title: Odporúčanie Komisie (Euratom) 2016/538 zo 4. apríla 2016 o uplatňovaní článku 103 Zmluvy o Euratome [oznámené pod číslom C(2016) 1168]

text:
               6.4.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 89/20

         ODPORÚČANIE KOMISIE (Euratom) 2016/538
   zo 4. apríla 2016
   o uplatňovaní článku 103 Zmluvy o Euratome

         [oznámené pod číslom C(2016) 1168]

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 103 v spojení s článkom 106a, ktorý odkazuje na článok 292 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
   keďže:

               (1)

               Jednou z úloh Spoločenstva podľa článku 2 písm. h) zmluvy je vytvárať s ďalšími krajinami a medzinárodnými organizáciami také vzťahy, ktoré urýchlia rozvoj mierového využívania jadrovej energie. Na dosiahnutie tejto úlohy má Spoločenstvo podľa hlavy II kapitoly 10 zmluvy právomoci v oblasti vonkajších vzťahov.

               (2)

               Podľa článku 101 zmluvy Spoločenstvo smie v rámci svojich právomocí a jurisdikcie vstupovať do záväzkov uzatváraním dohôd alebo zmlúv s tretím štátom, medzinárodnou organizáciou alebo štátnym príslušníkom tretieho štátu. Podľa týchto ustanovení Euratom uzavrel dohody s hlavnými dodávateľskými krajinami Spoločenstva.

               (3)

               Článok 102 na druhej strane splnomocňuje Spoločenstvo uzatvárať dohody, v ktorých sú stranami popri Spoločenstve aj členské štáty. Takéto dohody možno v Spoločenstve vykonávať len v úzkej spolupráci medzi inštitúciami Spoločenstva a členskými štátmi, a to tak v procese prerokúvania a uzatvárania dohôd, ako aj pri plnení prijatých záväzkov.

               (4)

               V súlade so zmluvou si členské štáty za podmienok stanovených v nej zachovávajú možnosť podpisovať zmluvy v úlohe aktérov na medzinárodnej scéne, a teda majú právo kedykoľvek uzatvárať s tretími krajinami dvojstranné dohody, ktoré sa týkajú otázok v oblasti pôsobnosti Zmluvy o Euratome.

               (5)

               Ústrednú úlohu pri zosúlaďovaní potreby zabezpečiť jednotu a nadradenosť práva Euratomu a slobody členských štátov pri udržiavaní vonkajších vzťahov v oblasti jadrovej energie zohráva článok 103 Podľa neho členské štáty musia Komisii oznamovať návrhy dohôd a zmlúv s tretím štátom, medzinárodnou organizáciou alebo štátnym príslušníkom tretieho štátu, ak sa tieto dohody alebo zmluvy dotýkajú oblasti pôsobnosti zmluvy. Ak návrh dohody alebo zmluvy obsahuje ustanovenia, ktoré bránia plneniu zmluvy, Komisia má dotknutému členskému štátu predložiť pripomienky do jedného mesiaca od prijatia takéhoto oznámenia. Štát nesmie uzatvoriť navrhovanú dohodu alebo zmluvu, pokým nevyhovie námietkam Komisie alebo nesplní nález Súdneho dvora vydaný v zrýchlenom konaní vyjadrujúci súlad navrhovaných ustanovení s ustanoveniami zmluvy.

               (6)

               Súdny dvor Európskych spoločenstiev vo svojom rozsudku 1/78 zo 14. novembra 1978 uviedol, že účelom článku 103 je zabezpečiť, aby sa ustanovenia zmluvy neobchádzali na základe dohôd alebo zmlúv členských štátov s tretími stranami (1).

               (7)

               Posudzovanie podľa článku 103 sa vzťahuje na zlučiteľnosť návrhu dohody alebo zmluvy s ustanoveniami Zmluvy o Euratome a sekundárnymi právnymi predpismi prijatými na jej základe. Nevzťahuje sa na zlučiteľnosť návrhu dohody alebo zmluvy s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               (8)

               Pri uplatňovaní článku 103 sa získali značné skúsenosti. Tie ukazujú, že určité aspekty acquis Euratomu majú bezprostredný význam v kontexte vonkajších vzťahov členských štátov. Komisia vo svojich pripomienkach v nadväznosti na posúdenia podľa článku 103 musí opakovane upriamovať pozornosť členských štátov na konkrétne ustanovenia práva Euratomu. Na uplatňovanie článku 103 sú teda potrebné usmernenia. Cieľom tohto odporúčania je pripomenúť hlavné ustanovenia, ktoré sú v tejto súvislosti relevantné, a poskytnúť členským štátom pri rokovaniach o návrhoch dohôd a zmlúv lepšiu orientáciu a právnu istotu.

               (9)

               Mesačná lehota uvedená v druhom odseku článku 103 začína plynúť odo dňa, keď Komisia prijme spomínané oznámenie. Oznámenie sa považuje za prijaté až vtedy, keď má Komisia k dispozícii úplný spis.

               (10)

               Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 994/2012/EÚ (2) poskytuje členským štátom možnosť požiadať Komisiu o pomoc pri rokovaniach o medzinárodných dohodách, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti uvedeného rozhodnutia. Rovnakú možnosť by členské štáty mali mať aj pri prerokúvaní dohôd alebo zmlúv, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o Euratome.

               (11)

               Jadrový výskum patrí do oblasti pôsobnosti Zmluvy o Euratome, ako je stanovené v hlave II kapitole 1 s názvom Podpora výskumu. Toto odporúčanie Komisie sa preto týka aj medzinárodných dohôd o výskume v oblasti jadrového štiepenia a jadrovej syntézy bez ohľadu na ich označenie.

               (12)

               Cieľom základných noriem, ktoré Spoločenstvo stanovilo podľa hlavy II kapitoly 3 zmluvy, a najmä smernice Rady 2009/71/Euratom (3), smernice Rady 2011/70/Euratom (4) a smernice Rady 2013/59/Euratom (5), je zabezpečiť ochranu zdravia pracovníkov a širokej verejnosti pred nebezpečenstvom ionizujúceho žiarenia bez ohľadu na jeho zdroj. Sú základom právneho systému vytvoreného zmluvou, a preto majú kľúčový význam v kontexte posudzovania podľa článku 103.

               (13)

               Hlavou II kapitolou 6 zmluvy sa ustanovuje Zásobovacia agentúra Euratomu a udeľuje sa jej výlučné právo uzatvárať zmluvy o dodávkach rúd, zdrojových materiálov a osobitných štiepnych materiálov s pôvodom zo Spoločenstva alebo mimo neho. Ak návrh dohody alebo zmluvy, ktorých sa týka toto odporúčanie, zahŕňa aj ustanovenia o dodávkach, posúdením zo strany Komisie na základe článku 103 by nemalo byť dotknuté výlučné právo agentúry uzatvárať zmluvy o dodávkach; to, že agentúra spolupodpisuje zmluvy o dodávkach, zasa nemá vplyv na posúdenia Komisie o zlučiteľnosti návrhov dohôd a zmlúv členských štátov s ustanoveniami zmluvy a jej sekundárnej legislatívy.

               (14)

               Jedným z hlavných pilierov európskej stratégie energetickej bezpečnosti je diverzifikácia vonkajších dodávok a súvisiacej infraštruktúry. Komisia a členské štáty sa vyzývajú, aby v prípade potreby spolupracovali na trhu s uránom a jadrovým palivom na diverzifikácii dodávok jadrového paliva. Komisia sa zaväzuje systematicky zohľadňovať diverzifikáciu dodávok palív pri posudzovaní nových jadrových investičných projektov a nových návrhov dohôd alebo zmlúv s tretími krajinami. Zásobovacia agentúra Euratomu na druhej strane má zabezpečiť, aby nové investície nebránili diverzifikácii dodávok paliva. Toto odporúčanie prispieva k dosiahnutiu uvedených cieľov.

               (15)

               V súlade s článkom 104 druhým odsekom zmluvy by členské štáty mali oznámiť Komisii na jej žiadosť všetky informácie o dohodách alebo zmluvách uzatvorených osobami alebo podnikmi s tretími krajinami, medzinárodnými organizáciami či štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti zmluvy,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Pod „návrhom dohody alebo zmluvy“ v zmysle článku 103 zmluvy treba rozumieť akúkoľvek dohodu dohodnutú členským štátom bez ohľadu na jej označenie, ktorá sa týka záležitostí patriacich do oblasti pôsobnosti zmluvy (6). Do pôsobnosti článku 103 patria aj návrhy dohôd a zmlúv, ktorými sa menia existujúce dohody alebo zmluvy medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a tretím štátom, medzinárodnou organizáciou alebo štátnym príslušníkom tretieho štátu týkajúce sa záležitostí patriacich do oblasti pôsobnosti zmluvy. Návrh dohôd alebo zmlúv o dodávke alebo spracovaní, premene alebo úprave rúd, zdrojových materiálov alebo osobitných štiepnych materiálov, ktoré majú byť uzavreté medzi podnikmi a oznamovať sa Zásobovacej agentúre Euratomu alebo sa jej predkladať na uzavretie v súlade s kapitolou 6 hlavy II zmluvy, by sa však Komisii podľa článku 103 nemali oznamovať.

      ČASŤ I

      Prednotifikačná fáza

               2.

