title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/81

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/24
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčania Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o zahájení novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo bol začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politík ex-ante zakotvenej v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Španielsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá bude podporovať rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť nezamestnanosť a sociálne dôsledky krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (8)

               Európska Rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby na dosiahnutie cieľov paktu prijali ďalšie záväzky zamerané na malý počet kľúčových, včasných a merateľných reforiem.

               (9)

               Španielsko 30. apríla 2012 predložilo svoj program stability na roky 2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Španielsko postihnuté makroekonomickými nerovnováhami. Komisia dospela vo svojom hĺbkovom preskúmaní k záveru, že v Španielsku dochádza k nerovnováham, ktoré síce nie sú nadmerné, ale ktoré je potrebné súrne riešiť.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, na ktorom je program stability založený, je na rok 2012 značne realistický a na nasledujúce obdobie optimistický. V prognóze útvarov Komisie z jari 2012 sa počíta s rastom HDP – 1,8 % v roku 2012 a – 0,3 % v roku 2013, zatiaľ čo v programe stability sa počíta s – 1,7 % a 0,2 %. V súlade s postupom pri nadmernom deficite cieľom rozpočtovej stratégie opísanej v programe stability je znížiť celkový deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013, najmä obmedzením výdavkov, ale aj prostredníctvom niekoľkých opatrení na zvýšenie príjmov. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho salda (5) predstavuje podľa programu stability na roky 2011 – 2013 priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda 2,6 % HDP, čo je nad priemerným fiškálnym úsilím vyše 1,5 % HDP na obdobie 2010 – 2013 odporúčaným v rámci postupu pri nadmernom deficite. Po korekcii nadmerného deficitu sa v programe stability potvrdzuje strednodobý rozpočtový cieľ v podobe vyrovnanej rozpočtovej pozície v štrukturálnych hodnotách, ktorá bude takmer dosiahnutá do roku 2015 so štrukturálnym rozpočtovým deficitom na úrovni 0,2 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Predpokladané tempo štrukturálnych úprav v rokoch 2012 – 2013 predstavuje dostatočný pokrok na ceste k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a miera rastu výdavkov verejnej správy pri zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov je v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste.
               V programe stability sa predpokladá, že miera štátnej zadlženosti dosiahne svoj vrchol v roku 2013 a začne potom klesať. V rokoch 2014 a 2015 bude Španielsko prechádzať prechodným obdobím a plány predložené v programe stability by mali zabezpečiť dostatočný pokrok na dosiahnutie súladu s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu stanovenou v Pakte o stabilite a raste. Proces úprav deficitu a zadlženia je ohrozený rizikami vyplývajúcimi zo zhoršenia situácie.
               Makroekonomický vývoj môže byť menej priaznivý, než sa očakáva. Navyše opatrenia od roku 2013 nie sú dostatočne špecifikované. Dodržiavanie rozpočtu zo strany regionálnych správ vzhľadom na ich nedávne zlé výsledky, väčšia neistota na strane príjmov na základe prebiehajúcich štrukturálnych úprav, neistý vplyv daňovej amnestie a možných ďalších operácií na finančnú záchranu takisto môžu predstavovať riziká pre rozpočtovú stratégiu. Akékoľvek dôsledky týchto operácií na finančnú záchranu na deficit by mali jednorazový charakter. Prísne vykonávanie zákona o rozpočtovej stabilite a prijatie ráznych fiškálnych opatrení na regionálnej úrovni by mohli zmierniť riziká zlyhania na regionálnej úrovni. Vzhľadom na decentralizovaný charakter verejných financií Španielska je prísny fiškálny a inštitucionálny rámec nevyhnutný. Rada víta zámer Komisie predložiť v najbližších týždňoch dôkladné posúdenie vykonávania odporúčania Rady týkajúceho sa korekcie nadmerného deficitu, pričom sa zohľadní aj viacročný rozpočtový plán na roky 2013 – 2014.

               (11)

               Španielsko prijalo v roku 2011 dôchodkovú reformu, ktorá je dôležitým krokom k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Zhoršujúce sa hospodárske vyhliadky Španielska však znižujú dosah tejto reformy na predpokladané verejné výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva. Okrem toho je ešte stále potrebné doplniť túto reformu o konkrétne opatrenia na podporu globálnej stratégie zamestnanosti pre starších pracovníkov na roky 2012 – 2014.

