title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/90

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2016
   (2016/C 299/22)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Európska rada 17. a 18. marca 2016 schválila priority ročného prieskumu rastu. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Slovinsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. Komisia v ten istý deň prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike v eurozóne. Európska rada uvedené odporúčanie schválila na zasadnutí 18. a19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Slovinsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania.

               (2)

               Správa o Slovinsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015 a národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 predložila výsledky hĺbkového preskúmania. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Slovinsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Nedostatky v bankovom sektore, zadlženosť podnikov, nedostatok investícií a dlhodobé riziká v oblasti fiškálnej udržateľnosti predstavujú zraniteľné miesta, ktoré si vyžadujú pozornosť. Do slovinského bankového sektora sa vrátila dôvera. Úverový rast však zostáva negatívny a úroveň nesplácaných úverov je naďalej relatívne vysoká. Je nevyhnutné, aby sa Slovinsko zaoberalo rizikami v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ktoré pramenia z rastúceho tlaku na jeho systém zdravotnej starostlivosti a dôchodkový systém, a aby znížilo vysoký verejný dlh. Potrebné je tiež ďalšie obmedzenie prekážok brániacich investíciám, a to najmä v oblasti verejnej správy. Treba posilniť zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík a vykonávania štrukturálnych reforiem, a to najmä v oblasti dôchodkov, zdravotníctva, dlhodobej starostlivosti a politík trhu práce.

               (3)

               Slovinsko predložilo 15. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Program stability Slovinska na rok 2016 naznačuje, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov na rozpočet je významný a poskytuje primerané dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových výdavkov. Podľa Komisie dodatočné oprávnené výdavky predstavovali 0,06 % HDP v roku 2015, pričom na rok 2016 sa v súčasnosti odhadujú vo výške 0,07 % HDP. Ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, jeho vplyv na verejné financie Slovinska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Keďže toto ustanovenie neplatí na rok 2015, pretože sa na Slovinsko vzťahoval postup pri nadmernom deficite, konečné posúdenie týkajúce sa roku 2016 vrátane oprávnených súm sa uskutoční na jar 2017 na základe zistených údajov poskytnutých slovinskými orgánmi.

               (6)

               Po ukončení postupu pri nadmernom deficite sa na Slovinsko vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Podľa programu stability na rok 2016 vláda plánuje postupne znížiť celkové saldo z 2,2 % HDP v roku 2016 na 0,4 % HDP v roku 2019. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení a ktorý nezohľadňuje požiadavky Paktu stability a rastu, sa dosiahne v roku 2020, teda nad rámec programového horizontu. Prepočítané štrukturálne saldo (5) však ukazuje štrukturálny deficit vo výške 1,2 % HDP v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2016 na 80,2 % a bude naďalej klesať až na 73,8 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Podľa prognózy Komisie z jari 2016 slovinská produkčná medzera na rok 2017 predstavuje 1,8 % HDP, zatiaľ čo potenciálny rast sa odhaduje na úrovni 1,1 % HDP a rast reálneho HDP na úrovni 2,3 % HDP. Na základe týchto údajov sa usudzuje, že Slovinsko sa v roku 2017 bude nachádzať v „priaznivom období“ s požadovanou štrukturálnou úpravou na úrovni 1 % HDP. V konkrétnom v prípade Slovinska však existuje značná neistota v súvislosti s výpočtom potenciálneho rastu a produkčnej medzery, a to vzhľadom na osobitú situáciu na pracovnom trhu, obzvlášť výrazný pokles hospodárskej činnosti v rokoch 2008 až 2013 a prebiehajúce štrukturálne reformy. Alternatívne odhady produkčnej medzery v rámci dlhšieho časového horizontu, odzrkadľujúce prebiehajúce preskúmanie metódy odhadu, naznačujú miernejší profil produkčnej medzery v Slovinsku, čo znamená, že by bolo predčasné konštatovať, že slovinské hospodárstvo sa v roku 2017 bude nachádzať v „priaznivom období“. Javí sa preto vhodné požadovať za súčasnej situácie štrukturálne úsilie v roku 2017 v súlade s „bežnými podmienkami“. Zdá sa, že existuje riziko určitej odchýlky od odporúčanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a významnej odchýlky v roku 2017 za predpokladu, že nedôjde k zmene politík. Závery pre rok 2016 by sa nezmenili v prípade, ak by sa z posúdenia vylúčil vplyv na rozpočet spôsobený mimoriadnym prílevom utečencov. Predpokladá sa, že Slovinsko v roku 2016 dodrží prechodné dlhové pravidlo a v roku 2017 ho bude dodržiavať vo všeobecnosti. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Slovinsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia na zaručenie ich dodržania.

               (7)

               Parlament prijal v júli 2015 zákon o fiškálnych pravidlách. Treba však ešte zriadiť nezávislú fiškálnu radu, ktorá by dohliadala na vykonávanie pravidiel. Okrem toho sa stále nevykonali úpravy zákona o verejných financiách potrebné na plné fungovanie zákona o fiškálnych pravidlách a zamerané na zaistenie zákonného postavenia viacročného prístupu k zostavovaniu rozpočtu.

               (8)

               Vysoký verejný dlh na úrovni viac ako 60 % HDP spôsobuje, že Slovinsko je zraniteľné voči otrasom v oblastiach nominálneho rastu a úrokových sadzieb. Obyvateľstvo v Slovinsku zároveň v porovnaní s väčšinou členských štátov starne rýchlejšie. Slovinsko čelí vysokým rizikám v oblasti dlhodobej udržateľnosti verejných financií, keďže zaznamenáva najvyšší ukazovateľ medzery dlhodobej udržateľnosti spomedzi všetkých členských štátov, ktorý vyplýva z plánovaného zvýšenia verejných výdavkov na dôchodky, zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Plánované verejné výdavky na dôchodky sú najvyššie spomedzi všetkých členských štátov, pričom sa odhaduje nárast z 11,8 % HDP v roku 2013 na 15,3 % HDP v roku 2060. Odhaduje sa, že miera odkázanosti obyvateľstva v dôchodkovom veku sa od roku 2013 do roku 2060 viac ako zdvojnásobí, čo vytvorí významný tlak na dôchodkové systémy. Plánované implicitné záväzky, ktoré sa týkajú výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sú odzrkadlením dlhodobých výziev v tejto oblasti. Navyše v budúcnosti možno očakávať problémy s primeranosťou pracovníkov pre trh práce v prípadoch neúplnej dĺžky pracovného života, keďže počet osôb s neúplnými alebo krátkymi pracovnými kariérami sa zvyšuje, čo vyplýva aj z ich neskorého vstupu na pracovný trh, krátkodobých zamestnaní a nízkej miery príspevkov do dôchodkového systému. Biela kniha o dôchodkoch bola uverejnená v apríli 2016 a slúži ako základ rozsiahlej verejnej konzultácie. Výsledky tejto verejnej konzultácie sa premietnu do novej dôchodkovej reformy, ktorá by sa mala prijať v súčasnom volebnom období, pričom ju odštartuje rýchla dohoda so sociálnymi partnermi o jej kľúčových aspektoch, najmä o veku odchodu do dôchodku, výške dôchodkov, indexácii a optimalizácii druhého piliera.

               (9)

               Odhaduje sa, že verejné výdavky na dlhodobú starostlivosť sa v dôsledku starnutia obyvateľstva do roku 2060 viac ako zdvojnásobia. Toto predstavuje veľkú výzvu v oblasti fiškálnej udržateľnosti v Slovinsku. Očakáva sa, že podiel obyvateľstva vo veku 80 rokov a viac vzrastie trojnásobne, zo 4,6 % v roku 2013 na 12,4 % v roku 2060. Celkové výdavky na dlhodobú starostlivosť vzrástli od roku 2003 do roku 2013 o 85 %, pričom súkromné výdavky rástli rýchlejšie ako verejné. V Slovinsku neexistuje integrovaný systém dlhodobej starostlivosti. Výdavky v Slovinsku sú zamerané na formálne vecné dávky, pričom väčšina z nich je určená skôr na ústavnú ako na domácu starostlivosť, hoci hodnoty v oboch oblastiach sa nachádzajú pod priemerom EÚ. Existuje značný priestor na zlepšenie nákladovej účinnosti v systéme zdravotnej starostlivosti tým, že sa posilnia opatrenia na zlepšenie primárnej starostlivosti, ktorá predstavuje prvý kontakt s pacientom, zabezpečí sa presun z nemocničnej na ambulantnú starostlivosť, zlepší sa efektivita a riadenie nemocníc, ako aj postupy pri zazmluvňovaní pri verejných súťažiach a platbách v oblasti zdravotníckych služieb, budú sa poskytovať kvalitnejšie informácie o nákladoch na prispôsobenie importovaných diagnosticky príbuzných skupín a bude sa pokračovať vo vytváraní rámca na monitorovanie kvality. Podiel spoločného obstarávania je nízky a najnižšia cena je často hlavným kritériom výberu. Dokončilo sa komplexné preskúmanie systému zdravotnej starostlivosti a uznesenie o národnom pláne v oblasti zdravotnej starostlivosti na roky 2016 – 2025 prijala vláda koncom roka 2015 a parlament v marci 2016. Toto uznesenie predstavuje strategický plán rozvoja systému zdravotnej starostlivosti. Niektoré z jeho opatrení sa vykonávajú, zatiaľ čo návrhy ďalších kľúčových záväzných vykonávacích opatrení sú v štádiu prípravy a ešte neboli predložené. Okrem toho nie je zrejmé, či sa reforma bude venovať kľúčovým otázkam, ako je vytvorenie schém zabudovaných automatických stabilizátorov, ktoré by zmiernili výkyvy príjmov počas hospodárskeho cyklu alebo prístup k poskytovaniu služieb a ich kvalitu. Prijatie zákona o dlhodobej starostlivosti a zákona o zdravotnej starostlivosti a zdravotnom poistení sa opakovanie oddialilo a súčasný plán realizácie ich prijatia sa javí byť optimistický v druhej polovici roka 2016.