               Ak členský štát zamýšľa začať rokovania s tretím štátom, medzinárodnou organizáciou alebo štátnym príslušníkom tretieho štátu o návrhu dohody alebo zmluvy, môže o tomto zámere písomne informovať Komisiu. Ak členský štát vykoná takéto oznámenie o rokovaniach, odporúča sa, aby Komisiu pravidelne informoval aj o ich priebehu. Zároveň môže požiadať Komisiu, aby mu poskytla usmernenia, ako predísť nezlučiteľnosti návrhu zmluvy alebo dohody so zmluvou.
               Členské štáty môžu požiadať Komisiu o účasť na rokovaniach v úlohe pozorovateľa, ak to považujú za potrebné.

               3.

               Členským štátom sa odporúča, aby predložili oznámenie podľa článku 103 po tom, čo zmluvné strany dosiahnu dohodu ad referendum o všetkých hlavných prvkoch návrhu dohody alebo zmluvy, ale ešte pred jeho uzavretím.

               4.

               Členským štátom sa odporúča, aby Komisii elektronicky zaslali predbežnú verziu oznámenia vrátane všetkých sprievodných dokumentov (7). Po elektronickej zásielke by v každom prípade malo nasledovať oznámenie úplnej dokumentácie v papierovej podobe.

      ČASŤ II

      Obsah oznámenia

               5.

               Oznámenie by malo obsahovať v závislosti od konkrétneho dokumentu tieto prvky:

                           a)

                           znenie návrhu dohody alebo zmluvy;

                           b)

                           prílohy alebo dodatky k návrhu dohody alebo zmluvy;

                           c)

                           akékoľvek iné dohody alebo zmluvy v aktuálne platnom znení uvedené v oznámenom návrhu dohody alebo zmluvy.

      ČASŤ III

      Zlučiteľnosť návrhu dohody alebo zmluvy so zmluvou

               6.

               Členským štátom sa odporúča, aby vo svojich návrhoch dohôd a zmlúv uvádzali výslovný odkaz na to, že sú členmi Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a na záväzky, ktoré z toho vyplývajú. Navrhuje sa, aby pripomínali, že v prípade rozporu medzi ustanoveniami návrhu dohody alebo zmluvy a ustanoveniami práva Euratomu má prednosť právo Euratomu. Pri prerokúvaní návrhov dohôd alebo zmlúv členské štáty musia náležite zohľadniť právomoci Spoločenstva, ako aj zásady a základné slobody zakotvené v zmluve v súvislosti so spoločným jadrovým trhom a akékoľvek požiadavky vyplývajúce z aktov inštitúcií prijatých podľa zmluvy.

               7.

               Členské štáty musia zabezpečiť, aby ich návrhy dohôd alebo zmlúv neobsahovali ustanovenia, ktoré sú v rozpore so základnými normami stanovenými podľa hlavy II kapitoly 3 zmluvy. Ide konkrétne o:

                           i)

                           zásadu konečnej zodpovednosti členských štátov za nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vyprodukuje na ich území;

                           ii)

                           zásadu konečnej zodpovednosti členských štátov alebo tretích krajín, odkiaľ sa rádioaktívny odpad alebo vyhoreté palivo prepravujú na spracovanie alebo prepracovanie, za bezpečné a zodpovedné uloženie týchto materiálov;

                           iii)

                           požiadavku, aby sa rádioaktívny odpad likvidoval v tom členskom štáte, v ktorom vznikol, ak nie sú splnené podmienky stanovené v sekundárnych právnych predpisoch prijatých podľa zmluvy.

               8.

               Pri rokovaní o návrhoch dohôd alebo zmlúv členské štáty musia náležite zohľadňovať požiadavky spoločnej politiky zásobovania podľa hlavy II kapitoly 6 zmluvy, a najmä potrebu zabezpečiť pravidelné a rovnomerné dodávky rúd, zdrojových materiálov alebo osobitných štiepnych materiálov každému užívateľovi v Spoločenstve, pričom sa uplatňuje právo Zásobovacej agentúry Euratomu uzatvárať zmluvy o dodávkach. Členské štáty predovšetkým musia zabrániť zahrnutiu ustanovení, ktoré by mohli spôsobiť, že nejaký používateľ na ich území by sa stal príliš závislým od jediného zdroja dodávok alebo jediného poskytovateľa služieb, zariadení či technológií palivového cyklu. Členské štáty nesmú do návrhov zahŕňať ustanovenia, ktorých cieľom alebo výsledkom je uzavretie trhu pred alternatívnymi dodávateľmi alebo poskytovateľmi, prípadne skomplikovanie ich vstupu na trh.

               9.

               Odporúča sa, aby členské štáty v návrhoch dohôd a zmlúv pripomínali, že na všetok jadrový materiál vymieňaný podľa uvedených návrhov dohôd alebo zmlúv sa počas všetkých etáp jeho prítomnosti na území Spoločenstva vzťahujú požiadavky systému záruk podľa hlavy II kapitoly 7 zmluvy. Členské štáty sa tiež nabádajú, aby do návrhov zahŕňali odkaz na platnú dohodu medzi Spoločenstvom, Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu a daným členským štátom o uplatňovaní systému záruk, ako aj na všetky dodatkové protokoly.

               10.

               Členské štáty nesmú do návrhov dohôd alebo zmlúv zahŕňať ustanovenia, ktorými sa prevádza na druhú zmluvnú stranu alebo strany vlastníctvo osobitných štiepnych materiálov, ktoré sú majetkom Spoločenstva podľa hlavy II kapitoly 8 zmluvy.

               11.

               Členské štáty zabezpečia, aby ich návrhy dohôd alebo zmlúv neobsahovali ustanovenia, ktorými sa transfer akéhokoľvek tovaru alebo výrobkov uvedených v prílohe IV k zmluve vnútri Spoločenstva na akýkoľvek účel podmieňuje tým, aby ho najprv schválila druhá zmluvná strana alebo strany návrhu dohody alebo zmluvy, alebo ktoré bránia súladu s pravidlami spoločného jadrového trhu.

               12.

               Pri rokovaní o návrhu dohody alebo zmluvy členské štáty zohľadnia prípadné dohody uzavreté medzi Spoločenstvom a druhou stranou alebo stranami návrhu dohody alebo zmluvy. Odporúča sa, aby v znení návrhu dohody alebo zmluvy oznámeného Komisii uviedli výslovný odkaz na príslušnú dohodu Euratomu.

      ČASŤ IV

      Posúdenie oznámenia Komisiou

               13.

               Po ukončení posúdenia Komisia dotknutému členskému štátu predloží pripomienky. Tie by mali konkretizovať, ktoré ustanovenia návrhu dohody alebo zmluvy bránia uplatneniu zmluvy v zmysle článku 103, a prípadne by mali odkazovať na konkrétne kapitoly zmluvy, ako sa stanovuje v časti III tohto odporúčania.

      ČASŤ V

      Nadväzujúce kroky na posúdenie Komisiou

               14.

               Členským štátom sa odporúča, aby po uzavretí návrhu dohody alebo zmluvy oznámeného podľa článku 103 Komisii oznámili konečné znenie uvedenej dohody alebo zmluvy, ako aj akékoľvek následné vyhlásenie alebo dohodu v akejkoľvek podobe predložené jednou či oboma stranami o ich výklade alebo vykonávaní.

               15.

               Aj keď Komisia po tom, čo jej bol oznámený návrh dohody alebo zmluvy podľa článku 103, nenájde žiadne prvky, ktoré by mohli brániť uplatňovaniu zmluvy, neznamená to, že táto dohoda alebo zmluva by nemohla viesť k porušeniu práva Euratomu.

               16.

               Odporúča sa, aby členské štáty Komisii na jej žiadosť poskytli informácie o vykonávaní alebo výklade akejkoľvek dohody alebo zmluvy, ktorá patrí do oblasti pôsobnosti zmluvy a ktorá je v platnosti medzi nimi a tretími štátmi, medzinárodnými organizáciami alebo štátnymi príslušníkmi tretích krajín.

      Toto odporúčanie je určené členským štátom.
      V Bruseli 4. apríla 2016

            Za Komisiu

         Miguel ARIAS CAÑETE

            člen Komisie

      (1)  Zbierka rozhodnutí Súdneho dvora 1978, s. 02151.

      (2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 994/2012/EÚ z 25. októbra 2012, ktorým sa ustanovuje mechanizmus výmeny informácií, pokiaľ ide o medzivládne dohody v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 299, 27.10.2012, s. 13).

      (3)  Smernica Rady 2009/71/Euratom z 25. júna 2009, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení (Ú. v. EÚ L 172, 2.7.2009, s. 18).

      (4)  Smernica Rady 2011/70/Euratom z 19. júla 2011, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom (Ú. v. EÚ L 199, 2.8.2011, s. 48).

      (5)  Smernica Rady 2013/59/Euratom z 5. decembra 2013, ktorou sa stanovujú základné bezpečnostné normy ochrany pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia a ktorou sa zrušujú smernice 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom a 2003/122/Euratom (Ú. v. EÚ L 13, 17.1.2014, s. 1).

      (6)  Pod „dohodou“ v zmysle článku 4 ods. 4 smernice 2011/70/Euratom však treba rozumieť dohodu, ktorá sa osobitne týka využívania úložiska v zmysle výkladu uvedeného článku.

      (7)  Adresa na zaslanie je: ENER-LUX-Euratom-ARTICLE-103@ec.europea.eu.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  26. septembra 2012 o rámci pre riadenie kvality údajov centralizovanej databázy cenných papierov (ECB/2012/22)

text:
               7.11.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 339/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 26. septembra 2012
   o rámci pre riadenie kvality údajov centralizovanej databázy cenných papierov
   (ECB/2012/22)
   2012/C 339/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5.1 a článok 34.1 tretiu zarážku,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1),
   keďže:

               (1)

               Centralizovaná databáza cenných papierov (CSDB) je jednotná infraštruktúra výpočtovej techniky, ktorú spoločne prevádzkujú členovia Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) vrátane národných centrálnych bánk členských štátov mimo eurozóny, ktoré sa na prevádzke CSDB podieľajú dobrovoľne. CSDB uchováva údaje o jednotlivých položkách, najmä údaje o cenných papieroch, ich emitentoch a cenách.