               (12)

               Aj keď je pomer daní k HDP v Španielsku jedným z najnižších v EÚ, je možné zlepšiť efektivitu daňového systému zvýšením podielu nepriamych daní viac podporujúcich rast. Existuje najmä priestor na rozšírenie daňového základu DPH preskúmaním širokého uplatňovania výnimiek a znížených sadzieb. Španielsky daňový systém vďaka možnosti daňového odpočtu úrokov z hypoték takisto zvýhodňuje zadlženie a kúpu obytných nehnuteľností na úkor nájmu.

               (13)

               Španielsko dosiahlo značný pokrok v reštrukturalizácii svojho finančného sektora. Treba pokračovať v tomto procese, aby sa zaručilo, že každá neživotaschopná banka zanikne a že životaschopné banky dokážu plniť svoju funkciu poskytovateľov úverov reálnemu hospodárstvu udržateľným spôsobom a bez neoprávneného narušenia hospodárskej súťaže. Vzhľadom na oslabenie makroekonomických prognóz môže byť posilnenie kapitálového základu bánk nevyhnutné.

               (14)

               Vláda prijala vo februári 2012 komplexnú reformu systému ochrany zamestnancov a stanovovania miezd s cieľom riešiť vysokú úroveň nezamestnanosti a silnú segmentáciu na trhu práce. Účinky reformy je potrebné monitorovať, najmä vzhľadom na vývoj miezd a zníženie segmentácie. Aby sa uvedený problém riešil v plnom rozsahu, je nutné doplniť túto reformu o významnejšiu revíziu aktívnych politík trhu práce s cieľom zlepšiť zamestnateľnosť a sprostredkovanie zamestnania.

               (15)

               Na riešenie vysokej miery nezamestnanosti mladých ľudí v Španielsku by sa mal bezodkladne vykonať akčný plán zameraný na mládež, ktorý by sa týkal aj učňovských zmlúv a zmlúv o odbornej príprave. Aj keď Španielsko prijalo opatrenia proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky, jeho miera je aj naďalej vysoká, pričom existujú výrazné rozdiely medzi regiónmi.

               (16)

               Zvýšila sa chudoba, v roku 2010 sa počet osôb ohrozených chudobou zvýšil o 1 milión a chudoba detí dosiahla alarmujúco vysokú úroveň 26,2 %. Miera chudoby napriek práci je pre dočasných zamestnancov dvakrát vyššia než pre stálych pracovníkov.

               (17)

               Odborné služby poskytované slobodnými povolaniami v Španielsku sú stále chránené pred hospodárskou súťažou. Reforma odborných služieb poskytovaných slobodnými povolaniami by mohla zvýšiť potenciálny HDP, pretože tieto služby sú významným prínosom pre ostatné odvetvia hospodárstva. Osobitná pozornosť by sa mala venovať odstráneniu neoprávnených a neprimeraných obmedzení pre niektoré vysoko regulované povolania (napr. inžinieri, notári, úradníci katastra, právni zástupcovia). Získanie oprávnenia na podnikanie okrem toho trvá v Španielsku najdlhšie z celej Únie. Nedostatočná koordinácia medzi miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi správnymi orgánmi viedla k nadmernému množstvu právnych predpisov, ktoré sa niekedy prekrývajú, a k segmentácii vnútorného trhu v Španielsku. Úprava značných vonkajších nerovnováh si vyžaduje zjednodušenie vývoznej aktivity. Španielsko čelí aj početným a komplexným výzvam v odvetví energetiky, ktoré sú závažnou prekážkou účinného fungovania trhu výrobkov a služieb.

               (18)

               Španielsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus viacero záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zvyšovania zamestnanosti, zlepšovania konkurencieschopnosti, udržateľnosti verejných financií a zároveň posilňovania finančnej stability. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus a dospela k záveru, že celkove boli tieto záväzky splnené čiastočne. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach.

               (19)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Španielska. Posúdila program stability a národný program reforiem a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Španielska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 8.

