               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 11. 2021
            COM(2021) 742 final

            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            o hospodárskej politike eurozóny
            {SWD(2021) 362 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               o hospodárskej politike eurozóny

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Po veľmi hlbokej recesii v roku 2020 prechádza hospodárstvo eurozóny solídnou a rýchlou obnovou. Rast HDP prekonal v druhom štvrťroku 2021 očakávania a podľa hospodárskej prognózy z jesene 2021 sa očakáva, že HDP eurozóny zaznamená v roku 2021 rast vo výške 5,0 %. Hospodárstvo eurozóny by sa malo v poslednom štvrťroku 2021 vrátiť na úroveň HDP spred krízy. V 2. štvrťroku 2021 sa už sedem krajín eurozóny dostalo späť na predkrízovú úroveň HDP. Podľa prognózy by ročný HDP eurozóny mal v roku 2022 zaznamenať rast vo výške 4,3 %. Hlavnou hnacou silou rastu HDP je domáci dopyt, ktorý súvisí so zmierňovaním obmedzení v nadväznosti na zavádzanie očkovania, postupným zlepšovaním na trhoch práce, čerpaním dodatočných úspor nadobudnutých počas období obmedzenia pohybu a so silným rastom investícií, ktorý ťaží z priaznivých podmienok financovania a podpory z nástroja NextGenerationEU. Členské štáty eurozóny prijali podľa odporúčaní jednotlivo a spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom zabezpečiť zámery politiky, ktoré podporujú obnovu po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Neistota a riziká zostávajú aj v budúcnosti vysoké, a to pokiaľ ide o vývoj pandémie v rámci EÚ aj mimo nej.

               (2)V priebehu roka sa silný rast domáceho dopytu stretol s obmedzeniami na strane ponuky vrátane nedostatku vstupov a problémov s logistikou. Okrem toho sa v niektorých odvetviach a členských štátoch stáva čoraz väčším problémom nedostatok pracovných síl a zručností. Po niekoľkých rokoch vyznačujúcich sa veľmi nízkymi úrokovými mierami inflácia v eurozóne od začiatku roka 2021 stúpa, a to najmä v dôsledku rastúcich cien energie a výpadkov v dodávateľských reťazcoch, čo naznačuje prechodný jav spojený s procesom adaptácie na podmienky po zrušení. V septembri 2021 dosiahla inflácia v eurozóne desaťročné maximum na úrovni 3,4 %.

               (3)V roku 2021 sa európska stratégia obnovy zamerala na zavedenia programu NextGenerationEU a jeho najvýznamnejšieho nástroja Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF)
                  3
               . Rada prijala do polovice novembra 2021 národné plány obnovy a odolnosti 22 členských štátov vrátane 18 krajín eurozóny po tom, ako k nim Komisia vydala kladné posudky. V nasledujúcich rokoch bude mať uskutočňovanie reforiem a investícií v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti hlboký pozitívny vplyv na fungovanie hospodárstiev eurozóny. Vzhľadom na kľúč, podľa ktorého sa prideľovali zdroje, bude tento mechanizmus podporovať vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu vo všetkých členských štátoch eurozóny. Zároveň posilnil dôveru a prispieva k zachovaniu rastu a makrofinančnej stability, čím vyvažuje súbor politík a dopĺňa opatrenia Európskej centrálnej banky (ECB). Okrem podpory oživenia sa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zameriava na štrukturálnu transformáciu hospodárstiev členských štátov, najmä s cieľom dosiahnuť zelenú a digitálnu transformáciu. Cieľom uskutočňovania koherentných investícií a reforiem v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti spolu s využívaním kohéznych fondov je zvýšiť odolnosť eurozóny voči budúcim otrasom a trvalo zvyšovať potenciálny produkt, podporovať zamestnanosť a riešiť sociálne výzvy. Emitovaním dlhopisov Únie denominovaných v eurách na financovanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa navyše prehĺbia európske kapitálové trhy, zvýši sa ich likvidita a pomôže to posilniť euro ako medzinárodnú menu.

               (4)Realizácia reforiem a investícií zahrnutých do národných plánov obnovy a odolnosti umožní vyplatenie prostriedkov z RRF, čo zase účinne prispeje k dosiahnutiu priorít politiky eurozóny vrátane odporúčaní Rady o hospodárskej politike eurozóny
                  4
               . To sa bude okrem iného týkať posilňovania vnútroštátnych inštitucionálnych rámcov, podpory vysokokvalitných verejných investícií, opatrení na podporu sociálnej súdržnosti a spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie. Malo by to pomôcť zabezpečiť udržateľnú a inkluzívnu obnovu, udržať rastový potenciál a zvýšiť odolnosť. Je to v súlade s ročným prieskumom udržateľného rastu a štyrmi rozmermi konkurencieschopnej udržateľnosti, t. j. environmentálnou udržateľnosťou, produktivitou, spravodlivosťou a makroekonomickou stabilitou
                  5
               .

               (5)Primeranými podpornými a vzájomne sa posilňujúcimi hospodárskymi politikami sa zabezpečila účinná makroekonomická stabilizácia a obmedzil sa negatívny vplyv na výstupy trhu práce, čím sa zmiernili riziká pretrvávajúcich negatívnych následkov a podporila sa rýchla obnova hospodárstva. Pre dobré fungovanie eurozóny bude aj naďalej nevyhnutná konzistentná skladba menových a fiškálnych politík spolu so štrukturálnymi reformami a opatreniami na zachovanie finančnej stability, a to v plnom súlade s príslušnými úlohami členských štátov a inštitúcií podľa zmluvy.

               (6)Cieľom opatrení menovej politiky ECB je zabezpečiť hladké fungovanie rôznych segmentov finančného trhu, zachovať neporušené transmisné kanály menovej politiky a v konečnom dôsledku ochraňovať strednodobú cenovú stabilitu. ECB uverejnila v júli 2021 svoju novú stratégiu menovej politiky. V novej stratégii sa v strednodobom horizonte prijíma symetrický cieľ 2 % inflácie. Rada guvernérov takisto potvrdila, že hlavným nástrojom menovej politiky zostáva súbor úrokových sadzieb ECB. ECB spustila v októbri 2021 dvojročnú fázu preskúmania digitálneho eura. Vytvorenie digitálneho eura by si vyžadovalo zásah normotvorcu Únie na základe článku 133 ZFEÚ. Vydanie takejto digitálnej meny centrálnej banky by okrem iného mohlo zabezpečiť nepretržité poskytovanie verejných peňazí v digitálnej forme, podporiť digitalizáciu európskeho hospodárstva a aktívne podnecovať inovácie v oblasti retailových platieb
                  6
               . Okrem toho by prispelo k posilneniu medzinárodnej úlohy eura a otvorenej strategickej autonómie Európy.

               (7)Európska komisia 19. októbra 2021 opätovne otvorila diskusiu o preskúmaní správy hospodárskych záležitostí s cieľom vybudovať všeobecný konsenzus o tom, ako zvýšiť účinnosť a transparentnosť daného rámca, riešiť makroekonomické nerovnováhy a postaviť sa fiškálnym výzvam spôsobom, ktorý podporuje prechod a rast, a zároveň zohľadniť ponaučenia z krízy spôsobenej ochorením COVID-19.

               (8)Deficit verejných financií v eurozóne ako celku by mal podľa prognóz v roku 2021 dosiahnuť 7,1 % HDP, ale v roku 2022 by mal klesnúť na 3,9 %. Predpokladá sa, že fiškálna pozícia eurozóny vyplývajúca z národných rozpočtov a rozpočtu EÚ zostane v rokoch 2021 a 2022 aj naďalej podporná (1¾ % HDP, resp. 1 % HDP). Verejné investície financované z vnútroštátnych zdrojov aj z prostriedkov EÚ prispejú v roku 2022 k podpornej pozícii. Od novembra 2021 sa v rámci národných plánov obnovy a odolnosti v eurozóne, ktoré Rada doteraz schválila, poskytne 18 členským štátom eurozóny do roku 2026 rozsiahla finančná podpora až do výšky 262 miliárd EUR vo forme grantov a 139 miliárd EUR vo forme úverov. Koordinácia vnútroštátnych fiškálnych politík pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu má zásadný význam pre účinnú reakciu na otras spôsobený pandémiou COVID-19, udržateľnú obnovu a pre riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie (HMÚ). Hoci všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2022, očakáva sa, že v roku 2023 bude deaktivovaná. Vzhľadom na nastupujúcu obnovu hospodárstva sa fiškálna politika posúva od dočasných núdzových opatrení k cieleným opatreniam na podporu obnovy. Zvýšenie miery zadlženosti verejnej správy (z 85,5 % HDP v roku 2019 na 100 % HDP v roku 2021) odráža kombinované účinky poklesu produkcie a potrebnej reakcie v príslušných oblastiach politiky na výrazný otras v dôsledku ochorenia COVID-19. Keďže v niektorých členských štátoch eurozóny bola miera zadlženosti vysoká už pred daným otrasom, vo veľkej časti eurozóny bude cieľom v príslušnej oblasti politiky postupné a nepretržité znižovanie dlhu podporujúce rast.

               (9)V tejto súvislosti sa zdá mimoriadne dôležité zlepšiť zloženie verejných financií, a to aj prostredníctvom podpory investícií, kvality rozpočtových opatrení a zabezpečenia fiškálnej udržateľnosti v dlhodobom horizonte, a to aj so zreteľom na zmenu klímy a zelenú a digitálnu transformáciu. Zelené rozpočtovanie, preskúmavanie výdavkov, dobre fungujúce schémy riadenia verejných investícií a účinné rámce verejného obstarávania môžu vytvoriť fiškálny priestor pre dodatočné verejné investície. Reformy zamerané na účinnejšiu a spravodlivejšiu politiku v oblasti príjmov sa stali v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 ešte zásadnejšími. Stále existuje priestor na to, aby sa daňové systémy v eurozóne stali priaznivejšími pre rast a životné prostredie, a to najmä znížením daňovo-odvodového zaťaženia práce, ktoré zostáva vysoké vo väčšine členských štátov eurozóny. Opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a daňovým únikom môžu zvýšiť efektívnosť a spravodlivosť daňových systémov a zároveň podporiť obnovu a zvyšovať príjmy. Globalizácia si vyžiadala prispôsobenie daňového rámca tak, aby vyhovoval čoraz digitalizovanejšiemu hospodárstvu. V medziach inkluzívneho rámca OECD/G20 týkajúceho sa narúšania základu dane a presunu ziskov (BEPS) sa podarilo dosiahnuť dohodu o reforme globálneho zdaňovania s cieľom obmedziť škodlivú daňovú konkurenciu.