               (10)

               Výkonnosť trhu práce sa postupne zlepšuje a sociálne podmienky sa stabilizovali. Vytváranie pracovných miest výrazne vzrástlo a nezamestnanosť klesá. Miera účasti starších a nízkokvalifikovaných pracovníkov na trhu práce je však stále výzvou. Dlhodobá nezamestnanosť stále predstavuje viac ako polovicu celkovej nezamestnanosti, pričom výrazným podielom k nej prispievajú nízkokvalifikovaní pracovníci alebo pracovníci starší ako 50 rokov. Usmernenia k opatreniam aktívnej politiky trhu práce 2016 – 2020 predstavujú pokračovanie doteraz uplatňovaného prístupu, no výdavky na túto oblasť politiky zostávajú nízke. V novembri 2015 boli prijaté dočasné výnimky zo sociálnych príspevkov zamestnávateľov pre nových pracovníkov nad 55 rokov. Očakáva sa, že ďalšie opatrenia týkajúce sa predĺženia pracovného života, ktoré zahŕňajú aj prispôsobenie pracovného prostredia a sú dôležité aj pre udržateľnosť dôchodkového systému, sa predložia v roku 2016. Rast miezd je naďalej v súlade s rastom produktivity a stále podporuje vonkajšiu konkurencieschopnosť. V novembri 2015 Parlament na návrh odborových organizácií schválil zákon, ktorý nanovo definoval zloženie minimálnej mzdy, s cieľom vylúčiť určité príspevky. Organizácie zamestnávateľov v dôsledku toho odstúpili od sociálnej dohody, čím významne oslabili sociálny dialóg.

               (11)

               Napriek tomu, že nesplácané úvery zostávajú na vysokej úrovni v porovnaní s obdobím pred krízou, podarilo sa dosiahnuť pokrok v ich reštrukturalizácii. Slovinsko podniklo viacero politických opatrení s cieľom zlepšiť udržateľnosť bankového sektora. Patria medzi ne: posilnenie reštrukturalizačnej kapacity bánk a zavedenie opatrení na stanovenie osobitných cieľov na zníženie nesplácaných úverov. Slovinsko zaviedlo aj niekoľko opatrení na riadenie úverového rizika. Do polovice roka 2016 sa očakávajú prvé pozitívne výsledky. Politickými prioritami v krátkodobom horizonte však naďalej ostávajú: riešenie otázky nesplácaných úverov a riadenie úverového rizika. Dokončila sa prevádzková a finančná reštrukturalizácia veľkých podnikov a rámcové reštrukturalizačné dohody sa neustále monitorujú. Spoločnosť pre správu aktív bánk (BAMC) je plne funkčná a jej stratégia na roky 2017 – 2022 bola vytýčená. Reštrukturalizácia úverového portfólia naďalej zostáva významným rizikom pre udržateľnosť verejných financií, a to aj napriek tomu, že BAMC dosiahla v tejto oblasti určitý pokrok. Jej činnosť v roku 2015 prispela 1 % HDP k celkovému deficitu verejných financií, ktorý predstavoval 2,9 %. Dohľad nad aktivitami BAMC sa zdá byť nedostatočný, keďže orgány výrazne – o 0,7 % HDP – podcenili jej deficit v roku 2015 a zjavne si neboli vedomé úrovne odpisov, ktoré BAMC realizovala. K dispozícii sú aj ďalšie nástroje reštrukturalizácie. Na základe významného pokroku v reštrukturalizácii veľkých podnikov začalo Slovinsko aj s reštrukturalizáciou viacerých malých a stredných podnikov. Banky v súčasnosti vykonávajú usmernenia k tejto reštrukturalizácii MSP. Dosiahol sa pokrok v zlepšení prístupu MSP a mikropodnikov k financovaniu. Prístup k alternatívnym zdrojom financovania, akým je napríklad rizikový kapitál, je však obmedzený. Malé podniky sú stále príliš závislé od bankových úverov, a to aj napriek zvyšujúcej sa dostupnosti dlhových nástrojov a nástrojov vlastného imania na trhu. Tento segment je preto veľmi citlivý na vývoj na trhu s úvermi.

               (12)

               Útlm rastu investícií zaznamenaný v posledných rokoch obmedzil hospodárske výsledky Slovinska a jeho vyhliadky na budúci rast. Súkromné investície počas hospodárskej krízy prudko poklesli a odvtedy klesá aj ich podiel na HDP. Keďže verejné investície výrazne závisia od dynamiky finančných prostriedkov EÚ, na podporu a udržanie hospodárskeho rastu sú potrebné produktívnejšie investície. Priame zahraničné investície v Slovinsku za posledné dva roky výrazne vzrástli, a to najmä vďaka vyššiemu úsiliu v oblasti privatizácie. Podnikateľské prostredie v Slovinsku je však naďalej brzdené prebiehajúcim procesom znižovania pákového efektu a vysokou úrovňou administratívneho zaťaženia, a to najmä v oblasti výstavby, priestorového plánovania a dodržiavania daňových predpisov, ale aj reštriktívnymi opatreniami v oblasti prístupu k regulovaným povolaniam a ich vykonávaniu, čo zabraňuje prílevu investícií. Zjednodušenie podnikania v Slovinsku závisí od upevnenia podnikateľskej dôvery a ďalšieho odstránenia neefektívnosti verejnej správy a byrokracie, ktoré pramenia z vysokého počtu zákonov a súvisiacich predpisov a ich častých zmien. Približne polovica opatrení na zníženie administratívneho zaťaženia, ktoré boli stanovené v jednotnom dokumente vlády, bola vykonaná, ale niektoré relevantné opatrenia týkajúce sa najmä stavebných povolení a priestorového plánovania boli odložené.

               (13)

               Stratégia rozvoja verejnej správy na obdobie rokov 2015 – 2020, ktorú Slovinsko prijalo ako súčasť splnenia predpokladov na získanie prístupu k európskym štrukturálnym a investičným fondom na obdobie rokov 2014 – 2020, zasahuje do viacerých portfólií, čím sa stáva kľúčovou medziministerská koordinácia, ak sa má implementovať v správnom čase a riadnym spôsobom. Vo februári 2016 vláda prijala druhú predbežnú správu o vykonávaní programu nulovej tolerancie voči korupcii. V rámci tohto programu sa dosiahol určitý pokrok. Niektoré opatrenia programu (spoločné verejné obstarávanie v oblasti zdravotnej starostlivosti, vyšetrovanie trestných činov v bankovom sektore a prijatie zákona o integrite a prevencii korupcie) však boli odložené. Plánovaná zmena zákona o integrite a prevencii korupcie poskytne príležitosť zlepšiť fungovanie komisie pre prevenciu korupcie tým, že sa bude venovať otázkam dôveryhodnosti a účinnosti jej práce. V justičnom systéme sa dĺžka súdnych pojednávaní opäť skrátila a veľký počet nedoriešených prípadov sa znížil, čiastočne aj vďaka menšiemu počtu nových prípadov. Tento pokles je do istej miery spôsobený aj zmenami v procedurálnom a štatistickom spracúvaní prípadov vymáhania práva. Najvyšší súd aj naďalej aktualizuje pracovné procesy na súdoch a reformuje systém správy prípadov. Napriek vylepšenému rámcu pre platobnú neschopnosť, ktorý ponúka podnikom väčšie možnosti reorganizácie, sú likvidačné konania naďalej zdĺhavé a neúčinné.

               (14)

               Štát do hospodárstva aj naďalej výrazne zasahuje. Štát je najväčším zamestnávateľom, správcom aktív a držiteľom podnikových dlhopisov v Slovinsku. V nadväznosti na odporúčania k tejto otázke, ktoré boli vydané v období rokov 2012 až 2015, Slovinsko vytvorilo nový rámec pre Slovinskú štátnu holdingovú spoločnosť. Rámec zahŕňa stratégiu riadenia štátneho vlastníctva, súbor výkonnostných kritérií aktív a plán riadenia na rok 2016. Tento systém dopĺňa nový kódex správy a riadenia pre štátom riadené spoločnosti, ktorý bol prijatý koncom roka 2014. Stratégia potvrdzuje mieru štátnych zásahov do hospodárstva a viac sa zameriava na lepšiu výkonnosť štátnych podnikov. O to potrebnejšie je preto vykonávanie vylepšeného rámca Slovinskou štátnou holdingovou spoločnosťou s cieľom zabezpečiť oddelenie štátneho vlastníctva od regulačných funkcií a profesionálneho riadenia štátnych firiem. Spolu s ďalšou privatizáciou vybraných aktív by tieto činnosti mali pomôcť znížiť podmienené záväzky pre rozpočet z tejto oblasti. Privatizácia banky Nova Ljubljanska Banka (NLB) sa má začať v roku 2016 v súlade s plánom riadenia Slovinskej štátnej holdingovej spoločnosti.

               (15)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (17)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1, 3 a 4,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               V nadväznosti na nápravu nadmerného deficitu dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017. Stanoviť strednodobý rozpočtový cieľ, ktorý zohľadňuje požiadavky Paktu stability a rastu. Posilniť fiškálny rámec zriadením nezávislej fiškálnej rady a zmenou zákona o verejných financiách. Dokončiť a uskutočniť reformu dlhodobej starostlivosti a systému zdravotnej starostlivosti, aby sa stali nákladovo efektívnejšími a aby sa zabezpečila dlhodobá udržateľnosť dostupnej a kvalitnej starostlivosti. Do konca roka 2017 prijať opatrenia potrebné na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému.

               2.

               V konzultácii so sociálnymi partnermi zvýšiť zamestnateľnosť nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov, a to aj poskytovaním celoživotného vzdelávania a aktivačných opatrení.

               3.

               Zlepšiť podmienky financovania pre dôveryhodné podniky vrátane sprostredkovania trvalého riešenia otázky nesplácaných úverov a prístupu k alternatívnym zdrojom financovania. Zabezpečiť riadne vykonávanie stratégie spoločnosti pre správu aktív bánk.

               4.