               (2)

               Údaje sa zbierajú z rôznych zdrojov, medzi ktoré patria aj členovia ESCB, určití komerční poskytovatelia údajov, verejná sféra a administratívne zdroje a prenášajú sa do CSDB. Existuje však riziko, že takéto vstupné údaje sú nepresné alebo neúplné. Systém CSDB je schopný čiastočne zosúladiť vstupné údaje z rôznych zdrojov, medzi ktorými sú rozpory, a rozpoznať neúplné údaje alebo skutočnosť, že určité údaje chýbajú. V čo najväčšom rozsahu automaticky kombinuje vstupné údaje z rôznych zdrojov, ktoré sa navzájom prelínajú, pričom výsledkom je úplný jednotný záznam vysokej kvality.

               (3)

               Celkovú kvalitu údajov CSDB možno posúdiť skôr na úrovni výstupných údajov než na úrovni jednotlivých súborov vstupných údajov. S cieľom zabezpečiť úplnosť, presnosť a súlad výstupných údajov usmernenie ECB/2012/21 o rámci pre riadenie kvality údajov centralizovanej databázy cenných papierov (2) ustanovuje rámec pre riadenie kvality údajov (RKÚ), ktorý by sa mal uplatňovať sa výstupné zásobovacie údaje (output feed data), t.j. časť výstupných údajov, ktorá sa môže použiť na podporu tvorby štatistiky alebo iné účely.

               (4)

               Účinné uplatňovanie rámca pre RKÚ CSDB sa opiera o spoluprácu medzi všetkými členmi ESCB, ktorí sa zúčastňujú na prevádzke CSDB a o dodržiavanie rovnakých noriem kvality z ich strany. Národné centrálne banky mimo eurozóny, ktoré sa zúčastňujú na prevádzke CSDB, by mali spolupracovať navzájom, s národnými centrálnymi bankami eurozóny a s ECB pri uplatňovaní rámca pre RKÚ CSDB v súlade s nariadením ECB/2012/21,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   Vymedzenie pojmov

   Na účely tohto odporúčania majú pojmy „CSDB“, „RKÚ“ a „príslušné orgány RKÚ“ rovnaký význam ako v usmernení ECB/2012/21.
   II.   Poskytovanie štatistických informácií

   Adresáti tohto odporúčania by mali uplatňovať rámec pre RKÚ CSDB a včas plniť povinnosti príslušných orgánov RKÚ, ako sa uvádza v článkoch 2 až 12 usmernenia ECB/2012/21.
   III.   Záverečné ustanovenie

   Toto odporúčanie je určené národným centrálnym bankám členských štátov mimo eurozóny, pokiaľ je uplatniteľné.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 26. septembra 2012

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (2)  Zatiaľ neuverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie.


				|

		52012DC0301

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro /* COM/2012/0301 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení
k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s jej článkom 121
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[1],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Od svojho vytvorenia hrala
Euroskupina ústrednú úlohu pri správe ekonomických záležitostí v eurozóne a
mala v tomto ohľade osobitnú zodpovednosť. Hospodárska kríza naplno
odhalila úzke prepojenia v eurozóne a zvýraznila potrebu koherentnej
celkovej politickej pozície, ktorá by zohľadňovala výrazné účinky
presahovania medzi krajinami, ktorých menou je euro, ako aj potrebu
účinných mechanizmov koordinácie politík, ktoré by umožňovali rýchlo
reagovať na zmeny hospodárskeho prostredia.
(2)       Rada vydala odporúčania
pre jednotlivé krajiny určené každému členskému štátu, ktorého menou
je euro. V týchto odporúčaniach sa riešia hospodárske výzvy na
vnútroštátnej úrovni a zároveň sú ústredným prvkom pri determinácii
stability a rastu v eurozóne ako celku. Členské štáty, ktorých menou je
euro, sa takisto zaviazali vykonať v rámci Paktu Euro Plus viaceré
ďalekosiahle dodatočné reformy politík zamerané na posilnenie
konkurencieschopnosti, podporu zamestnanosti, zvýšenie úsilia
o udržateľnosť verejných financií a posilnenie finančnej
stability. Členské štáty, ktorých menou je euro, a osem ďalších
členských štátov podpísali 2. marca 2012 Zmluvu o stabilite,
koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, v ktorej sa dohodli na
zabezpečení toho, aby medzi sebou vopred prerokovali a podľa
potreby aj koordinovali všetky hlavné reformy hospodárskej politiky, ktoré
plánujú vykonať. Táto koordinácia ex-ante v kontexte
eurozóny, či už je uskutočňovaná prostredníctvom predkladania
návrhov rozpočtov alebo prerokovania hlavných plánovaných reforiem
hospodárskej politiky, prispeje k zohľadneniu účinkov
presahovania vnútroštátnych opatrení na eurozónu ako celok.
(3)       Existencia solídne
navrhnutých rozpočtových rámcov posilňujúcich vnútroštátne fiškálne
riadenie je kľúčovým prvkom riadneho hospodárenia s verejnými
financiami a prispieva k udržateľnosti verejných financií v
eurozóne ako celku. Hlavy štátov alebo predsedovia vlád eurozóny sa v júli a
októbri 2011 zaviazali zaviesť vnútroštátne fiškálne rámce podľa
smernice o vnútroštátnych rozpočtových rámcoch už koncom roka 2012, t. j.
pred lehotou predpokladanou v smernici, a prekročiť rámec
požiadaviek stanovených v tejto smernici. Dňa 2. marca 2012 sa okrem toho
členské štáty eurozóny spolu s ôsmimi členskými štátmi nepatriacimi
do eurozóny podpísaním Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe
v hospodárskej a menovej únii zaviazali k ďalšiemu
posilňovaniu svojej vnútroštátnej fiškálnej správy, a to najmä
prostredníctvom zavedením záväzných pravidiel rozpočtovej pozície vlády na
dosiahnutie strednodobého cieľa.
(4)       Úsilie o fiškálnu
konsolidáciu je ústredným prvkom stratégie na prekonanie krízy v eurozóne.
Fiškálny rámec EÚ umožňuje diferenciáciu tempa konsolidácie medzi
jednotlivými členskými štátmi v závislosti od ich fiškálneho priestoru
a makroekonomických podmienok. Pakt stability a rastu a Zmluva
o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii
sú zamerané na štrukturálne saldá, a tým umožňujú zohľadniť
účinky cyklu a jednorazových opatrení na hlavné rozpočtové saldá. Opatrenia,
ktoré sa prijali v nadväznosti na odporúčania Rady s cieľom
odstrániť nadmerný deficit, sa posudzujú zo štrukturálneho hľadiska.
Primeraná štruktúra konsolidácie je rozhodujúca na posilnenie dôvery v trvalý
charakter konsolidácie v eurozóne a na obmedzenie jej krátkodobého
negatívneho dosahu na rast. Je potrebné uprednostniť výdavky podporujúce
rast, a to najmä investičné výdavky. Vo viacerých členských štátoch
eurozóny by sa mohli identifikovať produktívne investičné projekty,
pri ktorých by návratnosť v súkromnej aj sociálnej sfére prekročila
terajšie nízke úrokové miery. Na podporu dlhodobej udržateľnosti verejných
financií sú naliehavo potrebné reformy dlhodobých výdavkov, najmä v oblasti
zdravia. Vhodná daňová politika, ako je daňové odbremeňovanie
práce, rozšírenie daňových základov a účinnejšie opatrenia v boji
proti daňovým únikom by mohli prispieť ku konsolidácii a súčasne
k zvyšovaniu konkurencieschopnosti a vytváraniu lepších podmienok pre
rast.
(5)       Stabilita a dobré fungovanie
finančného systému sú predpokladom na odvrátenie „scenára strateného
desaťročia“ poznamenaného pomalým rastom v eurozóne a na posilnenie
dôvery investorov. Vzhľadom na potrebu ďalšieho oddlžovania súvah
bánk je potrebné zabezpečiť, aby tento proces prebehol systematickým
spôsobom a bol konzistentný so zachovaním primeraného toku úverov do reálnej
ekonomiky. Na zamedzenie vynárajúceho sa trendu finančnej fragmentácie je
potrebné dosiahnuť ďalší pokrok v integrácii, pokiaľ ide o
štruktúry a postupy dohľadu a cezhraničné krízové riadenie.
(6)       Pre udržateľný rast a
stabilitu v eurozóne je rozhodujúce systematické odstraňovanie
makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny. Proces znižovania
makroekonomickej nerovnováhy sa už začal, je však potrebné v ňom
vytrvalo pokračovať. Vykonanie opatrení na nápravu nerovnováhy je
naliehavejšie v krajinách s deficitmi, v ktorých je nutné
uskutočniť reformy na zlepšenie konkurencieschopnosti
a uľahčenie prerozdelenia zdrojov v prospech
obchodovateľných sektorov. Krajiny s prebytkom môžu zároveň
prispieť k opätovnému dosiahnutiu rovnováhy tým, že odstránia
nepotrebné regulačné a iné obmedzenia domáceho dopytu,
neobchodovateľných činností a investičných príležitostí.
(7)       Uznanie vzájomnej závislosti
hospodárstiev tých členských štátov, ktorých menou je euro, a výhod, ktoré
stabilita v tejto menovej únii môže svojim členom a celej EÚ
priniesť, je nevyhnutným predpokladom pre ďalší rozvoj hospodárskej
únie. Pri pohľade do budúcnosti členské štáty, ktorých menou je euro,
budú musieť prehĺbiť svoju integráciu, aby dosiahli plnú
hospodársku a menovú úniu[3],