               (10)Pri zmierňovaní vplyvu krízy na domácnosti a podniky bola účinná rýchla a dôrazná reakcia v príslušnej oblasti politiky na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie, a to aj prostredníctvom nástroja NextGenerationEU. Vďaka tejto koordinovanej činnosti sa rozdiely prehĺbili menej, než sa pôvodne očakávalo, a zmiernili sa dlhodobé pretrvávajúce negatívne účinky. Podpora v príslušnej oblasti politiky, a to aj prostredníctvom programov skráteného pracovného času a iných opatrení na udržanie pracovných miest, pomohla udržať činnosť podnikov počas celej krízy a obmedzila rast miery nezamestnanosti a pokles disponibilného príjmu. Hoci miery platobnej neschopnosti v roku 2021 stúpajú, zostali na pomerne nízkej úrovni aj napriek postupnému rušeniu podporných opatrení. Trhy práce takisto vykazujú postupné zlepšovanie, pričom zamestnanosť sa v druhom štvrťroku 2021 vrátila na úroveň 72,2 % (v porovnaní s vrcholom na úrovni 72,9 % vo štvrtom štvrťroku 2019 pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19). Zrýchlené zavádzanie digitálnych technológií počas krízy by mohlo mať pozitívny vplyv na produktivitu, ak sa ho podarí dlhodobo udržať. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 však má značné územné, odvetvové a distribučné dôsledky, ktoré si budú vyžadovať prerozdelenie prostriedkov v rámci krajín a odvetví, ako aj medzi nimi, čo bude obnášať značné náklady na prechod pre pracovníkov a spoločností.

               (11)Hoci nárast bankrotov je zatiaľ utlmený, pandémia oslabila súvahy mnohých podnikov, čo by mohlo v blízkej budúcnosti obmedziť ich schopnosť financovať investičné projekty a ohroziť ich schopnosť splácať úvery. Po rozbehnutí obnovy by sa podpora mala postupne ukončovať a mala by byť čoraz cielenejšia. Nižšia miera využívania dlhových nástrojov by obmedzila podmienené záväzky a pomohla by zachovať investičnú kapacitu podnikov. Včasné zrušenie opatrení na podporu politiky predstavuje hľadanie rovnováhy medzi podporou investícií a zamestnanosti a predchádzaním zlyhaniam životaschopných podnikov na jednej strane bez toho, aby sa spomalil riadený zánik neživotaschopných podnikov zo strednodobého hľadiska na druhej strane. V tejto súvislosti je veľmi dôležité zlepšiť prístup spoločností k financiám, posilniť súvahy firiem a zvýšiť kapacitu a efektívnosť rámcov pre platobnú neschopnosť. Vnútroštátne režimy pre platobnú neschopnosť sa v rámci eurozóny výrazne líšia a na zefektívnenie účinnej správy a súdneho systému budú potrebné opatrenia na zvýšenie kapacity. Zlepšenie rámcov pre platobnú neschopnosť môže takisto prispieť k zdravším súvahám v bankovom sektore, čo by malo pozitívny vplyv na ponuku úverov. Do 17. júla 2022 sa musí do vnútroštátneho práva transponovať smernica o reštrukturalizácii a insolvencii
                  7
               , ktorej cieľom je zaviesť v členských štátoch minimálne štandardy týkajúce sa preventívnej reštrukturalizácie a oddlženia podnikateľov. Integrácia kapitálových trhov EÚ má navyše zásadný význam pre poskytovanie alternatívnych zdrojov financovania spoločnostiam ako doplnku k bankovým úverom. Pokrok v únii kapitálových trhov (CMU)
                  8
                môže zlepšiť prístup podnikov eurozóny k financovaniu, mobilizovať dlhodobé investície do zelených, nových technológií a infraštruktúry, podporovať kapitálové investície a odstraňovať cezhraničné prekážky investovania, a to aj harmonizáciou určitých aspektov hmotného práva v oblasti konkurzného konania.

               (12)Aj keď sa zamestnanosť zotavuje rýchlo, niektoré odvetvia, osobitné kategórie pracovníkov a regióny budú pravdepodobne trvalo postihnuté krízou a ovplyvnené silným tlakom na ekologizáciu hospodárstva. Novovytvorené pracovné miesta sa môžu líšiť od pracovných miest, ktoré zanikli v dôsledku krízy. Výpadky v dodávateľských reťazcoch môžu spomaliť oživenie zamestnanosti v niektorých odvetviach. Opatrenia v príslušných oblastiach politiky, ktoré uľahčujú prechod zo zamestnania do zamestnania a opätovné začlenenie na trh práce, budú mať preto pre podporu prispôsobenia a zmiernenia sociálnych vplyvov zásadný význam, a to najmä vzhľadom na dvojakú transformáciu. Komisia predložila odporúčanie týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE)
                  9
               , v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby vypracovali súdržné balíky politík, v ktorých sa kombinujú opatrenia zamerané na preklenutie nedostatku zručností a pomoc jednotlivcom úspešne zvládať zelenú a digitálnu transformáciu. Tieto balíky by pozostávali z troch zložiek: i) časovo obmedzených a dobre navrhnutých stimulov na zamestnávanie a prechod spolu s podporou podnikania; ii) príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností súvisiacich s potrebami na trhu práce a iii) rozšírenej podpory zo strany služieb zamestnanosti. V dôsledku zdravotnej a ekonomickej krízy a so zreteľom na zabezpečenie spravodlivej dvojakej transformácie má sociálna ochrana pre súdržnosť eurozóny stále kľúčový význam. Európsky pilier sociálnych práv
                  10
                zostáva kompasom pre opatrenia v oblasti zamestnanosti, zručností a sociálnej politiky, ktoré podporujú vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu a lepšie pracovné a životné podmienky v členských štátoch. V akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv prijatom v marci 2021 sa stanovujú tri hlavné ciele EÚ týkajúce sa i) zamestnanosti, ii) vzdelávania dospelých a iii) znižovania chudoby do roku 2030
                  11
               , ku ktorým prispejú odporúčané opatrenia v príslušných oblastiach politiky uvedené ďalej v texte. Tieto ciele uvítali lídri EÚ na sociálnom samite v Porte 8. mája 2021 a na zasadnutí Európskej rady 24. – 25. júna 2021.

               (13)Členské štáty vypracovali ambiciózne reformné a investičné plány s finančnou podporou a podporou v príslušných oblastiach politiky z RRF. Zvyšovanie kvality inštitúcií, najmä posilňovaním ich administratívnych kapacít, bude mať zásadný význam pre zabezpečenie rýchlej absorpcie súvisiacich finančných prostriedkov a zároveň pre zabránenie duplicite a interferencii s inými nástrojmi EÚ. Členské štáty môžu zlepšením podnikateľského prostredia zlepšiť rámcové podmienky pre súkromné investície. Kľúčový význam pre zabezpečenie hladkého fungovania jednotného trhu bude mať zachovanie a posilnenie odolnosti dodávateľského reťazca na jednotnom trhu prostredníctvom odhaľovania a riešenia nedostatkov a výpadkov dodávok spolu s otvorenými trhmi, konvergenciou noriem, vyššou mierou diverzifikácie, obehovosti a efektívneho využívania zdrojov. Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny na rok 2021, v ktorom sa vyzýva na ďalšiu integráciu jednotného trhu s tovarom a službami vrátane digitálneho jednotného trhu prostredníctvom odstránenia zbytočných obmedzení, posilnením dohľadu nad trhom a zaručením dostatočných administratívnych kapacít, nestratilo relevantnosť.

               (14)Keď bankový sektor čelil vážnemu hospodárskemu tlaku, vďaka predchádzajúcim reformám preukázal svoju celkovú odolnosť. Rozsiahla podpora v príslušných oblastiach politiky počas krízy a solídna obnova v roku 2021 zatiaľ zmierňujú obavy v súvislosti so slabšími súvahami podnikov. Banky v eurozóne však môžu zaznamenať určité zhoršovanie kvality aktív. Včasné monitorovanie rizík, proaktívna spolupráca s dlžníkmi a aktívne riadenie nesplácaných úverov sú dôležité pre zachovanie ich schopnosti financovať obnovu hospodárstva.

               (15)Ekonomická veľkosť a integrácia eurozóny, ako aj opatrenia prijaté v reakcii na krízu, boli počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 celosvetovo stabilizujúcimi faktormi. Vzhľadom na prepojenosť ekonomík budú musieť členské štáty eurozóny v nadchádzajúcich rokoch uskutočniť dohodnuté investície a reformy, aby im to umožnilo zotaviť sa z krízy, a zároveň ďalej prehlbovať inštitucionálnu štruktúru eurozóny s cieľom zvýšiť odolnosť voči budúcim otrasom a posilniť svoje postavenie na medzinárodnej scéne. Hospodársky a finančný vývoj vo vyspelých a rozvíjajúcich sa trhových ekonomikách má priamy vplyv na eurozónu prostredníctvom viacerých kanálov, a to aj prostredníctvom politiky v oblasti zdravia a očkovania, menovej politiky, finančných tokov, globálnych hodnotových reťazcov a obchodu. Obmedzenia v globálnych dodávateľských reťazcoch, ktoré sa objavili po obnove, rovnako svedčia o rastúcej globálnej hospodárskej prepojenosti. Prebytok bežného účtu eurozóny medzitým postupne klesal a dosiahol úroveň blízku úrovni navrhnutej podľa fundamentov. Posilňovanie medzinárodnej úlohy eura, ktoré zostalo v posledných rokoch vo všeobecnosti stabilné, a to aj prostredníctvom vývoja digitálneho eura, by mohlo posilniť hospodársku a finančnú nezávislosť eurozóny a Únie a zlepšiť globálnu finančnú stabilitu.

