               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 506 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Estónsku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  5
                Doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné, aby sa naliehavé mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19 všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Estónsko sa vyzýva, aby plne využilo uvedené možnosti s cieľom pomôcť jednotlivcom a odvetviam, ktoré sú najviac postihnuté týmito výzvami.

               (9)Sociálno-ekonomické následky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch krajiny pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Estónsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Estónsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Rada 13. júla 2018 odporučila Estónsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke opodstatnené.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,8 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 8,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 21,9 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (13)V reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie Estónsko prijalo rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach, dočasné mzdové dotácie a vyššie verejné investície. Estónsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú úverové záruky a úvery pre podniky až do výšky 8,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Estónsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Estónska v roku 2020 na úrovni –8,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,4 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP a v roku 2021 dosiahne 22,6 % HDP. Komisia predpokladá nižší deficit verejných financií na rok 2020, než sa uvádza v programe stability, čo odráža rozdiely v makroekonomických prognózach.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 ZFEÚ, keďže Estónsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (16)Estónska vláda vyhlásila medzi 12. marcom 2020 a 17. májom 2020 v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 núdzovú situáciu. Cieľom okamžitej reakcie vlády bolo zabrániť ďalšiemu šíreniu vírusu a zabezpečiť fungovanie estónskeho hospodárstva v čo najväčšej miere. Obmedzenia týkajúce sa zastavenia šírenia pandémie mali vážny vplyv na hospodárstvo. Od vyhlásenia núdzovej situácie sa počet evidovaných nezamestnaných zvýšil o 35 %. Najväčší počet novo nezamestnaných osôb bol zaznamenaný v odvetviach, ako je maloobchod a poskytovanie zákazníckych služieb, stavebníctvo, catering, ubytovanie a riadenie podujatí. Očakáva sa, že miera nezamestnanosti sa v roku 2020 zvýši na úroveň 9,2 % a v roku 2021 klesne na úroveň 6,5 %. Estónsky parlament schválil 15. apríla 2020 doplňujúci rozpočet na rok 2020. Zaviedli sa nové opatrenia zamerané na zachovanie pracovných miest, zabránenie masovému prepúšťaniu a zabezpečenie likvidity podnikov. Rozpočet obsahuje širokú škálu opatrení vrátane podpory sektoru zdravotnej starostlivosti, obcí, niektorých investičných programov a necielenej podpory likvidity pre spoločnosti (ako sú záručné schémy a odklady platieb daní). Niektoré osobitné opatrenia sú určené pre mikropodniky a odvetvie cestovného ruchu vrátane niektorých cielených opatrení pre najviac postihnuté regióny. Zaviedli sa dodatočné daňové opatrenia, ako napríklad dočasné zníženie spotrebných daní na motorovú naftu, zemný plyn a elektrickú energiu. V balíku opatrení sa predpokladá dočasné pozastavenie štátnych príspevkov do druhého piliera dôchodkového systému.

               (17)Estónsko prijalo významné opatrenia s cieľom zamedziť šíreniu ochorenia COVID-19 a jeho vplyvu na zdravie. Pandémia ochorenia COVID-19 však odhalila niektoré štrukturálne nedostatky v systéme zdravotnej starostlivosti týkajúce sa obmedzených disponibilných finančných a ľudských zdrojov. Odolnosť systému bola oslabená nedostatkom zdravotníckych pracovníkov a nerovným prístupom k primárnej starostlivosti, ako aj slabou dostupnosťou kritického zdravotníckeho materiálu. Estónsko takisto čelí výzve, ako realizovať odkladané a nedostupné liečby spôsobené núdzovou situáciou. Navyše subjektívne neuspokojené potreby lekárskej starostlivosti v Estónsku mali ešte pred vypuknutím tejto pandémie jednu z najvyšších hodnôt v Únii z dôvodu dlhých čakacích lehôt v prípade primárnej aj špecializovanej starostlivosti. Tieto faktory a riziká spojené so životným štýlom pomáhajú vysvetliť zlý zdravotný stav obyvateľstva. Zlepšenie prístupnosti a odolnosti systému zdravotnej starostlivosti sú predpokladmi na zabezpečenie účinnej reakcie na šírenie pandémie a riešenie výziev spojených so zdravotným stavom obyvateľstva.

               (18)Zlepšenie primeranosti záchrannej sociálnej siete je v Estónsku dlhodobou výzvou. Dokonca aj pred najnovšou krízou boli dávky sociálneho zabezpečenia v Estónsku vyhodnotené ako menej účinné, než je priemer EÚ pri znižovaní výskytu chudoby. Okrem toho existujú nedostatky v rozsahu systému dávok v nezamestnanosti pre osoby v neštandardných formách zamestnania a pre osoby s krátkymi obdobiami zamestnanosti. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy by mohol v kombinácii s nedostatočným rozsahom systému dávok v nezamestnanosti zvýšiť chudobu, najmä pokiaľ ide o domácnosti nezamestnaných osôb. Estónsko zaviedlo dočasný režim skráteného pracovného času ako osobitnú subvenciu pre dotknuté spoločnosti, aby mohli udržať zamestnanosť. Toto opatrenie je obmedzené na dva mesiace, čo nemusí stačiť na zmiernenie vplyvu krízy, keďže ťažkosti môžu trvať dlhšie a zasiahnuť niektoré hospodárske odvetvia s oneskorením. Pandémia zhoršila ťažkosti pri poskytovaní cenovo prijateľných a dostupných sociálnych služieb vrátane služieb dlhodobej starostlivosti, najmä pre starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s nízkymi príjmami. Zachovanie plánu na rozvoj integrovaného poskytovania sociálnych a zdravotníckych služieb by pomohlo riešiť tieto výzvy. Je dôležité zabezpečiť zmysluplné a včasné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou a oživením a zároveň posilniť ich kapacitu na to.