               Prijať opatrenia na modernizáciu verejnej správy a znížiť administratívne zaťaženie podnikov. Zlepšiť riadenie a výkonnosť štátnych podnikov.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe informácií obsiahnutých v programe stability.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2016/213 z 12. februára 2016 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (jedenásty ERF) za rozpočtový rok 2014

text:
               16.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 39/62

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2016/213
   z 12. februára 2016
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (jedenásty ERF) za rozpočtový rok 2014
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1), v platnom znení,
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje štvrtá časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie (2) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným jedenásty Európsky rozvojový fond (jedenásty ERF), a najmä na článok 11 ods. 7 uvedenej dohody,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/323 z 2. marca 2015 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 11. Európsky rozvojový fond (3), a najmä na jeho články 43 až 45,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách jedenásteho ERF k 31. decembru 2014 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym, desiatym a jedenástym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2014 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe (4),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 11 ods. 7 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie jedenásteho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií jedenásteho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2014 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií jedenásteho ERF za rozpočtový rok 2014.

      V Bruseli 12. februára 2016

            Za Radu

            predseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2013, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2015, s. 17.

      (4)  Ú. v. EÚ C 373, 10.11.2015, s. 289.


Dôležité právne oznámenie

|

52004SC0835

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu na Slovensku  /* SEK/2004/0835 v konečnom znení */

	Brusel, 24.6.2004SEK(2004) 835 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADYo existencii nadmerného deficitu na Slovensku(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA7. apríla 2004 Komisia uverejnila svoje prognózy z jari 2004 [1]. Podľa týchto prognóz zohľadňujúcich údaje, ktoré im oznámilo Slovensko v marci 2004, sa celkový vládny deficit na Slovensku znížil z 5,7% HDP v roku 2002 na 3,6% HDP v roku 2003, čím prekročil referenčnú hodnotu zmluvy 3% HDP.Na základe tohto jasného dôkazu iniciovala Komisia 12. mája 2004 pre Slovensko postup pri nadmernom deficite a prijala správu predpokladanú v článku 104 ods. 3 zmluvy[2]. 14. mája 2004 Komisia dostala konvergentný program Slovenska, ktorý potvrdil deficit 3,6% HDP za rok 2003.Uplatňovanie postupu pri nadmernom deficite (PNS) sa riadi článkom 104 zmluvy a nariadením Rady (ES) č. 1467/97 „o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom deficite“, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu[3]. Krajiny, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004 sú členskými krajinami s výnimkou a majú sa vyhnúť nadmernému deficitu, ale nemôžu sa na ne uplatňovať sankcie v súlade s článkom 104 ods. 9 a 11.Správa Komisie v súlade s článkom 104 ods. 3 zmluvy vo svojich záveroch uvádza, že prekročenie slovenského deficitu v roku 2003 nad referenčnú hodnotu zmluvy 3% HDP nevyplývalo z mimoriadnej udalosti mimo kontroly slovenských orgánov, ani z výrazného hospodárskeho poklesu v zmysle Paktu stability a rastu, keďže skutočný rast HDP v roku 2003 dosiahol 4,2%. Čo sa týka vývoja v roku 2004, správa vo svojich záveroch uvádza, že celkový vládny deficit sa pravdepodobne zvýši a zostane nad úrovňou 3% HDP. Konkrétne prognóza Komisie z jari 2004 predpovedá, že celkový vládny deficit dosiahne v roku 2004 hodnotu 4,1% HDP, čo sa približuje k hodnote 4,0% HDP predpovedanej slovenskými orgánmi v konvergentnom programe.Na základe prognóz Komisie z jari 2004, správa Komisie vo svojich záveroch taktiež uvádza, že pomer dlhu k HDP, ktorý v roku 2003 dosiahol 42,8% HDP, by mal v roku 2004 ostať pod referenčnou hodnotou zmluvy 60%. Konkrétne prognóza Komisie z jari 2004 predpokladá, že pomer dlhu v roku 2004 dosiahne 45,1% HDP zodpovedá hodnote 45,1% HDP, ktorú predpokladali slovenské orgány v konvergentnom programe.Článok 104 ods. 4 zmluvy hovorí, že „Výbor uvedený v článku 114 (t.j. Hospodársky a finančný výbor) musí vyjadriť stanovisko k správe Komisie“. Výbor vydal svoje stanovisko 24. mája 2004, v ktorom sa prihlásil k hodnoteniu v správe Komisie. Konkrétne výbor došiel k záveru, že rozpočtová situácia na Slovensku ukazuje prítomnosť nadmerného deficitu podľa prvého z dvoch kritérií predpokladaných v článku 104 ods. 2 na určenie takýchto deficitov. Zohľadnenie ďalších príslušných faktorov, konkrétne strednodobej rozpočtovej pozície a pomeru verejných investícií nezmenilo hodnotenie na základe samotných kritérií. Výbor taktiež očakáva, že celkový vládny deficit ostane v roku 2004 nad referenčnou hodnotu zmluvy a celkový vládny dlh ostane v roku 2004 výrazne pod referenčnou hodnotou zmluvy 60% HDP.Po preskúmaní príslušných faktorov zohľadnených vo svojej správe a s ohľadom na stanovisko výboru, zastáva Komisia stanovisko, že na Slovensku existuje nadmerný deficit. Toto stanovisko, ktoré prijala Komisia 24. júna 2004, je určené Rade v súlade s článkom 104 ods. 5 zmluvy. Komisia odporúča, aby sa Rada príslušným spôsobom rozhodla v súlade s článkom 104 ods. 6 a týmto predkladá toto odporúčanie na rozhodnutie. Komisia okrem toho predkladá Rade odporúčanie na odporúčanie Rady, ktoré je určené Slovensku s cieľom odstrániť nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy.Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo existencii nadmerného deficitu na SlovenskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 6,so zreteľom na odporúčanie Komisie,so zreteľom na pripomienky Slovenska,keďže:podľa článku 104 Zmluvy sa členské štáty majú vyhnúť nadmerným štátnym deficitom; toto sa tiež uplatňuje na členské štáty, pre ktoré platí výnimka, čo je prípad všetkých krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004;Pakt stability a rastu je založený na podstate zdravých štátnych financií ako prostriedkov posilňovania podmienok cenovej stability a pevného udržateľného rastu prispievajúceho k tvorbe pracovných príležitostí;Postup pri nadmernom deficite podľa článku 104 predpokladá prijatie rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu a Protokol o postupe pri nadmernom deficite pripojený k Zmluve stanovuje ďalšie ustanovenia týkajúce sa vykonávania postupu pri nadmernom deficite. Nariadenie Rady (ES) č. 3605/93[4], zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 475/2000[5] a nariadením Komisie (ES) č. 351/2002[6], stanovuje podrobné pravidlá a definície na vykonávanie ustanovenia uvedeného protokolu;Podľa článku 104 ods. 5 Zmluvy predloží Komisia Rade stanovisko, ak usúdi, že v členskom štáte existuje alebo môže vzniknúť nadmerný deficit. Po preverení všetkých príslušných zohľadnených faktorov vo svojej správe, v súlade s článkom 104 ods. 3 a so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 104 ods. 4 Komisia vo svojom stanovisku, z 24. júna 2004, dospela k záveru, že na Slovensku existuje nadmerný deficit;Článok 104 ods. 6 Zmluvy stanovuje, že Rada by mala zvážiť všetky pripomienky, ktoré príslušný členský štát prípadne uvedie pred tým, ako po celkovom zhodnotení rozhodne, či existuje nadmerný deficit;Celkové hodnotenie vedie k nasledovným záverom. Celkový štátny deficit dosiahol na Slovensku v roku 2003 hodnotu 3,6 % HDP, čím presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP podľa Zmluvy. Takéto prekročenie celkového štátneho deficitu nad referenčnú hodnotu nebolo výsledkom mimoriadnej udalosti mimo kontroly slovenských orgánov, ani výsledkom silného hospodárskeho poklesu v zmysle Paktu stability a rastu. Celkový štátny deficit v roku 2004 pravdepodobne zostane nad hodnotou 3 % HDP. Najmä podľa prognózy Komisie z jari 2004 deficit v roku 2004 dosiahne 4,1 % HDP, zatiaľ čo konvergentný program Slovenska očakáva deficit vo výške 4 % HDP. Miera zadĺženosti, ktorá mala v roku 2003 hodnotu 42,8 %, zostane v roku 2004 pravdepodobne pod hranicou 60 % HDP referenčnej hodnoty podľa Zmluvy.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového zhodnotenia vyplýva, že na Slovensku existuje nadmerný deficit.Článok 2Toto rozhodnutie je adresované Slovenskej republike.V Bruseli [5. júla 2004]Za Radupredseda […] [1] Prognóza Komisie z jari 2004 je prístupná na internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2] Celé znenie správy je prístupný na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[3] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997.[4] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7.[5] Ú. v. ES L 58, 3.3.2000, s. 1.[6] Ú. v. ES L 55, 26.2.2002, s. 23.


