               5.4.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 129/58

      P8_TA(2018)0060
      Priority EÚ pre 62. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien
      Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 1. marca 2018 pre Radu o prioritách EÚ pre 62. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (2017/2194(INI))
      (2019/C 129/08)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na 62. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien, jeho hlavnú tému s názvom Výzvy a príležitosti pri dosahovaní rodovej rovnosti a posilňovaní postavenia žien a dievčat na vidieku a na jeho tému na preskúmanie Zapojenie žien v médiách a ich prístup k médiám, informačným a komunikačným technológiám a ich vplyv a používanie ako nástroj na napredovanie a posilnenie postavenia žien,

                  —

                  so zreteľom na 4. svetovú konferenciu o ženách, ktorá sa konala v septembri 1995 v Pekingu, deklaráciu a akčnú platformu na posilnenie postavenia žien, ktoré boli prijaté v Pekingu, a na následné záverečné dokumenty prijaté 9. júna 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 a 9. marca 2015 na osobitných zasadnutiach OSN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 a Peking + 20 o nových opatreniach a iniciatívach na vykonávanie Pekinskej deklarácie a akčnej platformy,

                  —

                  so zreteľom na článok 157 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2015 o posilnení postavenia dievčat v EÚ prostredníctvom vzdelávania (1),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2016 o situácii utečeniek a žiadateliek o azyl v EÚ (2),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. februára 2017 o podpore rodovej rovnosti v oblasti duševného zdravia a klinického výskumu (3),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2017 o ženách a ich úlohách vo vidieckych oblastiach (4),

                  —

                  so zreteľom na rezolúciu OSN s názvom „Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030“, ktorý bol prijatý na samite OSN o trvalo udržateľnom rozvoji 25. septembra 2015 v New Yorku,

                  —

                  so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/41/EÚ zo 7. júla 2010 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice Rady 86/613/EHS (5),

                  —

                  so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979,

                  —

                  so zreteľom na všeobecné odporúčanie č. 34 (2016) Výboru pre odstránenie diskriminácie žien k právam žien na vidieku,

                  —

                  so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor) a na svoje uznesenie z 12. septembra 2017 (6) o pristúpení EÚ k tomuto dohovoru,

                  —

                  so zreteľom na Parížsku dohodu z 12. decembra 2015,

                  —

                  so zreteľom na článok 113 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A8-0022/2018),

                  A.

                  keďže rovnosť medzi ženami a mužmi je jednou zo základných zásad EÚ, ktorá je uznaná v zmluvách a Charte základných práv;

                  B.

                  keďže piatym cieľom trvalo udržateľného rozvoja je dosiahnuť rodovú rovnosť a posilniť postavenie všetkých žien a dievčat na celom svete a keďže piaty cieľ trvalo udržateľného rozvoja treba v plnej miere začleniť do programu 2030, aby sa dosiahol pokrok v plnení všetkých cieľov a zámerov trvalo udržateľného rozvoja; keďže súčasťou cieľov trvalo udržateľného rozvoja je „zdvojnásobenie poľnohospodárskej výroby a príjmov malovýrobcov potravín, najmä žien“;

                  C.

                  keďže EÚ a jej členské štáty musia stáť na čele posilňovania postavenia žien a dievčat a majú povinnosť pracovať na dosiahnutí úplnej rovnosti žien a mužov v rámci EÚ a podporovať tento cieľ vo všetkých vonkajších vzťahoch;

                  D.

                  keďže sociálna a hospodárska situácia a životné podmienky sa v posledných desaťročiach podstatne zmenili a medzi jednotlivými krajinami sa značne líšia;

                  E.

                  keďže nedostatok vládnych opatrení proti rodovej nerovnosti ohrozuje súčasné a budúce úspechy v tejto oblasti; keďže riešenie tradičných rodových mocenských vzťahov, stereotypov a presvedčení je kľúčom k zabezpečeniu posilnenia postavenia žien a k odstráneniu chudoby;

                  F.

                  keďže diskriminácia žien sa prejavuje aj v prípade žien žijúcich vo vidieckom prostredí; keďže väčšina žien vo svete žije vo vidieckych oblastiach a v dôsledku toho vo väčšej miere podliehajú viacerým formám diskriminácie na základe veku, triedy, etnickej príslušnosti, rasy, zdravotného postihnutia a rodovej identity;

                  G.

                  keďže účasť žien na trhu práce vo vidieckych oblastiach zahŕňa širokú škálu pracovných miest, ktoré presahujú rámec konvenčného poľnohospodárstva;

                  H.

                  keďže ženy sú na vidieku za rovnakú prácu často platené menej než muži, ich práca žien často nie je formálne uznaná, ako je to napríklad v prípade neplatenej opatrovateľskej práce, a neprejavuje sa v počte žien, ktoré vlastnia poľnohospodárske podniky; keďže ženy sú kľúčovými aktérmi pri dosahovaní transformačných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych zmien, ktoré sú potrebné pre trvalo udržateľný rozvoj;

                  I.

                  keďže ženy žijúce na vidieku, ktoré sú často primárne poskytovateľky starostlivosti vo svojich rodinách a komunitách, čelia mnohým ťažkostiam pri prístupe k starostlivosti o deti a starších ľudí pre členov svojich rodín, čo vedie k tomu, že ženy znášajú neprimeranú záťaž, ktorá im bráni v integrácii na trhu práce; keďže poskytovanie kvalitných opatrovateľských služieb je pre ženy zásadná a podporuje rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom;

                  J.

                  keďže ženy na vidieku narážajú na početné obmedzenia prístupu k primeraným službám verejného zdravotníctva z dôvodu obmedzenej mobility a chýbajúcej dopravy či prostriedkov, pomocou ktorých môžu kontaktovať dopravné služby (napríklad mobilný telefón); keďže sú potrebné komplexné zdravotnícke služby zamerané na fyzické, duševné a emočné zdravie žien na vidieku (napr. ako pomoc pri riešení rodovo motivovaného násilia); keďže prístup k sexuálnym a reprodukčným právam v oblasti zdravia a k vzdelávaniu je vo vidieckych oblastiach väčšmi obmedzený;

                  K.

                  keďže udržanie obyvateľstva vo vidieckych oblastiach, s osobitným dôrazom na oblasti s prírodnými obmedzeniami, je pre spoločnosť ako celok nevyhnutné, pretože od neho závisí ochrana životného prostredia a krajiny;

                  L.

                  keďže existuje priama súvislosť medzi rodovou nerovnosťou a zhoršovaním životného prostredia;

                  M.

                  keďže zmena klímy a jej dôsledky majú osobitný a neprimeraný negatívny vplyv na ženy a dievčatá; keďže ženy na vidieku tiež silne podnecujú zmenu smerom k udržateľnejšiemu a ekologickejšiemu poľnohospodárstvu a môžu zohrávať dôležitú úlohu pri vytváraní zelených pracovných miest; keďže zabezpečenie rovnakého prístupu žien v poľnohospodárstve k pôde a k ďalším produktívnym zdrojom je kľúčom k dosiahnutiu rodovej rovnosti, potravinovej bezpečnosti a účinnej politiky v oblasti klímy;

                  N.

                  keďže mladé ženy vo vidieckych oblastiach naďalej trpia nerovnosťou a viacerými formami diskriminácie; keďže je potrebné prijímať opatrenia na presadzovanie skutočnej rovnosti žien a mužov v snahe zabezpečiť viac pracovných príležitostí vrátane samostatnej zárobkovej činnosti a práce v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM), ktoré im umožnia zostať na vidieku, a tým sa zaistí generačná obnova a budúcnosť tohto sektora a vidieckych oblastí;

                  O.

                  keďže odvetvie poľnohospodárstva, v ktorom ženy zohrávajú dôležitú úlohu, je kľúčom k životaschopnosti vidieckych oblastí, posilneniu generačnej výmeny, sociálnej súdržnosti a hospodárskemu rastu; keďže poľnohospodárstvo by malo poskytovať bezpečné, výživné a zdravé potraviny; keďže poľnohospodárstvo by malo prispievať aj k diverzifikácii krajiny, zmierňovaniu zmeny klímy a zachovaniu biodiverzity a kultúrneho dedičstva;

                  P.

                  keďže výživa zohráva významnú úlohu, pokiaľ ide o rozvoj a dobré životné podmienky dievčat; keďže zlá výživa spôsobuje fyzické a duševné problémy, ako je zaostávanie rastu, neplodnosť, apatia, únava a slabá koncentrácia, čím sa znižuje hospodársky potenciál žien, čo má vplyv na blahobyt širšej rodiny a komunity;

                  Q.

                  keďže je potrebná účasť žien pracujúcich v poľnohospodárstve vo verejných rozhodovacích orgánoch; keďže vyvážené zastúpenie je nevyhnutné na dosiahnutie rovnosti;

                  R.