               (16)Prehlbovanie HMÚ má stále zásadný význam. Banková únia a únia kapitálových trhov predstavujú vzájomne sa posilňujúce projekty na podporu rastu, zabezpečenie finančnej stability a podporu skutočnej hospodárskej a menovej únie. Vyplnenie zostávajúcich medzier by ešte viac zvýšilo stabilitu a odolnosť eurozóny, pomohlo by ekonomike eurozóny prosperovať a posilnilo by medzinárodnú úlohu eura. Dobudovanie bankovej únie spolu s včasnou ratifikáciou pozmeňujúcej dohody k zmluve o EMS a únia kapitálových trhov majú stále zásadný význam. Podporí sa tým aj zelená a digitálna transformácia, ktorá si vyžaduje rozsiahle investície. Na samite eurozóny 25. júna 2021 sa opätovne potvrdil záväzok dobudovať bankovú úniu a Euroskupina (v inkluzívnom formáte) bola požiadaná, aby sa bezodkladne a na základe konsenzu dohodla na postupnom a časovo ohraničenom pracovnom pláne pre všetky zostávajúce prvky. Na samite takisto zaznela výzva na urýchlenú implementáciu akčného plánu únie kapitálových trhov v súlade s prioritami stanovenými v záveroch Rady z 3. decembra 2020. Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny na rok 2021, v ktorom sa vyzýva na dobudovanie HMÚ a posilnenie medzinárodnej úlohy eura, nestratilo relevantnosť,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2022 až 2023 prijali jednotlivo – aj prostredníctvom implementácie svojich plánov obnovy a odolnosti – i spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom:

               1.Naďalej využívať a koordinovať vnútroštátne fiškálne politiky vo všetkých členských štátoch s cieľom účinne podporovať udržateľnú a inkluzívnu obnovu. Zachovať v roku 2022 v celej eurozóne mierne podporné zámery fiškálnej politiky a zohľadňovať pritom štátne rozpočty a finančné prostriedky pochádzajúce z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Postupne presmerovať fiškálne opatrenia k investíciám, ktoré podporujú udržateľnú a inkluzívnu obnovu v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, a zároveň venovať osobitnú pozornosť kvalite rozpočtových opatrení. Zachovať pružnosť fiškálnej politiky, aby bolo možné reagovať v prípade obnovenia rizika pandémie. Diferencovať fiškálne politiky a zohľadňovať pritom stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Hneď, ako to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií.

               2.Podporovať politiky, ktoré bojujú proti agresívnemu daňovému plánovaniu, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, s cieľom zabezpečiť spravodlivé a efektívne daňové systémy. Pracovať na obmedzovaní škodlivej daňovej konkurencie, a to aj prostredníctvom prijatia globálneho konsenzuálneho riešenia daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie a globalizácie hospodárstva. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie práce a podporovať posun od zdaňovania práce k menej narúšajúcim daniam. Prejsť od núdzových opatrení k opatreniam obnovy na trhoch práce zabezpečením účinných aktívnych politík trhu práce: i) podporou prechodu zo zamestnania do zamestnania, najmä smerom k zelenému a digitálnemu hospodárstvu; ii) kombinovaním opatrení riešiacich nedostatok zručností, posilňovaním zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností, poskytovaním cielených stimulov na prijímanie do zamestnania a iii) rozširovaním kapacít verejných služieb zamestnanosti s cieľom riešiť nesúlad medzi ponukou práce a dopytom po nej. Posilniť inkluzívne kvalitné systémy vzdelávania a odbornej prípravy. Podporovať integráciu zraniteľných skupín, najmä mladých ľudí a žien, do trhu práce, zabezpečovať primerané pracovné podmienky a riešiť segmentáciu trhu práce, zaviesť a v prípade potreby prispôsobovať systémy sociálnej ochrany s cieľom riešiť výzvy vznikajúce po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Zabezpečiť účinné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík, posilňovať dialóg medzi sociálnymi partnermi a kolektívne vyjednávanie. Zabezpečiť spoločné využívanie osvedčených postupov na trhu práce a sociálnych politík, ktoré zvyšujú hospodársku a sociálnu odolnosť, a konvergenciu k týmto postupom a politikám.

               3.Monitorovať účinnosť balíkov podporných opatrení v príslušných oblastiach politiky pre spoločnosti, zamerať sa na cielenejšiu podporu platobnej schopnosti životaschopných firiem, ktoré boli počas pandémie vystavené tlaku, a vo väčšej miere využívať nástroje kapitálového typu. Prijať opatrenia na zvýšenie kapacity rámcov pre platobnú neschopnosť na účinné a včasné riešenie bankrotov a reštrukturalizáciu dlhu, maximalizovať zachovanie hodnoty a podporovať efektívne rozdeľovanie kapitálu a cezhraničných investícií. Dosiahnuť pokrok pri prehlbovaní únie kapitálových trhov, a to aj urýchleným schválením legislatívnych návrhov Komisie na podporu financovania hospodárstva a na zlepšenie investičných príležitostí pre podniky a jednotlivcov, a odstrániť cezhraničné prekážky brániace investíciám na jednotnom trhu.

               4.Pokračovať v posilňovaní národných inštitucionálnych rámcov a v uskutočňovaní reforiem s cieľom riešiť prekážky brániace investíciám a prerozdeleniu kapitálu a zabezpečovať efektívne a včasné využívanie finančných prostriedkov Únie. Znižovať administratívne zaťaženie podnikov a zlepšovať podnikateľské prostredie. Posilňovať efektívnosť a digitalizáciu verejnej správy. Zlepšiť riadenie verejných financií, a to aj prostredníctvom zeleného rozpočtovania a účinných rámcov riadenia verejných investícií, a využívať preskúmania výdavkov s cieľom zlepšiť zloženie verejných financií, najmä kvalitu verejných investícií, investícií do ľudí a zručností, a lepšie cieliť verejné výdavky na potreby obnovy a odolnosti.

               5.Zabezpečiť makrofinančnú stabilitu a zachovať úverové kanály pre ekonomiku systematickým riešením nesplácaných úverov okrem iného prostredníctvom monitorovania kvality aktív, včasného a proaktívnej spolupráce s dlžníkmi v ťažkostiach (najmä tých, ktorí sú životaschopní) a ďalšieho rozvoja sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi. Pokračovať v práci na dobudovaní bankovej únie prostredníctvom postupného a časovo ohraničeného pracovného plánu a na posilnení medzinárodnej úlohy eura. Pokračovať v podpore prieskumnej práce na možnom zavedení digitálneho eura.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny (Ú. v. EÚ C 283, 15.7.2021, s. 1).

                     (5)

                        Prieskum udržateľného rastu na rok 2022, COM(2021) 740.

                     (6)

                        Pozri správu ECB z októbra 2020 „Správa o digitálnom eure“, ktorá je k dispozícii na adrese
                  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en.pdf
                  .

                     (7)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 z 20. júna 2019 o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, o oddlžení a diskvalifikácii a o opatreniach na zvýšenie účinnosti reštrukturalizačných, konkurzných a oddlžovacích konaní a o zmene smernice (EÚ) 2017/1132 (smernica o reštrukturalizácii a insolvencii) (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 18).

                     (8)

                        Lídri EÚ na samite eurozóny 25. júna 2021 zdôraznili svoju politickú podporu únii kapitálových trhov a vyzvali na urýchlenú implementáciu akčného plánu únie kapitálových trhov.

                     (9)

                        Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 zo 4. marca 2021 týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE) (Ú. v. EÚ L 80, 8.3.2021, s. 1).

                     (10)

                        Medziinštitucionálne vyhlásenie európskeho piliera sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10).

                     (11)

                        EÚ sa zaviazala k týmto hlavným cieľom EÚ do roku 2030: aspoň 78 % obyvateľov vo veku 20 – 64 rokov by malo byť zamestnaných; aspoň 60 % ľudí vo veku 25 – 64 rokov by sa malo každoročne zúčastňovať na vzdelávacích aktivitách a počet ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením by sa mal v porovnaní s rokom 2019 znížiť aspoň o 15 miliónov.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli29. 3. 2022
            COM(2022) 132 final

            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení rokovať o komplexnom medzinárodnom dohovore o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Podľa hodnotenia hrozieb internetovej organizovanej trestnej činnosti vypracovaného Europolom počítačová kriminalita stále predstavuje narastajúcu hrozbu pre bezpečnosť občanov a podnikov v Európskej únii (EÚ).
                     1
                   Počítačová kriminalita je celosvetovým javom, ktorý nepozná hranice, pričom zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce v boji proti počítačovej kriminalite je prioritou krajín na celom svete už niekoľko rokov.

                  Dohovor Rady Európy o počítačovej kriminalite (ďalej len „Budapeštiansky dohovor“) z roku 2001 je prvou medzinárodnou zmluvou o počítačovej kriminalite, v ktorej sa vymedzujú trestné činy súvisiace s počítačovou kriminalitou, stanovuje súbor právomocí a postupov v oblasti vyšetrovania počítačovej kriminality, ako je vyhľadávanie počítačových sietí a zachytávanie, a v oblasti získavania elektronických dôkazov týkajúcich sa akéhokoľvek trestného činu a ktorou sa zriaďuje rámec pre medzinárodnú spoluprácu.
                     2
                   Budapeštiansky dohovor je otvorený pre krajiny, ktoré nie sú členmi Rady Európy, a pristúpili k nemu krajiny zo všetkých geografických regiónov. Zmluvnou stranou dohovoru sa dosiaľ stalo 66 štátov a ďalších 14 krajín bolo vyzvaných, aby k nemu pristúpili. Predstavuje základ právnych predpisov v oblasti boja proti počítačovej kriminalite v 80 % krajín na celom svete. Druhý dodatkový protokol k Budapeštianskemu dohovoru, ktorý prijal Výbor ministrov Rady Európy 17. novembra 2021, preukazuje pretrvávajúci význam dohovoru ako rámca pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti počítačovej kriminality.
                     3

                  Vzostup informačných technológií a rýchly rozvoj nových systémov telekomunikačných a počítačových sietí, ako aj využívanie a zneužívanie technológií na účely trestnej činnosti figurujú aj v programe Organizácie Spojených národov (OSN). Valné zhromaždenie OSN 21. decembra 2010 prijalo rezolúciu č. 65/230, v ktorej požaduje od Komisie pre prevenciu kriminality a trestnú justíciu, aby zriadila otvorenú medzivládnu skupinu odborníkov, ktorá bude poverená vypracovaním komplexnej štúdie problematiky počítačovej kriminality.
                     4
                   Medzivládna skupina odborníkov na svojom siedmom (a poslednom) zasadnutí, ktoré sa konalo od 6. do 8. apríla 2021, zhodnotila všetky predbežné závery a odporúčania navrhnuté členskými štátmi OSN
                     5
                   a dohodla sa na postúpení 63 odsúhlasených záverov a odporúčaní Komisii pre prevenciu kriminality a trestnú justíciu.
                     6
                   Medzivládna skupina odborníkov sa vo svojej štúdii nezhodla na potrebe novej medzinárodnej zmluvy o počítačovej kriminalite.