               (20)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (21)

               Rada na základe výsledkov hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní 1, 3, 4, 5 a 8,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmito cieľmi:

               1.

               Vynaložiť priemerné ročné štrukturálne fiškálne úsilie nad 1,5 % HDP počas obdobia rokov 2010 – 2013, ako sa požaduje v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, a to vykonávaním opatrení prijatých v rozpočte na rok 2012 a prijatím ohláseného viacročného rozpočtového plánu na roky 2013 – 2014 do konca júla 2012. Prijať a vykonať opatrenia na regionálnej úrovni v súlade so schválenými vyrovnávacími plánmi a prísne uplatňovať nové ustanovenia zákona o rozpočtovej stabilite týkajúce sa transparentnosti a kontroly plnenia rozpočtu a naďalej zlepšovať včasnosť a presnosť správ o plnení rozpočtu na všetkých úrovniach štátnej správy. Zriadiť nezávislú fiškálnu inštitúciu na poskytovanie analýzy, poradenstva a na sledovanie fiškálnej politiky. Vykonať reformy vo verejnom sektore s cieľom zlepšiť efektívnosť a kvalitu verejných výdavkov na všetkých úrovniach štátnej správy.

               2.

               Zabezpečiť, aby sa pri regulovaní faktora udržateľnosti, ktorý bol predložený v posledných dôchodkových reformách, zvyšoval vek odchodu do dôchodku v súlade so strednou dĺžkou života, a posilniť všeobecnú stratégiu zamestnanosti pre starších pracovníkov prostredníctvom konkrétnych opatrení na ďalší rozvoj celoživotného vzdelávania, zlepšiť pracovné podmienky a podporiť opätovné začlenenie tejto skupiny na trhu práce.

               3.

               V súlade s úsilím o fiškálnu konsolidáciu zaviesť daňový systém, ktorý bude podporovať rast, čo bude zahŕňať aj presun daňového zaťaženia zo zdanenia práce na spotrebné a environmentálne dane. Najmä riešiť nízky podiel príjmov z DPH rozšírením daňového základu pre DPH. Zaručiť nižšie daňové preferovanie zadlženia a vlastníctva obytných nehnuteľností (na úkor nájmu).

               4.

               Vykonať reformu finančného sektora, najmä doplniť prebiehajúcu reštrukturalizáciu bankového sektora tým, že sa vyrieši situácia zostávajúcich slabých inštitúcií, stanoví komplexná stratégia ako účinne nakladať so zdedenými aktívami v súvahách bánk, ako aj zaujme jasný postoj k financovaniu a využitiu záložných opatrení (backstop facilities).

               5.

               Vykonať reformy pracovného trhu a prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie účinnosti aktívnych politík trhu práce ich lepším zacielením, väčším využívaním služieb v oblasti odbornej prípravy, poradenských služieb a služieb sprostredkovania zamestnania, posilnením ich prepojenia s pasívnymi politikami, ako aj lepšou koordináciou medzi verejnými službami zamestnanosti na celoštátnej a regionálnej úrovni, a to aj s cieľom vymieňať si informácie o voľných pracovných miestach.

               6.

               Preskúmať výdavkové priority a prerozdeliť finančné prostriedky na podporu dostupnosti financií pre malé a stredné podniky, výskum, inovácie a mladých ľudí. Vykonať akčný plán zameraný na mládež, najmä pokiaľ ide o kvalitu odbornej prípravy a vzdelávania a ich relevantnosť pre trh práce, a posilniť úsilie o zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky a zvýšenie účasti na odbornom vzdelávaní a odbornej príprave prostredníctvom preventívnych, intervenčných a kompenzačných opatrení.

               7.

               Zlepšiť zamestnateľnosť zraniteľných skupín obyvateľstva spolu s účinnými službami na podporu detí a rodín, aby sa zlepšila situácia ľudí, ktorým hrozí chudoba a/alebo sociálne vylúčenie, a dosiahli sa tak dobré životné podmienky detí.

               8.