                  keďže muži a ženy sú z hľadiska prevencie pracovných rizík vystavení rôznym faktorom; keďže napríklad pri hodnotení škodlivých účinkov chemických látok sa často robia výpočty, pri ktorých sa vychádza z telesnej konštrukcie mužov – ktorí majú zvyčajne viac svalovej hmoty –, a dokonca sa vynechávajú špecifické odporúčania pre tehotné a dojčiace ženy; keďže je preto potrebné zohľadniť rôzne faktory pri prijímaní opatrení zaručujúcich zdravie žien vo vidieckom prostredí;

                  S.

                  keďže diskriminácia postihuje aj ženy v mediálnom sektore; keďže médiá zohrávajú kľúčovú úlohu pre celú spoločnosť, a je preto žiaduce, aby ženy, ktoré tvoria minimálne 50 % spoločnosti, boli spravodlivo zapojené do vytvárania mediálneho obsahu a rozhodovania v mediálnych organizáciách;

                  T.

                  keďže úloha mediálneho sektora je rozhodujúca pre podporu rodovej rovnosti, keďže médiá nielen odrážajú, ale aj vytvárajú vzory a normy správania, čím významným spôsobom formujú verejnú mienku a kultúru;

                  U.

                  keďže mediálne pokrytie prispieva k širokému pochopeniu zložitosti situácií žien a mužov naprieč všetkými vrstvami spoločnosti;

                  V.

                  keďže ženy a deti sú neprimerane ovplyvňované konfliktmi a predstavujú najvyšší podiel utečencov či už v táboroch alebo na cestách pri hľadaní bezpečia;

                  W.

                  keďže v mnohých spoločnostiach ženy nemajú rovnaký nárok na pôdu a majetok v dôsledku zákonných prostriedkov, čo zhoršuje chudobu a obmedzuje ich hospodársky rozvoj;

                  X.

                  keďže transrodové ženy čelia neprimeranej diskriminácii založenej na ich rodovej identite;

                  Y.

                  keďže silnejšia podpora sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv je podmienkou rodovej rovnosti a posilnenia postavenia žien;

                  Z.

                  keďže v dôsledku sociálnych noriem, ktoré sa týkajú úloh žien a mužov, sa ženy nachádzajú v situácii väčšej zraniteľnosti, najmä pokiaľ ide o ich sexuálne a reprodukčné zdravie, a vzhľadom na škodlivé praktiky, ako sú mrzačenie ženských pohlavných orgánov alebo detské, skoré a nútené manželstvá;

         1.

            predkladá Rade tieto odporúčania:

            Všeobecné podmienky posilňovania postavenia žien a dievčat

                  a)

                  opätovne potvrdiť svoj pevný záväzok plniť Pekinskú akčnú platformu;

                  b)

                  podporovať matky, ktoré sú podnikateľky vo vidieckych oblastiach, keďže čelia špecifickým výzvam; zdôrazňuje, že podpora podnikania u týchto žien môže predstavovať nielen úspešné zosúladenie pracovného a súkromného života, ale slúžiť aj ako stimul pre vytváranie nových pracovných príležitostí a lepšiu kvalitu života vo vidieckych oblastiach, a zároveň podnietiť ostatné ženy, aby realizovali vlastné projekty;

                  c)

                  zastaviť všetky formy diskriminácie žien a dievčat vo všetkých oblastiach a bojovať proti všetkým formám násilia, ktoré predstavuje závažné porušovanie ich základných práv, pričom toto porušovanie je priamym dôsledkom tejto diskriminácie;

                  d)

                  zapojiť všetky vlády a požadovať, aby vypracovali programy zamerané na odstránenie sexuálneho a rodového násilia a škodlivých praktík, ako sú detské, skoré a nútené manželstvá a mrzačenie ženských pohlavných orgánov a obchodovanie s ľuďmi;

                  e)

                  vyzvať členské štáty, aby bojovali proti rodovým stereotypom a investovali do prístupu žien a dievčat k individuálne prispôsobenému vzdelaniu, celoživotnému vzdelávaniu a odbornej príprave, najmä vo vidieckych oblastiach, predovšetkým v oblasti STEM, ako aj podnikania a inovácií, keďže ide o dôležité nástroje z hľadiska plnenia cieľov trvalo udržateľného rozvoja, a aby podporovali rovnosť v odvetví poľnohospodárstva a potravinárstva, ako aj v odvetví cestovného ruchu a iných priemyselných odvetviach vo vidieckych oblastiach;

                  f)

                  vypracovať politiky zamerané na odstránenie chudoby a zaručiť pre mimoriadne zraniteľné skupiny vrátane žien a dievčat primeranú životnú úroveň, najmä prostredníctvom systémov sociálnej ochrany;

                  g)

                  propagovať informácie, opatrenia technickej pomoci a výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o stanovenie profesijného postavenia pre vypomáhajúcich manželov v poľnohospodárstve, ktoré im umožnia využívať individuálne práva, najmä materskú dovolenku, sociálne poistenie proti nehodám v práci, prístup k odbornej príprave a práva na starobný dôchodok;

                  h)

                  odstrániť rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, rozdiely v celoživotných príjmoch (zárobkoch) a rozdiely v dôchodkoch;

                  i)

                  vyzvať členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby vo vidieckych oblastiach zaručili univerzálny prístup k primeranej starostlivosti o deti a staršie osoby;

                  j)

                  vyzvať členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby poskytovali cenovo dostupné a kvalitné zariadenia a verejné a súkromné služby pre každodenný život, najmä vo vidieckych oblastiach a s osobitným zreteľom na zdravie, vzdelávanie a starostlivosť; poznamenáva, že by si to vyžadovalo začlenenie vidieckych infraštruktúr v oblasti starostlivosti o deti, služieb zdravotnej starostlivosti, vzdelávacích zariadení, opatrovateľských domovov pre staršie osoby a závislých ľudí, služieb zastupovania v prípade choroby a materstva a kultúrnych služieb;

                  k)

                  zaručiť začlenenie hľadiska rodovej rovnosti ako nástroja na začlenenie zásady rovnosti medzi ženami a mužmi a boj proti diskriminácii do všetkých politík a programov zabezpečením primeraných finančných a ľudských zdrojov;

                  l)

                  mobilizovať potrebné zdroje na dosiahnutie rovnosti začlenením hľadiska rodovej rovnosti do všetkých politík a opatrení, a to aj prostredníctvom rodového rozpočtovania, ako nástroj na začlenenie zásady rovnosti medzi mužmi a ženami a boj proti diskriminácii;

                  m)

                  zabezpečiť plné zapojenie Európskeho parlamentu a jeho Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť do procesu rozhodovania o pozícii EÚ na 62. zasadnutí Komisie OSN pre postavenie žien;

            Posilnenie postavenia žien na vidieku

                  n)

                  pripomenúť, že v Dohovore o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien sa zavádza povinnosť odstrániť priamu a nepriamu diskrimináciu žien prostredníctvom právnych, politických a programových opatrení vo všetkých sférach života a že článok 14 dohovoru je ako jediný medzinárodný záväzok zameraný na osobitné potreby žien vo vidieckych oblastiach;

                  o)

                  zabezpečiť, aby mali ženy a dievčatá prístupné, cenovo dostupné a vysokokvalitné formálne a neformálne vzdelávanie vrátane odbornej prípravy, ktoré by im umožnilo získať nové alebo rozvinúť existujúce zručnosti v oblasti riadenia, finančnej gramotnosti, ako aj hospodárske, obchodné a podnikateľské zručnosti, ako aj vzdelanie v oblasti občianstva, občianske a politické vzdelávanie a vzdelanie v oblasti technológií a trvalo udržateľného poľnohospodárstva; zabezpečiť, aby mali ženy rovnaké príležitosti a slobodu voľby v kariére, ktorej sa chcú venovať;

                  p)

                  zabezpečiť, že ženy a dievčatá žijúce na vidieku budú mať jednoduchý prístup k úverom a výrobným zdrojom a že získajú podporu pri svojich podnikateľských a inovačných iniciatívach;

                  q)

                  hájiť právo na zdravotnú starostlivosť a prístup k zdravotnej starostlivosti, ktorá by zohľadňovala fyziologické odlišnosti medzi ženami a mužmi a prispôsobila sa potrebám žien a dievčat na vidieku, najmä z hľadiska zdravia a sexuálnych a reprodukčných práv;

                  r)

                  odsúdiť všetky formy násilia páchaného na ženách a zabezpečiť, aby obete žijúce vo vidieckych a odľahlých oblastiach neboli zbavené rovnakého prístupu k pomoci;

                  s)

                  zlepšiť účinnosť, transparentnosť a demokratický charakter miestnych, regionálnych, národných a medzinárodných inštitúcií, ktoré by podporovali a posilňovali úlohu žien na vidieku a zabezpečovali ich zastúpenie na základe rovnakej účasti;