                  Niektoré členské štáty OSN zároveň zintenzívnili svoje úsilie s cieľom pokročiť v práci na takejto zmluve v rámci rokovaní Tretieho výboru Valného zhromaždenia OSN. Valné zhromaždenie OSN následne prijalo rezolúciu č. 73/187 zo 17. decembra 2018 o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti.
                     7
                   Valné zhromaždenie OSN neskôr prijalo druhú rezolúciu č. 74/247, konkrétne 27. decembra 2019, zameranú na rovnakú problematiku, ktorou sa zriadil otvorený ad hoc medzivládny výbor odborníkov (ďalej len „ad hoc výbor“) poverený vypracovaním komplexného medzinárodného dohovoru o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti. V rezolúcii sa uviedlo, že ad hoc výbor má v plnej miere zohľadniť existujúce medzinárodné nástroje a úsilie vyvíjané na celoštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni s cieľom bojovať proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti, predovšetkým prácu a výstupy medzivládnej skupiny odborníkov.
                     8
                   Valné zhromaždenie OSN prijalo 26. mája 2021 rezolúciu č. 75/282, ktorou sa určili rokovacie postupy.
                     9
                   Valné zhromaždenie OSN okrem iného rozhodlo, že ad hoc výbor by mal zvolať prinajmenšom šesť zasadnutí, pričom každé by malo trvať desať dní, so začiatkom v januári 2022, a záverečné zasadnutie s cieľom poskytnúť Valnému zhromaždeniu OSN návrh dohovoru na jeho sedemdesiatom ôsmom zasadnutí v roku 2024. Valné zhromaždenie ďalej rozhodlo, že prvé, tretie a šieste rokovacie zasadnutie ad hoc výboru sa uskutoční v New Yorku a druhé, štvrté a piate vo Viedni. Valné zhromaždenie sa 20. januára 2022 rozhodlo odložiť prvé zasadnutie na neskorší dátum z dôvodu pandemickej situácie v súvislosti s ochorením COVID-19 v New Yorku.

                  Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť primeranú účasť Európskej únie na týchto rokovaniach, keďže sa od nich očakáva, že sa budú dotýkať prvkov súvisiacich s právnymi predpismi a právomocami EÚ, najmä v oblasti počítačovej kriminality. V článku 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že EÚ má výlučnú právomoc „uzavrieť medzinárodnú dohodu, […] ak môžu byť uzavretím zmlúv dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti“. Medzinárodná dohoda sa môže dotknúť spoločných pravidiel alebo pozmeniť rozsah ich pôsobnosti, ak sa oblasť, na ktorú sa dohoda vzťahuje, prekrýva s právnymi predpismi Únie alebo sa na ňu do veľkej miery vzťahuje právo Únie.

                  Vzhľadom na to, že rokovania sa týkajú záležitostí patriacich do právomoci Únie iných ako spoločná zahraničná a bezpečnostná politika, ktoré by mali tvoriť hlavné zložky plánovanej dohody, rokovací tím by mala viesť Komisia. Pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, rokovania vedie vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku ako súčasť tímu. Hlavný vyjednávač Komisie zabezpečí celkovú konzistentnosť dohody. Pod vedením hlavného vyjednávača budú útvary Komisie viesť tie časti plánovanej dohody, ktoré nepatria do spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a ESVČ bude viesť tie časti plánovaných dohôd, ktoré patria do spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.

                  Toto odporúčanie sa predkladá Rade v zmysle článku 218 ZFEÚ s cieľom získať poverenie rokovať o budúcom dohovore OSN v mene Európskej únie, poskytnúť smernice na rokovania a vymenovať Komisiu za vyjednávača.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Boj proti počítačovej kriminalite je prioritou Európskej únie, čo sa preukazuje v Stratégii pre bezpečnostnú úniu
                     10
                   z roku 2020 a v stratégii na boj proti organizovanej trestnej činnosti
                     11
                   z roku 2021. V tretej správe o pokroku pri budovaní bezpečnostnej únie z roku 2021 sa Komisia zaviazala zabezpečiť účinnú účasť Únie na rokovaniach zameraných na komplexný medzinárodný dohovor o „boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti“ na úrovni Organizácie Spojených národov.
                     12

                  Komisia uznáva potrebu ďalej rozvíjať a posilňovať kapacity orgánov presadzovania práva a justičných orgánov v tejto oblasti, vyvíjať vnútroštátne právne predpisy o počítačovej kriminalite, ak nie sú zavedené v dostatočnom rozsahu. Okrem toho uznáva potrebu rozvíjať medzinárodnú spoluprácu v boji proti počítačovej kriminalite a podporovať rôzne programy budovania kapacít vo viacerých krajinách na celom svete, ako aj v rozvojových krajinách.
                     13
                   Komisia podporuje prácu medzivládnej skupiny odborníkov OSN, ktorá sa zaoberá počítačovou kriminalitou, Komisie OSN pre prevenciu kriminality a trestnú justíciu, Úradu Organizácie Spojených národov pre drogy a kriminalitu (UNODC), výboru pre budapeštiansky dohovor o počítačovej kriminalite a iných orgánov.

                  Predpokladá sa, že rokovania o medzinárodnom dohovore sa budú týkať spoločných pravidiel EÚ v oblasti boja proti počítačovej kriminalite. Konkrétne sa môžu týkať smernice 2011/93/EÚ o boji proti sexuálnemu vykorisťovaniu detí online a proti detskej pornografii
                     14
                  , ktorá sa venuje novému vývoju v online prostredí, akým je grooming (páchatelia sa vydávajú za deti, aby nalákali maloleté osoby s cieľom sexuálne ich zneužiť); smernice 2013/40/EÚ o útokoch na informačné systémy
                     15
                  , ktorá má za cieľ bojovať proti rozsiahlym počítačovým útokom tak, že od členských štátov vyžaduje, aby posilnili vnútroštátne právne predpisy o počítačovej kriminalite a zaviedli vysokú úroveň trestných sankcií; a smernice (EÚ) 2019/713 o boji proti podvodom s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a proti ich falšovaniu a pozmeňovaniu
                     16
                  , ktorá harmonizuje trestnú činnosť fyzických a právnických osôb, pokiaľ ide o bezhotovostné platobné prostriedky, a rozširuje trestnú zodpovednosť o virtuálne meny a digitálne peňaženky. Ďalšie nástroje EÚ stanovujú spoločné pravidlá v oblasti boja proti trestnej činnosti, ku ktorej môže dôjsť pri použití informačných systémov, ako je terorizmus, obchodovanie s ľuďmi, nedovolené obchodovanie s drogami, nedovolené obchodovanie so zbraňami, pranie špinavých peňazí, korupcia a organizovaná trestná činnosť.

                  Zároveň sa očakáva, že tieto rokovania sa budú týkať aj opatrení v oblasti trestného práva procesného a spolupráce. Súčasný právny rámec EÚ zahŕňa nástroje týkajúce sa presadzovania práva a justičnej spolupráce v trestných veciach, ako je smernica 2014/41/EÚ o európskom vyšetrovacom príkaze v trestných veciach
                     17
                  , Dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie
                     18
                  , nariadenie 2018/1727 o Eurojuste
                     19
                  , nariadenie 2016/794 o Europole
                     20
                  , nariadenie (EÚ) 2017/1939, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry
                     21
                  , rámcové rozhodnutie Rady 2002/465/SVV o spoločných vyšetrovacích tímoch
                     22
                  , rámcové rozhodnutie Rady 2009/948/SVV o predchádzaní kolíziám pri výkone právomoci v trestných veciach a ich urovnávaní
                     23
                  . Takisto sú relevantné návrhy Komisie o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom
                     24
                   z apríla 2018 a balík týkajúci sa policajnej spolupráce
                     25
                  , ktorý je v súčasnosti predmetom legislatívneho postupu EÚ. Pokiaľ ide o vonkajšie vzťahy, Európska únia uzavrela viacero dvojstranných dohôd s tretími krajinami, ako sú dohody o vzájomnej právnej pomoci medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými a medzi Európskou úniou a Japonskom.
                     26

                  Únia okrem toho prijala niekoľko smerníc, ktoré posilňujú procesné práva podozrivých a obvinených osôb.
                     27
                   Ochrana osobných údajov je základným právom zakotveným v článku 16 ZFEÚ a v článku 8 Charty základných práv Európskej únie. Osobné údaje sa musia spracúvať v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 (všeobecné nariadenie o ochrane údajov)
                     28
                   a so smernicou (EÚ) 2016/680 (smernica o ochrane údajov políciou)
                     29
                  . Navyše v článku 7 Charty základných práv Európskej únie je zakotvené základné právo osôb na rešpektovanie svojho súkromného a rodinného života, obydlia a komunikácie. Kľúčovými prvkami tohto práva je rešpektovanie súkromia komunikácie, ako aj ochrana koncového zariadenia používateľa. Údaje z elektronickej komunikácie sa musia spracúvať v súlade so smernicou 2002/58/ES (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách).
                     30

                  Rokovaniami by sa malo zabezpečiť, aby ustanovenia budúceho dohovoru OSN dosiahli najvyššiu možnú ochranu ľudských práv a aby členské štáty boli schopné dodržať súlad s právom EÚ, a to aj s ohľadom na jeho vývoj v budúcnosti.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Európska únia dôsledne presadzuje Budapeštiansky dohovor ako hodnotný a flexibilný referenčný právny rámec pre medzinárodnú spoluprácu v boji proti počítačovej kriminalite. Podporuje tretie krajiny, aby k dohovoru pristúpili, čo by im umožnilo zaviesť minimálny vnútroštátny právny rámec na boj proti počítačovej kriminalite, ako aj vybudovať potrebné kapacity v oblasti vyšetrovania a stíhania, čím by sa uľahčila spolupráca s ostatnými zmluvnými stranami dohovoru.
                     31

                  EÚ sa v zastúpení Komisie takisto aktívne zapájala do rokovaní na Druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru.
                     32
                   Protokol bude otvorený na podpis v máji 2022. Keďže záležitosti, na ktoré sa vzťahuje Druhý dodatkový protokol, patria do výlučnej právomoci Únie, Komisia 25. novembra 2021 prijala dva návrhy rozhodnutí Rady, ktorými sa členské štáty EÚ poverujú podpísať
                     33
                   a ratifikovať
                     34
                   v záujme Európskej únie Druhý dodatkový protokol k Budapeštianskemu dohovoru o počítačovej kriminalite.

                  V rámci rokovaní sa preto bude musieť zabezpečiť aj konzistentnosť a súlad s Budapeštianskym dohovorom o počítačovej kriminalite a s dodatkovými protokolmi k nemu.

                  2.
                        PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  V článku 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Komisia predkladá odporúčania Rade, ktorá prijme rozhodnutie poverujúce na začatie rokovaní a vymenuje vyjednávača Únie. Podľa článku 218 ods. 4 ZFEÚ Rada môže adresovať vyjednávačovi smernice.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Jednostranné opatrenia by nepredstavovali žiadnu alternatívu, keďže by nevytvorili dostatočný základ pre spoluprácu s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ. Je efektívnejšie pridržiavať sa mnohostrannej dohody, akou je potenciálny budúci dohovor OSN, ktorý dokázala Únia vyrokovať, ako začať s jednotlivými krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, rokovania na dvojstrannej úrovni.