               (19)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 postihla estónske spoločnosti v mnohých odvetviach, najviac však zasiahla malé a stredné podniky. Negatívny vplyv na hospodárske činnosti bol spôsobený nielen obmedzeniami, ale aj klesajúcim dopytom na vývozných trhoch a narušeniami globálnych hodnotových reťazcov. Opatrenia na podporu likvidity, ktoré prijala vláda, sú navrhnuté s cieľom pomôcť zmierniť vplyv, ale ich rýchle a účinné vykonávanie bude kľúčové pre podporu životaschopných podnikov vo všetkých postihnutých odvetviach, pričom sa musí zachovať odolnosť bankového sektora. Odklady platieb daní, ako aj úverové prázdniny môžu takisto pomôcť zlepšiť peňažný tok malých a stredných podnikov. Proces oživenia bude navyše závisieť od presnosti zamerania investícií. Súčasná kríza ozrejmila význam digitálnych a inovatívnych riešení pri udržiavaní chodu hospodárstva. Zatiaľ čo elektronická verejná správa funguje dobre, ďalšia digitalizácia malých a stredných podnikov by zvýšila ich odolnosť a prispela by k urýchleniu oživenia, čo by v strednodobom horizonte prinieslo nárast produktivity. V posledných rokoch bolo hospodárstvo ako celok čoraz viac digitalizované. Zavádzanie informačných a komunikačných technológií vo výrobe je však zatiaľ pomalé. Zatiaľ čo celková inovačná výkonnosť Estónska sa v roku 2019 zlepšila, úroveň inovačnej kapacity a činností založených na výskume je v podnikateľskom sektore naďalej nízka. Inovácie založené na výskume a zavádzanie inovačných riešení v podnikoch by mohli zlepšiť konkurenčné postavenie krajiny a povzbudiť hospodársky rast. S cieľom pomôcť spoločnostiam prekonať krízu bude dôležité zabezpečiť dobrý prístup k finančným prostriedkom vrátane kapitálového financovania startupov.

               (20)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Ako sa konkrétne uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne, udržateľný rast Estónska závisí od pokroku v oblasti dekarbonizácie v odvetviach energetiky a dopravy a v sektore budov prostredníctvom znižovania uhlíkovej náročnosti, reštrukturalizácie odvetvia roponosnej bridlice a zlepšovania produktivity zdrojov vrátane uplatňovania obchodných modelov obehového hospodárstva. Produktivita zdrojov v Estónsku je jedna z najnižších v Únii, zatiaľ čo úroveň spotreby energie je nad priemerom Únie. Prierezová stratégia obehového hospodárstva ako doplnok k národnému energetickému a klimatickému plánu by mohla pomôcť pri prechode na dekarbonizáciu, znížiť negatívny vplyv odvetvia roponosnej bridlice na životné prostredie a oživiť hospodárstvo. Keďže Estónsko je periférnou krajinou s nízkou hustotou obyvateľstva, dobre fungujúci a prepojený dopravný systém je kľúčový pre jeho hospodárske činnosti a vývoz. Dopravná infraštruktúra Estónska čelí určitým nedostatkom, pokiaľ ide o prepojenosť a udržateľnosť. Železničná a intermodálna doprava je naďalej nedostatočne rozvinutá. Emisie skleníkových plynov z cestnej dopravy sa v posledných rokoch zvýšili a energia z obnoviteľných zdrojov v doprave zostáva pod úrovňou vnútroštátnych cieľov. Projekt Rail Baltica a projekty týkajúce sa prepojenia energetických sietí patria medzi kľúčové investičné priority Estónska zamerané na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do jednotného trhu. Kľúčom k udržateľnému hospodárskemu oživeniu a k zníženiu regionálnych rozdielov je podpora investičných projektov, ktoré zohľadňujú environmentálne a klimatické aspekty. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Estónsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine. To by Estónsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (21)Estónsky bankový sektor je celkovo zdravý, ale riziká spojené s praním špinavých peňazí pretrvávajú. Hoci sa prijali opatrenia na obmedzenie rizikových expozícií znižovaním vkladov nerezidentov, vnútroštátne posudzovanie rizika sa nevzťahuje na iné produkty, ktoré by mohli predstavovať riziká, ako je napríklad držiteľská správa cenných papierov pre zákazníkov, ktorí nie sú rezidentmi. Aktualizáciou vnútroštátneho posudzovania rizika by sa zabezpečila primeraná identifikácia rizík a umožnilo by sa zavedenie potrebných zmierňujúcich opatrení. Zatiaľ čo sa podnikli opatrenia v oblasti dohľadu voči bankám a platobným inštitúciám, ktoré nedodržiavajú právne predpisy, existuje priestor na ďalšie zvýšenie účinnosti dohľadu a presadzovania predpisov. Najmä súbor legislatívnych aktov na posilnenie preventívneho rámca a konfiškácie, ako aj zvýšenie administratívnych sankcií ešte nebol prijatý. Vyšetrovania prípadov prania špinavých peňazí napredujú pomaly. Právomoci orgánu finančného dohľadu ešte neboli dostatočne posilnené a prístup k dohľadu založený na riziku sa ešte nevykonáva v plnej miere, najmä pokiaľ ide o tematické kontroly na mieste. Výmena informácií medzi finančnou spravodajskou jednotkou a orgánmi presadzovania práva nie je dostatočne proaktívna.