TÝMTO ODPORÚČA, aby členské
štáty, ktorých menou je euro, prijali v období rokov 2012 – 2013 individuálne a
spoločné opatrenia bez toho, aby boli dotknuté právomoci Rady pri
koordinácii hospodárskych politík členských štátov, avšak najmä v kontexte
koordinácie hospodárskych politík v rámci Euroskupiny s cieľom:
1.           Posilniť pracovné metódy
Euroskupiny s cieľom umožniť jej prevziať zodpovednosť za
celkovú politickú pozíciu v eurozóne, rýchle reagovať na zmeny hospodárskeho
prostredia a riadiť koordináciu hospodárskej politiky v kontexte
posilneného rámca dohľadu, ktorý sa uplatňuje na členské štáty,
ktorých menou je euro.
2.           Zapojiť sa do
skutočnej politickej spolupráce v rámci Euroskupiny prostredníctvom
zdieľania informácií a prerokovania návrhov rozpočtov a plánov
hlavných reforiem s možnými účinkami presahovania do eurozóny.
Zabezpečiť, aby sa vykonali také reformy, ktoré sú potrebné pre
stabilnú a odolnú eurozónu, vrátane vykonania odporúčaní Rady pre
jednotlivé členské štáty, ktorých menou je euro, a ktoré okrem riešenia
výziev na celoštátnej úrovni majú vplyv aj na eurozónu ako celok.
3.           Posilniť fiškálnu
disciplínu a fiškálne inštitúcie na národnej a regionálnej úrovni, čo bude
viesť k posilneniu dôvery trhu v strednodobú a dlhodobú
udržateľnosť verejných financií v eurozóne. V nadväznosti na dohodu
hláv štátov alebo predsedov vlád eurozóny z júla a októbra 2011 a 2. marca 2012
presunúť transpozíciu smernice o vnútroštátnych rozpočtových rámcoch
už na koniec roka 2012 a ďalej posilniť fiškálnu správu a riadenie, a
to najmä zavedením predpisov týkajúcich sa štrukturálne vyrovnaného
rozpočtu a automatických korekčných mechanizmov do
vnútroštátnych právnych predpisov všetkých členských štátov eurozóny.
4.           Zabezpečiť koherentnú
celkovú fiškálnu pozíciu v eurozóne prostredníctvom fiškálnej konsolidácie, ako
sa stanovuje v odporúčaniach a rozhodnutiach Rady
a v súlade s pravidlami Paktu o stabilite a raste, ktoré
zohľadňujú makrofinančnú situáciu jednotlivých krajín. Členské
štáty postihnuté výraznými a potenciálne narastajúcimi rizikovými prirážkami by
mali obmedziť svoje odchýlky od cieľov nominálneho salda aj v
prípade, že makroekonomické podmienky budú horšie, než sa očakávalo;
ostatné členské štáty by mali umožniť automatickým stabilizátorom
zohrávať úlohu v prispôsobovaní v štrukturálnom vyjadrení a byť
pripravené preskúmať proces konsolidácie v prípade, že sa makroekonomické
podmienky ďalej zhoršia. Zloženie štátnych výdavkov a príjmov by malo odzrkadľovať
vplyv výdavkových položiek a zdrojov príjmov na rast. Na podporu verejných
investícií v eurozóne by sa mali použiť všetky dostupné
rozpočtové rezervy s prihliadnutím na rozdiely medzi krajinami,
pokiaľ ide o náklady na financovanie.
5.           Prijať opatrenia na
zlepšenie fungovania a stability finančného systému v eurozóne.
Urýchliť kroky k vytvoreniu integrovanejšej finančnej štruktúry,
ktorá by zahŕňala dohľad nad bankami a cezhraničné riešenie
krízových situácií.
6.           Vykonať štrukturálne
reformy, ktoré by spolu s diferencovanou fiškálnou stratégiou podporovali
systematické odstraňovanie makroekonomickej nerovnováhy v eurozóne,
vrátane prijatia opatrení na vnútroštátnej úrovni, ktoré by
zohľadňovali osobitnú situáciu každej krajiny a odporúčania Rady
pre jednotlivé členské štáty eurozóny.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               COM(2012) 301.
[2]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[3]               Pozri oddiel 2.1 dokumentu COM(2012) 299.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  28. novembra 2013 o štatistike platieb (ECB/2013/44)

text:
               9.1.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 5/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 28. novembra 2013
   o štatistike platieb
   (ECB/2013/44)
   2014/C 5/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5.1 a článok 34.1 tretiu zarážku,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 5,
   keďže:

               (1)

               Článok 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2533/98 ustanovuje, že štatistické informácie sa môžu zbierať v oblasti štatistiky platieb a platobných systémov. Prostredníctvom nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) (2) vytvorila ECB rámec pre zber štatistiky platieb od poskytovateľov platobných služieb, vydavateľov elektronických peňazí a prevádzkovateľov platobných služieb, ktorá je potrebná na plnenie úloh ECB. Tieto údaje sú nevyhnutné na identifikáciu a monitorovanie rozvoja na platobných trhoch v členských štátoch a na pomoc pri podpore plynulého fungovania platobných systémov.

               (2)

               Národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou nie je euro a ktoré sa zúčasňujú na rámci pre zber štatistiky platieb, by pri jeho uplatňovaní mali spolupracovať navzájom, s národnými centrálnymi bankami členských štátov, ktorých menou je euro, a s ECB v súlade s nariadením (EÚ) č. 1409/2013 (ECB/2013/43),

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   Vymedzenie pojmov

   Na účely tohto odporúčania majú pojmy „poskytovateľ platobných služieb“, „vydavateľ elektronických peňazí“ a „prevádzkovateľ platobných systémov“ rovnaký význam ako v nariadení (EÚ) č. 1409/2013 (ECB/2013/43).
   II.   Poskytovanie štatistických informácií

   Adresáti tohto odporúčania by mali uplatňovať ustanovenia uvedené v nariadení (EÚ) č. 1409/2013 (ECB/2013/43) a adresované národným centrálnym bankám.
   III.   Záverečné ustanovenie

   Toto odporúčanie je adresované národným centrálnym bankám členských štátov, ktorých menou nie je euro, a ktoré sa zúčastňujú na rámci pre zber štatistiky platieb v rámci ESCB, ustanovenom na základe nariadenia (EÚ) č. 1409/2013 (ECB/2013/43), pokiaľ je uplatniteľné.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 28. novembra 2013

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (2)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1409/2013 z 28. novembra 2013 o štatistike platieb (ECB/2013/43) (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 18).


				|

		52011SC0821

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Hungaryand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Hungary, 2011-2015