               •Proporcionalita

                  Táto iniciatíva neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie príslušných politických cieľov.

               •Výber nástroja

                  Odporúčanie Komisie na rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania v súlade s článkom 218 ods. 3 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že Komisia predkladá odporúčania Rade, ktorá prijme rozhodnutie poverujúce na začatie rokovaní.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Nevzťahuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Komisia uverejnila výzvu na predkladanie podkladov pre túto iniciatívu na svojom webovom sídle 14. januára 2022, ktorú bolo možné pripomienkovať štyri týždne. Individuálne odpovede (päť) na výzvu na predkladanie podkladov sa uverejnili na webovej stránke konzultácie. Tieto pripomienky boli pri príprave tohto návrhu zohľadnené.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Komisia zohľadnila názory, ktoré vyjadrili odborníci z členských štátov počas diskusií v príslušných pracovných skupinách Rady pri príprave rokovaní.

               •Posúdenie vplyvu

                  Nevzťahuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Nevzťahuje sa.

               •Základné práva

                  Rokovania sa s pravdepodobnosťou budú týkať prvkov, ktoré by mohli predstavovať zásah do základných práv, napríklad opatrení v oblasti trestného práva procesného, vymedzenia trestných činov, ktoré môžu byť základom trestného konania, alebo prístupu k súkromných údajom osoby získaného v súvislosti s trestným konaním. Ustanovenia, ktoré sa majú prerokúvať, môžu viesť napríklad k zásahom do práva na spravodlivý proces, práva na súkromie a práva na ochranu osobných údajov. Keďže účasť na rokovaniach v mene Európskej únie by nemala ohroziť úroveň ochrany základných práv v Únii, v tejto iniciatíve sa navrhuje presadzovať vysokú úroveň ochrany základných práv.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Tento návrh nemá žiaden vplyv na rozpočet Únie. Po ukončení rokovaní môžu členským štátom EÚ vzniknúť jednorazové náklady spojené s vykonávaním dohovoru, ale v tejto fáze nie je možné určiť výšku týchto nákladov, pretože rokovania sa ešte celkom nezačali.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Očakáva sa, že rokovania budú trvať do roku 2024 a následne by mohlo dôjsť k podpísaniu a uzavretiu dohovoru. Iniciatíva navrhuje, aby tento proces pozostával z otvorených, inkluzívnych a transparentných rokovaní.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení rokovať o komplexnom medzinárodnom dohovore o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dňa 27. decembra 2019 Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov prijalo rezolúciu č. 74/ 2019 o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti, v rámci ktorej sa prijalo rozhodnutie zriadiť otvorený ad hoc medzivládny výbor odborníkov, ktorí zastupujú všetky regióny, poverených vypracovaním komplexného medzinárodného dohovoru o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti.
                  35
                Únia by sa mala zúčastniť na rokovaniach o tomto dohovore.

               (2)Únia prijala spoločné pravidlá, ktoré sa prekrývajú s niekoľkými prvkami zvažovanými v rámci takéhoto dohovoru. Uvedené spoločné pravidlá zahŕňajú najmä komplexný súbor nástrojov týkajúcich sa trestného práva hmotného
                  36
               , policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach
                  37
               , minimálnych noriem procesných práv
                  38
               , ako aj záruk na ochranu údajov a súkromia
                  39
               . Mali by sa zohľadniť aj budúce spoločné pravidlá.
                  40

               (3)Nový medzinárodný dohovor o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti sa preto môže dotknúť spoločných pravidiel Únie alebo pozmeniť rozsah ich pôsobnosti.

               (4)V snahe zachovať integritu právnych predpisov Únie a zabezpečiť trvalú konzistentnosť pravidiel medzinárodného práva a práva EÚ je nevyhnutné, aby sa Únia zúčastnila na rokovaniach o novom medzinárodnom dohovore o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti.

               (5)V súlade s článkom 42 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 sa uskutočnili konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý vydal svoje stanovisko […].

               (6)[V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Írsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.]

               [ALEBO]

               [V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, Írsko [listom z …] oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.]

               (7)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o komplexnom dohovore o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa povedú po porade s osobitným výborom, ktorý určí Rada.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie a príloha k nemu sa zverejnia bezprostredne po ich prijatí.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda/predsedníčka

                     (1)

                        Hodnotenie hrozieb internetovej organizovanej trestnej činnosti, ktoré vypracoval Europol v roku 2021,
                  www.europol.eu
                  .

                     (2)

                        Budapeštiansky dohovor Rady Európy (CETS č. 185), 23. novembra 2001,
                  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680081561
                  .

                     (3)

                  Detaily výsledkov (coe.int)
                  .
                  Druhý dodatkový protokol k Dohovoru o počítačovej kriminalite prijatý Výborom ministrov Rady Európy – najnovšie správy (coe.int)
                  .

                     (4)

                        Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN z 21. decembra 2010,

                     A/Res/65/230 - E - A/Res/65/230 -Desktop (undocs.org)

                  .

                     (5)

                        Compilation of all preliminary conclusions and recommendations suggested by Member States during the meetings of the Expert Group to Conduct a Comprehensive Study on Cybercrime held in 2018, 2019 and 2020 (Súbor všetkých predbežných záverov a odporúčaní, ktoré navrhli členské štáty v priebehu zasadnutí skupiny odborníkov poverenej vypracovaním komplexnej štúdie o počítačovej kriminalite v rokoch 2018, 2019 a 2020):
                  V2101012.pdf (unodc.org)
                  .

                     (6)

                        Report on the meeting of the Expert Group to Conduct a Comprehensive Study on Cybercrime held in Vienna from 6 to 8 April 2021 (Správa o zasadnutí skupiny odborníkov poverenej vypracovaním komplexnej štúdie o počítačovej kriminalite, ktoré sa konalo vo Viedni od 6. do 8. apríla 2021):
                  V2102595.pdf (unodc.org)
                  .

                     (7)

                        Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN zo 17. decembra 2018,
                  A/RES/73/187
                  .

                     (8)

                        Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN z 27. decembra 2019,
                  A/RES/74/247
                  .

                     (9)

                        Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN z 26. mája 2021,
                  A/RES/75/282*
                  .

                     (10)

                  COM(2020) 605 final
                   (27. 7. 2020).

                     (11)

                  COM(2021) 170 final
                   (14. 4. 2021).

                     (12)

                  COM(2021) 799 final
                   (8. 12. 2021).

                     (13)

                        Patria sem programy ako GLACY+, CyberEast a CyberSouth, ktoré sú spolufinancované EÚ a Radou Európy a spravované Radou Európy.

                     (14)

                        Smernica 2011/93/EÚ (13. 12. 2011).

                     (15)

                        Smernica 2013/40/EÚ (12. 8. 2013).

                     (16)

                        Smernica (EÚ) 2019/713 (17. 4. 2019).

                     (17)

                        Smernica 2014/41/EÚ (3. 4. 2014).

                     (18)

                        Dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie (29. 5. 2020).

                     (19)

                        Nariadenie (EÚ) 2018/1727 (14. 11. 2018).

                     (20)

                        Nariadenie (EÚ) 2016/794 (11. 5. 2016).

                     (21)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 (12. 10. 2017).

                     (22)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2002/465/SVV (13. 6. 2002).

                     (23)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2009/948/SVV (30. 11. 2009).

                     (24)

                        Návrh nariadenia o európskom príkaze na predloženie a uchovanie elektronických dôkazov v trestných veciach,

                     COM(2018) 225 final

                  , a návrh smernice, ktorou sa stanovujú harmonizované pravidlá určovania právnych zástupcov na účely zhromažďovania dôkazov v trestnom konaní,

                     COM(2018) 226 final

                  (17. 4. 2018).

                     (25)

                        Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa operačnej policajnej spolupráce, COM(2021) 780, návrh smernice o výmene informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov, ktorou sa zrušuje rámcové rozhodnutie Rady 2006/960/SVV, COM(2021) 782, a návrh nariadenia o automatizovanej výmene údajov na účely policajnej spolupráce („prümský rámec II“), COM(2021) 784, (8. 12. 2021).

                     (26)

                        Dohoda o vzájomnej právnej pomoci medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými (25. 6. 2003).Dohoda medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach (2009).

                     (27)

                        Smernica 2010/64/EÚ (20. 10. 2010); smernica 2012/13/EÚ (22. 5. 2012); smernica 2013/48/EÚ (22. 10. 2013); smernica (EÚ) 2016/1919 (26. 10. 2016); smernica (EÚ) 2016/800 (11. 5. 2016); smernica (EÚ) 2016/343 (9. 3. 2016).

                     (28)

                        Nariadenie (EÚ) 2016/679 (27. 4. 2016).

                     (29)

                        Smernica (EÚ) 2016/680 (27. 4. 2016).

                     (30)

                        Smernica 2002/58/ES (12. 7. 2002) zmenená smernicou 2009/136/ES (25. 11. 2009).

                     (31)

                        Pozri napríklad Závery Rady o kybernetickej diplomacii, 10. februára 2015, dokument č. 6122/15.

                     (32)

                        Rozhodnutie Rady, ktorým sa Európskej komisii povoľuje zúčastniť sa v mene Európskej únie na rokovaniach o druhom dodatkovom protokole k Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite, dokument č. 9116/19.

                     (33)

                        Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa členské štáty poverujú podpísať v záujme EÚ Druhý dodatkový protokol k Dohovoru o počítačovej kriminalite o posilnenej spolupráci a sprístupňovaní elektronických dôkazov, COM(2021) 718 final (25. 11. 2021).

                     (34)

                        Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa členské štáty poverujú ratifikovať v záujme Európskej únie Druhý dodatkový protokol k Dohovoru o počítačovej kriminalite o posilnenej spolupráci a sprístupňovaní elektronických dôkazov,

                     COM(2021) 719 final

                   (25. 11. 2021).

                     (35)

                        Rezolúcia prijatá Valným zhromaždením 27. decembra 2019 [o správe Tretieho výboru (A/74/401)], Boj proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti,
                  A/RES/74/247
                  .

                     (36)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ z 13. decembra 2011 o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2004/68/SVV

                     (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2011, s. 1 – 14)

                  ; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/40/EÚ z 12. augusta 2013 o útokoch na informačné systémy, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2005/222/SVV

                     (Ú. v. EÚ L 218, 14.8.2013, s. 8 – 14)

                  ; smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/713 zo 17. apríla 2019 o boji proti podvodom s bezhotovostnými platobnými prostriedkami a proti ich falšovaniu a pozmeňovaniu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2001/413/SVV

                     (Ú. v. EÚ L 123, 10.5.2019, s 18 – 29)

                  .