				|

		52015PC0099

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie /* COM/2015/099 final - 2015/ () */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
V Zmluve o fungovaní Európskej
únie sa stanovuje, že členské štáty majú považovať svoje hospodárske
politiky a podporu zamestnanosti za vec spoločného záujmu a
koordinovať svoju činnosť v rámci Rady. V dvoch osobitných
článkoch zmluvy sa stanovuje, že Rada má prijať hlavné smery
hospodárskych politík (článok 121) a usmernenia pre zamestnanosť
(článok 148), pričom tieto usmernenia musia byť
zlučiteľné s uvedenými hlavnými smermi. Vzhľadom na tento právny
základ sa smery hospodárskych politík a usmernenia pre zamestnanosť
predkladajú ako dva samostatné, avšak vnútorne prepojené, právne nástroje:
·
odporúčanie Rady o hlavných smeroch
hospodárskych politík členských štátov a Únie – časť I
integrovaných usmernení,
·
rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky
zamestnanosti členských štátov – časť II integrovaných
usmernení.
Usmernenia boli prvýkrát
prijaté spoločne („integrovaný balík“) v roku 2010, pričom sa o ne
opiera stratégia Európa 2020. Takisto sa v roku 2010 rozhodlo, že integrované
usmernenia by mali zostať z veľkej časti nezmenené až do
roku 2014. Kým hlavné smery hospodárskych politík zostávajú v platnosti bez
časového obmedzenia, usmernenia pre zamestnanosť je potrebné
vypracovať každý rok.
Usmernenia okrem vymedzenia
rozsahu pôsobnosti a nasmerovania, čo sa týka koordinácie politiky
členských štátov, tiež poskytujú základ pre odporúčania pre
jednotlivé krajiny v príslušných oblastiach.
O súčasný súbor
„integrovaných usmernení“ sa má opierať stratégia Európa 2020 v kontexte
nového prístupu k tvorbe hospodárskej politiky založeného na investíciách,
štrukturálnych reformách a fiškálnej zodpovednosti, ako sa uvádza v ročnom
prieskume rastu Komisie na rok 2015. Zároveň je cieľom integrovaných
usmernení podporovať dosiahnutie inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu a ciele európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych
politík.
„Integrované
usmernenia“:
1.
usmernenie: Podpora investícií
2.
usmernenie: Posilňovanie rastu vykonávaním štrukturálnych reforiem
3.
usmernenie: Odstraňovanie kľúčových prekážok rastu a
zamestnanosti na úrovni EÚ
4.
usmernenie: Zlepšovanie udržateľnosti verejných financií a ich
priaznivosti pre rast
5.
usmernenie: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile
6.
usmernenie: Zlepšovanie ponuky pracovnej sily a jej zručností
7.
usmernenie: Zlepšovanie fungovania trhov práce
8.
usmernenie: Zabezpečovanie spravodlivosti, boj proti chudobe a
presadzovanie rovnakých príležitostí
Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
o hlavných smeroch hospodárskych politík
členských štátov a Únie
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
so zreteľom na závery Európskej rady,
keďže:
(1)       Členské štáty by mali
považovať svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu a
koordinovať ich v rámci Rady. Rada by mala prijať usmernenia pre
zamestnanosť a hlavné smery pre hospodárske politiky, ktorými sa majú
riadiť politiky členských štátov a Únie.
(2)       V súlade
s ustanoveniami zmluvy Únia vypracovala a implementovala nástroje na
koordináciu politík vo fiškálnej oblasti a v oblasti
makroštrukturálnych politík. Európsky semester spája rôzne nástroje do jedného
zastrešujúceho rámca pre integrovaný multilaterálny hospodársky a
rozpočtový dohľad. Zjednodušenie a posilnenie európskeho semestra,
ako je stanovené v ročnom prieskume rastu Komisie na rok 2015, ešte viac
zlepší jeho fungovanie.
(3)       Finančná a hospodárska
kríza odhalila a zdôraznila významné nedostatky v hospodárstve Únie a jej
členských štátov. Zároveň zdôraznila úzku vzájomnú závislosť
hospodárstiev a trhov práce členských štátov. Zmena stavu v Únii na
silný, udržateľný a inkluzívny stav rastu a tvorby pracovných miest je
kľúčovou výzvou súčasnosti. To si vyžaduje koordinované a
ambiciózne politické opatrenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, v
súlade s ustanoveniami zmluvy a správy hospodárskych záležitostí Únie. Na
základe kombinácie opatrení týkajúcich sa ponuky a dopytu by tieto opatrenia
mali zahŕňať zvýšenie investícií, obnovený záväzok v prospech
štrukturálnych reforiem a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti.
(4)       Členské štáty a Únia by
mali tiež riešiť sociálne dôsledky krízy a zamerať sa na vytváranie
súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a
zvládať zmeny, a môžu sa aktívne podieľať na fungovaní
spoločnosti a hospodárstva. Mal by byť zabezpečený prístup a
možnosti pre všetkých a chudoba a sociálne vylúčenie by sa mali zredukovať,
najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a systémov
sociálneho zabezpečenia a odstránením prekážok, ktoré bránia účasti
na trhu práce. Členské štáty by tiež mali zaistiť, aby výhody
vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky
regióny.
(5)       Opatrenia v súlade s usmerneniami
sú dôležitým príspevkom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020.
Usmernenia predstavujú integrovaný súbor európskych a vnútroštátnych politík,
ktoré by členské štáty a Únia mali implementovať, aby dosiahli
pozitívne účinky presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem,
primeranú celkovú hospodársku politiku a jednotnejší príspevok európskych
politík k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020.
(6)       Hoci sú tieto usmernenia
adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať
v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi
orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi
partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.
(7)       Hlavné smery hospodárskych
politík usmerňujú členské štáty pri vykonávaní reforiem, a to
s ohľadom na ich vzájomnú závislosť. Sú v súlade s Paktom
stability a rastu. Tieto usmernenia by mali byť základom odporúčaní
pre jednotlivé štáty, ktoré môže Rada adresovať členským štátom,
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
1. Členské štáty a v prípade potreby Únia
by mali zohľadniť vo svojich hospodárskych politikách smery, ktoré sú
uvedené v prílohe. Tieto smery sú súčasťou „integrovaných usmernení“.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
Hlavné smery hospodárskych politík
členských štátov a Únie
časť I integrovaných usmernení
1. usmernenie: Podpora investícií
Zvýšenie úrovne produktívnych investícií v
Európe je kľúčom k podpore dopytu a zlepšeniu konkurencieschopnosti a
potenciálu dlhodobého rastu v Európe. Úsilie by sa malo zamerať na
mobilizáciu finančných prostriedkov na financovanie investícií,
zabezpečenie toho, aby sa financie dostali do reálnej ekonomiky, a
zlepšenie investičného prostredia.
Mal by sa plne využívať potenciál fondov
EÚ vrátane Európskeho fondu pre strategické investície a štrukturálnych fondov
a vnútroštátnych fondov na financovanie investícií podporujúcich rast v
kľúčových oblastiach. V tejto súvislosti je kľúčovým prvkom
riadenie fondov zamerané na výsledky, ako aj intenzívnejšie využívanie
inovatívnych finančných nástrojov.
Zabezpečenie toho, aby sa financie
dostali do reálnej ekonomiky si vyžaduje zvýšenie transparentnosti a
poskytovania informácií, najmä prostredníctvom zriadenia Európskeho centra
investičného poradenstva pod záštitou Európskej investičnej banky a
vytvorenia transparentného súboru projektov, tak na európskej, ako aj na
vnútroštátnej úrovni. V záujme zabezpečenia hladkého vykonávania operácií,
primeraného preberania rizika a maximálnej pridanej hodnoty je
kľúčová úzka spolupráca so všetkými zainteresovanými stranami.
Dôležitými prvkami zachovania atraktívnosti
Únie ako cieľa zahraničných investícií sú makroekonomická a
finančná stabilita, ako aj predvídateľnosť regulačného
rámca a otvorenosť a transparentnosť jej finančného sektora.
2. usmernenie: Posilňovanie
rastu vykonávaním štrukturálnych reforiem v členských štátoch
Na posilnenie a udržanie oživenia
hospodárstva, odstránenie škodlivých makroekonomických nerovnováh a
uvoľnenie potenciálu hospodárstiev Únie je nevyhnutné ambiciózne
vykonávanie štrukturálnych reforiem v členských štátoch, a to na trhu s
výrobkami, ako aj na trhu práce a v systémoch sociálneho zabezpečenia.
Pomohlo by to aj v snahe dosiahnuť hospodársku a sociálnu súdržnosť.
K odstráneniu prekážok rastu a investícií a k zvýšeniu adaptačnej
schopnosti ekonomiky prispievajú reformy zvyšujúce hospodársku súťaž,
najmä v neobchodovateľnom sektore, lepšie fungovanie trhov práce a
zlepšenie podnikateľského a prostredia. Členské štáty by mali úzko
spolupracovať pri koordinácii týchto reforiem a považovať svoje
hospodárske politiky za vec spoločného záujmu s cieľom
maximalizovať pozitívne účinky presahovania a minimalizovať
negatívne účinky.
Je potrebné vykonať reformy trhu práce a
sociálneho systému, aby sa podporil rast a zamestnanosť, pričom sa má
zabezpečiť prístup pre všetkých ku kvalitným, dostupným a
udržateľným sociálnym službám a dávkam. Činnosť v oblasti
reforiem trhu práce vrátane mechanizmov stanovovania miezd by sa mala uskutočňovať
v súlade s podrobnejším usmernením v rámci usmernení politík zamestnanosti[1]. Na základe opatrení v
oblasti legálnej migrácie by sa Únia mala stať atraktívnou destináciou pre
talentovaných a zručných ľudí.
Reforma a ďalšia integrácia trhov s výrobkami
by mali pokračovať, aby sa pre spotrebiteľov a podniky Únie
zabezpečili nižšie ceny a širší výber tovaru a služieb. Lepšie integrované
trhy umožňujú spoločnostiam prístup k podstatne väčšiemu trhu,
než je ich domáci trh, čím by sa im poskytlo viac príležitostí na
expanziu. Konkurencieschopnejšie a lepšie integrované trhy s výrobkami môžu
tiež pomôcť zvýšiť rýchlosť prispôsobovania sa hospodárskym
šokom a odolnosť voči nim.
Malo by sa pokračovať v úsilí
zjednodušiť regulačné prostredie, v ktorom pôsobia podniky, a toto by
malo zahŕňať modernizáciu verejnej správy, väčšiu
transparentnosť, boj proti korupcii, daňovým únikom a nelegálnej
práci, zlepšenie nezávislosti, kvality a efektívnosti súdnych systémov, ako aj
vymáhateľnosť zmluvného plnenia a dobre fungujúce rámce platobnej
neschopnosti.
Informačné a komunikačné technológie
a digitálne hospodárstvo sú dôležitým hnacím mechanizmom produktivity, inovácie
a rastu vo všetkých odvetviach hospodárstva. Podpora súkromných investícií do
výskumu a inovácií by mala byť sprevádzaná dôkladnými reformami s
cieľom modernizovať systémy výskumu a inovácií, posilniť
spoluprácu medzi verejnými inštitúciami a súkromným sektorom a zlepšiť
širšie rámcové podmienky pre spoločnosti, aby mohli intenzívnejšie
využívať znalosti. Zvyšovanie kvality verejných investícií do výskumu a
inovácií bude naďalej zlepšovať kvalitu verejných financií.
3. usmernenie: Odstraňovanie
kľúčových prekážok rastu a zamestnanosti na úrovni Únie
Ďalšia integrácia jednotného trhu,
zvýšenie hospodárskej súťaže a zlepšenie podnikateľského prostredia
je kľúčom k tomu, aby Európa zostala atraktívnym miestom pre podniky,
ako domáce tak i zahraničné. S cieľom posunúť hranicu
európskej produktivity je potrebné zvýšiť inováciu a ľudský kapitál a
zabezpečiť integrovaný dobre fungujúci digitálny jednotný trh. K
vytvoreniu digitálnej Európy bez hraníc a zvýšeniu produktivity môže
prispieť zvýšené používanie informačných a komunikačných
technológií zo strany spotrebiteľov aj podnikov.
Dobre fungujúci finančný sektor má
kľúčový význam pre hladké fungovanie hospodárstva. Plne by sa mali
implementovať posilnené ustanovenia týkajúce sa regulácie a dohľadu a
realizovať ochrana spotrebiteľa v oblasti finančných trhov a
finančných inštitúcií. Je potrebné prijať opatrenia na vybudovanie
udržateľného sekuritizovaného trhu v Európe, čím sa zlepší
skutočná schopnosť financovania zo strany bánk Únie. V nadväznosti na
úspechy jednotného trhu finančných služieb a kapitálu je potrebné
zriadiť skutočnú úniu kapitálových trhov.
Vybudovaním silnej energetickej únie by sa
mala zabezpečiť cenovo dostupná, bezpečná a udržateľná
energia pre podniky a domácnosti. Mala by sa zabezpečiť implementácia
rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 a prechod na
nízkouhlíkové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje vrátane reforiem na
strane dopytu a ponuky. V tejto súvislosti si vyžadujú osobitnú pozornosť
odvetvia energetiky a dopravy.
Právne predpisy Únie by sa mali zamerať
na tie otázky, ktoré sa dajú najlepšie riešiť na európskej úrovni, a mali
by byť navrhnuté tak, aby sa zohľadnil ich hospodársky,
environmentálny a sociálny vplyv. Vytvorenie rovnakých podmienok bez
ohľadu na hranice s lepšou predvídateľnosťou regulačného
rámca a v plnom súlade s pravidlami hospodárskej súťaže ešte viac priláka
investície. Kvalitnejšie a lepšie predvídateľné podnikateľské
prostredie je obzvlášť dôležité v sieťových odvetviach, pre ktoré sú
charakteristické dlhé investičné horizonty a rozsiahle
počiatočné investície. Vonkajší rozmer vnútorného trhu by sa mal
ďalej rozvíjať.
4. usmernenie: Zlepšovanie
udržateľnosti verejných financií a ich priaznivosti pre rast
Stabilné verejné financie sú kľúčové
pre rast a tvorbu pracovných miest. Fiškálna udržateľnosť je
nevyhnutná na zabezpečenie dôvery investorov a fiškálneho priestoru
nevyhnutného na riešenie neočakávaného vývoja a maximalizovanie
pozitívneho prínosu verejných financií pre hospodárstvo. Členské štáty by
mali zabezpečiť dlhodobú kontrolu úrovne deficitu a dlhu. Fiškálne
politiky sa musia vykonávať v rámci pravidiel Únie doplnených o zdravé
vnútroštátne rozpočtové opatrenia. Fiškálne politiky by mali odzrkadľovať
hospodárske podmienky a riziká pre udržateľnosť na úrovni
členských štátov a zároveň zabezpečovať dobrú koordináciu
hospodárskych politík a koherentné zámery fiškálnej politiky v rámci Únie a
eurozóny a využívať dostupný fiškálny priestor na podporu rastu a
investícií.
Pri vypracúvaní a vykonávaní
rozpočtovej konsolidácie by stratégie mali uprednostňovať
výdavkové položky podporujúce rast v oblastiach, akými sú vzdelávanie,
zručnosti a zamestnateľnosť, výskum, vývoj a inovácie a
investície do sietí, ktoré majú pozitívny vplyv na produktivitu, napríklad do
vysokorýchlostného internetu a prepojení energetických a dopravných systémov a
infraštruktúry. Reformy výdavkov by sa mali zameriavať na zvyšovanie
efektívnosti vo verejnej správe. Takéto reformy možno pripraviť najmä
prostredníctvom preskúmania výdavkov s cieľom zabezpečiť
dlhodobú udržateľnosť.
Reformy v oblasti výdavkov, ktoré
podporujú efektívne prideľovanie zdrojov na podporu rastu a zamestnanosti,
pričom sa zachová rovnosť, by mali byť doplnené modernizáciou
príjmových systémov. Mal by sa zabezpečiť spoločný konsolidovaný
základ dane z príjmov právnických osôb. Zníženie daňového zaťaženia
práce, pričom sa zabezpečí rozpočtová neutralita presunom
zaťaženia na spotrebné dane, periodické dane z nehnuteľného majetku a
environmentálne dane, môže pomôcť napraviť nedostatky na trhu a
položiť základy pre trvalú mieru rastu a tvorby pracovných miest.
Efektívnosť daňového systému môže byť posilnená rozšírením
daňového základu, ako napríklad odstránením alebo obmedzením používania a
rozsahu oslobodení od dane a preferenčných režimov, a posilnením
daňovej správy, zjednodušením daňového systému, ako aj bojom proti
daňovým podvodom a agresívnemu daňovému plánovaniu.
[1]               Vložte krížový odkaz na usmernenie politík
zamestnanosti.