                  t)

                  uľahčiť prechod žien na vidieku z neformálneho na formálne hospodárstvo a uznať, že ženy vo vidieckych oblastiach pracujú v rôznych sférach a často podnecujú prechod na trvalo udržateľné a ekologické poľnohospodárstvo, potravinovú bezpečnosť a tvorbu zelených pracovných miest;

                  u)

                  plánovať a vykonávať poľnohospodárske politiky odolné voči klíme, ktoré by náležite zohľadňovali osobitné hrozby, ktorým čelia ženy na vidieku v dôsledku prírodných katastrof a katastrof spôsobených človekom;

                  v)

                  zaručiť účasť žien a dievčat na vidieku na rozhodovaní v súvislosti s plánovaním a reakciou na všetky fázy katastrof a iných krízových situácií, počnúc včasným upozornením na potrebu záchrany, cez obnovu a končiac rekonštrukciou a zaručiť ich ochranu a bezpečnosť v prípade katastrof a iných kríz;

                  w)

                  prijať všetky potrebné opatrenia na to, aby sa zaručilo, že ženy na vidieku budú žiť v bezpečnom, čistom a zdravom prostredí;

                  x)

                  poskytovať kvalitnú, dostupnú infraštruktúru a verejné služby pre ženy a komunity na vidieku a investovať do ich vývoja a údržby;

                  y)

                  uľahčiť digitálny rozvoj, pretože môže výrazne prispieť k vytváraniu nových pracovných miest, zjednodušiť vstup do samostatnej zárobkovej činnosti, zvýšiť konkurencieschopnosť a rozvoj cestovného ruchu a vytvoriť lepšiu rovnováhu medzi pracovným a rodinným životom;

                  z)

                  podporovať zakladanie a prebiehajúce činnosti miestnych komunitných skupín, ktoré by sa mali pravidelne stretávať, aby diskutovali o problémoch a výzvach spojených s rozvojom a prijímali tvorivé opatrenia;

                  aa)

                  požadovať, aby členské štáty, sociálni partneri a občianska spoločnosť podporovali a presadzovali zapojenie žien do rozhodovacieho procesu a ich účasť v riadiacich orgánoch profesijných, podnikateľských a odborových združení a organizácií v oblastiach vidieckych politík, zdravotníctva, vzdelávania a poľnohospodárstva, ako aj v správnych a zastupiteľských orgánoch na základe rovnomerného zastúpenia;

                  ab)

                  uznať a podporovať aktívnu úlohu žien vo vidieckych oblastiach a ich prínos pre hospodárstvo, keď pôsobia ako podnikateľky, riaditeľky rodinných podnikov a podporovateľky trvalo udržateľného rozvoja;

                  ac)

                  zabezpečiť vlastnícke práva žien na vidieku, najmä vo vzťahu k poľnohospodárskym podnikom, ako aj k dedeniu pozemkov, čo je dôležitý nástroj posilňovania ich hospodárskeho postavenia a nástroj, ktorý im umožňuje, aby sa plne podieľali na rozvoji vidieka a mali z neho úžitok;

                  ad)

                  zabezpečiť prístup žien na vidieku k výrobným zdrojom, elektronickým platformám, na trhy, k marketingovým nástrojom a finančným službám; podporovať miestne, regionálne a tradičné trhy – vrátane trhovísk –, ktoré sú prostredím, kde majú ženy obvykle viac príležitostí na priame uvedenie svojich produktov na trh, čím sa ešte viac posilňuje ich ekonomické postavenie;

                  ae)

                  podporovať zamestnanosť žien v sektore STEM, najmä v pozíciách, ktoré prispievajú k obehovému hospodárstvu a boju proti zmene klímy;

                  af)

                  rozvíjať politiky, služby a programy v oblasti zamestnanosti, zameraných na riešenie ťažkých situácií žien na vidieku, ktoré často pracujú v neformálnom sektore a ktoré sa môžu stretávať s viacnásobnými formami prierezovej diskriminácie na základe pohlavia, veku, triedy, etnického pôvodu, zdravotného postihnutia alebo rodovej identity; poskytovať pomoc a podporu prispôsobenú ich potrebám a záujmom;

                  ag)

                  zaviesť programy, ktoré by zabezpečili, aby ženy a ich rodiny mohli mať prístup k univerzálnym systémom sociálnej ochrany, ktoré majú vplyv na ich budúcu dôchodkovú situáciu, a tým znížiť rozdiel v dôchodkoch, ktorý je svojou podstatou mnohotvárny;

                  ah)

                  zhromaždiť údaje rozčlenené podľa pohlavia a vypracovať štatistiky o hodnotách, situáciách, podmienkach a potrebách žien na vidieku, ktoré umožnia vypracovať vhodné politiky; pravidelne sledovať situáciu žien vo vidieckych oblastiach;

                  ai)

                  vyzvať na ratifikáciu a vykonávanie Medzinárodného dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím vrátane jeho článku 6 s názvom Ženy so zdravotným postihnutím; zaručiť dostupnosť produktov, infraštruktúry a služieb;

                  aj)

                  vyzvať Komisiu, členské štáty a regionálne a miestne vlády, aby zabezpečili cenovo dostupné, vysoko kvalitné zariadenia a verejné a súkromné služby zamerané na každodenný život vo vidieckych oblastiach a aby vytvorili podmienky potrebné na zlepšenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom pre ženy vo vidieckych oblastiach, najmä zaručením vhodných opatrovateľských zariadení pre závislé osoby, dostupnej zdravotnej starostlivosti a verejnej dopravy;

                  ak)

                  zdôrazniť význam začlenenia záruk do politík EÚ týkajúcich sa životných a pracovných podmienok žien najímaných ako sezónnych pracovníčok v poľnohospodárstve, najmä pokiaľ ide o potrebu ich sociálnej ochrany, zdravotného poistenia a zdravotnej starostlivosti; povzbudiť regionálne, miestne a vnútroštátne orgány a ostatné inštitúcie k tomu, aby zaručili základné ľudské práva migrantov a sezónnych pracovníkov a ich rodín, najmä žien a konkrétne zraniteľných ľudí, a aby podporovali ich začlenenie do miestneho spoločenstva;

            Účasť a prístup žien k médiám a informačným a komunikačným technológiám a ich vplyv a využitie ako nástroj na rozvoj a posilnenie postavenia žien

                  al)

                  zabezpečiť prístup k spoľahlivej vysokorýchlostnej širokopásmovej internetovej infraštruktúre a službám; investovať do nových technológií a podporovať využívanie vo vidieckych oblastiach a v poľnohospodárstve; uznať, že to prinesie významné sociálne, psychologické a hospodárske výhody; trvať na rozvoji komplexného prístupu („digitálna dedina“); podporiť rovnaké príležitosti v prístupe k týmto technológiám a odbornú prípravu v oblasti ich používania;

                  am)

                  venovať pozornosť zastúpeniu a pokroku žien v mediálnom sektore a nestereotypizovanému mediálnemu obsahu;

                  an)

                  podnietiť verejné mediálne organizácie, aby zaviedli vlastné politiky rovnosti, ktoré zabezpečia vyvážené zastúpenie mužov a žien v rozhodovacích orgánoch;

                  ao)

                  zabezpečiť efektívny boj proti nárastu sexuálneho zobrazovania žien a dievčat v médiách s náležitým zreteľom na slobodu prejavu;

                  ap)

                  povzbudiť mediálne organizácie, aby predchádzali postupom organizačnej kultúry, ktorá často nezodpovedá rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom;

                  aq)

                  riešiť rozdiely v odmeňovaní žien a mužov v mediálnom sektore prostredníctvom opatrení zameraných proti diskriminácii, čím sa medzi ženami a mužmi zabezpečí rovnaká mzda za rovnakú prácu;

                  ar)

                  prijať všetky potrebné opatrenia proti násilným činom páchaných na investigatívnych novinároch, s osobitným dôrazom na novinárky, ktoré sú často zraniteľnejšie;

         2.

            poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a pre informáciu Komisii.

         (1)  Ú. v. EÚ C 316, 22.9.2017, s. 182.

         (2)  Ú. v. EÚ C 50, 9.2.2018, s. 25.

         (3)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0028.

         (4)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0099.

         (5)  Ú. v. EÚ L 180, 15.7.2010, s. 1.