                     (37)

                        Akt Rady z 29. mája 2000 potvrdzujúci Dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie (Ú. v. ES C 197, 12.7.2000, s. 1); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1727 o Agentúre Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) a o nahradení a zrušení rozhodnutia Rady 2002/187/SVV (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa nahrádzajú a zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53); rámcové rozhodnutie Rady 2002/465/SVV z 13. júna 2002 o spoločných vyšetrovacích tímoch (Ú. v. ES L 162, 20.6.2002, s. 1); rámcové rozhodnutie Rady 2009/948/SVV o predchádzaní kolíziám pri výkone právomoci v trestných veciach a ich urovnávaní (Ú. v. EÚ L 328, 15.12.2009, s. 42); smernica 2014/41/EÚ o európskom vyšetrovacom príkaze v trestných veciach (Ú. v. EÚ L 130, 1.5.2014, s. 1).

                     (38)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/64/EÚ z 20. októbra 2010 o práve na tlmočenie a preklad v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 280, 26.10.2010, s. 1); smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/13/EÚ z 22. mája 2012 o práve na informácie v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 142, 1.6.2012, s. 1); smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/48/EÚ z 22. októbra 2013 o práve na prístup k obhajcovi v trestnom konaní a v konaní o európskom zatykači a o práve na informovanie tretej osoby po pozbavení osobnej slobody a na komunikáciu s tretími osobami a s konzulárnymi úradmi po pozbavení osobnej slobody (Ú. v. EÚ L 294, 6.11.2013, s. 1); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1919 z 26. októbra 2016 o právnej pomoci pre podozrivé a obvinené osoby v trestnom konaní a pre vyžiadané osoby v konaní o európskom zatykači (Ú. v. EÚ L 297, 4.11.2016, s. 1); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/800 z 11. mája 2016 o procesných zárukách pre deti, ktoré sú podozrivými alebo obvinenými osobami v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 132, 21.5.2016, s. 1); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/343 z 9. marca 2016 o posilnení určitých aspektov prezumpcie neviny a práva byť prítomný na konaní pred súdom v trestnom konaní (Ú. v. EÚ L 65, 11.3.2016, s. 1).

                     (39)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES; smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37 – 47), zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009.

                     (40)

                        Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskom príkaze na predloženie a uchovanie elektronických dôkazov v trestných veciach, 17. apríla 2018, COM(2018) 225 final; návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovujú harmonizované pravidlá určovania právnych zástupcov na účely zhromažďovania dôkazov v trestnom konaní, 17. apríla 2018, COM(2018) 226 final.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli29. 3. 2022
            COM(2022) 132 final

            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na rozhodnutie Rady
            o poverení rokovať o komplexnom medzinárodnom dohovore o boji proti využívaniu informačných a komunikačných technológií na účely trestnej činnosti

               PRÍLOHA

               Pokiaľ ide o proces rokovaní, Únia by sa mala usilovať dosiahnuť toto:

               1.Rokovania sú otvorené, inkluzívne a transparentné, ako aj založené na spolupráci v dobrej viere.

               2.Na rokovaniach sa môžu zmysluplne zúčastniť všetky príslušné zainteresované strany vrátane občianskej spoločnosti, súkromného sektora, akademickej obce a mimovládnych organizácií.

               3.Všetky predložené podnety od všetkých členov Organizácie Spojených národov sa zvažujú na rovnakom základe s cieľom zabezpečiť inkluzívny proces.

               4.Rokovania sa zakladajú na účinnom a realistickom pracovnom programe.

               Pokiaľ ide o všeobecné ciele rokovaní, Únia by sa mala usilovať dosiahnuť toto:

               5.Dohovor slúži ako účinný nástroj pre orgány presadzovania práva a justičné orgány v celosvetovom boji proti počítačovej kriminalite, pričom má medzinárodnej spolupráci priniesť pridanú hodnotu.

               6.V plnej miere sa zohľadňuje existujúci rámec osvedčených medzinárodných a regionálnych nástrojov a úsilia, ako sa uvádza v rezolúciách Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov č. 74/247 a č. 75/282. Dohovor je teda v súlade s existujúcimi medzinárodnými nástrojmi, najmä s Budapeštianskym dohovorom Rady Európy o počítačovej kriminalite z roku 2001 a s dodatkovými protokolmi k nemu, Dohovorom Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému zločinu z roku 2000 a s dodatkovými protokolmi k nemu, ale aj s ďalšími príslušnými medzinárodnými a regionálnymi nástrojmi, a dopĺňa ich. Dohovor nemá žiadny vplyv na ich uplatňovanie alebo ďalšie pristúpenie ktorejkoľvek krajiny k nim a v čo najväčšom možnom rozsahu predchádza zbytočnej duplicite.

               7.V plnej miere sa zohľadňuje práca a výsledky otvorenej medzivládnej skupiny odborníkov poverenej vypracovaním komplexnej štúdie o počítačovej kriminalite, ako sa dohodlo v rezolúcii Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov č. 75/282.

               8.Ustanoveniami dohovoru sa dosahuje najvyššia možná ochrana ľudských práv. Členské štáty EÚ by mali byť schopné dodržať súlad s právom EÚ vrátane základných práv, slobôd a všeobecných zásad práva EÚ zakotvených v zmluvách Európskej únie a Charte základných práv Európskej únie. Ustanovenia dohovoru by mali byť zároveň v súlade s medzinárodnými obchodnými záväzkami EÚ a jej členských štátov.

               Pokiaľ ide o obsah rokovaní, Únia by sa mala usilovať dosiahnuť toto:

               9.V dohovore sa stanovujú vymedzenia trestných činov, ktoré možno spáchať len s použitím informačných systémov.

               10.V dohovore sa stanovujú vymedzenia trestných činov, ktoré možno spáchať bez použitia informačných systémov, ale použitie informačných systémov môže za istých okolností tieto činy umožniť, avšak len v prípadoch, keď zapojenie informačných systémov podstatne zmení znaky alebo vplyv trestných činov.

               11.Trestné činy sú jednoznačne a úzko vymedzené technologicky neutrálnym spôsobom. Vymedzenia sú v súlade s vymedzeniami v iných príslušných medzinárodných alebo regionálnych dohovoroch, a to najmä v oblasti organizovanej trestnej činnosti alebo počítačovej kriminality, ako aj s medzinárodnými normami ľudských práv.

               12.V dohovore sa stanovujú pravidlá týkajúce sa pokusu o takéto trestné činy, napomáhania pri nich a navádzania na ne, zodpovednosti právnických osôb za takéto trestné činy, pravidlá určovania právomoci vo vzťahu k takýmto trestným činom a pravidlá týkajúce sa sankcií a opatrení v súvislosti s takýmito trestnými činmi, ktoré sú zlučiteľné s inými príslušnými medzinárodnými alebo regionálnymi dohovormi, a to najmä v oblasti organizovanej trestnej činnosti alebo počítačovej kriminality, ako aj s medzinárodnými normami ľudských práv.

               13.V dohovore sa stanovujú opatrenia v oblasti trestného práva procesného, ktoré orgánom umožňujú účinne vyšetrovať počítačovú kriminalitu, zmraziť a skonfiškovať príjmy z takýchto trestných činov, ako aj uchovať alebo získať elektronické dôkazy o akomkoľvek trestnom čine v rámci vyšetrovania trestného činu alebo trestného konania, pričom sa náležite zohľadní zásada proporcionality.

               14.Uvedené opatrenia v oblasti trestného práva procesného prinášajú dostatočnú pridanú hodnotu v porovnaní s inými príslušnými medzinárodnými alebo regionálnymi dohovormi, a to najmä v oblasti organizovanej trestnej činnosti alebo počítačovej kriminality, a sú v súlade s takýmito dohovormi a medzinárodnými normami ľudských práv.

               15.Procesné opatrenia na uchovanie alebo získanie elektronických dôkazov obsahujú jednoznačné a úzke vymedzenie druhu informácií, na ktoré sa vzťahuje. Procesnými opatreniami na spoluprácu so subjektmi súkromného sektora sa zabezpečuje, aby zaťaženie takýchto subjektov bolo primerané a aby subjekty súkromného sektora v plnej miere rešpektovali ľudské práva svojich používateľov. Dohovor poskytuje právnu zrozumiteľnosť pre poskytovateľov online služieb (napr. poskytovateľov internetových služieb) pri ich interakcii s orgánmi presadzovania práva štátov, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru. Procesné opatrenia na odstraňovanie nezákonného obsahu sa vzťahujú len na nezákonný obsah, ktorý možno dostatočne konkrétne a úzko vymedziť.

               16.V dohovore sa stanovujú opatrenia spolupráce, ktoré orgánom v rôznych štátoch, ktoré sú zmluvnými stranami nástroja, umožnia účinne spolupracovať na účely vyšetrovania trestných činov alebo trestných konaní vymedzených v nástroji alebo spolupracovať pri uchovávaní alebo získavaní elektronických dôkazov o akomkoľvek trestnom čine v rámci vyšetrovania alebo trestného konania.

               17.Uvedené opatrenia spolupráce prinášajú dostatočnú pridanú hodnotu v porovnaní s inými príslušnými medzinárodnými alebo regionálnymi dohovormi, a to najmä v oblasti organizovanej trestnej činnosti alebo počítačovej kriminality, a sú v súlade s takýmito dohovormi a medzinárodnými normami ľudských práv.

               18.Opatrenia spolupráce podliehajú podmienkam stanoveným v práve dožiadanej zmluvnej strany a stanovujú sa v nich široké dôvody na odmietnutie, napríklad s cieľom zabezpečiť ochranu základných práv vrátane práva na ochranu osobných údajov, a to aj v súvislosti s prenosom osobných údajov, a v prípade potreby aj existencia obojstrannej trestnosti.