title: Odporúčanie Rady z  31. mája 2007 o prevencii úrazov a zvyšovaní bezpečnosti Text s významom pre EHP

text:
               18.7.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 164/1

      ODPORÚČANIE RADY

   z 31. mája 2007
   o prevencii úrazov a zvyšovaní bezpečnosti
   (Text s významom pre EHP)
   (2007/C 164/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na druhý pododsek jej článku 152 ods. 4,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               V Spoločenstve každoročne zomrie približne 235 000 občanov následkom nehody alebo násilia. Úrazy sú po srdcovo-cievnych ochoreniach, rakovine a ochoreniach dýchacieho ústrojenstva štvrtou najčastejšou príčinou úmrtí v členských štátoch.

               (2)

               U detí, dospievajúcich a mladých dospelých sú úrazy hlavnou príčinou úmrtí.

               (3)

               Mnohí, ktorí prežili ťažké úrazy, trpia celoživotnými následkami. Nehody a úrazy sú hlavnou príčinou trvalého zdravotného postihnutia mladších ľudí, ktorých v podstatnej miere a zväčša zbytočne oberajú o roky života, ktoré mohli prežiť v dobrom zdravotnom stave.

               (4)

               V priemere sú úrazy príčinou okolo 6,8 milióna hospitalizácií, čo predstavuje 11 % všetkých hospitalizácií v Európskej únii.

               (5)

               Úrazy predstavujú obrovské finančné zaťaženie systémov zdravotníctva a sociálnej starostlivosti, zapríčiňujú 20 % práceneschopností a sú hlavným činiteľom zníženej produktivity.

               (6)

               Riziko úrazu je v rámci členských štátov, ako aj spoločenských skupín rozložené nerovnomerne; rovnako sa líši aj podľa veku a pohlavia. Riziko úmrtia z dôvodu úrazu je päťkrát vyššie v členských štátoch s najvyššou mierou úrazov ako v tých, ktoré majú najnižšiu mieru úrazov.

               (7)

               Na rozdiel od mnohých iných príčin, ktoré vedú k chorobám alebo predčasnej smrti, úrazom možno predchádzať, ak zvýšime bezpečnosť prostredia, v ktorom žijeme, výrobkov a služieb, ktoré využívame. Existujú dostatočné dôkazy o účinnosti opatrení na predchádzanie nehodám, ktoré sa ešte stále v rámci Spoločenstva neuplatňujú bežne.

               (8)

               Väčšina týchto opatrení sa osvedčila ako nákladovo efektívna, pretože prínosy prevencie pre systémy zdravotníctva často mnohonásobne presahujú náklady na následný zásah.

               (9)

               Malo by sa pokračovať v dosahovaní významného pokroku v množstve oblastí s bezpečnostnými rizikami ako sú doprava alebo pracovisko. Okrem toho by sa mala venovať pozornosť ďalším oblastiam, ako sú úrazy, ku ktorým dochádza v domácom prostredí, vo voľnom čase a pri športe a prevencia úrazov detí a starších občanov, ktorým sa doteraz venovala menšia pozornosť.

               (10)

               Treba tiež prihliadať na prepojenie medzi konzumáciou alkoholu a drog a počtom úrazov a nehôd, ako aj na úmyselne zavinené úrazy, najmä domáce násilie na ženách a deťoch.

               (11)

               Zdá sa byť preto nevyhnutné, aby sa zlepšilo využívanie existujúcich údajov a prípadne aby sa vyvinul mechanizmus sledovania a vykazovania úrazov, prostredníctvom ktorého by sa mohol dosiahnuť koordinovaný prístup členských štátov k tvorbe a zavádzaniu národných politík v oblasti prevencie úrazov, ktorý by zahŕňal aj výmenu najlepších postupov. Takýto mechanizmus by sa mohol vytvoriť v rámci programu Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2), nástupníckych programov a ďalších príslušných programov Spoločenstva a mal by sa vybudovať na základe reprezentatívnych národných nástrojov na sledovanie a vykazovanie úrazov, ktoré treba vytvoriť tak, že budú navzájom prepojené a budú sa dopĺňať.