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Maďarska na rok 2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2011 –
2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 9 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych
hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie
politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Maďarsko 15. apríla 2011 predložilo
aktualizáciu svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorá sa
vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a svoj národný program reforiem na
rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
programy posudzovali súčasne.
(6)
Maďarsko bolo vážne zasiahnuté krízou na
jeseň 2008, pričom stratilo prístup k trhovému financovaniu. S
cieľom prekonať tieto ťažkosti uskutočnilo Maďarsko
program úprav, ktorý bol zameraný na fiškálnu konsolidáciu a dohľad nad
finančným sektorom a získal podporu prostredníctvom finančnej pomoci
EÚ a MMF. V tomto kontexte sa krajine podarilo znovu získať prístup na trh
na jar 2009 a hospodárstvo prekonalo recesiu: po poklese o 6,7 % v roku
2009 vzrástol HDP s podporou narastajúceho vývozu v roku 2010 o 1,2 %.
Zároveň došlo k ďalšiemu nárastu nezamestnanosti na vyše 11 % z
úrovne, ktorá pred krízou dosahovala menej ako 8 %.  V druhej polovici
roku 2010 vláda oznámila, že v rokoch 2010 – 2013 dôjde k značnému
zníženiu daní. V záujme obmedzenia zhoršovania fiškálnej situácie súčasne
zaviedla mimoriadne odvody a rozhodla sa zrušiť povinný súkromný
dôchodkový pilier. Hoci tak bolo možné zaistiť, aby sklz v roku 2010 neprekročil
o viac ako 0,4 % HDP cieľ týkajúci sa deficitu vo výške 3,8 %
HDP a v roku 2011 bude mať za následok prebytok, základná pozícia sa
značne zhoršila. V tomto kontexte a s cieľom posilniť potenciál
hospodárskeho rastu vláda v marci 2011 oznámila program štrukturálnych reforiem
a prijala ďalšie konsolidačné opatrenia.
(7)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného
konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa
Rada domnieva, že na základe prognóz Komisie z jari 2011 je makroekonomický
scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, mierne optimistický,
najmä pokiaľ ide o vývoj domáceho dopytu. Aktualizácia sa zameriava na
korekciu nadmerného deficitu do roku 2011, teda do lehoty, ktorú stanovila
Rada, pričom jej výsledkom má byť vďaka značným
jednorazovým príjmom z dôchodkových aktív prebytok vo výške 2 % HDP.
Rozpočet by v roku 2012 dosiahol deficit vo výške 2,5 % HDP a potom
by sa v roku 2015 postupne znížil na 1,5 %, a to najmä v dôsledku
obmedzenia výdavkov. V aktualizácii sa potvrdzuje strednodobý cieľ (MTO)
krajiny pre rozpočtovú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení, ktorým je
deficit na úrovni 1,5 % HDP. Očakáva sa, že vďaka
konsolidačnej stratégii sa podarí znížiť rozpočtový deficit
štrukturálnym spôsobom a zabezpečiť postupné znižovanie dlhu, ktorý
by mal do roku 2015 klesnúť na 64 % HDP. Zdá sa však, že táto
stratégia sa sústreďuje až na koniec programového obdobia, keďže k
štrukturálnemu zlepšovaniu začne dochádzať až od roku 2012,
zatiaľ čo kumulatívne štrukturálne zhoršenie o vyše 3 % HDP v
rokoch 2010 a 2011 nie je v súlade s odporúčaním Rady z júla 2009, v
ktorom od Maďarska požaduje, aby dosiahlo štrukturálnu úpravu vo výške
najmenej 0,5 % HDP. Jarná prognóza poukazuje na deficit vo výške
3,3 % HDP v roku 2012, ktorý so sebou prináša určité riziká pre implementáciu.
Na tomto základe nemožno vylúčiť, že v uvedenom roku sa možno znovu
nedodrží prahová hodnota, pokiaľ sa neprijmú ďalšie opatrenia.
Predpokladaný vývoj deficitu navyše nestanovuje potrebné štrukturálne úpravy,
ktoré by zabezpečili dosiahnutie strednodobého cieľa do konca
programového obdobia – s ďalšou štrukturálnou úpravou sa nepočíta
najmä po roku 2013. Napokon zrušenie povinného súkromného dôchodkového piliera
a značné stimuly na prechod do verejného dôchodkového piliera vedú k
dodatočným príjmom v krátkodobom a strednodobom horizonte, ale zvyšujú aj
dlhodobé záväzky, čím môžu zhoršiť dlhodobú fiškálnu
udržateľnosť.
(8)
Hlavnou výzvou ostáva fiškálna konsolidácia. Bez
dôkladnej implementácie oznámených opatrení a dodatočných opatrení
štrukturálneho charakteru nemožno zabezpečiť korekciu nadmerného
deficitu na udržateľnom základe ani primeraný pokrok pri dosahovaní
strednodobého cieľa. Fiškálna konsolidácia navyše pomôže
zabezpečiť aj primerané postupné znižovanie dlhu a zlepšiť
dlhodobú udržateľnosť, ktorá sa zdá byť vystavená strednému
riziku. Fiškálna konsolidácia by sa mohla urýchliť použitím
neočakávaných príjmov v plnom rozsahu. V tomto kontexte budú ako
užitočný nástroj na dôkladné monitorovanie pokroku v procese fiškálnej
konsolidácie slúžiť dvojročné správy o pokroku dosiahnutom v rámci
postupu pri nadmernom deficite (EDP).
(9)
V nedávno prijatej ústave sa stanovuje najvyššia
povolená hranica dlhu vo výške 50 % HDP a fiškálnej rade sa zaručuje
právo vetovať ročný rozpočet, čo by mohlo byť prvým
krokom v úsilí zlepšiť rozpočtový rámec. Dôležité podrobné údaje
(napríklad aké budú dočasné numerické pravidlá dovtedy, kým pomer dlhu
neklesne na 50 %, presný výklad únikovej doložky atď.) sa však uvedú
až v nasledujúcich základných zákonoch. Uloženie nominálneho dlhového stropu by
v prípade, ak sa použije ako univerzálny nástroj, mohlo za ostatných rovnakých
okolností viesť k procyklickej fiškálnej pozícii. Pôsobnosť
pretvoreného fiškálneho orgánu je navyše pomerne úzka (vypracovanie stanoviska
k návrhu rozpočtu s právom veta) a nevzťahuje sa na celý
rozpočtový cyklus (napríklad prostredníctvom hodnotenia nových politík s
významným vplyvom na rozpočet v reálnom čase). Napokon ešte neboli
objasnené ďalšie aspekty fiškálneho riadenia, ako napríklad strednodobá
orientácia fiškálnej politiky či otázka transparentnosti.
(10)
Miera zamestnanosti je jednou z najnižších v EÚ
(60,4 %). Miera zamestnanosti žien je takisto nízka (55,0 %),
pričom rozdiel medzi mierou zamestnanosti žien s deťmi vo veku 0 až 6
rokov a bez nich je druhým najväčším v EÚ (33,6 v porovnaní s priemerom EÚ
vo výške 12,1 percentuálneho bodu). Nedostatky existujú aj v súvislosti s
kapacitou a kvalitou služieb dennej starostlivosti o deti v Maďarsku,
pričom obzvlášť obmedzené sú mimo väčších miest a v regiónoch s
veľmi vysokou nezamestnanosťou. Zlepšenie poskytovania dennej
starostlivosti by bolo dôležitým opatrením na uľahčenie účasti
na pracovnej sile v prípade oboch rodičov.
(11)
Maďarsko má pomerne vysoké daňové
zaťaženie práce. Nový systém daní z príjmu fyzických osôb
čiastočne odstraňuje niektoré jeho negatívne účinky na
zamestnanosť, ale daňové zaťaženie bezdetných pracovníkov s
nízkymi mzdami sa v skutočnosti zvýšilo, najmä vzhľadom na postupné
ukončenie poskytovania zamestnaneckých daňových bonusov.
(12)
Verejné služby zamestnanosti (PES) sú
poznačené nedostatkom administratívnej kapacity a efektívnosť služieb
pri integrácii nezamestnaných do trhu práce sa nezlepšila ani vďaka
predošlým injekciám finančných prostriedkov. Financovanie programov
zamestnanosti nie je dostatočne prepojené s výsledkami. Dĺžka
vyplácania dávok v nezamestnanosti sa nedávno skrátila a je jednou z
najkratších v EÚ. Vplyv tohto opatrenia na trh práce treba posúdiť, najmä
v záujme zistenia jeho účinnosti pri zvyšovaní účasti na
zamestnanosti.
(13)
Chudoba a súvisiace faktory, ako napríklad
nezamestnanosť alebo nízka úroveň vzdelania, aj naďalej neúmerne
postihujú niektoré znevýhodnené skupiny, najmä Rómov. V prípade
nízkokvalifikovaných pracovníkov je miera zamestnanosti obzvlášť nízka
(36,8 % v porovnaní s európskym priemerom vo výške 53,4 %), a to
najmä medzi mužmi. Podľa odhadov žije pod hranicou chudoby 70 %
rómskeho obyvateľstva. Prevažná väčšina z nich žije v zaostalých
regiónoch s obmedzeným prístupom k pracovným príležitostiam a verejným službám.
(14)
MSP obmedzuje komplexnosť regulačného
rámca, vysoká administratívna záťaž a obmedzená zodpovednosť a
transparentnosť vo verejnej správe. Prístup MSP k financovaniu
počiatočného rozvoja bol obmedzenejší ako priemer EÚ. Národný program
reforiem zahŕňa niekoľko opatrení na zníženie administratívnej
záťaže. V porovnaní s ostatnými európskymi krajinami zohrávajú mechanizmy nebankového
financovania menej významnú úlohu. Účinnosť predchádzajúcich
programov na podporu sektora sa systematicky nehodnotila.
(15)
Komisia posúdila konvergenčný program a
národný program reforiem Maďarska a zohľadnila aj zámer vlády
nasledovať Pakt Euro Plus[4]. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie
tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú
vstupy na úrovni EÚ. Zastáva názor, že stratégia fiškálnych úprav založená
hlavne na strane výdavkov sa sústreďuje až na koniec programového obdobia.
Rok 2011, teda lehota, do ktorej podľa Rady treba dosiahnuť zníženie
deficitu pod prahovú hodnotu 3 % HDP, sa preto dodržiava len vďaka
značným jednorazovým príjmom z dôchodkových aktív. Štrukturálne
zlepšovanie sa nezačne skôr ako v roku 2012 a vzhľadom na riziká pre
implementáciu nemožno vylúčiť, že v uvedenom roku sa možno znovu
nedodrží prahová hodnota, pokiaľ sa neprijmú ďalšie opatrenia.
Konvergenčný program navyše z dlhodobého hľadiska nezabezpečuje
ďalší pokrok pri plnení strednodobých cieľov. Zvýšiť pracovné
príležitosti by pomohli ďalšie opatrenia na posilnenie účasti na trhu
práce a modernizáciu služieb zamestnanosti. Zlepšeniu podnikateľského
prostredia a zvýšeniu rastu MSP by pomohli ďalšie zníženia
administratívnej záťaže.
(16)
Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri
zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie zo 7. júla 2009 Rada preskúmala aktualizáciu
konvergenčného programu Maďarska na rok 2011 a jej stanovisko[5]
sa odzrkadľuje najmä v odporúčaniach v bodoch 1) a 2) ďalej. Pri
zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný
program reforiem Maďarska,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarska
prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:
(1)
Posilniť fiškálne úsilie na obmedzenie
štrukturálneho zhoršenia v roku 2011, ktoré naznačuje plánovaný prebytok
rozpočtu vo výške 2 % HDP, a zabrániť tomu, aby v roku 2012
rozpočtové saldo znovu prekročilo prahovú hodnotu 3 % HDP.
Prijať dodatočné fiškálne opatrenia trvalého charakteru najneskôr v
rámci rozpočtu na rok 2012 s cieľom zabezpečiť
rozpočtové ciele na roky 2012 a 2013 v konvergenčnom programe.
Zabezpečiť vývoj smerom k plneniu strednodobého cieľa aspoň
o 0,5 % HDP ročne až do konca programového horizontu a použiť
neočakávané príjmy na zrýchlenie fiškálnej konsolidácie.
(2)
Prijať a implementovať právne predpisy
stanovujúce prevádzkové aspekty nového ústavného rámca fiškálneho riadenia,
okrem iného vrátane numerických pravidiel, ktoré sa budú realizovať na
ústrednej a miestnej úrovni dovtedy, kým pomer dlhu neklesne pod 50 % HDP.
Rozšíriť pôsobnosť fiškálnej rady, aby sa vzťahovala na celý
rozpočtový cyklus, najmä prostredníctvom hodnotenia nových politík s
významným vplyvom na rozpočet v reálnom čase, a posilniť
fiškálny rámec tak, aby sa vzťahoval na viacročné fiškálne plánovanie
a aby zlepšoval transparentnosť verejných financií.
(3)
Zvýšiť účasť na trhu práce
zmiernením dosahu daňovej reformy na pracovníkov s nízkymi mzdami
spôsobom, ktorý nebude mať vplyv na rozpočet. Posilniť opatrenia
na podporu účasti žien na trhu práce rozšírením dostupnosti zariadení
starostlivosti o deti a predškolských zariadení.
(4)
Prijať opatrenia na posilnenie kapacity
verejnej služby zamestnanosti a iných poskytovateľov s cieľom
zvýšiť kvalitu a účinnosť odbornej prípravy, pomoci pri
hľadaní zamestnania a individualizovaných služieb. Prepojiť
financovanie programov s dosiahnutými výsledkami. V konzultácii so
zainteresovanými stranami zaviesť programy prispôsobené konkrétnym
potrebám nízkokvalifikovaných pracovníkov a iných obzvlášť znevýhodnených
skupín.
(5)
Zlepšiť podnikateľské prostredie
implementáciou všetkých opatrení plánovaných v rámci regulačnej reformy a
znižovaním administratívnej záťaže v rámci národného programu reforiem.
Posúdiť účinnosť súčasných politík podpory MSP a
upraviť verejné programy s cieľom zlepšiť prístup k nebankovému
financovaniu.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209,
2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19.
mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               SEK(2011) 725.
[5]               Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie zo 7. apríla 2008 o povolení služieb mobilnej komunikácie v letectve (služby MCA) v Európskom spoločenstve [oznámené pod číslom K(2008) 1257] (Text s významom pre EHP)