               19.V dohovore sa stanovujú prísne podmienky a silné záruky s cieľom zaistiť, aby členské štáty EÚ boli schopné rešpektovať a chrániť základné práva, slobody a všeobecné zásady práva EÚ zakotvené v zmluvách Európskej únie a Charte základných práv Európskej únie, a to najmä vrátane zásady proporcionality, procesných záruk a práv, práva na účinný súdny prostriedok nápravy, prezumpcie neviny, práva na spravodlivý proces a práv osôb, proti ktorým sa vedie trestné konanie, na obhajobu, ako aj práva na súkromie, práva na ochranu osobných údajov a údajov z elektronickej komunikácie pri ich spracúvaní, a to aj pri prenosoch orgánom v tretích krajinách mimo Európskej únie, a práva na slobodu prejavu a práva na informácie. Dohovorom sa zaisťuje predovšetkým to, aby členské štáty EÚ boli schopné plniť požiadavky na medzinárodný prenos osobných údajov v zmysle smernice (EÚ) 2016/680, nariadenia (EÚ) 2016/679 a smernice 2002/58/ES. Podmienkami a zárukami sa navyše zabezpečuje ochrana ľudských práv a základných slobôd v súlade s medzinárodnými normami ľudských práv. Uvedené sa vzťahuje na celý dohovor vrátane procesných opatrení a opatrení spolupráce, ako aj tých opatrení, ktoré môžu zasahovať do práv jednotlivcov, napríklad zmrazenie a konfiškácia príjmov z trestnej činnosti a vydanie.

               20.Dohovor poskytuje základ pre dobrovoľné opatrenia na budovanie kapacít na podporu krajín v ich schopnosti viesť účinné vyšetrovania počítačovej kriminality a konania v tejto oblasti a získavať elektronické dôkazy na účely vyšetrovania a konania v súvislosti s inými trestnými činmi, a to aj prostredníctvom technickej pomoci a odbornej prípravy. Úrad UNODC má jednoznačne stanovenú úlohu pri vykonávaní takýchto opatrení.

               21.V dohovore sa náležite zohľadňuje postavenie fyzických a právnických osôb ako obetí počítačovej kriminality. Dohovorom sa zaisťuje, že tieto obete počítačovej kriminality dostanú vhodnú pomoc, podporu a ochranu.

               22.Dohovor poskytuje základ pre praktické opatrenia na predchádzanie počítačovej kriminalite, ktoré budú jednoznačne vymedzené, prísne obmedzené a odlišné od opatrení v oblasti trestného práva procesného, ktoré by mohli zasahovať do práv a slobôd jednotlivcov alebo právnických osôb.

               Pokiaľ ide o fungovanie dohovoru, Únia by sa mala usilovať dosiahnuť toto:

               23.Dohovorom sa zachovávajú existujúce globálne a regionálne nástroje a prebiehajúca medzinárodná spolupráca v celosvetovom boji proti počítačovej kriminalite. Členské štáty Európskej únie môžu predovšetkým vo svojich vzájomných vzťahoch naďalej uplatňovať pravidlá Európskej únie.

               24.V dohovore sa stanovuje vhodný mechanizmus na zabezpečenie jeho vykonávania a stanovujú sa záverečné ustanovenia vrátane ustanovení o urovnávaní sporov, podpise, ratifikácii, prijatí, schválení a pristúpení, nadobudnutí platnosti, zmene, pozastavení, vypovedaní a depozitárovi, ako aj o jazykoch, ktoré budú podľa možnosti a vhodnosti vypracované na základe ustanovení iných príslušných medzinárodných alebo regionálnych dohovorov, a to najmä v oblasti organizovanej trestnej činnosti alebo počítačovej kriminality.

               25.Dohovor umožňuje Európskej únii stať sa jeho zmluvnou stranou.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli6. 4. 2022
            COM(2022) 167 final

            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa povoľuje začatie rokovaní o dohode o cestnej nákladnej doprave medzi Európskou úniou a Ukrajinou

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Kontext odporúčania

               Komisia týmto odporúča Rade, aby povolila začatie rokovaní o časovo obmedzenej dohode o cestnej nákladnej doprave medzi Úniou a Ukrajinou (ďalej len „dohoda“) s cieľom riešiť dôsledky nevyprovokovanej a neodôvodnenej ozbrojenej agresie Ruska voči Ukrajine a vymenovala Komisiu za vyjednávača Únie. K odporúčaniu sú pripojené aj smernice na rokovania.

               2.Súvislosti

               Cestnú nákladnú dopravu medzi Úniou a Ukrajinou v súčasnosti do veľkej miery upravujú viaceré dvojstranné dohody o doprave medzi členskými štátmi EÚ a Ukrajinou. V týchto dohodách sa dopravcom oboch strán ukladajú kvóty, pokiaľ ide o tranzit a dvojstranný obchod. Podľa štúdie vypracovanej v roku 2014
                  1
                udelilo 25 členských štátov, s ktorými mala Ukrajina v tom čase dvojstranné dohody o cestnej doprave, Ukrajine na dvojstrannom základe spolu 560 680 kvót. V roku 2019 bol tento počet o niečo nižší (552 875 kvót, z toho 1 750 viacnásobných kvót). Na uplatnenie kvót je nutné pravidelne plniť určité hodnoty emisií Euro.

               Okrem povolení, ktoré sú založené na uvedených dvojstranných dohodách, Medzinárodné fórum pre dopravu (ITF) prevádzkuje multilaterálny systém kvót, ktorý stanovuje multilaterálne licencie na medzinárodnú cestnú nákladnú dopravu dopravnými podnikmi usadenými v členskej krajine Európskej konferencie ministrov dopravy (ECMT). Licencie sa vzťahujú na prepravu tovaru medzi členskými krajinami ECMT alebo na tranzit cez územie jednej alebo viacerých z uvedených krajín. Počet kvót v rámci systému ECMT je však pomerne nízky v porovnaní s kvótami vydanými na základe dvojstranných dohôd (hoci nejde o dôkladné porovnanie, keďže kvóty ECMT sa týkajú ročných licencií, zatiaľ čo predmetné dvojstranné dohody sa týkajú povolení na jednu cestu). V roku 2022 bolo ukrajinským prevádzkovateľom pridelených 4 000 ročných licencií.

               Ukrajina v roku 2006 pristúpila k Dohode o práci osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave (AETR)
                  2
               , ktorej zmluvnými stranami sú aj všetky členské štáty EÚ. V dôsledku toho musia ukrajinskí prevádzkovatelia, ktorí prepravujú tovar na územie Únie, dodržiavať rovnaký čas jazdy, prestávky a čas odpočinku ako časy, ktoré sa uplatňujú v Únii v súlade s nariadením (ES) č. 561/2006
                  3
               .

               Vzhľadom na ozbrojenú agresiu Ruska voči Ukrajine sa situácia v oblasti dopravy pre túto krajinu stala veľmi zložitou. Ruské vojenské sily zablokovali alebo zničili dôležité dopravné trasy na prepravu tovaru cez Čierne more a ukrajinský vzdušný priestor je pre civilnú dopravu uzavretý. Železničná sieť je v súčasnosti prioritne určená na prepravu cestujúcich a utečencov a zostáva veľmi zraniteľná voči ruskému bombardovaniu.

               S cieľom pomôcť ukrajinskému hospodárstvu v ťažkostiach je preto vhodné urýchlene uzavrieť dohodu medzi Úniou a Ukrajinou, ktorá bude platiť, pokiaľ bude trvať závažný vplyv vojny na dopravnú infraštruktúru a prevádzkové činnosti, a ktorou sa zaťažená a zraniteľná železničná sieť, blokovaný civilný vzdušný priestor a zablokované čiernomorské prístavy môžu v čo najväčšej miere nahradiť posilnenými alternatívami cestnej dopravy na prepravu tovaru medzi EÚ a Ukrajinou. Je to veľmi dôležité pre obchod s obilninami, pohonnými hmotami, potravinami a iným tovarom, ktorý je potrebné naliehavo riešiť, aby sa znížila potravinová neistota na Ukrajine a aby sa nezhoršoval prílev utečencov. Dohoda bude obsahovať aj doložky o uznávaní vodičských preukazov a osvedčení o odbornej spôsobilosti pre ukrajinských vodičov prepravujúcich tovar do EÚ. Dohoda sa bude vzťahovať na územie Ukrajiny kontrolované legitímnou vládou Ukrajiny, ktoré je takto uznané Európskou úniou.

               Uzavretie takejto dohody je v záujme Únie nielen preto, že Únia má záujem na stabilizácii ukrajinského štátu a hospodárstva, ale aj preto, že Ukrajina je významným dodávateľom výrobkov, ako sú obilie a iné potraviny, a preto, že dopravcovia EÚ získajú recipročné dopravné práva na územie Ukrajiny.

               3.Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Táto dohoda je v súlade so súčasnou politikou vonkajších vzťahov EÚ s Ukrajinou. Ukrajinská vláda požiadala o takúto dohodu ako ochranné opatrenie.

                  Uzavretie dohody o cestnej nákladnej doprave s Ukrajinou by bolo takisto v súlade s dohodou o pridružení podpísanou 27. júna 2014 medzi Úniou a Ukrajinou, keďže v článku 136 sa počíta s možnými budúcimi osobitnými dohodami o cestnej doprave s cieľom zabezpečiť koordinovaný rozvoj a postupnú liberalizáciu dopravy medzi stranami.

               4.Právny základ, subsidiarita a proporcionalita

               •Právny základ

                  Procesnoprávnym základom rozhodnutia, ktorým sa povoľuje začatie rokovaní o dohode medzi Úniou a treťou krajinou a adresovanie smerníc vyjednávačovi, je článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               •Právomoc Únie

                  V článku 216 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje:

                  „Únia môže uzavierať dohody s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami, keď to ustanovujú zmluvy alebo keď je uzavretie dohody buď potrebné na dosiahnutie jedného z cieľov stanovených zmluvami v rámci politík Únie, alebo je ustanovené v právne záväznom akte Únie, alebo sa môže dotknúť spoločných pravidiel alebo pozmeniť ich pôsobnosť.“

               Táto dohoda patrí do oblasti dopravnej politiky Únie a je potrebná na dosiahnutie jedného z cieľov uvedených v zmluvách, ktorým je „prispievať k voľnému a spravodlivému obchodu“ a jej uzavretie sa predpokladá v článku 136 dohody o pridružení s Ukrajinou.

               Uzavretie medzinárodných dohôd o cestnej nákladnej doprave je takisto výslovne stanovené v legislatívnom akte Únie.

               Konkrétne sa v odsekoch 2 a 3 článku 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1072/2009 z 21. októbra 2009 o spoločných pravidlách prístupu nákladnej cestnej dopravy na medzinárodný trh stanovuje, že:

               „2. V prípade, že ide o prepravu z členského štátu do tretej krajiny a naopak, sa toto nariadenie uplatňuje na tú časť cesty, ktorá sa uskutočnila na území ktoréhokoľvek tranzitného členského štátu. Neuplatňuje sa na tú časť cesty na území členského štátu, v ktorom sa uskutočňuje nakládka alebo vykládka, pokiaľ nebola uzavretá potrebná dohoda medzi Spoločenstvom a dotknutou treťou krajinou.