         (6)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0329.


title: Odporúčanie Rady z 9. apríla 2019 o hospodárskej politike eurozóny

text:
               12.4.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 136/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. apríla 2019
      o hospodárskej politike eurozóny
      (2019/C 136/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Eurozóna vstupuje do šiesteho roku nepretržitého hospodárskeho rastu a negatívna produkčná medzera sa uzatvára. Riziká ohrozujúce výhľad sa však zintenzívňujú a očakáva sa zmiernenie rastu. Potenciálny rast zostáva v porovnaní s úrovňami zaznamenanými v nedávnych desaťročiach naďalej nízky a medzi jednotlivými krajinami pretrvávajú rozdiely, ktoré vyplývajú zo značných rozdielov v odolnosti hospodárstva členských štátov. Rast reálnych miezd je stále mierny a zaostáva za vývojom produktivity. Zrýchľuje sa rast nominálnych miezd, rastie jadrová inflácia a na pokračujúcom vzostupe je aj zamestnanosť, ale v niektorých členských štátoch naďalej dochádza k nedostatočnému využívaniu pracovnej sily alebo pretrváva vysoká nezamestnanosť, zatiaľ čo v iných členských štátoch je ponuka pracovnej sily nedostatočná. Eurozóna zaznamenala za posledných päť rokov veľký prebytok bežného účtu, ktorý súvisí s dynamikou vývozu eurozóny a zlepšeným konkurenčným postavením eurozóny, hoci, pokiaľ ide o bežný účet obchodnej bilancie, rozdiely v jednotlivých krajinách sú naďalej významné. Členské štáty, ktoré dlhodobo zaznamenávali vysoké deficity bežného účtu, majú stále veľké záporné čisté medzinárodné investičné pozície, ktoré predstavujú slabé miesto, keďže sa väčšinou odrážajú vo veľkých objemoch súkromného alebo verejného dlhu. Ako sa uvádza v správe o mechanizme varovania na rok 2019, ktorú Komisia prijala 21. novembra 2018, pre úspešné obnovenie rovnováhy v eurozóne je rozhodujúce primerané tempo znižovania pákového efektu, priaznivé prostredie z hľadiska rastu a inflácie a pokračujúce reformy na zvýšenie produktivity. Takisto je dôležitá priaznivá dynamika dopytu, pričom členské štáty s veľkým prebytkom by tiež prispeli k obnoveniu rovnováhy zlepšením podmienok, ktoré podporujú rast miezd, pri súčasnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov, ako aj verejných a súkromných investícií.

                  (2)

                  Na zvýšenie dlhodobého rastového potenciálu a prekonanie národných a regionálnych rozdielov je potrebné ďalšie zvyšovanie miery účasti na trhu práce, štrukturálne reformy na posilnenie rastu, ako aj hmotné a nehmotné investície s cieľom zvýšiť produktivitu a inováciu, a to najmä v tých členských štátoch, v ktorých je rastový potenciál jednoznačne nižší ako priemer eurozóny. Je to dôležité na posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v eurozóne.

                  (3)

                  Kľúčový význam pre zabezpečenie solídneho, inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rastu má konzistentná a vyvážená skladba makroekonomických politík v eurozóne vrátane menovej, fiškálnej a štrukturálnej politiky. Európska centrálna banka v posledných rokoch využívala nekonvenčné nástroje menovej politiky s cieľom vrátiť infláciu späť k svojmu strednodobému cieľu a zároveň podporiť rast a vytváranie pracovných miest. Na zaistenie pokračujúcej podpory rastu v krátkodobom a dlhodobom horizonte sú potrebné primerane diferencované fiškálne politiky a zameranie sa na štrukturálne reformy.

                  (4)

                  Posilnenie fiškálnej udržateľnosti eurozóny a členských štátov eurozóny si vyžaduje diferenciáciu národných politík v plnom súlade s Paktom stability a rastu, pričom by sa mal zohľadniť existujúci fiškálny priestor a účinky presahovania medzi jednotlivými krajinami. Na riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie (HMÚ) je nevyhnutná koordinácia národných fiškálnych politík založená na spoločných fiškálnych pravidlách. Cieľom spoločných fiškálnych pravidiel je dosahovanie udržateľnosti dlhovej služby na národnej úrovni, pričom sa zároveň poskytuje priestor na makroekonomickú stabilizáciu. Zámery fiškálnej politiky eurozóny zostali v rokoch 2015 – 2018 v priemere vo všeobecnosti neutrálne a na základe prognózy Komisie sa predpokladá, že v roku 2019 budú mierne expanzívne, a to napriek produkcii presahujúcej potenciál. Obnovenie fiškálnych rezerv je osobitne dôležité v členských štátoch, ktoré stále majú vysokú úroveň verejného dlhu. Touto obnovou by sa znížila aj zraniteľnosť dotknutých členských štátov voči otrasom a umožnilo by sa plné fungovanie automatických stabilizátorov počas budúceho poklesu. Zvýšenie verejných investícií, najmä v členských štátoch s fiškálnym priestorom a nízkou úrovňou verejných investícií, podporuje rast a obnovu rovnováhy.

                  (5)

                  Na zlepšenie fiškálnej udržateľnosti a posilnenie potenciálu hospodárskeho rastu sú naďalej rozhodujúce fiškálne štrukturálne reformy. Lepšie fungovanie národných fiškálnych rámcov, dobre riadené revízie výdavkov a účinné a transparentné verejné obstarávanie môžu posilniť efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov a zvýšiť dôveryhodnosť fiškálnych politík. Zlepšením štruktúry národných rozpočtov na strane príjmov aj na strane výdavkov, a to aj presunutím zdrojov na investície, by sa zvýšil vplyv verejných rozpočtov na rast a v dlhodobom horizonte by sa zvýšila produktivita. Na to, aby sa daňové systémy zefektívnili a stali sa spravodlivejšími, ich treba zjednodušiť a zmodernizovať a bojovať proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, a to najmä prostredníctvom opatrení proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Kľúčový význam pre zlepšenie podnikateľského prostredia a odolnosť hospodárstiev eurozóny a hospodárstiev členských štátov má zabezpečenie toho, aby daňové systémy zvýhodňovali prehlbovanie jednotného trhu a podporovali hospodársku súťaž medzi podnikmi. Tomuto úsiliu by napomohol spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb.

                  (6)

                  Pre odolnosť členských štátov eurozóny sú dôležité štrukturálne a inštitucionálne aspekty trhov práce a trhov s výrobkami, ako aj dobre fungujúce verejné správy. Odolné hospodárske štruktúry zabraňujú tomu, aby mali otrasy významný a dlhotrvajúci účinok na príjmy a ponuku pracovnej sily. Tieto štruktúry môžu uľahčiť uplatňovanie fiškálnej a menovej politiky a zabrániť rozdielom, čím sa vytvárajú podmienky pre udržateľný a inkluzívny rast. Lepšia koordinácia a lepšie vykonávanie štrukturálnych reforiem, najmä tých, ktoré sú stanovené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, môžu priniesť pozitívne účinky presahovania medzi členskými štátmi a posilniť pozitívne vplyvy v celej eurozóne. Hospodársku odolnosť eurozóny a členských štátov podporujú reformy, ktoré zvyšujú hospodársku súťaž na trhoch s výrobkami, podporujú efektívnosť využívania zdrojov a zlepšujú podnikateľské prostredie a kvalitu inštitúcií, zvlášť účinnosť systému súdnictva. Jednotný trh, ktorý sa ukázal ako hlavný motor rastu a konvergencie medzi členskými štátmi, má stále značný nevyužitý potenciál a na jeho prehĺbenie treba ďalší pokrok, najmä v oblasti služieb, digitálnych činností, energetiky a dopravy, za súčasného zabezpečenia včasného vykonávania a lepšieho presadzovania právnych predpisov.

                  (7)

                  V Európskom pilieri sociálnych práv je stanovených 20 zásad na podporu rovnosti príležitostí a prístupu na trh práce, spravodlivých pracovných podmienok a sociálnej ochrany a začlenenia. Reformy, ktoré podporujú účasť na trhu práce, úspešné zmeny postavenia na trhu práce a vytváranie kvalitných pracovných miest a znižujú segmentáciu, môžu pomôcť podporiť inkluzívny rast, zlepšiť odolnosť hospodárstva a automatickú stabilizáciu, znížiť nerovnosti, riešiť chudobu a sociálne vylúčenie a pomôcť čeliť výzvam meniaceho sa hospodárstva. Individualizovaná podpora pri hľadaní zamestnania, odbornej príprave a rekvalifikácii môže viesť k účinnej a včasnej aktivácii. Prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave počas celého života je nevyhnutný a vyžaduje si primerané investície do ľudského kapitálu a zručností, najmä pokiaľ ide o osoby s nižšou kvalifikáciou. Takéto reformy a investície zlepšujú zo strednodobého a dlhodobého hľadiska zamestnateľnosť, inováciu, produktivitu a mzdy, pričom sa zvyšuje odolnosť v eurozóne a podporuje sociálne začlenenie a mobilita v členských štátoch a eurozóne. Daňové zaťaženie je v eurozóne pomerne vysoké a orientované na prácu; jeho presunutie z práce na základy dane, ktoré sú priaznivejšie pre rast, ako sú napríklad daň z nehnuteľnosti, spotrebná daň alebo environmentálna daň, by mohlo posilniť ponuku pracovnej sily a dopyt po nej. Právne predpisy na ochranu zamestnanosti musia zaručiť spravodlivé a dôstojné pracovné podmienky všetkým pracovníkom, najmä vzhľadom na nové formy zamestnania a nové druhy zmlúv, ktoré na jednej strane prinášajú nové príležitosti, no na strane druhej aj výzvy súvisiace s istotou zamestnania a rozsahom sociálnej ochrany.
                  Účinné a udržateľné systémy sociálnej ochrany majú takisto rozhodujúci význam pre zabezpečenie primeraného príjmu a prístupu ku kvalitným službám. Dôchodkové reformy a politiky rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom majú takisto kľúčový význam pre posilnenie účasti na trhu práce. Prerozdeleniu pracovnej sily v členských štátoch a eurozóne môžu brániť zbytočné obmedzenia týkajúce sa pracovnej, odvetvovej a geografickej mobility. Rozhodujúci význam má zapojenie sociálnych partnerov do reforiem v oblasti zamestnanosti, v sociálnej oblasti a do súvisiacich hospodárskych reforiem.