               (22)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

               (23)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Estónsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (24)Úzka koordinácia hospodárstiev zostáva v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom dosiahnutia rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (25)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (26)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť prístupnosť a odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov, posilnením primárnej starostlivosti a zabezpečením dodávok kritického zdravotníckeho materiálu.

               2.Posilniť primeranosť záchrannej sociálnej siete, a to aj rozšírením pokrytia dávkami v nezamestnanosti.

               3.Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na digitalizáciu podnikov, výskum a inovácie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, efektívne využívanie zdrojov a udržateľnú dopravu, čím sa prispeje k postupnej dekarbonizácii hospodárstva. Podporiť inovačnú kapacitu malých a stredných podnikov a zabezpečiť dostatočný prístup k finančným prostriedkom.

               4.Zintenzívniť úsilie na zabezpečenie účinného dohľadu nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 505 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 501 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Belgicko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Belgicku na rok 2020 bola
                  2
                uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Belgicka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  5
                Doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyvolaný vypuknutím nákazy COVID-19 umožňujú súčasné podmienky aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Belgicko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých belgických regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí značné riziko, že v Belgicku dôjde k prehlbovaniu regionálnych aj vnútroregionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Belgicko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Belgicko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Rada 13. júla 2018 odporučila Belgicku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                v roku 2019 neprekročí 1,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Keďže Belgicko na základe posúdenia spĺňa podmienky pre požadovanú dočasnú odchýlku 0,5 % HDP na základe doložky o štrukturálnych reformách, požadovaná štrukturálna úprava na rok 2019 sa znížila na 0,1 % HDP, čo zodpovedá tomu, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 2,8 %. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Je to závažný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa posudzuje, či Belgicko v roku 2019 dodržalo dlhové kritérium.

               (13)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,9 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 7,5 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 98,6 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň približne 115 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (14)Belgicko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia výšku 2,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí federálny dočasný systém dávok v nezamestnanosti, náhrada príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby, federálna rezerva určená na výdavky súvisiace s krízou, rôzne regionálne príspevky pre podniky a sektorové dotácie. Vyčíslenie opatrení znižujúcich deficit sa vo všeobecnosti zhoduje s odhadmi Komisie, keď sa zohľadní rozdielne zaobchádzanie s nákladmi na automatické stabilizátory. Belgicko navyše oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky. Tieto opatrenia sa týkajú federálnych aj regionálnych úverových záruk pre spoločnosti a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré podľa odhadov programu stability na rok 2020 predstavujú 11,8 % HDP. Zaviedli sa aj odklady platieb daní, najmä pokiaľ ide o dane z príjmu fyzických a právnických osôb a odklad platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie, ale program stability na rok 2020 ich nevyčísľuje. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Belgicko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (15)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Belgicka v roku 2020 na úrovni –8,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 113,8 % HDP.

               (16)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Belgicko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium deficitu a dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie sú dodržané.

               (17)Belgické orgány prijali v reakcii na vypuknutie pandémie COVID-19 komplexný balík opatrení na zmiernenie sociálnych a hospodárskych dôsledkov prudkého hospodárskeho poklesu. Na účely nového krátkodobého úveru poskytovaného životaschopným podnikom je dostupná záručná schéma vo výške 50 mld. EUR. Regióny a komunity takisto zaviedli záruky pre preklenovacie a bežné podnikové úvery, podporu likvidity pre podniky vo forme priamych úverov a opatrenia na finančnú podporu podnikov najviac postihnutých krízou. Splácanie existujúcich hypoték a podnikateľských úverov je možné predĺžiť. Ťažko zasiahnuté podniky môžu využívať dočasné moratórium na konkurzné konanie. V záujme toho, aby čím viac pracovníkov mohlo zotrvať v práci alebo sa do nej vrátiť s cieľom zaistiť kontinuitu činností, sa zaviedli rôzne stimuly. Príspevky na sociálne zabezpečenie a platby daní, ako je daň z pridanej hodnoty alebo daň z príjmov právnických a fyzických osôb, sa môžu v niektorých prípadoch odložiť alebo sa od nich môže upustiť. Federálna vláda zaviedla pre spoločnosti postihnuté krízou režim dočasnej nezamestnanosti z dôvodu vyššej moci so zvýšenou úrovňou dávok. Samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých činnosť bola prerušená aspoň počas siedmich po sebe nasledujúcich dní, majú možnosť využiť mesačnú náhradu príjmu. Postupné znižovanie dávok v nezamestnanosti je dočasne pozastavené. Federálna vláda takisto pripravuje dodatočný súbor opatrení na boj proti platobnej neschopnosti podnikov, ako je oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb a dane z príjmu fyzických osôb na daňový rok 2020.