               3. Do uzatvorenia dohôd uvedených v odseku 2 toto nariadenie nemá vplyv na:

               a) ustanovenia týkajúce sa prepravy z niektorého členského štátu do tretej krajiny a naopak, ustanovené v dvojstranných dohodách uzavretých členskými štátmi s uvedenými tretími krajinami;

               b) ustanovenia týkajúce sa prepravy z niektorého členského štátu do tretej krajiny a naopak, ustanovené v dvojstranných dohodách uzavretých členskými štátmi, ktoré už buď v rámci dvojstranných oprávnení, alebo v rámci liberalizačných dojednaní umožňujú nakládku a vykládku v členskom štáte dopravcom, ktorí nie sú usadení v uvedenom členskom štáte.“

               Okrem toho môžu byť jej uzavretím dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti, ako sa stanovuje v judikatúre Súdneho dvora. Súdny dvor v bode 201 svojho stanoviska 2/15 zo 16. mája 2017
                  4
                konkrétne uviedol:

               „201. Ako Súdny dvor už konštatoval, ak dohoda medzi Úniou a tretím štátom stanovuje, že na medzinárodné vzťahy, ktorých sa táto dohoda týka, sa uplatnia pravidlá, ktoré sa vo veľkej miere prekrývajú so spoločnými pravidlami Únie uplatniteľnými v situáciách vnútri Spoločenstva, dohodu takéhoto typu treba považovať za dohodu, ktorá sa môže dotknúť rozsahu pôsobnosti týchto spoločných pravidiel alebo ho môže pozmeniť. Aj keď neexistuje rozpor s uvedenými spoločnými pravidlami, môže byť ovplyvnený ich zmysel, pôsobnosť a účinnosť [pozri najmä stanovisko 1/03 (Nový Lugánsky dohovor), zo 7. februára 2006, EU:C:2006:81, body 143 a 151 až 153; stanovisko 1/13 (Pristúpenie tretích štátov k Haagskemu dohovoru), zo 14. októbra 2014, EU:C:2014:2303, body 84 až 90, ako aj rozsudok z 26. novembra 2014, Green Network, C‑66/13, EU:C:2014:2399, body 48 a 49].“

                  Prístup na trh, s ktorým sa ráta v tomto odporúčaní, sa bezpochyby prekrýva s ustanoveniami o prístupe na trh, ktoré prijala Únia, pokiaľ ide o uvedenú medzinárodnú cestnú nákladnú dopravu.

                  Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Únia podľa článku 3 ods. 2 ZFEÚ výlučnú vonkajšiu právomoc uzavrieť pripravovanú dohodu.

               •Povinnosť Komisie konzultovať

               Vzhľadom na rozsudok Súdneho dvora zo 16. júla 2015 vo veci C-425/13
                  5
               , v ktorom sa objasňujú úlohy rôznych inštitúcií na účely uplatňovania článku 218 ods. 2 a 4 ZFEÚ v súlade so zásadami inštitucionálnej rovnováhy a vzájomnej spolupráce stanovenými v článku 13 ods. 2 ZEÚ, je potrebné zohľadniť tieto objasnenia.

               Je vhodné, aby Komisia poskytla Rade a ňou určenému osobitnému výboru všetky informácie potrebné na monitorovanie pokroku v rokovaniach, ako sú najmä oznámené všeobecné ciele a pozície ostatných strán počas rokovaní. Komisia písomne podá Rade a ňou určenému osobitnému výboru správu o výsledku rokovaní spôsobom, ktorý Rade umožní vykonávať jej inštitucionálne výsady.

               S cieľom splniť povinnosť dodržiavať inštitucionálnu rovnováhu stanovenú v článku 13 ods. 2 ZEÚ a povinnosť stanovenú v článku 218 ods. 10 ZFEÚ bude Komisia v rovnakom rozsahu informovať Európsky parlament.

               •Proporcionalita

                  Odporúčanie je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu:

                  Pripravovaná dohoda je najúčinnejším nástrojom na posilnenie vzťahov medzi EÚ a Ukrajinou v oblasti cestnej dopravy, pretože odstraňuje potrebu kvót v dvojstranných dohodách medzi členskými štátmi EÚ a Ukrajinou.

                  Navrhovaná dohoda nebude v porovnaní so súčasnou situáciou predstavovať dodatočnú administratívnu alebo finančnú záťaž pre orgány členských štátov ani pre odvetvie. Naopak, mala by znížiť administratívne zaťaženie priemyslu aj členských štátov. Okrem toho sa ňou zruší potreba dopravných povolení pre dopravcov EÚ pre uvedené kategórie dopravných práv (tranzitné a dvojstranné práva), čím sa zníži zaťaženie dopravného priemyslu EÚ.

               5.Vplyv na rozpočet

                  Odporúčanie nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie.

               6.Ďalšie prvky

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení odporúčania

               Rozhodnutím Rady sa povolí začatie rokovaní o dohode o cestnej nákladnej doprave medzi Úniou a Ukrajinou (ďalej len „dohoda“) s cieľom riešiť následky nevyprovokovanej a neodôvodnenej ozbrojenej agresie Ruska voči Ukrajine a vymenuje Komisiu za vyjednávača Únie. Smernice pre rokovania, ktoré sú pripojené k rozhodnutiu, poskytujú široký opis rozsahu pripravovanej dohody.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa povoľuje začatie rokovaní o dohode o cestnej nákladnej doprave medzi Európskou úniou a Ukrajinou

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Mali by sa začať rokovania s cieľom uzavrieť dohodu medzi Úniou a Ukrajinou o cestnej nákladnej doprave. Je vhodné, aby sa dohoda uplatňovala, pokiaľ trvá závažný vplyv nevyprovokovanej a bezdôvodnej agresie Ruska voči Ukrajine na dopravnú infraštruktúru a prevádzkové činnosti.

               (2)Komisia by mala byť určená za vyjednávača.

               (3)Rokovania by mala Komisia uskutočniť po porade s [názov osobitného výboru vloží Rada],

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisii sa týmto povoľuje rokovať v mene Únie o dohode medzi Európskou úniou a Ukrajinou o cestnej nákladnej doprave.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa uskutočnia po porade s [názov osobitného výboru vloží Rada].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Štúdia o hospodárskom vplyve dohody medzi EÚ a Ukrajinou, ktorú vypracovali inštitúty ICF, TRT a DIW Econ, záverečná správa, 14. októbra 2014.

                     (2)

                        Podpísaná v Ženeve, 1. júla 1970.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 3820/85.

                     (4)

                        ECLI:EÚ:C:2017:376.

                     (5)

                        ECLI:EU:C:2015:483.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli6. 4. 2022
            COM(2022) 167 final

            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa povoľuje začatie rokovaní o dohode o cestnej nákladnej doprave medzi Európskou úniou a Ukrajinou

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Ukrajinou o cestnej nákladnej doprave

               1.Ciele rokovania

               Rokovať s Ukrajinou o dohode, ktorou sa liberalizuje cestná preprava tovaru udelením prístupových práv ukrajinským prevádzkovateľom a prevádzkovateľom z Európskej únie v súvislosti s tranzitom a dvojstrannou medzinárodnou dopravou a ktorá obsahuje uznávanie vodičských preukazov a osvedčení o odbornej spôsobilosti vydaných príslušnými ukrajinskými orgánmi v Európskej únii a naopak.

               2.Rozsah pôsobnosti dohody

               Dohoda by mala ukrajinským cestným dopravcom umožniť prístup na trh Únie.

               1.Dohoda by mala liberalizovať cestnú nákladnú dopravu udelením prístupových práv prevádzkovateľom Ukrajiny a Európskej únie, pokiaľ ide o tranzit a dvojstrannú medzinárodnú dopravu medzi Európskou úniou a Moldavskom. Dohoda by mala zachovať alebo zvýšiť úroveň prístupu na trh alebo iné obchodné príležitosti dostupné v rámci existujúcich dvojstranných dohôd o cestnej doprave medzi členskými štátmi EÚ a Ukrajinou.

               2.Dohoda, ktorá by mala byť rovnako autentická vo všetkých úradných jazykoch EÚ, by mala obsahovať príslušnú jazykovú doložku.

               3.Dohoda by sa mala týkať vodičských preukazov a osvedčení o odbornej spôsobilosti vydaných príslušnými ukrajinskými orgánmi, aby sa zabezpečilo ich uznávanie v Európskej únii.

               4.Dohoda by mala byť časovo obmedzená a mala by sa uplatňovať, pokiaľ bude trvať závažný vplyv ozbrojenej agresie Ruska voči Ukrajine na dopravnú infraštruktúru a prevádzkové činnosti.

               3.Všeobecné ustanovenia

               Dohoda, ktorá nadväzuje na existujúce dvojstranné dohody o cestnej doprave medzi členskými štátmi EÚ a Ukrajinou, bude mať prednosť pred ich ustanoveniami.

               Po ukončení uvedenej dohody sa môžu opäť uplatňovať existujúce dvojstranné dohody medzi členskými štátmi EÚ a Ukrajinou, pokiaľ Únia neuzatvorí s Ukrajinou ďalšiu dohodu v oblasti cestnej dopravy.

               4.Správa dohody

               Mal by sa zriadiť spoločný výbor zložený zo zástupcov strán, ktorý by mal byť zodpovedný za správu dohody a jej riadne vykonávanie, najmä pokiaľ ide o prispôsobenie pravidiel EÚ uvedených v prílohe k dohode, ktoré má Ukrajina dodržiavať, ako aj nových pravidiel uplatniteľných v oblasti cestnej dopravy prijatých na úrovni Únie, po ich zmene.

               Ukrajinskí experti sa môžu zúčastňovať ako pozorovatelia v skupinách expertov zriadených Úniou, ktoré sa zaoberajú právnymi predpismi Únie, ktoré má Ukrajina uplatňovať a ktoré sa uvádzajú v prílohe k dohode.

               Dohoda by mala zahŕňať rýchly, účinný a záväzný mechanizmus urovnávania sporov, ktorý zabezpečí riadne uplatňovanie dohody.

               Bez ohľadu na mechanizmus urovnávania sporov by dohoda mala obsahovať ustanovenia, ktoré sa majú uplatňovať v prípade nesplnenia jej povinností, ako napríklad možnosť prijať primerané ochranné opatrenia alebo úplne alebo čiastočne pozastaviť práva alebo výsady udelené na základe podmienok dohody.

               5.Vedenie rokovaní

               Komisia bude viesť rokovania v súlade s týmito smernicami a zabezpečí riadnu koordináciu s prebiehajúcimi a budúcimi rokovaniami v iných relevantných oblastiach.