                  (8)

                  Zatiaľ čo sa odolnosť finančného sektora eurozóny od krízy zvýšila, treba naďalej venovať pozornosť slabým miestam. Dlh súkromného sektora zostáva naďalej na vysokej úrovni a v rámci daňových systémov stále pretrváva zvýhodňovanie dlhu. Podstatné zvýšenie výnosov zo štátnych dlhopisov vyvoláva hrozbu oslabenia kapitálu bánk s možnými negatívnymi účinkami presahovania v celej eurozóne. Potreba prispôsobiť obchodné modely bánk, prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami a rastúca konkurencia iných foriem financovania budú naďalej vyvíjať tlak na ziskovosť bánk. Naďalej sa dosahuje pokrok v oblasti znižovaní rizika, najmä pokiaľ ide o znižovanie objemu zlyhaných úverov a zvýšenie minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje a oprávnené záväzky. Ďalšie nepretržité úsilie je však potrebné v krajinách, v ktorých podiel zlyhaných úverov zostáva vysoko nad priemerom eurozóny. Komisia v marci 2018 predložila balík opatrení na znižovanie rizika s cieľom umožniť riešenie otázky zlyhaných úverov, ktoré sú dedičstvom minulosti, ako aj zabrániť zvyšovaniu ich objemu v budúcnosti. Balík opatrení v oblasti bankovníctva z novembra 2016, ktorého cieľom je ďalej znížiť riziká prostredníctvom implementácie medzinárodne dohodnutých noriem v oblasti kapitálových rezerv, podriadenosti záväzkov a likvidity v bankách, pričom sa zachová rovnováha kompromisu dosiahnutého v Rade, je dôležitý pre dosiahnutie ďalšieho pokroku pri znižovaní rizika, a tým pri zdieľaní rizika.
                  Po závažných porušeniach pravidiel boja proti praniu špinavých peňazí Komisia navrhla opatrenia na posilnenie Európskeho orgánu pre bankovníctvo a spoluprácu v oblasti dohľadu s cieľom posilniť presadzovanie regulačného rámca v tejto oblasti. Výrazný pokrok sa dosiahol pri budovaní bankovej únie, a to aj prostredníctvom nedávnej dohody o sprevádzkovaní spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, zostáva však nedokončená. Súčasný systém poskytovania likvidity v prípade riešenia krízových situácií má limity a neexistencia spoločného systému ochrany vkladov a spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií oslabuje schopnosť bankovej únie prerušiť väzbu medzi bankami a štátmi.

                  (9)

                  Posilnenie štruktúry hospodárskej a menovej únie (HMÚ) si vyžaduje prednostné dobudovanie bankovej únie a únie kapitálových trhov, ale aj opatrenia týkajúce sa všetkých ostatných prvkov vo vyhlásení zo samitu eurozóny zo 14. decembra 2018. Komisia uverejnila v decembri 2017 a máji 2018 súbor návrhov, v ktorých sa stanovujú ďalšie kroky smerom k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie vrátane Európskeho nástroja stabilizácie investícií a Programu na podporu reforiem (navrhnutých v rámci viacročného finančného rámca). Návrhy vychádzajú z diskusného dokumentu o prehĺbení HMÚ z mája 2017 a správy piatich predsedov z júna 2015. Na samite eurozóny 13. – 14. decembra 2018 sa prijali rozhodnutia o bankovej únii a ďalšom vývoji EMS, v súvislosti s ktorým sa lídri na samite eurozóny dohodli, že bude poskytovateľom spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, a to najneskôr na konci prechodného obdobia.
                  Bude sa pokračovať v práci na príprave potrebných zmien zmluvy o EMS (vrátane spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií) na základe hlavných prvkov schválených lídrami na samite eurozóny. Zabezpečovací mechanizmus sa zavedie skôr za predpokladu, že sa v oblasti znižovania rizika dosiahne dostatočný pokrok, čo sa posúdi v roku 2020. V práci sa bude pokračovať v prvej polovici roku 2019, najmä zriadením pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre európsky systém ochrany vkladov (EDIS) a ďalšou prácou na systéme poskytovania likvidity v prípade riešenia krízových situácií. Bude sa pokračovať aj v práci na podobe, spôsobe vykonávania a načasovaní rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť pre eurozónu a na dobrovoľnom základe pre členské štáty nepatriace do eurozóny, ktoré sa zúčastňujú na mechanizme výmenných kurzov (ERM II). Prvky tohto nástroja sa schvália v júni 2019. Tento nástroj sa prijme v súlade s legislatívnym postupom ustanoveným v zmluvách, a to na základe príslušného návrhu Komisie, ktorý sa podľa potreby upraví. Všetky tieto reformy by mohli prispieť k posilneniu medzinárodnej úlohy eura, ktorá by viac zodpovedala globálnemu hospodárskemu a finančnému významu eurozóny. O týchto reformách je dôležité otvorene a transparentne diskutovať vo vzťahu k členským štátom nepatriacim do eurozóny, pričom sa musí v plnej miere rešpektovať vnútorný trh Únie.

                  (10)

                  Aspekty tohto odporúčania, ktoré sa týkajú zamestnanosti a sociálnej oblasti, boli konzultované s Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2019 – 2020 jednotlivo aj spoločne v rámci Euroskupiny vykonali opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prehĺbiť jednotný trh, zlepšiť podnikateľské prostredie a kvalitu inštitúcií a uskutočniť reformy na trhoch s výrobkami a službami zamerané na zlepšenie odolnosti. Znížiť zahraničný dlh, uskutočniť reformy na zvýšenie konkurencieschopnosti, najmä prostredníctvom produktivity v členských štátoch eurozóny s deficitom bežného účtu alebo vysokým zahraničným dlhom a zlepšiť podmienky podporujúce rast miezd spôsobom, ktorý rešpektuje úlohu sociálnych partnerov. Vykonať opatrenia podporujúce investície v členských štátoch eurozóny s veľkým prebytkom bežného účtu.

                  2.

                  Pri vykonávaní politík spôsobom, ktorý plne rešpektuje Pakt stability a rastu, podporovať verejné a súkromné investície a zlepšovať kvalitu a štruktúru verejných financií. Obnoviť fiškálne rezervy, najmä v členských štátoch eurozóny s vysokou úrovňou verejného dlhu. Podporovať a vykonávať opatrenia EÚ na boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu.

                  3.

                  Presunúť daňové zaťaženie z práce a posilniť systémy vzdelávania a odbornej prípravy a investície do zručností. Zlepšiť účinnosť aktívnych politík trhu práce, ktoré podporujú úspešné zmeny postavenia na trhu práce. Podporiť vytváranie kvalitných pracovných miest a riešiť segmentáciu trhu práce. Zabezpečiť primerané a udržateľné systémy sociálnej ochrany v celej eurozóne.

                  4.

                  Sprevádzkovať zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, a to aj skôr, za predpokladu, že sa v oblasti znižovania rizika dosiahne dostatočný pokrok. Pokračovať v práci na európskom systéme ochrany vkladov (EDIS), najmä zriadením pracovnej skupiny na vysokej úrovni. Posilniť európsky regulačný rámec a rámec dohľadu. Ďalej pracovať na riešeniach na prekonanie limitov v súčasnom systéme poskytovania likvidity v prípade riešenia krízových situácií. Podporiť kontrolované znižovanie pákového efektu veľkých objemov súkromného dlhu. Pokračovať v rýchlom znižovaní podielu zlyhaných úverov v eurozóne a predchádzať zvyšovaniu objemu takých úverov, a to aj odstránením zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní. Dosiahnuť výrazný pokrok v súvislosti s budovaním únie kapitálových trhov.

                  5.