               (18)Belgický systém zdravotnej starostlivosti dosahuje v poskytovaní akútnej starostlivosti v nemocniciach dobré výsledky. Vypuknutie nákazy COVID-19 však poukázalo na viaceré nedostatky v odolnosti systému zdravotnej starostlivosti v prípade závažnej krízy v oblasti verejného zdravia. Zo vzniknutej situácie je zrejmé, že Belgicko čelí štrukturálnemu nedostatku zdravotníckych pracovníkov, ktorý treba riešiť. Zabezpečenie dostatočného množstva kritických zdravotníckeho materiálu vrátane ochranných prostriedkov, najmä pre zdravotníckych pracovníkov a pracovníkov v iných ohrozených povolaniach, zostane aj v blízkej budúcnosti kľúčové. V záujme zabezpečenia účinného riadenia zdravotných kríz, ako je napríklad kríza vyvolaná ochorením COVID-19, bude mať v krátkodobom a strednodobom horizonte stále zásadný význam stratégia v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá je plne koordinovaná s politikami v oblasti prevencie a dlhodobej starostlivosti. V tejto súvislosti je dôležitým stavebným kameňom bezproblémová implementácia dohody z medzirezortnej konferencie o verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby boli zamestnanci nemocníc a príslušná infraštruktúra (federálna právomoc) k dispozícii pre zariadenia dlhodobej starostlivosti (komunitná právomoc).

               (19)Po tom, ako sa v roku 2019 a začiatkom roku 2020 v Belgicku dosiahla rekordne vysoká úroveň zamestnanosti, spôsobila kríza vyvolaná ochorením COVID-19 prudké zastavenie rastu zamestnanosti. Existujúce verejné schémy podpory príjmov v Belgicku, ako napríklad systém dočasnej nezamestnanosti pre zamestnancov a právo na preklenutie prerušenia podnikania pre samostatne zárobkovo činné osoby, poskytujú čiastočnú kompenzáciu za straty príjmu v dôsledku skrátenia pracovného času. Tieto režimy skráteného pracovného času zohrávajú pri znižovaní vplyvu zníženej produkcie na úroveň zamestnanosti významnú úlohu. Napriek tomu sa očakáva v roku 2020 zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 6,6 %. S cieľom predísť tomu, aby sa zvýšenie nezamestnanosti stalo štrukturálnym, bude treba vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie účinnosti existujúcich aktívnych politík trhu práce, ktorá zostáva naďalej nízka, pričom vysoký podiel nezamestnaných, ktorí sa zúčastňujú na aktívnych opatreniach trhu práce, sprevádza nízka úroveň prechodu z nezamestnanosti do zamestnania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu komplexného prístupu pre tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení a ktorí sú pravdepodobne najviac zasiahnutí negatívnymi sociálno-ekonomickými dôsledkami krízy. Zraniteľné skupiny zahŕňajú najmä osoby s nízkou kvalifikáciou, ľudí s migrantským pôvodom a osoby so zdravotným postihnutím. Daňovo-odvodové zaťaženie práce na všetkých mzdových úrovniach navyše zostáva v priemere vysoké – s výnimkou zamestnancov s veľmi nízkou mzdou (50 % priemernej mzdy). Ide o dôležitú hnaciu silu relatívne vysokých nákladov práce, čo môže mať negatívny vplyv na dopyt po pracovnej sile, najmä pri pracovných miestach s nízkou produktivitou.

               (20)Mobilita pracovnej sily by sa mala prednostne podporovať v odvetviach, kde je výrazný nedostatok pracovnej sily, vrátane sektora zdravotníctva, odvetvia informačných a komunikačných technológií, ako aj technických a odborných povolaní. S tým sa budú spájať dôležité potreby v oblasti rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie, a zároveň si to bude vyžadovať zvýšenie úrovne účasti dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave, a to aj využívaním období skráteného pracovného času. Existujú obavy, že existujúce schémy stimulov v oblasti odbornej prípravy sa nedostanú k tým, ktorí by z nich mohli mať najväčší prospech, ako sú osoby s nízkou kvalifikáciou, starší pracovníci a ľudia s migrantským pôvodom. Hlavnou prekážkou sú nedostatočné jazykové znalosti, najmä v dvojjazyčnom Bruseli. Komunity prijímajú opatrenia na zvýšenie záujmu o štúdium v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky, ale stále existuje priestor pre komplexnejšie stratégie na uspokojenie budúceho dopytu na trhu práce. Celková úroveň digitálnych zručností je dobrá, ale stagnuje. Medzi mladými ľuďmi, a najmä medzi mladými ľuďmi s nízkou úrovňou vzdelania, je stupeň digitálnych zručností nižší než priemer EÚ a v posledných rokoch sa zhoršuje. Pre zabezpečenie prístupu k vzdelávaniu na diaľku je nevyhnutná dostupnosť primeraného vybavenia a internetového pripojenia pre všetkých študentov spolu s potrebnými programami odbornej prípravy učiteľov a mentorských programov. Je to potrebné aj na zabezpečenie toho, aby sa existujúce nerovnosti vo vzdelávacom systéme v dôsledku krízy ešte neprehĺbili.