               (12)

               V záujme efektívneho využívania zdrojov programu Spoločenstva v oblasti verejného zdravia a iných príslušných programov Spoločenstva a v záujme čo najefektívnejšieho prístupu k prevencii úrazov sa vymedzili tieto prioritné oblasti: bezpečnosť detí a dospievajúcich, bezpečnosť starších občanov, bezpečnosť zraniteľných účastníkov cestnej premávky, prevencia úrazov pri športe a oddychu, prevencia úrazov zapríčinených výrobkami alebo službami, prevencia sebapoškodzovania a prevencia násilia, najmä domáceho násilia na ženách a deťoch. Tieto prioritné oblasti boli vymedzené s ohľadom na spoločenský dosah úrazov (počet prípadov a závažnosť úrazov), dôkazy o efektívnosti zásahov a možnosť úspešnej realizácie v členských štátoch,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Členské štáty by v záujme dosiahnutia vyššej úrovne verejného zdravia mali:

               1.

               zlepšiť využívanie existujúcich údajov a prípadne vyvinúť reprezentatívne nástroje na sledovanie a vykazovanie úrazov, ktoré by poskytli informácie porovnateľného druhu a dovolili sledovať vývoj v rizikách úrazov a účinky preventívnych opatrení v priebehu určitého časového obdobia, ako aj posúdiť potrebu ďalších iniciatív v oblasti bezpečnosti výrobkov, služieb a v ďalších oblastiach;

               2.

               ako prevenciu pred úrazmi a nehodami vytvoriť vnútroštátne plány alebo rovnocenné opatrenia vrátane zvyšovania povedomia verejnosti o bezpečnostných problémoch. Takéto plány a opatrenia by mali podnietiť a podporovať medzirezortnú a medzinárodnú spoluprácu a mali by efektívne využívať možnosti na financovanie preventívnych činností a zvyšovania bezpečnosti. Pri ich realizácii treba zvlášť venovať pozornosť aspektom rodovej rovnosti a zraniteľným skupinám, ako sú deti, starší občania, zdravotne postihnuté osoby, zraniteľní účastníci cestnej premávky, a rovnako úrazom pri športe a oddychu, úrazom zapríčineným výrobkami alebo službami, násiliu a sebapoškodzovaniu;

               3.

               podporovať zavádzanie prevencie úrazov a zvyšovania bezpečnosti v školách a pri príprave zdravotníckych a iných pracovníkov, aby tieto skupiny boli spôsobilými účastníkmi a poradcami pri prevencii úrazov.

         TÝMTO VYZÝVA KOMISIU, ABY:

               1.

               zbierala, spracovávala a poskytovala informácie o úrazoch v Spoločenstve na podklade národných nástrojov na sledovanie úrazov;

               2.

               uľahčovala výmenu informácií o osvedčených postupoch a politických opatreniach vo vyznačených prioritných oblastiach, ako aj šírenie informácií pre príslušné zainteresované strany;

               3.

               podporovala členské štáty v uvádzaní poznatkov o úrazovej prevencii do odbornej prípravy zdravotníckych a iných pracovníkov;

               4.

               uskutočňovala opatrenia Spoločenstva uvedené vyššie zo zdrojov, ktoré stanovuje program Spoločenstva v oblasti verejného zdravia, nástupnícke programy, všeobecný systém financovania opatrení Spoločenstva na podporu spotrebiteľskej politiky (3), rámcový program v oblasti výskumu (4) a iné príslušné programy Spoločenstva;

               5.

               štyri roky po prijatí tohto odporúčania vypracovala hodnotiacu správu s cieľom posúdiť účinnosť navrhovaných opatrení a zhodnotiť potrebu ďalších opatrení.

      V Bruseli 31. mája 2007

            Za Radu

         F. MÜNTEFERING

            predseda

      (1)  Ešte neuverejnené v úradnom vestníku.

      (2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES o akčnom programe Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003 – 2008), (Ú. v. ES L 271, 9.10.2002, s. 1).

      (3)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 20/2004/ES z 8. decembra 2003, ktorým sa stanovuje všeobecný systém financovania opatrení Spoločenstva na podporu spotrebiteľskej politiky na roky 2004 až 2007, (Ú. v. EÚ L 5, 9.1.2004, s. 1).

      (4)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002, ktoré sa týka šiesteho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností prispievajúcich k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a k inovácii (2002 až 2006), (Ú. v. ES L 232, 29.8.2002, s. 1).


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/6

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2015
   (2015/C 272/02)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto statégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Slovinska na rok 2014 a ktorým predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej bolo Slovinsko určené za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Slovinsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o Slovinsku tiež obsahuje výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Analýza Komisie vedie k záveru, že v Slovinsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Prebieha najmä obnova rovnováhy a rozhodné politické opatrenia, zvýšená výkonnosť vývozu a podmienky rastu znížili riziká v porovnaní s minulým rokom, najmä tie, ktoré sú spojené s vonkajšou udržateľnosťou. Nedostatočná správa a riadenie spoločností, vysoká úroveň štátneho vlastníctva, vysoký pákový efekt podnikov a rastúci verejný dlh však predstavujú riziká pre finančnú stabilitu a rast a vyžadujú si zvýšenú pozornosť. Nerovnováhy sa preto už nepovažujú za nadmerné, ale naďalej si zasluhujú osobitnú pozornosť.

               (7)

               Slovinsko 30. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Na Slovinsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit do roku 2015, čo je v súlade s lehotou stanovenou Radou, a dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2020, t. j. rok po skončení programového obdobia. Vláda plánuje postupne znížiť celkový deficit na 2,9 % HDP v roku 2015 a na 0,9 % HDP v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 81,6 % a následne začne klesať. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že do roku 2015 dôjde k včasnej a trvalej náprave nadmerného deficitu. Zároveň je na základe štrukturálneho salda a prijatých diskrečných opatrení fiškálne úsilie pod úrovňou odporúčanou Radou. Ak Slovinsko zabezpečí včasnú nápravu nadmerného deficitu podľa plánu, bude sa naň od roku 2016 vzťahovať preventívna časť Paktu stability a rastu. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované. Preto vzhľadom na prognózu Komisie z jari 2015 sa zdá, že hrozí významný odklon od požadovanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a budú potrebné ďalšie opatrenia. Na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2015 je Rada toho názoru, že Slovinsku hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. S ohľadom na fiškálne pravidlá schválil parlament v roku 2013 ústavný základ na zavedenie pravidla rozpočtového salda/prebytku verejnej správy v štrukturálnom vyjadrení. Musia sa však ešte prijať potrebné vykonávacie právne predpisy. Očakáva sa, že revízie zákona o verejných financiách poskytnú potrebný legislatívny základ pre procedurálne otázky, ktoré budú základom pre zákon o fiškálnych pravidlách.

               (9)

               Slovinsko prijalo opatrenia na zmiernenie tlakov na strednodobú udržateľnosť dôchodkového systému, ale kľúčové parametre je stále potrebné upraviť, aby sa zabezpečila jeho udržateľnosť po roku 2020. Dôchodková reforma z roku 2013 mala pozitívny vplyv a očakáva sa, že právny akt, ktorým sa zriadi demografický fond, sa prijme do konca roka 2015. Zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkov si však bude vyžadovať ďalšiu reformu. Pokiaľ ide o reformu dlhodobej starostlivosti, nedosiahol sa žiadny pokrok. Na konci roka 2013 vláda prijala koncepciu reformy dlhodobej starostlivosti, ale prijatie právnych predpisov na vykonanie reformy sa odložilo na koniec roka 2015 s cieľom zohľadniť predchádzajúce rozhodnutia o reforme zdravotného poistenia vrátane otázky zdrojov financovania celkovej zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti. Výdavky v oblasti dlhodobej starostlivosti súvisiace so starnutím možno obmedziť prostredníctvom cielených dávok pre tých, ktorí to najviac potrebujú, a opätovného zamerania poskytovania starostlivosti z inštitucionálnej starostlivosti na domácu starostlivosť.

               (10)

               V sociálnej dohode uzatvorenej v januári 2015 sa stanovuje, že rast miezd vo verejnom sektore bude zaostávať za rastom miezd v súkromnom sektore. Táto dohoda neupravuje zloženie a indexáciu minimálnej mzdy. Napriek tomu, že minimálna mzda je stále pomerne vysoká v porovnaní s priemernou mzdou, jej nedávny nárast bol obmedzený. Vyhodnotenie reformy trhu práce z roku 2013 poukazuje na zníženie obmedzení na trhu práce, ale štrukturálne problémy pretrvávajú, pokiaľ ide o dlhodobú nezamestnanosť a nízku mieru zamestnanosti nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov. Slovinsko prijalo určité kroky na riešenie nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a do roku 2020 sú naplánované mnohé ďalšie opatrenia.

               (11)

               Prostredníctvom rekapitalizácie bánk Abanka a Banka Celje v roku 2014 došlo k ďalšej stabilizácii bankového sektora. Sfinalizoval sa komplexný akčný plán pre banky, ktorý sa v januári 2015 predložil úradu predsedu vlády. Národná banka Slovinska zabezpečila riešenie nedostatkov zistených v rámci posúdenia kvality aktív v roku 2013 a v prvom štvrťroku 2015 začne opätovne vykonávať kontroly na mieste s cieľom overiť, či banky vykonali príslušné odporúčania. Veľké banky zreorganizovali a posilnili svoje útvary pre riešenie problémových expozícií a reštrukturalizáciu. Zdravší bankový sektor si však vyžaduje oživenie dlhodobej ziskovosti a zníženie objemu nesplácaných úverov v podnikovom sektore. Prijal sa základný plán reštrukturalizácie podnikov a zriadila sa centralizovaná pracovná skupina pre reštrukturalizáciu podnikov. Ďalšie znižovanie pákového efektu podnikového sektora, a to aj pomocou Spoločnosti pre správu aktív bánk a prostredníctvom úplného uplatňovania nových právnych predpisov o platobnej neschopnosti, by pomohlo obnoviť podmienky na oživenie súkromných investícií. Úverová činnosť bánk aj naďalej klesá, čo má najmä vplyv na MSP. Očakáva sa, že výsledky nedávnej rekapitalizácie bankového sektora sa naplno prejavia až v roku 2016. Obmedzená úverová činnosť bánk a vysoké úrokové miery zaťažujú finančnú kapacitu MSP. Napriek tomu, že podiel zamietnutých žiadostí o úver klesol v posledných šiestich rokoch, počet MSP, ktoré hlásia menšiu ochotu bánk poskytovať úvery, výrazne narástol a je jedným z najvyšších v Únii.