                  Dosiahnuť rýchly pokrok v súvislosti s prehĺbením hospodárskej a menovej únie, pričom sa bude vychádzať z vyhlásenia zo samitu eurozóny zo 14. decembra 2018, a to aj s cieľom posilniť medzinárodnú úlohu eura, pričom sa zohľadnia návrhy Komisie a iniciatívy členských štátov a v plnej miere sa bude rešpektovať vnútorný trh Únie a k členským štátom nepatriacim do eurozóny sa bude pristupovať otvoreným a transparentným spôsobom.

         V Luxemburgu 9. apríla 2019

               Za Radu

               predseda

            G. CIAMBA

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.


title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/5)2019/C 366/02

text:
               30.10.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 366/7

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 27. júna 2019
      o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte
      (ESRB/2019/5)
      (2019/C 366/02)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká  (1)
         , a najmä na jeho články 3, 16, 17 a 18,
      keďže:

                  (1)

                  Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a/alebo mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho, silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

                  (2)

                  Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

                  (3)

                  Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

                  (4)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

                  (5)

                  Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

                  (6)

                  Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní.

                  (7)

                  V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Dánsko (6).

                  (8)

                  V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesto identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Dánsku týkalo vysokej zadlženosti domácností. Významný podiel hypotekárnych dlžníkov mal dlh s pohyblivou úrokovou sadzbou alebo dlh presahujúci hodnotu ich nehnuteľnosti, čo ich robí zraniteľn ými v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Aj keď sa nevyskytli žiadne celkové známky nadhodnotenia, ceny nehnuteľností sa výrazne zvýšili najmä vo veľkých mestách a boli blízko k úrovniam pred krízou.

                  (9)

                  ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7).

                  (10)

                  Pokiaľ ide o Dánsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že aj keď sa zadlženosť domácností od roku 2016 znížila, zostáva na jednej z najvyšších úrovní v EHP. Okrem toho je podiel existujúcich hypotekárnych úverov s odloženou amortizáciou istiny značný, vďaka čomu sú domácnosti štrukturálne zraniteľnejšie v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v prípade nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Napriek tomu, že rast cien nehnuteľností sa v posledných rokoch spomalil a ceny bytov v Kodani sa ustálili, predchádzajúca dynamika viedla vo veľkých mestách, najmä v Kodani, miestami k nadhodnoteniu nehnuteľností. V tejto súvislosti predstavuje zavedenie právne záväznej požiadavky na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov, ktorá bola v roku 2015 stanovená na 5 %, zavedenie určitej (hoci obmedzená) dodatočnej zábezpeky pre prípad poklesu cien nehnuteľností.

                  (11)

                  V roku 2018 sa v právnych predpisoch na ochranu spotrebiteľa zaviedli obmedzenia týkajúce sa poskytovania hypotekárnych úverov pre hypotekárnych dlžníkov s pomerom výšky dlhu k výške príjmu (DTI) (pred zdanením) nad 4 % a pomerom LTV nad 60 %. Tieto obmedzenia požadujú, aby: a) úrokové sadzby boli pevne stanovené na obdobie najmenej 5 rokov; b) odložená amortizácia istiny sa uplatňovala len vtedy, ak je úroková sadzba úveru pevne stanovená na obdobie najmenej 30 rokov. Okrem toho bol v roku 2014 oznámený tzv. „diamant dohľadu“ pre hypotekárne banky. Obsahuje niekoľko referenčných a limitných hodnôt stanovených pre osobitné rizikové oblasti bankových činností a je zameraný na zvýšenie kreditnej kvality hypotekárnych úverov do roku 2018 a 2020, čím ovplyvní poskytovanie nových úverov. Okrem toho bola v roku 2018 dvakrát zvýšená miera proticyklického kapitálového vankúša: z 0 % na 0,5 % od 1. marca 2019 a z 0,5 % na 1 % od septembra 2019. Dánska Rada pre systémové riziká navyše od júna 2020 odporučila ďalšie zvýšenie zo 1 % na 1,5 % a vydala usmernenia, podľa ktorých by sa táto sadzba mala zvýšiť na jej potenciálne maximum vo výške 2,5 %, pokiaľ nedôjde k zásadnej zmene v raste rizika v dánskom finančnom systéme. Napokon, dánsky úrad pre dohľad nad finančným trhom (Finanstilsynet) vydal usmernenie, podľa ktorého majú úverové inštitúcie pri poskytovaní úverov na nehnuteľnosti v geografických oblastiach, v ktorých rástli ceny nehnuteľností na bývanie, postupovať pri hodnotení kreditného rizika obozretne.

                  (12)

                  Napriek zavedeniu množstva makroprudenciálnych opatrení a vzhľadom na vysokú úroveň zadlženosti domácností a významný podiel hypotekárnych dlžníkov zraniteľných v prípade nepriaznivých hospodárskych podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, súčasné opatrenia založené na kapitáli nemusia byť dostatočné na riešenie akumulovaných zraniteľných miest. Okrem toho môže byť v strednodobom horizonte potrebné sprísniť súčasné alebo aktivovať ďalšie opatrenia zamerané na dlžníkov, ak dôjde k nárastu zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností, nadhodnotením cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania úverov.

                  (13)

                  Hoci cyklické faktory zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní zraniteľných miest zistených v Dánsku, existujú aj štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie týchto zraniteľných miest, čo má za následok vyššiu úroveň systémového rizika. Tieto faktory zahŕňajú: i) zložité predpisy upravujúce trh s prenájmom nehnuteľností so hornou hranicou pre výšku nájomného v značnej časti bytových domov vo veľkých mestách, čo vytvára nedostatok ponuky bývania a vyvíja tlak na rast cien nehnuteľností a dlhu domácností, ktoré si kupujú svoju vlastnú nehnuteľnosť; a ii) daňové zvýhodnenia spojené s hypotékami, čo môže byť stimulom pre domácnosti, aby sa nadmerne zadlžovali. Okrem toho, od roku 2001 bol systém zdaňovania nehnuteľností na bývanie oddelený od trhových cien, čo viedlo k poklesu efektívnej sadzby dane, najmä vo veľkých mestách. V roku 2017 dánsky parlament schválil zákon o novom systéme zdaňovania nehnuteľností na bývanie, ktorý opätovne zavádza súvislosť medzi splatnými daňami a aktuálnymi trhovými cenami nehnuteľností na bývanie, a ktorý nadobudne účinnosť v roku 2021.

                  (14)

                  ESRB preto dospel k záveru, že hoci sú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné v Dánsku, vhodné, iba čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností v strednodobom horizonte. V dôsledku toho je potrebné prijať ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia v Dánsku. Vzhľadom na to, že zraniteľné miesta sú do istej miery spôsobené štrukturálnymi faktormi, ktoré presahujú makroprudenciálnu politiku, je potrebné na doplnenie a podporu súčasných makroprudenciálnych opatrení prijať ďalšie opatrenia s cieľom zaoberať sa účinnejšie a efektívnejšie faktormi, ktoré prispievajú k nárastu systémových rizík na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Dánsku bez toho, aby vznikali nadmerné náklady pre reálnu ekonomiku a finančný systém Dánska.

                  (15)

                  Účelom tohto odporúčania je odporučiť: a) aktiváciu ďalších alebo sprísnenie existujúcich opatrení založených na kapitáli s cieľom zabezpečiť odolnosť bankového sektora voči zraniteľným miestam zisteným v Dánsku v strednodobom horizonte; b) monitorovanie zraniteľných miest a aktiváciu ďalších alebo sprísnenie existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov, ak sa zrýchli rast cien nehnuteľností a rast úverov v strednodobom horizonte. Cieľom tohto odporúčania je tiež zdôrazniť potrebu rozsiahlejších politických opatrení zameraných na obmedzenie faktorov, ktoré uľahčujú alebo podporujú zvyšovanie zadlženosti domácností.

                  (16)

                  Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

                  (17)

                  Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      ODDIEL 1

         ODPORÚČANIA

         Odporúčanie A – Aktivácia alebo sprísnenie opatrení založených na kapitáli

      Odporúča sa, aby orgán makroprudenciálneho dohľadu, prípadne určený alebo príslušný orgán v Dánsku, zabezpečil prostredníctvom aktivácie dodatočných alebo sprísnenia existujúcich opatrení založených na kapitáli odolnosť úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Dánsku, vzhľadom na potenciálne naplenie systémového rizika súvisiaceho s nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k priamym a nepriamym úverovým stratám vyplývajúcim z hypotekárnych úverov alebo z poklesu spotreby domácností s úvermi na bývanie.

         Odporúčanie B – Monitorovanie zraniteľných miest a aktivácia alebo sprísňovanie opatrení zameraných na dlžníkov

                  1.