               (21)Belgicko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity firiem vrátane schémy štátnych záruk na úvery a viacerých regionálnych schém oznámených v medziach dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva počas súčasného šírenia nákazy COVID-19. Efektívna a účinná realizácia takýchto schém, a to aj prostredníctvom sprostredkovateľov, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby ich podniky, najmä malé a stredné podniky a samostatne zárobkovo činné osoby, mohli v záujme svojej ochrany a rýchlejšej obnovy využívať. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora vrátane sprostredkovateľov.

               (22)Napriek úsiliu vlády predstavuje administratívna záťaž podnikov približne 7 miliárd EUR ročne (1,6 % HDP), z čoho sa väčšina vzťahuje na dodržiavanie daňových predpisov a pracovného práva. Rôzne daňové výdavky zapríčiňujú zložitosť daňového systému. Vedenie mzdovej agendy spoločnosti je zložité, najmä pre spoločnosti, ktoré sa musia vyrovnávať s rôznymi regionálnymi systémami. Podniky čelia čoraz dlhším omeškaniam platieb od verejných orgánov, čo prispieva k zlyhávaniu podnikov a zhoršovaniu podnikateľského prostredia. Vybavenie stavebného povolenia a administratívne postupy zavedenia elektriny a vody trvajú dlho. Proces prevodu vlastníctva patrí k najpomalším a najdrahším v EÚ. Vo vstupných požiadavkách v odvetviach remeselníctva/stavebníctva existujú výrazné regionálne rozdiely. Pravidlá týkajúce sa otváracích hodín v obchodoch, propagácie predaja, zliav a distribučných reťazcov pre lieky bez lekárskeho predpisu majú negatívny vplyv na prevádzkové prostredie maloobchodníkov. Zavádzanie technológie 5G brzdia okrem iného prísne limity žiarenia (najmä v Bruseli), ktoré sa v jednotlivých regiónoch líšia, vysoké dane za antény v Bruseli a dlhé lehoty pri udeľovaní povolení na rozmiestňovanie antén. V oblasti platobnej neschopnosti neexistuje pre malé a stredné podniky žiadny osobitný zjednodušený postup mimosúdneho vyrovnania a insolvenčné konania môžu iniciovať len dlžníci. Nedostatočná digitalizácia a nedostatok zdrojov zostávajú pre súdny systém napriek postupnému zlepšovaniu aj naďalej výzvou. Zdĺhavé konania v správnom súdnictve spôsobujú značné oneskorenia v oblasti verejného obstarávania a pri stavebných povoleniach. Kľúčové orgány presadzovania práva v oblastiach dohľadu nad trhom, hospodárskej súťaže a železničnej dopravy nemajú dostatok zamestnancov na plnenie svojich úloh.

               (23)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Ako sa uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne (NEKP) na obdobie 2021 – 2030, Belgicko má značné investičné potreby v oblasti udržateľnej dopravy, najmä pri riešení otázok preťaženia dopravy a elektrickej mobility. Pred krízou ohlásili belgické regióny významné viacročné plány dopravnej infraštruktúry. Uskutočňujú sa veľké investície do prímestskej železničnej dopravy okolo Bruselu, návestí a prístavných a cezhraničných železničných spojení. V rámci NEKP sa určili aj dôležité investičné potreby v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a flexibilnej výroby elektrickej energie, energetických prepojení, inteligentných sietí, skladovania a energetickej efektívnosti s cieľom splniť európske ciele v oblasti energetiky, dodržať záväzok Belgicka úplne prestať využívať jadrovú energiu do roku 2025 a zrenovovať 80 % fondu budov, ktoré boli postavené pred zavedením energetických noriem. Na rozdiel od relatívne vysokej intenzity súkromného výskumu a vývoja je intenzita verejného výskumu a vývoja stále mierne nižšia než vo väčšine členských štátov s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja. Belgicko sa vystavuje riziku, že bude pri zavádzaní technológie 5G zaostávať, keďže neplánuje prideliť prvé pásma 5G v rámci lehôt stanovených v právnych predpisoch Únie. Belgické orgány v marci 2020 spustili verejné konzultácie v súvislosti s dočasnými národnými licenciami na dostupné frekvenčné spektrum v hodnote 200 MHz v pásme 3,6 až 3,8 GHz ako dočasné riešenie. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Belgicku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine. To by Belgicku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (24)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019 prijaté Radou 9. júla 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (25)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Belgicko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (26)Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Belgicko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (27)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (28)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie udržania hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby, a zároveň zvyšovať mieru investícií. Posilniť celkovú odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť dodávky kritického zdravotníckeho materiálu.

               2.Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a na sociálnu situáciu, a to najmä presadzovaním účinných aktívnych opatrení na trhu práce a podporou rozvoja zručností.

               3.Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení, ktorých cieľom je poskytovať likviditu a pomáhať tak malým a stredným podnikom a samostatne zárobkovo činným osobám, a zlepšiť podnikateľské prostredie. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na infraštruktúru pre udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, digitálnu infraštruktúru, ako sú siete 5G a gigabitové siete, ako aj na výskum a inovácie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 500 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 507 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Írsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Írsku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Nerovnováhy sa týkajú najmä vysokých objemov verejného dlhu, súkromného dlhu a čistých zahraničných záväzkov.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  6
                Doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyvolaný vypuknutím nákazy COVID-19 umožňujú súčasné podmienky aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Írsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých írskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí značné riziko, že v Írsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Írsko predložilo 21. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne.