text:
               10.4.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 98/24

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 7. apríla 2008
   o povolení služieb mobilnej komunikácie v letectve (služby MCA) v Európskom spoločenstve
   [oznámené pod číslom K(2008) 1257]
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/295/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Politika informačnej spoločnosti EÚ a iniciatíva i2010 zdôrazňujú výhody okamžitého prístupu k informáciám a komunikačným zdrojom vo všetkých oblastiach každodenného života. Koordinovaný prístup k regulácii služieb mobilnej komunikácie v letectve (služieb MCA) by pomohol zabezpečiť tieto výhody a uľahčiť cezhraničné elektronické komunikačné služby v celom Spoločenstve.

               (2)

               Pri schvaľovaní služieb MCA musia členské štáty dodržiavať rámcovú smernicu a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (smernica o povolení) (2).

               (3)

               Podľa rámcovej smernice národné regulačné orgány v členských štátoch prispievajú k rozvoju vnútorného trhu okrem iného tým, že odstránia pretrvávajúce prekážky pri poskytovaní elektronických komunikačných sietí, pridružených zariadení a služieb a elektronických komunikačných služieb na európskej úrovni a podporia budovanie a rozvoj transeurópskych sietí, interoperabilitu celoeurópskych služieb a koncové prepojenia.

               (4)

               Podľa smernice o povolení by sa mal použiť čo možno najmenej obmedzujúci systém povoľovania, aby sa tak umožnilo poskytovanie elektronických komunikačných sietí a služieb s cieľom podnietiť rozvoj nových elektronických komunikačných služieb a celoeurópskych komunikačných sietí a služieb a aby sa umožnilo poskytovateľom služieb a spotrebiteľom využívať výhody úspor z rozsahu v rámci jednotného trhu. Tieto ciele sa dajú zvyčajne najlepšie dosiahnuť všeobecným povolením všetkých elektronických komunikačných sietí a služieb.

               (5)

               Technické podmienky potrebné na zmiernenie rizika škodlivej interferencie prevádzkovania MCA s pozemnými mobilnými sieťami sa riešia osobitne v rozhodnutí Komisie 2008/294/ES (3).

               (6)

               Technickým základom rozhodnutia 2008/294/ES je správa 016 Európskej konferencie poštových a telekomunikačných správ (CEPT), napísaná ako odpoveď na mandát ES poskytnutý CEPT na oblasť MCA 12. októbra 2006.

               (7)

               V harmonizovanej norme ETSI EN 302 480 sa stanovuje predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (4) pre zariadenia používané pre služby MCA v Európskej únii.

               (8)

               Otázky súvisiace s letovou bezpečnosťou majú mimoriadny význam a služby MCA sa môžu poskytovať len za podmienky, že spĺňajú požiadavky letovej bezpečnosti prostredníctvom osvedčení o letovej spôsobilosti a iných príslušných leteckých dohôd, spolu s požiadavkami na elektronické komunikácie. Osvedčenia o letovej spôsobilosti platné pre celé Spoločenstvo vydáva Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA).

               (9)

               Pokiaľ technické podmienky špecifikované v rozhodnutí 2008/294/ES a v harmonizovanej norme EN 302 480 alebo v ekvivalentných normách a príslušných osvedčeniach o letovej spôsobilosti spĺňajú príslušné požiadavky, riziko škodlivej interferencie bude zanedbateľné, a preto by sa mohli službám MCA udeliť všeobecné povolenia.

               (10)

               Zodpovednosť za schvaľovanie služieb MCA by mala niesť krajina registrácie lietadla, v súlade so systémom povolení tejto krajiny.

               (11)

               Dostupnosťou a zdieľaním dostatočných informácií by sa prispelo k riešeniu otázok potenciálnej cezhraničnej interferencie vyvolanej službami MCA.

               (12)

               Členské štáty musia poskytovať niektoré požadované informácie Informačnému systému ERO o frekvenčnom spektre v súlade s rozhodnutím Komisie 2007/344/ES zo 16. mája 2007 o harmonizovanej dostupnosti informácií týkajúcich sa využívania frekvenčného spektra v Spoločenstve (5). Ďalšie dôležité informácie sa môžu získavať od prevádzkovateľov služieb MCA alebo od správ civilného letectva.

               (13)

               Jednoúčelový register príslušných údajov pre všetky lietadlá s MCA lietajúce v rámci Európskej únie a tiež do Európskej únie a z Európskej únie by mohol pomôcť pri riešení problému interferencie včasným zhromaždením všetkých informácií v jednotnom formáte. Takýto register by spočiatku udržiavali príslušní prevádzkovatelia MCA podrobovaní pravidelnej kontrole a mala by k nemu prístup Komisia a členské štáty.

               (14)

               K riešeniu otázok interferencie medzi členskými štátmi by mohli prispieť aj ustanovenia medzinárodne dohodnutého Rádiokomunikačného poriadku ITU o oznamovaní a zaznamenávaní pridelených frekvencií a o hlásení škodlivej interferencie.

               (15)

               Lietadlám s MCA lietajúcim v letovom priestore členských štátov, ale zaregistrovaným mimo Európskej únie by sa mali vydávať povolenia na základe príslušných informácií uvádzaných odvetvím v jeho jednoúčelovom registri MCA a na základe uplatňovania príslušných ustanovení Rádiokomunikačného poriadku ITU. Užitočný by bol aj jednotný prístup k vzájomnému uznávaniu povolení MCA pre krajiny mimo EÚ, v ktorých sú registrované lietadlá s MCA.

               (16)

               Členské štáty už udelili pozemným mobilným operátorom práva na využívanie frekvencií. Tieto povolenia neplatia pre služby MCA a vo všeobecnosti sú obmedzené na pozemné mobilné služby.

               (17)

               Na účely tohto odporúčania sa priestor kabíny považuje za priestor podliehajúci jurisdikcii a kontrole štátu registrácie lietadla.

               (18)

               Využívanie služieb MCA môže mať vplyv aj na bezpečnostnú ochranu verejnosti. Primerané opatrenia sa môžu prijímať na vnútroštátnej úrovni alebo na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2320/2002 zo 16. decembra 2002 o ustanovení spoločných pravidiel v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva (6), aby sa zabezpečilo, že mobilné telefóny v lietadlách sa nebudú používať na nezákonné účely.

               (19)

               Regulačné a technické prvky spoločného prístupu k udeľovaniu povolení na služby MCA v Európskej únii by mali podliehať kontrole, aby sa zabezpečilo, že spĺňajú celkový účel prevencie škodlivej interferencie a že v opačnom prípade sú stanovené primerané nápravné opatrenia.

               (20)

               Opatrenia uvedené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Výboru pre komunikácie,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Cieľom tohto odporúčania je koordinácia vnútroštátnych podmienok a postupov udeľovania povolení v súvislosti s využívaním rádiového frekvenčného spektra pre služby mobilnej komunikácie v letectve (služby MCA), aby sa uľahčilo ich zavádzanie v Spoločenstve a aby sa zabránilo škodlivej interferencii spôsobenej službami MCA pri cezhraničných letoch.
               Otázky ľudského faktora súvisiace s využívaním služieb MCA a satelitnej komunikácie medzi lietadlami a vesmírnymi stanicami nepodliehajú pôsobnosti tohto odporúčania.
               Vnútroštátne podmienky a predpisy týkajúce sa udeľovania povolení uvedené v tomto odporúčaní sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté právne záväzky súvisiace s letovou bezpečnosťou a bezpečnostnou ochranou verejnosti.