                  Odporúča sa, aby dánske vnútroštátne orgány poverené monitorovaním systémových rizík dôkladne monitorovali zraniteľné miesta spojené so zadlženosťou domácností, nadhodnoteniím cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov v strednodobom horizonte, okrem iného aj prostredníctvom:

                              a)

                              posudzovania – s využitím údajov o o nových hypotekárnych úveroch na úrovni úverov – schopnosti dlžníkov, ktorí si berú nové hypotekárne úvery, odolať nepriaznivým hospodárskym alebo finančným podmienkam alebo nepriaznivému vývoju na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie a

                              b)

                              posudzovania udržateľnosti cien nehnuteľností a možnosti ich zníženia v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok.

                  2.

                  S cieľom zabrániť nadmernému hromadeniu kreditného rizika sa dánskemu orgánu poverenému aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov odporúča, aby aktivoval dodatočné alebo sprísnil existujúce opatrenia zamerané na dlžníkov, ak výsledky monitorovania uskutočnené podľa odporúčania B bodu 1 písm. a) poskytnú dôkaz o tom, že významný alebo rastúci podiel dlžníkov, ktorým sa poskytujú nové hypotekárne úvery, nemusí byť schopný splácať svoj dlh alebo udržať spotrebu za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo v dôsledku nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

                  3.

                  Odporúča sa, aby Dánsko zvýšilo právne záväznú požiadavku na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov, ak výsledky monitorovania uskutočneného podľa odseku 1 písm. b) poskytnú dôkazy o tom, že nadhodnotenie cien nehnuteľností sa zvýšilo, s cieľom zabezpečiť, aby zábezpeka pre nové hypotekárne úvery bola dostatočná na pokrytie úverových strát zodpovedajúcich možnému zníženiu cien nehnuteľností za nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a odhadovanému zníženiu cien nehnuteľností v prípade negatívneho scenára.

         Odporúčanie C – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

      Odporúča sa, aby Dánsko prehodnotilo svoju politiku s cieľom obmedziť štrukturálne faktory, ktoré spôsobujú posilnenie zraniteľných miest, identifikovaných v Dánsku ako zdroj systémového rizika, keďže tieto motivujú domácnosti k nadmernému hypotekárnemu zadlženiu, alebo spôsobujú nadmerný rast cien nehnuteľností a hypotekárneho dlhu.
      ODDIEL 2

         IMPLEMENTÁCIA

      1.   Vymedzenie pojmov

      Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                  a)

                  „opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov;

                  b)

                  „priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

                  c)

                  „odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

                  d)

                  „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

                  e)

                  „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

                  f)

                  „strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov;

                  g)

                  „makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (8);

                  h)

                  „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok);

                  i)

                  „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

                  j)

                  „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru.

            2.   Kritériá implementácie

      1.   Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:

                  a)

                  mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A, B a C;

                  b)

                  pri aktivácii dodatočných alebo sprísnení existujúcich opatrení založených na kapitáli podľa odporúčania A by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

                  c)

                  pri aktivácii dodatočných alebo sprísnení existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

                  d)

                  pri zvyšovaní požiadavky na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov podľa odporúčania B by sa pri kalibrácii a zavádzaní tohto opatrenia malo zohľadniť postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

                  e)

                  pokiaľ ide o odporúčanie C, malo by sa pri zavádzaní opatrení na uskutočnenie zmien politiky zohľadniť postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle, aby tieto opatrenia neviedli k zosilneniu alebo vzniku akumulovaných zraniteľných miest v sektore nehnuteľností na bývanie v Dánsku;

                  f)

                  v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A, B a C.

            2.   Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:

                  a)

                  informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

                  b)

                  hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností, nadhodnotenia cien nehnuteľností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, splatností a profilov amortizácie, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

                  c)

                  podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

            3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

      Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

                  a)

                     Odporúčanie A

                  Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o všetkých opatreniach prijatých v súvislosti s vykonávaním opatrení založených na kapitáli. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

                  b)

                     Odporúčanie B

                  Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o monitorovaní zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a opatreniach prijatých na riešenie takýchto zraniteľných miest. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

                  c)

                     Odporúčanie C

                  Adresát odporúčania C sa vyzýva, aby do 31. októbra 2022 predložil ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania C. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

            4.   Monitorovanie a hodnotenie

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

                              b)

                              overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa uskutočnia takto:

                                          i)

                                          do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B;

                                          ii)

                                          do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B; a

                                          iii)

                                          do 31. decembra 2022, pokiaľ ide implementáciu odporúčaní A, B a C.

                  2.

                  Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (5)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

         (6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/07 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Dánsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 47).

         (7)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

         (8)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 21.1.2014, s. 1.).

         PRÍLOHA I

            ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

            Odporúčanie A – Aktivácia alebo sprísnenie opatrení založených na kapitáli

         Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňujú tieto kritériá.

                     1.

                     Pred aktiváciou dodatočných alebo sprísnením existujúcich opatrení založených na kapitáli by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Dánska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť, či takáto aktivácia bola primeraná.

                     2.

                     Po aktivácii opatrení založených na kapitáli môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Dánsku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení založených na kapitáli, od pôvodnej kalbrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.

            Odporúčanie B – Monitorovanie zraniteľných miest a aktivácia alebo sprísňovanie opatrení zameraných na dlžníkov

         Pre súlad s odporúčaním B sa uplatňujú tieto kritériá.

                     1.

                     Pred aktiváciou dodatočných alebo sprísnením existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Dánska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť, či by takáto aktivácia alebo takéto sprísnenie boli primerané.

                     2.

                     Pred zvýšením existujúcej požiadavky na zaplatenie minimálnej čiastky z vlastných zdrojov by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Dánska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie tohto opatrenia.

            Odporúčanie C – Štrukturálne zmeny týkajúce sa hypotekárnych úverov a sektora nehnuteľností na bývanie

         Pre súlad s odporúčaním C sa uplatňuje toto kritérium.
         Pri formulovaní politických riešení a pred vykonaním zmien politiky by sa malo vykonať posúdenie vplyvu navrhovaných opatrení vzhľadom na postavenie Dánska v hospodárskom a finančnom cykle, aby sa zabezpečilo, že takéto opatrenia nezosilnia akumulované zraniteľné miesta ani nespôsobia ich vznik v sektore nehnuteľností na bývanie v Dánsku.


title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (ESRB/2019/8)2019/C 366/05

text:
               30.10.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 366/29

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 27. júna 2019
      o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte
      (ESRB/2019/8)
      (2019/C 366/05)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho články 3, 16, 17 a 18,
      keďže:

                  (1)

                  Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám a mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

                  (2)

                  Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej uprednostňujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

                  (3)

                  Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priamy aj nepriamy vplyv na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

                  (4)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania ESRB/2013/1 (2), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

                  (5)

                  Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (3) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (4), a/alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

                  (6)

                  Okrem toho sa v odporúčaní ESRB/2013/1 členským štátom odporúča, aby vytvorili právny rámec, ktorý umožní, aby mali orgány makroprudenciálneho dohľadu priamu kontrolu alebo odporúčajúce právomoci nad makroprudenciálnymi nástrojmi identifikovanými v uvedenom odporúčaní.

                  (7)

                  V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (5). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta, ktoré vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte predstavujú zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám, z ktorých jednou bolo Fínsko (6).

                  (8)

                  V roku 2016 bola ako hlavné zraniteľné miesto trhu s nehnuteľnosťami na bývanie vo Fínsku identifikovaná vysoká a stále rastúca zadlženosť domácností a významný podiel domácností bol v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na uvedenom trhu potenciálne zraniteľný.

                  (9)

                  ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (7).

                  (10)

                  Pokiaľ ide o Fínsko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že zadlženosť domácností je vyššia, ako bola v roku 2016. Tento nárast sa v poslednom čase čiastočne pripisoval úverom poskytnutým bytovým podnikom (8) a následne splateným z príjmov domácností a iných investorov, ktorí vlastnia podiely v týchto bytových podnikoch. Okrem toho nové dostupné dôkazy týkajúce sa podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov potvrdzujú predchádzajúce dôkazy o potenciálnej zraniteľnosti významného podielu domácností, ktoré čerpajú nové hypotekárne úvery, v prípade nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

                  (11)

                  Od roku 2016 fínske vnútroštátne orgány sprísnili alebo zaviedli niekoľko opatrení zameraných na dlžníkov, ako aj opatrení založených na kapitáli: i) v roku 2017 predstavenstvo fínskeho orgánu pre finančný dohľad (Finanssivalvonta) zaviedlo v súlade s článkom 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 požiadavku na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre úvery na bývanie vo výške 15 % pre úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch; ii) v roku 2018 sa pre všetky úverové inštitúcie stanovil vankúš na krytie systémového rizika vo výške 1 % až 3 %; iii) v roku 2018 sa limit, ktorý sa uplatňuje na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), sprísnil z 90 % na 85 % a iv) takisto v roku 2018 Finanssivalvonta vydal odporúčania týkajúce sa podmienok poskytovania úverov pre nové úvery, ktoré sa vzťahovali aj na úvery pre bytové podniky. Obmedzila sa aj možnosť znížiť základ dane o úroky z hypoték, zo 100 % v roku 2011 na 25 % v roku 2019.