               (11)Na Írsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 7,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,1 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 58,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 69,1 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (13)Írsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia výšku približne 2,0 % HDP. Zahŕňajú podporu zamestnanosti a podporu v nezamestnanosti na obdobie 12 týždňov (približne 1,4 % HDP) a dodatočné výdavky na zvýšenie kapacity a prístupnosti systému zdravotnej starostlivosti (približne 0,6 % HDP). Írsko okrem toho ohlásilo opatrenia, ktoré síce nemajú okamžitý vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na zhruba 0,3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú úverové záruky a rôzne úverové programy, pozastavenie úrokov a sankcií za určité oneskorené platby zo strany zamestnávateľov, pozastavenie vymáhania dlhov a prestávky v splácaní v trvaní až do troch mesiacov v prípade podnikateľských úverov. Vláda ohlásila 2. mája 2020 nový balík opatrení na podporu dlhu a kapitálu pre podniky v hodnote približne 2 % HDP, ktoré neboli zahrnuté do programu stability na rok 2020 ani do prognózy Komisie. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Írsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri predpoklade nezmenenej politiky bude saldo verejných financií Írska roku v 2020 na úrovni –5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v rokoch 2020 úroveň 66,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 66,7 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Írsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. V analýze sa celkovo naznačuje, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie je dodržané.

               (16)Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 tvrdo postihla Írsko a vystavila systém zdravotnej starostlivosti extrémnemu tlaku. Írsko zaviedlo na zmiernenie účinkov pandémie naliehavé opatrenia na posilnenie systému zdravotníctva, ako aj opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu, čo v určitých odvetviach viedlo k výraznému obmedzeniu hospodárskej činnosti. Vláda okrem toho v rámci možností zaviedla širokú škálu hospodárskych opatrení zameraných na zmiernenie dôsledkov krízy vyvolanej ochorením COVID-19. Tieto opatrenia zahŕňali schémy dotácií miezd v záujme ochrany pracovných miest, platby na sociálne zabezpečenie, dočasný zákaz zvyšovania nájomného a vysťahovania, ako aj opatrenia týkajúce sa likvidity a úverovej podpory pre firmy. Hoci cieľom týchto opatrení je zmierniť hospodársky otras vyvolaný pandémiou, riziko výraznej straty produkcie, konkurzov, platobnej neschopnosti, zvyšovania nezamestnanosti a počtu ľudí ohrozených chudobou zostáva vysoké.

               (17)Nemocnice mali už pred pandémiou ochorenia COVID-19 takmer vyčerpané kapacity s mierou obsadenosti lôžok v akútnej starostlivosti, ktorá patrila medzi najvyššie v krajinách OECD. Bolo to spôsobené najmä nedostatkom vo všeobecnom prístupe k primárnej zdravotnej starostlivosti a značným spoliehaním sa na nemocničnú starostlivosť. Problémy spojené s náborom a udržaním pracovníkov viedli v určitých regiónoch a nemocniciach k nedostatku zdravotníckych pracovníkov. Dlhodobá domáca starostlivosť bola nedostatočná a nebola súčasťou zákonného nároku, pričom politiky uprednostňovali využívanie inštitucionálnej starostlivosti. Ochorenie COVID-19 vyvinulo na systém zdravotnej starostlivosti bezprecedentný tlak. Na zvýšenie kapacity nemocníc a v záujme poskytovania dočasných všeobecných služieb zdravotnej starostlivosti sa zaviedli včasné núdzové opatrenia. V strednodobom horizonte však Írsko stále musí riešiť štrukturálnu obmedzenú efektívnosť, flexibilitu, odolnosť a dostupnosť svojho systému zdravotnej starostlivosti. Cieľom ambicióznych reformných plánov Sláintecare je zabezpečiť prístup k všeobecne dostupnému a udržateľnému systému zdravotnej starostlivosti. Plány na ich vykonanie sú však aj naďalej nejasné. Stanovenie jasných míľnikov a lehôt môže spolu so spoľahlivým rámcom monitorovania prispieť k včasnému zavedeniu univerzálneho pokrytia. Uskutočňovanie reforiem dlhodobej starostlivosti vrátane nových spôsobov práce v komunite prostredníctvom podpory domácej opatery a reorganizácie opatrovateľských zdrojov by si mohlo vyžiadať inventarizáciu existujúcich zariadení, prognózy týkajúce sa budúceho rastu dopytu a primeranú analýzu „medzier“, po ktorej by nasledoval plán realizácie.

               (18)Podľa poslednej prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,4 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 7 %. Vláda pri reakcii na pandémiu výrazne využíva politiku podpory príjmov a zamestnanosti, najmä režimy skráteného pracovného času, ktoré by sa mali aj naďalej rýchlo vykonávať a posilňovať. Relatívne vysoký počet ľudí žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce si vyžaduje ďalšie úsilie na podporu individualizovaných aktivačných stratégií. Problémy, ktorým čelí Írsko, pokiaľ ide o chudobu a kvalitu a podporu zamestnania, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím, stále pretrvávajú a v dôsledku pandémie sa ešte pravdepodobne prehĺbia. V súčasnej situácii treba v spolupráci so sociálnymi partnermi pokračovať v úsilí zameranom na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, aby bolo možné reagovať na meniace sa potreby trhu práce a pripraviť pracovnú silu na transformáciu v oblasti klímy, energetiky a obehového hospodárstva. Zistilo sa, že nedostatok zručností je v sektore bývania, ale očakáva sa, že popri tom, ako bude napredovať transformácia, podobná situácia nastane aj v iných sektoroch. V súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 je nevyhnutné zabezpečiť, aby digitalizácia vzdelávania a práce nezvyšovala vzdelanostné a sociálne nerovnosti.