               (12)

               Program privatizácie pokračuje, hoci s omeškaniami. Prebieha reštrukturalizácia piatich veľkých bánk vo vlastníctve štátu a likvidácia dvoch menších vnútroštátnych bánk. Slovinská štátna holdingová spoločnosť (Slovenian Sovereign Holding), ktorá je zodpovedná za správu a odpredaj štátnych aktív, je v súčasnosti plne v prevádzke. Parlament má ešte schváliť návrh stratégie správy aktív a následne by sa mal zverejniť harmonogram odpredaja niekoľkých dobre cielených aktív vo vlastníctve štátu. Slovinská štátna holdingová spoločnosť prijala v decembri 2014 nový kódex správy a riadenia spoločnosti a v januári 2015 bol vymenovaný pracovník zodpovedný za dodržiavanie súladu s predpismi.

               (13)

               V roku 2014 došlo k ďalšiemu zlepšeniu efektívnosti súdov, hoci pomalším tempom. Napriek tomu, že sa dosiahol pokrok pri skracovaní dĺžky trvania súdnych konaní na prvom stupni v občianskoprávnych a obchodných sporoch vrátane prípadov podľa právnych predpisov o platobnej neschopnosti, trvanie konaní a počet nahromadených nevyriešených prípadov sú aj naďalej závažné.

               (14)

               Nepriaznivé podnikateľské prostredie v Slovinsku je kľúčovým faktorom nízkej miery investícií v slovinských podnikoch a vysoký počet právnych predpisov a početné zmeny v legislatíve sťažujú podnikanie a dodržiavanie miestnych predpisov. Počet regulovaných profesií sa znížil z 323 na 242, ale stále je vysoký. Vykonalo sa približne 25 % opatrení zahrnutých do jednotného dokumentu zameraných na zníženie administratívneho zaťaženia. Zabezpečila sa dostatočná rozpočtová nezávislosť agentúry na ochranu hospodárskej súťaže a inštitucionálna nezávislosť.

               (15)

               Nová vláda potvrdila svoj záväzok bojovať proti korupcii a v januári 2015 prijala nový dvojročný program pozostávajúci z 11 viacročných opatrení. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti transparentnosti a zodpovednosti. Pripravuje sa komplexná reforma verejného sektora. V súvislosti so správami o hodnotení výkonnosti a postupmi kontroly kvality sa nedosiahol žiadny pokrok.

               (16)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (17)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (18)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Slovinsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu v roku 2015 a dosiahnuť fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP v snahe o dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016. Prijať zákon o fiškálnych pravidlách a preskúmať zákon o verejných financiách. Pokročiť v dlhodobej reforme dôchodkového systému. Prijať do konca roku 2015 reformu zdravotnej a dlhodobej starostlivosti.

               2.

               Preskúmať v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi mechanizmus stanovovania minimálnej mzdy, a najmä úlohu príspevkov, s ohľadom na vplyv na chudobu zamestnaných osôb, vytváranie pracovných miest a konkurencieschopnosť. Zvýšiť zamestnateľnosť nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov. Prijať opatrenia na riešenie dlhodobej nezamestnanosti a zabezpečiť vhodné stimuly na predĺženie pracovného života.

               3.

               Znížiť objem nesplácaných úverov v bankách prostredníctvom zavedenia konkrétnych zámerov. Zlepšiť kapacitu bánk na monitorovanie úverových rizík. Pokračovať v reštrukturalizácii podnikov a zachovať dôslednú správu a riadenie spoločností v rámci Spoločnosti pre správu aktív bánk. Prijať opatrenia na zlepšenie prístupu MSP a mikropodnikov k financovaniu. Prijať stratégiu pre Slovinskú štátnu holdingovú spoločnosť s jasnou klasifikáciou aktív, vykonať ročný plán správy aktív a uplatňovať výkonnostné kritériá.

               4.

               Zabezpečiť, aby reformy prijaté s cieľom zlepšiť efektívnosť občianskoprávneho súdnictva prispeli k skráteniu trvania konaní.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku programu stability Slovinska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 115).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/96

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2016
   (2016/C 299/23)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej Chorvátsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Chorvátsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Je predovšetkým nevyhnutné riešiť slabé miesta spojené s vysokou úrovňou verejného dlhu, dlhu podnikov a vonkajšieho dlhu v kontexte vysokej nezamestnanosti. Ďalšie problémové oblasti, ktoré si vyžadujú osobitné opatrenia príslušnej politiky, zahŕňajú fiškálne riadenie, správu a riadenie štátnych podnikov, efektívnosť verejnej správy a riešenie nesplácaných úverov.

               (3)

               Chorvátsko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem obsahuje pomerne ambiciózny program reforiem, ktoré by mohli pomôcť riešiť makroekonomické rovnováhy v krajine, ak sa v plnej miere vykonajú do uvedených termínov. Obsahuje príslušné opatrenia na zlepšenie riadenia verejných financií, sektora zdravotníctva a podnikateľského prostredia a nachádzajú sa v ňom záväzky k ambicióznym reformám v oblasti verejnej správy, dôchodkového systému, sociálneho zabezpečenia a zlepšenia správy a riadenia štátnych podnikov. Na základe posúdenia záväzkov Chorvátska v príslušných oblastiach politiky nie je v tejto fáze potrebné sprísnenie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Chorvátsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2016 očakáva, že celkový deficit sa v roku 2016 zníži na 2,6 % HDP, čo je pod úrovňou 3 % HDP, a bude sa ďalej znižovať až na úroveň 1,0 % HDP do roku 2019. Vláda navyše očakáva, že bude dosahovať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1,75 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, počas celého programového obdobia. Pomer verejného dlhu k HDP dosiahol vrchol v roku 2015 na úrovni 86,7 %, ale na základe konvergenčného programu sa očakáva, že bude postupne klesať na 80,0 % v roku 2019. V nominálnom vyjadrení je pomer dlhu k HDP na základe prognóz v programe v súlade s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu. Zatiaľ čo makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný v reálnom vyjadrení, nominálny rast HDP, najmä na rok 2016, je vyšší, ako sa predpokladá v prognóze Komisie. Predpokladané zníženie pomeru dlhu k HDP preto závisí od priaznivých prognóz nominálneho rastu; okrem toho sa zakladá aj na výrazných zosúladeniach dlhu a deficitu, ktoré znižujú dlh, z predaja finančných aktív, ktoré nie sú dostatočne konkretizované. Okrem toho nie sú opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 poväčšine špecifikované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že deficit verejnej správy v roku 2016 dosiahne 2,7 % HDP, čo je v súlade s cieľom celkového deficitu, ktorý je zahrnutý v odporúčaní Rady z 21. januára 2014 podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. Predpokladá sa, že v rámci postupu pri nadmernom deficite sa dosiahne odporúčané fiškálne úsilie. Na druhej strane však prognóza Komisie nepočíta so splnením výhľadovej referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu. Zatiaľ čo štrukturálna úprava vo výške 0,2 % HDP v roku 2017 by bola dostatočná na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, na splnenie referenčnej hodnoty na zníženie dlhu by bola potrebná väčšia štrukturálna úprava. Vzhľadom na vysoký dlh a súčasné cyklické podmienky v Chorvátsku by sa ako primeraná javila konkrétne úprava presahujúca referenčnú hodnotu 0,5 % HDP. V súčasnosti sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa v roku 2017 zhorší o 0,2 % HDP. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Chorvátsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v roku 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)

               V rozpočtovom plánovaní Chorvátska sa stále nachádzajú závažné nedostatky napriek niektorým zlepšeniam, ktoré sa zaviedli novelou zákona o rozpočte z roku 2015. Prepojenia medzi viacročným rozpočtovým rámcom a ročným rozpočtami sú aj naďalej slabé a neexistujú jasné pravidlá týkajúce sa zmien rozpočtových plánov v priebehu daného roka. Strategické plánovanie jednotlivých rozpočtových jednotiek nie je predmetom systematickej kontroly a nedostatočne podporuje zosúladenie prioritných politík so strednodobými fiškálnymi cieľmi. Rozpočtový postup takmer vôbec nezohľadňuje značné mimorozpočtové transakcie a účtovné úpravy, ktoré vplývajú na deficit verejných financií a verejný dlh. V súčasnosti sa prehodnocujú numerické fiškálne pravidlá. Jednou z hlavných výziev je zlepšiť ich funkčnosť a lepšie ich zosúladiť s Paktom stability a rastu. Určité úsilie treba takisto vyvinúť na zlepšenie štatistického základu rozpočtového plánovania.

               (7)

               Komisia pre fiškálnu politiku, ktorá je zodpovedná za monitorovanie dodržiavania fiškálnych pravidiel na národnej úrovni, je úzko prepojená s národnými fiškálnymi orgánmi a nemá dostatočné personálne obsadenie. Za týchto podmienok nie je zaručená jej politická a funkčná nezávislosť. Na tretí štvrťrok 2016 je ohlásené prehodnotenie inštitucionálnej štruktúry a mandátu Komisie pre fiškálnu politiku.

               (8)

               Chorvátsko začalo reformovať systém obecných poplatkov, ktorý predstavilo ako súčasť širšej reformy zdaňovania nehnuteľností. Kombinované príjmy z periodických daní z nehnuteľností a obecných poplatkov sú v pomere k HDP relatívne nízke.

               (9)

               Kľúčovými výzvami sú vysoká úroveň daňových nedoplatkov, podvody v oblasti DPH a tieňová ekonomika. Podnikajú sa kroky na zlepšenie daňovej disciplíny vrátane vytvorenia systému riadenia rizík pre dodržiavanie daňových predpisov. Dôkazy o účinnosti prijatých opatrení sú však stále obmedzené.

               (10)

               Objem verejného dlhu je vysoký a stále stúpa, čo znamená, že je nevyhnutné zaviesť výhľadovo orientovaný proaktívny prístup k riadeniu verejného dlhu. Čoskoro sa má prijať stratégia riadenia dlhu na roky 2016 až 2018. Chorvátsku však stále chýba komplexnejší prístup k riadeniu dlhu zahŕňajúci okrem iného každoročné revízie, v ktorých sa zohľadňuje vývoj na trhu, vhodnú stratégiu riadenia rizika a posilnenie funkcie na vykonávanie súvisiacich úloh.