                  (12)

                  Napriek týmto nedávno zavedeným opatreniam a s výnimkou limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, stále nie sú vo Fínsku dostupné iné právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, konkrétne nie sú zavedené limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI), na pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ani limity splatnosti, hoci takéto opatrenia môžu byť v strednodobom horizonte potrebné, ak zraniteľné miesta týkajúce sa zadlženosti domácností naďalej rastú. Aktivácia limitov, ktoré sa uplatňujú buď na pomer DTI alebo na pomer DSTI, by v kombinácii s limitmi splatnosti zvýšila účinnosť existujúcich makroprudenciálnych opatrení, ktoré sú už zavedené. Pomer LTV je navyše v súčasnosti vymedzený spôsobom, ktorý umožňuje, aby sa za zábezpeku brali do úvahy aktíva, ktoré nie sú nehnuteľnosťami.

                  (13)

                  ESRB preto dospel k záveru, že makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zavedené alebo dostupné vo Fínsku, sú čiastočne vhodné a čiastočne postačujú na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sú potrebné ďalšie politické opatrenia na riešenie týchto zraniteľných miest, ktoré môžu byť zdrojom systémového rizika. Cieľom opatrení navrhovaných v tomto odporúčaní je doplniť existujúce makroprudenciálne opatrenia vo Fínsku.

                  (14)

                  4_Účelom tohto odporúčania je odporučiť, aby sa do fínskeho práva zaviedli dodatočné právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, ako aj prijatie takýchto opatrení s cieľom zabrániť rastu zraniteľných miest spojených so zadlženosťou domácností.

                  (15)

                  Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

                  (16)

                  Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať a po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      ODDIEL 1

         ODPORÚČANIA

         Odporúčanie A – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov

                  1.

                  Odporúča sa, aby Fínsko zabezpečilo, aby platné právne predpisy upravujúce opatrenia zamerané na dlžníkov obsahovali aspoň tieto právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov:

                              a)

                              buď limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI alebo limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI;

                              b)

                              limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV a

                              c)

                              limity splatnosti.

                  2.

                  Odporúča sa, aby Fínsko zmenilo vymedzenie pomeru LTV v platných právnych predpisoch upravujúcich opatrenia zamerané na dlžníkov.

         Odporúčanie B – Aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom

                  1.

                  Odporúča sa, aby až do zmeny platných právnych predpisov v zmysle odporúčania A fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom uplatňovali právne nezáväzné opatrenia zamerané na dlžníkov s cieľom zabrániť významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

                  2.

                  Odporúča sa, aby po zmene platných právnych predpisov v zmysle odporúčania A fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou alebo kalibráciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom aktivovali alebo kalibrovali takéto právne záväzné opatrenia s cieľom plniť ciele stanovené v odporúčaní B bode 1.

            ODDIEL 2

         IMPLEMENTÁCIA

      1.   Vymedzenie pojmov

      Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                  a)

                  „opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov;

                  b)

                  „priamou kontrolou“ sa rozumie skutočná a účinná schopnosť použiť makroprudenciálne opatrenia voči finančným inštitúciám, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zodpovedajúceho makroprudenciálneho orgánu, alebo ich zmeniť v prípade, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

                  c)

                  „odporúčacími právomocami“ sa rozumie schopnosť usmerňovať uplatňovanie makroprudenciálnych nástrojov prostredníctvom odporúčaní, ak je to potrebné na dosiahnutie konečného alebo predbežného cieľa;

                  d)

                  „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

                  e)

                  „právne záväznými opatreniami zameranými na dlžníkov“ sa rozumejú opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú zavedené prostredníctvom právne záväzných predpisov;

                  f)

                  „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

                  g)

                  „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia (vo všeobecnosti jeden rok);

                  h)

                  „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

                  i)

                  „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru;

                  j)

                  „strednodobým horizontom“ sa rozumie časový horizont do troch rokov;

                  k)

                  „opatreniami zameranými na dlžníkov súvisiacimi s príjmom“ sa rozumejú limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI a limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI;

                  l)

                  „makroprudenciálnym orgánom“ sa rozumie vnútroštátny makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3 (9).

            2.   Kritériá implementácie

                  1.

                  Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:

                              a)

                              mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A a B;

                              b)

                              odporúčanie A by sa malo implementovať pred implementáciou odporúčania B bodu 2, aby sa zabezpečil súlad s odporúčaním B bodom 2;

                              c)

                              pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom podľa odporúčania B by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Fínska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

                              d)

                              v prílohe I sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie odporúčaní A a B.

                  2.

                  Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:

                              a)

                              informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

                              b)

                              hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, a splatností, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (10), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

                              c)

                              podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

            3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

      Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

                  a)

                     Odporúčanie A

                              i)

                              Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. októbra 2020 predložil ESRB a Rade priebežnú správu o implementácii odporúčania A, ktorej súčasťou bude prinajmenšom vyhlásenie, či sa odporúčanie A plánuje implementovať a ktorý orgán alebo ktoré orgány budú zodpovedné za rozhodnutie aktivovať a implementovať opatrenia zamerané na dlžníkov stanovené v uvedenom odporúčaní. ESRB môže adresáta odporúčania A oboznámiť so svojimi názormi na priebežnú správu.

                              ii)

                              Adresát odporúčania A sa vyzýva, aby do 31. marca 2021 predložil ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A.

                  b)

                     Odporúčanie B

                  Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 31. októbra 2020 a potom každý rok do 31. októbra 2022 predložili ESRB a Rade správu o krokoch prijatých v súvislosti s implementáciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom alebo iných dostupných opatrení prijatých na riešenie zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov vo Fínsku. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

            4.   Monitorovanie a hodnotenie

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

                              b)

                              overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Tri hodnotenia sa začnú takto:

                                          i)

                                          do 31. decembra 2020, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B;

                                          ii)

                                          do 31. decembra 2021, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B a

                                          iii)

                                          do 31. decembra 2022, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania B.

                  2.

                  Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 27. júna 2019

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (5)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

         (6)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/08 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie vo Fínsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 49).

         (7)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, november 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

         (8)  Vo fínskom jazyku: asunto-osakeyhtiö.

         (9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB/2011/3) z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (10)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 21.1.2014, s. 1.).

         PRÍLOHA I

            ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

            Odporúčanie A – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov

         Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňujú tieto kritériá.

                     1.

                     Fínske právne predpisy upravujúce opatrenia zamerané na dlžníkov by mali zabezpečiť, aby:

                                 a)

                                 limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) a pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ako aj limity splatnosti, sa uplatňovali na úvery poskytnuté všetkým typom dlžníkov a všetkými typmi veriteľov, aby sa zabránilo obchádzaniu limitov prostredníctvom poskytovania úverov bytovým podnikom alebo inými metódami;

                                 b)

                                 pri výpočte pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) sa za zábezpeku bral do úvahy len nehnuteľný majetok;

                                 c)

                                 fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov boli schopné účinne a preventívne aktivovať právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov a mali potrebnú flexibilitu pri navrhovaní týchto opatrení na základe zistených zraniteľných miest.

                     2.

                     Zmeny fínskych právnych predpisov upravujúcich opatrenia zamerané na dlžníkov by mali nadobudnúť účinnosť najneskôr 1. júla 2021.

            Odporúčanie B – Aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom

         Pre súlad s odporúčaním B sa uplatňuje toto kritérium:

                     1.

                     S cieľom zabrániť významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí čerpajú nové hypotekárne úvery a ktorí nemusia byť schopní splácať svoj dlh alebo udržať úroveň spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie, by fínske vnútroštátne orgány mali použiť jedno alebo niekoľko skombinovaných opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom (napr. limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV, v kombinácii s limitmi, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI alebo na pomer DSTI, a s limitmi splatnosti) s cieľom zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení a minimalizovať potenciál pre ich obchádzanie alebo neželané dôsledky, ktoré by mohli znížiť ich účinnosť a prípadne vytvoriť riziká v iných oblastiach.

                     2.

                     Pred aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Fínska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie týchto opatrení.

                     3.

                     Po aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných vo Fínsku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom, od počiatočnej kalibrácie uvedených aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.

                     4.

                     Pri aktivácii alebo kalibrácii opatrení zameraných na dlžníka súvisiacich s príjmom by fínske vnútroštátne orgány poverené aktiváciou alebo kalibráciou takýchto opatrení mali zohľadňovať všetky úvery, ktoré majú domácnosti splácať z ich príjmov, bez ohľadu na formu úverov (t. j. úvery pre bytové podniky by sa mali považovať za dlh domácností).