               (19)Vláda vykonala rôzne opatrenia na podporu ponuky bývania, čo v priebehu dvoch rokov do septembra 2019 prispelo k zvýšeniu ročného počtu dokončených obytných jednotiek o takmer 40 %. Zdá sa, že to spolu s účinnými makroprudenciálnymi nástrojmi pomohlo obmedziť infláciu cien obytných nehnuteľností. Počet dokončených obytných jednotiek však stále zaostáva za dopytom. Dostupnosť bývania predstavuje pre mnohé domácnosti problém a inflácia v sektore nájomného bývania je stále vysoká. Kritickým faktorom, ktorý by mohol dopomôcť k zlepšeniu ponuky bývania, by mohla byť zlepšená infraštruktúra v kombinácii s priestorovým plánovaním. Vyriešenie administratívnych nedostatkov pri dani z prieluky môže v konečnom dôsledku prispieť k zlepšeniu strednodobej cenovej dostupnosti bývania. Nedostatok v ponuke sociálneho bývania je aj naďalej veľkou výzvou pre posilňovanie inklúzie, a to aj pre najzraniteľnejšie osoby. Nedávne opatrenia v príslušnej oblasti politiky viedli k zrýchleniu zabezpečovania sociálneho bývania, ale v decembri 2019 bolo v Írsku na čakacích zoznamoch na sociálne bývanie stále približne 68 700 domácností. Na pokrytie potrieb zostávajúcich domácností na súčasnom čakacom zozname a potrieb potenciálnych nových žiadateľov je potrebné ďalšie úsilie. Spomedzi približne 10 000 ľudí bez domova evidovaných v Írsku je 3 500 detí. To vyvoláva obavy týkajúce sa možných rizík prehlbovania nerovností, zakorenenej chudoby a sociálneho vylúčenia. Medzi skupiny najviac postihnuté bezdomovstvom patria osamelí rodičia s deťmi. Pretrvávajú významné regionálne a mestské rozdiely, pričom 69 % všetkých dospelých osôb bez domova je sústredených v širšej oblasti Dublinu.

               (20)Domáci bankový systém je pre írske firmy dôležitým zdrojom likvidity. Včasný prístup k pôžičkám sa môže ukázať ako náročný pre malé a stredné podniky (MSP) a pre podniky bez kolaterálu alebo bez existujúceho vzťahu s veriteľom. Prístup MSP k bankovým úverom bol okrem toho donedávna obmedzovaný vysokými úrokovými sadzbami. Írske orgány a banky zaviedli viacero opatrení na zmiernenie finančných ťažkostí, s ktorými sa potýkajú podniky a domácnosti. Je dôležité, aby tieto opatrenia poskytovali potrebnú likviditu a posilnili udržateľné reštrukturalizačné riešenia pre dlžníkov, ktorých finančné ťažkosti sú úzko spojené s vypuknutím nákazy a od ktorých sa po uplynutí prechodného obdobia očakáva návrat k životaschopnosti. Len takýto vyvážený prístup môže pomôcť podnikom a domácnostiam prekonať dočasné problémy bez toho, aby sa podkopala (už aj tak slabá) ziskovosť a rodiaci sa pokrok, ktorý Írsko dosiahlo v posledných rokoch pri zlepšovaní finančnej stability svojho bankového sektora. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