               2.

               „Služby mobilnej komunikácie v letectve (služby MCA)“ znamenajú elektronické komunikačné služby definované v článku 2 písm. c) rámcovej smernice poskytované podnikom s cieľom, aby sa leteckým cestujúcim umožnilo využívanie verejných komunikačných sietí počas letu bez nadväzovania priamych spojení s pozemnými mobilnými sieťami.

               3.

               Najneskôr šesť mesiacov po prijatí tohto odporúčania by členské štáty mali prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby bolo možné schváliť ustanovenia o službách MCA v lietadlách zaregistrovaných v rámci ich jurisdikcie.
               Členské štáty by mali udeľovať povolenia na služby MCA v súlade so zásadami stanovenými v tomto odporúčaní. Žiadne ustanovenia tohto odporúčania by nemali byť v rozpore s udržiavaním podmienok optimálnej letovej bezpečnosti.
               Členské štáty by nemali požadovať žiadne dodatočné povolenie na prevádzkovanie služieb MCA nad ich územím v lietadlách zaregistrovaných v iných členských štátoch v súlade s podmienkami dohodnutými podľa bodu 4.
               Aj služby MCA v lietadlách zaregistrovaných mimo Spoločenstva by sa mali vyňať zo schvaľovania v Spoločenstve za podmienky, že tieto služby spĺňajú podmienky dohodnuté podľa bodu 4 a že sú zaregistrované v súlade s príslušnými predpismi ITU.

               4.

               Členské štáty by nemali udeľovať povolenia službám MCA, pokiaľ nespĺňajú technické podmienky stanovené v rozhodnutí 2008/294/ES.

               5.

               Členské štáty by mali zvážiť možnosť podrobiť služby MCA v lietadlách zaregistrovaných v rámci ich jurisdikcie všeobecným povoleniam.
               Ak využívanie spektra na prevádzkovanie služieb MCA podlieha individuálnym právam, členské štáty by mali na základe nadobudnutých skúseností pravidelne prehodnocovať potrebu takýchto individuálnych práv s cieľom začleniť podmienky súvisiace s takýmito právami do všeobecných povolení.
               V takých prípadoch by mali členské štáty zabezpečiť, aby sa službám MCA a pozemným mobilným elektronickým komunikačným službám v rovnakých frekvenčných pásmach udeľovali povolenia na rozdielnom základe.

               6.

               Členské štáty by mali včas informovať Komisiu a ostatné členské štáty o službách MCA, ktorým bolo udelené povolenie na prevádzkovanie v lietadlách zaregistrovaných v rámci ich jurisdikcie, a o žiadostiach o prevádzkovanie služieb MCA v ich národnom letovom priestore v lietadlách zaregistrovaných mimo Európskej únie.
               V prípade potreby by mali členské štáty požiadať prevádzkovateľov služieb MCA o poskytnutie príslušných údajov na účely uvedené v predchádzajúcom odseku.

               7.

               Členské štáty by mali aktívne, konštruktívne a v duchu solidarity spolupracovať, využívajúc prípadne aj platné postupy ITU pri riešení všetkých problémov súvisiacich so škodlivou interferenciou údajne spôsobenou prevádzkovaním služieb MCA.
               Členské štáty by mali na problémy súvisiace so škodlivou interferenciou údajne spôsobenou službami MCA povolenými v inom členskom štáte upozorniť členský štát zodpovedný za povolenie týchto služieb MCA a mali by o tom informovať Komisiu. Pokiaľ je to vhodné, Komisia by mala o uvedených problémoch informovať aj Výbor pre komunikácie a Výbor pre rádiové frekvenčné spektrum, v záujme odstránenia všetkých ťažkostí.
               Členské štáty, ktoré povolili služby MCA podozrivé zo spôsobovania škodlivej interferencie so službami na území iného členského štátu, by mali reagovať a okamžite vyriešiť všetky takéto prípady interferencie.

               8.

               Členské štáty by mali mať využívanie frekvenčného spektra službami MCA pod kontrolou, najmä vzhľadom na skutočnú alebo potenciálnu škodlivú interferenciu, a mali by hlásiť zistené skutočnosti Komisii, aby sa v prípade potreby umožnila včasná revízia tohto odporúčania.

               9.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 7. apríla 2008

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 717/2007 (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 32).

      (2)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 21.

      (3)  Pozri stranu 19 tohto úradného vestníka.

      (4)  Ú. v. ES L 91, 7.4.1999, s. 10. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (5)  Ú. v. EÚ L 129, 17.5.2007, s. 67.

      (6)  Ú. v. ES L 355, 30.12.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 849/2004 (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 1).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  25. júna 2009 Rade Európskej únie o externom audítorovi Národnej banky Slovenska (ECB/2009/14)

text:
               1.7.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 149/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 25. júna 2009
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Národnej banky Slovenska
   (ECB/2009/14)
   2009/C 149/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „Štatút ESCB“), a najmä na jeho článok 27.1.,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2008/608/ES z 8. júla 2008 v súlade s článkom 122 ods. 2 zmluvy o prijatí jednotnej meny Slovenskom 1. januára 2009 (1) Slovensko prijalo jednotnú menu 1. januára 2009.

               (3)

               Podľa článku 38 zákona o Národnej banke Slovenska sú od 1. januára 2009 účty Národnej banky Slovenska overované v súlade s článkom 27.1. Štatútu ESCB.

               (4)

               Národná banka Slovenska vybrala spoločnosť Deloitte Audit s.r.o. za svojho externého audítora na finančný rok 2009,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Deloitte Audit s.r.o. vymenovaná za externého audítora Národnej banky Slovenska na finančný rok 2009.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 25. júna 2009

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. EÚ L 195, 24.7.2008, s. 24.


				|

		52011SC0828

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro /* SEC/2011/0828 v konečnom znení */