               (11)

               Veľká časť obyvateľstva v produktívnom veku nie je aktívna na trhu práce. Jednou z príčin je predčasný odchod do dôchodku, ktorý využívajú aj muži v najproduktívnejších rokoch. Predčasný odchod do dôchodku je možný celých päť rokov pred zákonným vekom odchodu do dôchodku a finančná motivácia pracovať do tohto veku (a po jeho dovŕšení) je slabá. Okrem toho sú pre dôchodkový systém príznačné viaceré mimoriadne ustanovenia pre osobitné kategórie zamestnancov a veľkorysé možnosti predčasného odchodu do dôchodku pre určité povolania. Zákonný vek odchodu do dôchodku pre mužov a ženy sa zosúlaďuje a zvyšuje sa na 67 rokov, ale len pomaly. Súčasná aj budúca primeranosť dôchodkov je nízka a vytvára vysoké riziko chudoby v staršom veku, najmä pre ľudí s krátkym pracovným životom.

               (12)

               Problém vysokého podielu ekonomicky neaktívneho obyvateľstva ešte znásobuje vysoká nezamestnanosť; nízke využívanie pracovného potenciálu brzdí rast. Nezamestnanosť mladých zostáva zásadným problémom a poukazuje na nedostatky v systéme vzdelávania; stále existuje priestor na zlepšenie účinnosti, monitorovania a hodnotenia systému záruky pre mladých ľudí. Dlhodobá miera nezamestnanosti nedávno poklesla, ale stále je približne dvojnásobne vyššia než priemer EÚ. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je v dôsledku nedostatočne vyvinutého systému vzdelávania dospelých stále veľmi nízka.

               (13)

               Existujú regionálne rozdiely vo výdavkoch na sociálnu ochranu na obyvateľa a nezrovnalosti týkajúce sa kritérií oprávnenosti pre všeobecný systém sociálnej ochrany a kritérií určených pre osobitné kategórie. Navyše sa len malá časť celkového rozpočtu na sociálnu ochranu vynakladá na celoštátny systém minimálneho príjmu. To vedie k neefektívnosti a k nedostatočnej ochrane najchudobnejších ľudí. Pokiaľ ide o konsolidovanie rôznych dávok a zriaďovanie jednotných kontaktných miest ako jediných administratívnych miest poskytovania služieb sociálnej ochrany, reforma systému sociálneho zabezpečenia zaostáva.

               (14)

               Funkčné rozdelenie kompetencií verejnej správy medzi ústrednú a miestnu úroveň je zložité a systém je roztrieštený. Prideľovanie decentralizovaných správnych funkcií nezodpovedá fiškálnej kapacite zodpovedných miestnych jednotiek. Z tohto dôvodu sú miestne jednotky silne závislé od transferov ústrednej štátnej správy, pričom pri poskytovaní verejných služieb pretrvávajú značné regionálne rozdiely. Roztrieštenosť verejnej správy negatívne vplýva na poskytovanie služieb verejnej správy, podnikateľské prostredie a efektívnosť verejných výdavkov. Reforma verejnej správy doteraz podstatným spôsobom nenapreduje. Zaviedol sa právny rámec na dobrovoľné zlúčenie jednotiek miestnej samosprávy, ale neposkytli sa stimuly na využitie tejto možnosti. Racionalizácia systému štátnych agentúr napreduje pomaly.

               (15)

               Mzdy vo verejnom sektore sa v jednotlivých verejných inštitúciách riadia nejednotnými ustanoveniami pri vymedzení zložitosti náplne práce, zamestnaneckých výhod a mzdových príplatkov. To obmedzuje vládnu kontrolu miezd vo verejnom sektore a negatívne vplýva na jeho efektívnosť. Vzhľadom na pomerne vysoký podiel verejného sektora na celkovej zamestnanosti je vývoj miezd vo verejnom sektore dôležitý aj pre ekonomiku v širšom zmysle.

               (16)

               Štátne vlastníctvo spoločností je v hospodárstve veľmi výrazné. Nedostatky v riadení vrátane nedostatočného monitorovania výkonnosti aj naďalej vedú k výrazne nižšej ziskovosti štátnych podnikov oproti porovnateľným súkromným podnikom, čo má negatívny dosah na verejné financie. Kótovanie akcií štátnych podnikov na burze môže pomôcť zlepšiť ich správu a riadenie najmä pomocou zlepšenia podávania správ a mechanizmov vnútornej kontroly. V minulom roku pokročilo otváranie štátnych podnikov súkromnému vlastníctvu len pomaly.

               (17)

               Národná podporná banka Chorvátska banka pre obnovu a rozvoj (HBOR), ktorá je štátnym subjektom, by mohla zohrávať rozhodujúcu úlohu pri hospodárskom oživení Chorvátska. Jej úverová činnosť by mohla mať výrazný vplyv na podporu investícií pri súbežnom riešení zlyhaní trhu. Na obmedzenie rizika spojeného s jej činnosťou – obzvlášť preto, že HBOR je čoraz aktívnejšia pri poskytovaní priamych úverov – je potrebný vhodný regulačný rámec a dobrá správa a riadenie.

               (18)

               Nezávislé posúdenie kvality aktív úverového portfólia HBOR, ktoré orgány plánujú vykonať v roku 2017, je jedným krokom pri riešení výziev uvedených vyššie. Medzitým je potrebné posilniť mechanizmy monitorovania a zodpovednosti, ktoré sa na HBOR vzťahujú.

               (19)

               Miera čerpania prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov bola doteraz nízka v dôsledku činiteľov, ako je napríklad nedostatočná administratívna kapacita, zaťažujúce postupy a obmedzený počet projektov, ktoré možno okamžite uskutočniť.

               (20)

               Podnikateľské prostredie v Chorvátsku stále dopláca na závažné nedostatky, ktoré negatívne vplývajú na investičnú klímu. Mnohé parafiškálne poplatky ukladané firmám stále oslabujú podnikateľské prostredie. Regulačné prostredie pre poskytovateľov služieb a regulované profesie zostáva aj naďalej reštriktívne. Existujú obmedzenia prístupu k niektorým regulovaným profesiám vrátane právnických profesií a daňových poradcov a obmedzenia ich výkonu. Chorvátsko skúma nevyhnutnosť a proporcionalitu týchto obmedzení, ale konkrétne opatrenia sa ešte neprijali. Regulované profesie a podniky navyše poškodzuje vysoká administratívna záťaž.

               (21)

               Regulačná nestabilita a vnímaná nízka kvalita právnych predpisov takisto negatívne vplývajú na podnikateľské prostredie. Kvalitu a efektivitu súdneho systému, a najmä obchodných súdov postihujú výzvy, ako sú zdĺhavé súdne konania, množstvo nevyriešených prípadov a nejednotná judikatúra. Systémy IKT nie sú dostatočne rozvinuté, najmä pri komunikácii s účastníkmi súdnych konaní a pri elektronickom doručovaní súdnych dokumentov.

               (22)

               Riešenie nesplácaných úverov je zásadné pri odstraňovaní previsu dlhu v hospodárstve. V tejto súvislosti boli podniknuté dôležité kroky, a to posilnením rámca pre fázu pred platobnou neschopnosťou a rámca pre platobnú neschopnosť pre podniky a prijatím konkurzného konania v prípade fyzických osôb. Dosah týchto nových rámcov si vyžaduje podrobné monitorovanie. Právna neistota pri zdaňovaní odpisov dlhov stále predstavuje prekážku rýchlemu odstraňovaniu nesplácaných úverov bánk.

               (23)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (24)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (4) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (25)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Do roku 2016 zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu. Následne na to dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške minimálne 0,6 % HDP v roku 2017. Využiť všetky neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru verejného dlhu. Do septembra 2016 posilniť numerické fiškálne pravidlá a posilniť nezávislosť a mandát Komisie pre fiškálnu politiku. Do konca roka 2016 zlepšiť rozpočtové plánovanie a posilniť viacročný rozpočtový rámec. Do konca roka 2016 spustiť reformu periodických daní z nehnuteľností. Posilniť rámec pre riadenie verejného dlhu. Prijať a začať vykonávať stratégiu riadenia dlhu na roky 2016 až 2018.

               2.

               Do konca roka 2016 prijať opatrenia na odrádzanie od odchodu do predčasného dôchodku, urýchliť prechod na zvýšený zákonný vek odchodu do dôchodku a zosúladiť ustanovenia dôchodkového systému pre osobitné kategórie s pravidlami všeobecného systému. Zabezpečiť vhodné opatrenia na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu v záujme zvýšenia zamestnateľnosti obyvateľstva v produktívnom veku so zameraním na nízkokvalifikovaných pracovníkov a dlhodobo nezamestnaných. Konsolidovať dávky sociálneho zabezpečenia vrátane osobitných systémov zosúladením kritérií oprávnenosti, integrovaním ich správy a sústredením sa na podporu tých, ktorí to najviac potrebujú.

               3.

               Do konca roka 2016 začať znižovať roztrieštenosť a zlepšovať funkčné rozdelenie kompetencií verejnej správy s cieľom zlepšiť efektívnosť a znížiť územné rozdiely v poskytovaní verejných služieb. Po konzultáciách so sociálnymi partnermi harmonizovať právne rámce na stanovovanie miezd vo verejnej správe a verejných službách. Pokročiť v procese odpredaja štátneho majetku a posilniť monitorovanie výkonnosti štátnych subjektov a zodpovednosti predstavenstiev, a to aj pokročením v kótovaní akcií štátnych podnikov.

               4.

               Výrazne znížiť parafiškálne poplatky. Odstrániť neodôvodnené regulačné obmedzenia, ktoré sťažujú prístup k regulovaným profesiám a ich výkon. Znížiť administratívne zaťaženie podnikov.

               5.

               Prijať opatrenia na zvýšenie kvality a efektívnosti súdneho systému na obchodných a správnych súdoch. Uľahčiť riešenie nesplácaných úverov najmä zlepšením zohľadnenia nesplácaných úverov pri zdaňovaní.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.