               (21)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Obnovenie hospodárstva si vyžaduje, aby Írsko pokročilo vo svojich ambicióznych investíciách v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry. V oblasti eliminácie emisií uhlíka Írsko zatiaľ zaostáva. Emisie skleníkových plynov v doprave a budovách sú vysoké a stále stúpajú. Írsko nedosiahne ciele na rok 2020 v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Írsko je závislé od dovozu energie a patrí medzi členské štáty s najvyššími cenami za elektrinu, čo by mohlo mať negatívny vplyv tak na životné prostredie, ako aj na konkurencieschopnosť podnikov. Prechod Írska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície do energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a udržateľnej dopravy. Akčný plán v oblasti klímy predstavuje vierohodnú iniciatívu na zvrátenie trajektórie emisií. To, aby sa ambície premietli do konkrétnych výsledkov, si bude vyžadovať účinné a nepretržité vykonávanie politík a opatrení v rámci tohto plánu. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Írsku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine. To by Írsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (22)Úsilie Írska o znižovanie rozdielu v produktivite medzi jeho zahraničnými a domácimi sektormi stále stagnuje. Je vítaná priama podpora prostredníctvom inovačného fondu pre prelomové technológie pre spoluprácu medzi firmami a verejnými výskumnými centrami, napríklad prostredníctvom projektov spolupráce medzi odvetvím – vrátane MSP – a výskumnými organizáciami. Napriek tomu, že Írsko poskytuje spoločnostiam relatívne vysokú verejnú podporu, sa táto podpora realizuje prostredníctvom schémy daňových úľav vo výskume a vývoji. Tie majú sklon uprednostňovať väčšie spoločnosti v zahraničnom vlastníctve a majú len obmedzený vplyv na zvýšenie produktivity miestnych írskych firiem. V medziach rámca Future Jobs Ireland sa určujú kľúčové opatrenia, ktoré by mohli pomôcť pri riešení nedostatkov domácej ekonomiky. Ide najmä o iniciatívy na posilnenie produktivity miestnych firiem, predovšetkým MSP. Je dôležité, aby sa tieto opatrenia realizovali účinne. Prebiehajúca kríza poukázala aj na potreby MSP v oblasti digitalizácie, najmä pokiaľ ide o riešenia v oblasti práce na diaľku, odbornú prípravu pracovníkov a kybernetickú bezpečnosť. Pre zvyšovanie produktivity MSP a podporu podnikania má zásadný význam digitálna infraštruktúra. Ultrarýchle širokopásmové pripojenie je dostupné len pre 5 % vidieckych oblastí, čo je výrazne pod priemerom EÚ na úrovni 29 %. Írsko je takisto jednou z najdrahších krajín EÚ v oblasti pevného širokopásmového pripojenia. Vzhľadom na to, že v rámci národného plánu pre širokopásmové pripojenie bola podpísaná zmluva na významnú verejnú investíciu zameranú na riešenie nedostatkov v infraštruktúre, je dôležité dôkladne monitorovať a zabezpečiť včasné vykonávanie zavádzania verejne podporovanej ultrarýchlej širokopásmovej siete, najmä vo vidieckych oblastiach.

               (23)Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu na rok 2020, kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy Únie. Írsko podniklo kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania, a to realizáciou dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív a prijatím niekoľkých dodatočných vnútroštátnych opatrení. Vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podielu z HDP však naznačuje, že daňové predpisy Írska využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania, a účinnosť týchto vnútroštátnych opatrení bude treba posúdiť. Rozšírenie daňového základu by zvýšilo odolnosť príjmov voči hospodárskym výkyvom a idiosynkratickým otrasom a posilnilo by fungovanie automatických stabilizátorov. Vysoká koncentrácia daní z príjmov právnických osôb (najväčších desať spoločností predstavuje 45 % daní z príjmov právnických osôb), ich volatilita a potenciálne prechodná povaha vyzdvihujú spolu s ich rastúcim podielom na celkových výnosoch z daní (rekordných 18,7 % v roku 2018) riziko nadmerného spoliehania sa na tieto príjmy na financovanie stálych bežných výdavkov.

               (24)Írsko napriek úsiliu o posilnenie rámca boja proti praniu špinavých peňazí stále čelí rizikám z dôvodu medzinárodnej orientácie svojho hospodárstva, čo zahŕňa významný prílev priamych zahraničných investícií a existenciu zložitých právnych štruktúr so zahraničnými sponzormi. Vnútroštátne posúdenie rizika sa preskúmava s cieľom lepšie zohľadniť skutočnú expozíciu pracovníkov, ktorí sú zapojení do poskytovania služieb spoločnostiam a trustom, voči riziku. Nedostatočné pochopenie expozície týchto pracovníkov voči riziku vedie k nízkemu nahlasovaniu podozrivých transakcií. Intenzita dohľadu je so zreteľom na nápravu týchto problémov nedostatočná a nepoužíva sa pri nej prístup založený na rizikách, čo brzdí účinnosť rámca boja proti praniu špinavých peňazí. Pre spoločnosti sa zriadil národný register konečných užívateľov výhod, ktorým sa obmedzuje bankové tajomstvo a identifikujú sa koneční užívatelia výhod. Kvalitu poskytnutých informácií a účinnosť tohto registra treba priebežne monitorovať.

               (25)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019 prijaté Radou 9. júla 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (26)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Írsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (27)Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Írsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (28)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (29)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (30)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu a uľahčiť oživenie hospodárstva, ktoré sú prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2 a 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby, a zároveň zvyšovať mieru investícií. Zlepšiť prístupnosť systému zdravotnej starostlivosti a posilniť jeho odolnosť, a to aj reagovaním na potreby pracovnej sily v zdravotníctve a zabezpečením univerzálneho pokrytia v rámci primárnej zdravotnej starostlivosti.

               2.Prostredníctvom rozvoja zručností podporovať zamestnanosť. Riešiť riziko digitálnej priepasti, a to aj v sektore vzdelávania. Zvýšiť poskytovanie sociálneho a cenovo dostupného bývania.

               3.Pokračovať v poskytovaní podpory spoločnostiam, najmä malým a stredným podnikom, a to najmä prostredníctvom opatrení na zabezpečenie ich likvidity. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú verejnú dopravu, zásobovanie vodou a čistenie odpadových vôd, výskum a inovácie a digitálnu infraštruktúru.

               4.Rozšíriť daňový základ. Zintenzívniť opatrenia na odstránenie tých prvkov daňového systému, ktoré uľahčujú agresívne daňové plánovanie, vrátane odlevu platieb do zahraničia. Zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí, pokiaľ ide o pracovníkov poskytujúcich služby trustom a spoločnostiam.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 506 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.