			   	Odporúčanie
pre
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení
k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s jej článkom 121
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[1],
so zreteľom na závery Európskej rady,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
            Euroskupina […] zorganizovala diskusiu
o vykonávaní všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov, ktorých menou je euro, pričom uznala potrebu ďalej
posilňovať politickú koordináciu v rámci Euroskupiny a monitorovanie
vykonávania politických odporúčaní určených členským štátom,
ktorých menou je euro.
(2)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(3)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014).   Členské štáty a prípadne Európska únia
boli vyzvané, aby usmernenia zohľadnili vo svojich hospodárskych
politikách.
(4)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky,
ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(6)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(7)
V apríli a máji 2011 členské štáty eurozóny
predložili svoje programy stability na rok 2011, ktoré sa vzťahujú na
obdobie rokov 2011 − 2014, a svoje národné programy reforiem na rok 2011.
Tieto programy sa posudzovali súčasne.
(8)
Skúsenosti z prvého desaťročia existencie
eura vo všeobecnosti zdôraznili mnohé výhody jednotnej meny. Celosvetová kríza
však v roku 2009 viedla k veľkému poklesu, ktorý spôsobil zníženie HDP
eurozóny pod jeho úroveň z roku 2006. Hoci HDP v roku 2010 znovu vzrástol,
úroveň produkcie ostáva aj naďalej nižšia ako v roku 2007. V dôsledku
toho sa nezamestnanosť v eurozóne zvýšila zo 7,6 % v roku 2007 na
10,1 % v roku 2010. Stav verejných financií v eurozóne sa zhoršil, v
dôsledku čoho sa v niektorých členských štátoch do značnej miery
prehodnotili riziká v oblasti štátneho dlhu a ohrozila sa makrofinančná
stabilita. V súčasnosti dochádza k oživeniu rastu, pričom jeho rôzny
rozsah v jednotlivých členských štátoch odzrkadľuje štrukturálne aj
cyklické rozdiely. V dôsledku krízy sa znížili makroekonomické nerovnováhy,
ktoré vznikli pred krízou. Ešte sa však musí ukázať, či to bude
postačujúce a udržateľné.
(9)
Saldá verejných financií v eurozóne sa v roku 2010
začali v priemere zlepšovať. Na základe jarnej prognózy Komisie,
ktorá nepredpokladá zmeny politík, sa očakáva, že zlepšenie bude v roku
2011 pokračovať. Verejný dlh by mal však do roku 2012 stále
narastať. Ak sa v nasledujúcich rokoch neuskutoční jeho korekcia,
mohol by ohroziť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť vzhľadom na
kombináciu nízkeho potenciálneho rastu a nepriaznivého demografického vývoja. V
roku 2010 deficit v eurozóne klesol na 6,0 % HDP, pričom pomer dlhu
vzrástol na 85,1 % HDP. Podľa cieľov programu stability na rok
2011 by deficit v eurozóne mal v roku 2014 klesnúť na 1,3 % HDP a
pomer dlhu by sa po tom, čo v roku 2012 dosiahne najvyššiu hodnotu,
začal opäť znižovať, pričom by v roku mal 2014 klesnúť
znovu pod 85 % HDP. Takéto smerovanie fiškálnej konsolidácie v eurozóne
ako celku by bolo vo veľkej miere zlučiteľné s posilnením
oživenia. Plánované zameranie konsolidácie na znižovanie výdavkov vo
vzťahu k zvyšovaniu daní zvyšuje jej šance na úspech. V niektorých
krajinách však stále vyvoláva obavy o účinné vykonávanie plánov. Okrem
toho niekoľko členských štátov eurozóny nedávno implementovalo nové
fiškálne pravidlá alebo oznámilo, že posilnilo existujúce pravidlá, tieto si
však na to, aby boli plne účinné, budú v niektorých členských štátoch
vyžadovať dodatočné opatrenia. Vzhľadom na starnutie
obyvateľstva reformy dôchodkových systémov a systémov sociálneho
zabezpečenia stále nepostačujú na zaistenie fiškálnej
udržateľnosti.
(10)
Politická odozva na úrovni EÚ priniesla zlepšenie
fungovania a stability finančného systému. K výzvam vo finančnom
sektore v niekoľkých členských štátoch eurozóny patrí vystavenie bánk
ďalším stratám na držbe aktív či sprísneniu podmienok na trhoch
refinancovania a pokračovanie reštrukturalizácie a rekapitalizácie
bankového sektora, zatiaľ čo podpora verejného sektora poskytovaná
bankovému sektoru sa ešte len má postupne ukončiť.
(11)
Na zvýšenie rastového potenciálu eurozóny a na
riešenie makroekonomických nerovnováh v rámci eurozóny sú potrebné zlepšenia v
oblasti produktivity a konkurencieschopnosti. V tejto súvislosti členské
štáty eurozóny oznámili vo svojich národných programoch reforiem niekoľko
štrukturálnych reforiem. Naďalej sa však vyskytujú nedostatky v súvislosti
s opatreniami potrebnými na zlepšenie fungovania ich trhov s produktmi a trhov
práce, najmä pokiaľ ide o sektory služieb, fiškálnu konsolidáciu
podporujúcu rast a systémy stanovovania miezd.
(12)
S cieľom zabezpečiť riadne
fungovanie HMÚ majú členské štáty eurozóny osobitnú povinnosť
považovať svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu z dôvodu
potenciálnych prenesených účinkov medzi krajinami, ktoré majú
spoločnú menu. Vzhľadom na krízu a súčasné výzvy sa preto
ukázala ako nevyhnutná komplexnejšia a trvalejšia revízia koordinácie
hospodárskych politík na úrovni EÚ a eurozóny. Základnými prvkami, z ktorých
niektoré ešte neboli úplne prijaté a/alebo implementované, sú: integrovaný
ročný cyklus dohľadu zakotvený v rámci „európskeho semestra“,
posilnený rámec správy ekonomických záležitostí, ako ho navrhla Komisia,
zriadenie Európskeho výboru pre systémové riziká a európskych orgánov
dohľadu a Európsky mechanizmus pre stabilitu. Tento rámec sa ďalej
posilňuje vďaka „Paktu Euro Plus“.
(13)
Komisia posúdila programy stability a národné
programy reforiem členských štátov eurozóny[2] s prihliadnutím
na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí v eurozóne.
Domnieva sa, že je potrebné prísne dodržiavať rozpočtové ciele,
prípadne ich v niektorých členských štátoch posilniť, a vyžadujú sa
aj ďalšie opatrenia na posilnenie fiškálnych pravidiel a
udržateľnosti. Mali by sa prijať aj ďalšie opatrenia na
zlepšenie finančnej stability, stimulov na prácu, mechanizmov stanovovania
miezd, efektívnosti sektorov služieb a správy eurozóny,
ODPORÚČA, aby členské štáty,
ktorých menou je euro, prijali v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s
cieľom:
1)           Prísne dodržiavať
rozpočtové ciele stanovené v ich programoch stability na rok 2011, ako aj
memorandá o porozumení v členských štátoch, ktoré prijímajú finančnú
pomoc EÚ/MMF, a prípadne posilniť konsolidačné úsilie v súlade so
stanoviskom predloženým Radou.
2)           Zaistiť fiškálnu disciplínu na
celoštátnej úrovni aj nižších úrovniach zavedením fiškálnych pravidiel
podporených dostatočne silným a právne záväzným rámcom.
3)           Uskutočniť reformy
systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré zaistia fiškálnu
udržateľnosť, pričom sa náležite zohľadní primeranosť
dôchodkov a sociálnych dávok, a to najmä prispôsobením dôchodkových systémov
vnútroštátnej demografickej situácii.
4)           Zlepšiť fungovanie a stabilitu
finančného systému, bezprostredne prijať následné opatrenia po
vykonaní nadchádzajúcich záťažových testov v celej EÚ s cieľom
zabezpečiť, aby bol bankový sektor odolný voči prípadným
ďalším stratám alebo obmedzeniam týkajúcim sa financovania a aby sa
finančné inštitúcie, ktoré nie sú životaschopné, dokázali
reštrukturalizovať alebo opustiť trh bez toho, aby na finančných
trhoch spôsobili neprimerané napätie.
5)           Pokračovať ďalej v
realizácii daňových reforiem, ktoré uprednostňujú zdroje
zdaňovania podporujúce rast pri súčasnom zachovaní celkových
daňových príjmov, a to najmä znížením zdanenia práce, aby sa oplatilo
pracovať. Pri znižovaní verejných výdavkov dbať na ochranu položiek
podporujúcich rast, akými sú napríklad výdavky na výskum a vývoj, vzdelávanie a
energetickú efektívnosť. V prípade potreby upraviť v konzultácii so
sociálnymi partnermi režimy stanovovania miezd a mechanizmy indexácie v záujme
zaistenia vývoja miezd v súlade s produktivitou a konkurencieschopnosťou.
6)           Zaviesť ďalšie reformy v
sektoroch služieb, najmä odstránením neodôvodnených prekážok v oblasti
profesionálnych služieb, maloobchodu a sieťových odvetví.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[2]               SEK(2011) 737.


Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2005-2008


title: Odporúčanie Komisie z  30. mája 2008 o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: oxid zinočnatý, síran zinočnatý, fosforečnan zinočnatý [oznámené pod číslom K(2008) 2322] (Text s významom pre EHP)

text:
               20.6.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 161/47

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 30. mája 2008
   o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: oxid zinočnatý, síran zinočnatý, fosforečnan zinočnatý
   [oznámené pod číslom K(2008) 2322]
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/468/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 793/93 z 23. marca 1993 o vyhodnocovaní a kontrole rizík existujúcich látok (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V rámci nariadenia (EHS) č. 793/93 boli ako prioritné látky, ktoré je potrebné vyhodnotiť v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2268/95 z 27. septembra 1995, ktoré sa týka druhého zoznamu prioritných látok podľa nariadenia (EHS) č. 793/93 (2), identifikované tieto látky:

                           —

                           oxid zinočnatý,

                           —

                           síran zinočnatý,

                           —

                           fosforečnan zinočnatý.

               (2)

               Členský štát určený ako spravodajca podľa uvedeného nariadenia ukončil činnosti týkajúce sa hodnotenia rizík, ktoré tieto látky predstavujú pre ľudí a životné prostredie, v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1488/94 z 28. júna 1994, ktorým sa stanovujú princípy pre hodnotenie rizík existujúcich látok pre človeka a životné prostredie v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 793/93 (3), a navrhol stratégiu obmedzenia týchto rizík.

               (3)

               Uskutočnili sa konzultácie s Vedeckým výborom pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie (SCTEE) a s Vedeckým výborom pre zdravotné riziká a riziká životného prostredia (SCHER), ktoré prijali stanoviská k vyhodnoteniu rizík vykonanému spravodajcom. Tieto stanoviská boli uverejnené na internetovej stránke vedeckých výborov.

               (4)

               Výsledky vyhodnotenia rizík a ďalšie výsledky stratégií obmedzenia rizík sú uvedené v príslušnom oznámení Komisie (4).

               (5)

               Na základe tohto vyhodnotenia je vhodné odporučiť opatrenia na zníženie rizík pre látky, ktorými sa zaoberá toto odporúčanie a oznámenie.

               (6)

               Opatrenia na zníženie rizík stanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 15 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 793/93,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   ODDIEL 1
   OXID ZINOČNATÝ

         (CAS č. 1314-13-2; Einecs č. 215-222-5)

   SÍRAN ZINOČNATÝ

         (CAS č. 7733-02-0; Einecs č. 231-793-3)

   FOSFOREČNAN ZINOČNATÝ

         (CAS č. 7779-90-0; Einecs č. 231-944-3)

   Opatrenia na zníženie rizík pre životné prostredie (1, 2, 3, 4, 5)

               1.

               V prípade povodí, ktoré môžu byť ohrozené emisiami zinku, by príslušné členské štáty mali ustanoviť normy kvality životného prostredia (ďalej len „NKŽP“). Vnútroštátne opatrenia na zníženie znečistenia, ktorých účelom je dosiahnuť NKŽP do roku 2015, by mali byť súčasťou plánov správy povodí v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (5).

               2.

               Členské štáty by mali poskytovať Komisii informácie o príspevku zdrojov zinku a o spôsobe, akým sa dostáva do vodného prostredia, o prípadných kontrolách a tiež o hladinách zinku vo vodnom prostredí s cieľom zvážiť možné zaradenie zinku do nasledujúcej revízie prílohy X k smernici 2000/60/ES.

               3.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/1/ES (6) podmienky, hodnoty emisných limitov alebo ekvivalentné ukazovatele, alebo technické opatrenia pre zinok a jeho zlúčeniny, aby bola možná prevádzka v súlade s najlepšími dostupnými technikami (ďalej len „BAT“).

               4.

               Členské štáty by mali pozorne sledovať uplatňovanie BAT na zinok a jeho zlúčeniny a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácií o BAT.

               5.

               Miestne emisie do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

         ODDIEL 2
   Adresáti

               6.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 30. mája 2008

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 84, 5.4.1993, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Ú. v. ES L 231, 28.9.1995, s. 18.

      (3)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (4)  Ú. v. EÚ C 155, 20.6.2008, s 1.

      (5)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2008/32/ES (Ú. v. EÚ L 81, 20.3.2008, s. 60).

      (6)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2008, s. 8.