               Prijať dodatočné opatrenia na otvorenie odborných služieb poskytovaných slobodnými povolaniami, vrátane prísne regulovaných povolaní, zníženie prieťahov pri získavaní oprávnení na podnikanie a odstránenie prekážok pre podnikanie, ktoré súvisia s existenciou mnohých prekrývajúcich sa nariadení vydaných orgánmi verejnej správy na rôznych úrovniach. Dobudovať prepojenia elektrickej a plynárenskej siete so susednými krajinami a komplexným spôsobom riešiť deficit vyplývajúci z tarifných cien elektrickej energie, najmä zvýšením nákladovej efektívnosti reťazca dodávajúceho elektrickú energiu.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 212, 19.7.2011, s. 1.

      (5)  Saldo očistené od cyklických výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v rámci programu podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/18

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2017
   (2017/C 261/05)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Nemecko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 2.

               (3)

               Správa o Nemecku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 22. februára 2017. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Konštatuje sa predovšetkým, že pretrvávajúci prebytok bežného účtu má cezhraničný význam a odráža – popri silnej integrácii a výkonnosti vysoko konkurenčného priemyslu tejto krajiny v medzinárodnom rozdelení práce – aj nadmerné úspory a utlmené investície v súkromnom aj vo verejnom sektore. Prebytok bežného účtu sa v roku 2015 ešte viac zvýšil, v roku 2016 zostal do veľkej miery nezmenený a očakáva sa, že zostane aj naďalej na vysokej úrovni. Riešenie otázky prebytku môže mať vplyv na vyhliadky obnovy rovnováhy vo zvyšku eurozóny a Únie, pretože dynamickejší domáci dopyt v Nemecku môže uľahčiť potrebné oddlženie vo vysoko zadlžených členských štátoch. Napriek nízkym úrokovým sadzbám, ktoré vytvárajú priaznivé podmienky financovania, je podiel podnikových investícií na HDP stále utlmený. Hoci oživenie súkromnej spotreby pokračovalo, úspory domácností dosiahli v rámci Únie rekordne vysoké úrovne. Potreba konať je obzvlášť naliehavá v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na nemecké hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť a cezhraničný význam, aj na hospodársku a menovú úniu.

               (4)

               Nemecko predložilo 13. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017 a 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Nemecko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje rozpočtový prebytok na úrovni medzi ¼ a ½% HDP v rokoch 2017 až 2021. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne poklesne až na 57 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy a ktorý neschválil nezávislý orgán, je realistický.

               (7)

               Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2017 prebytok vo výške 0,6 % HDP a v roku 2018 prebytok vo výške 0,3 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Dlh verejnej správy bude podľa prognózy aj naďalej vykazovať stabilnú klesajúcu tendenciu nad rámec požiadaviek dlhového pravidla. Rada celkovo zastáva názor, že Nemecko v roku 2017 a 2018 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Zároveň tu existuje priestor na podnietenie domáceho dopytu, a to pomocou fiškálnej politiky s cieľom predovšetkým dosiahnuť trvalo rastúci trend investícií a vytvorením podmienok pre vyšší rast reálnych miezd.

               (8)

               Verejné investície ako podiel na HDP zostávali do značnej miery konštantné a sú pod priemerom eurozóny. Sklz vo verejných investíciách pretrváva najmä na úrovni obcí, kde čisté investície v roku 2016 zostali negatívne. Táto situácia pretrváva napriek opatreniam prijatým v uplynulých rokoch a aj napriek zásadným zvýšeniam verejných investícií na úrovni verejnej správy v rokoch 2015 a 2016. V roku 2016 sa prijali dodatočné opatrenia, ktoré by mali rozšíriť priestor pre verejné investície, a to na spolkovej úrovni i na úrovni obcí. Medzi tieto opatrenia patrí aj reforma spolkových fiškálnych vzťahov, ktorá po prijatí nadobudne účinnosť v roku 2020. Plánovanie a realizácia investícií do infraštruktúry na úrovni obcí by sa navyše mali zlepšiť rozšírením poradenských služieb v oblasti plánovania investícií do infraštruktúry tak, aby tieto služby zahŕňali aj obce. To sa zdá mimoriadne dôležité, keďže investičné infraštruktúrne projekty v spolkových krajinách a obciach sa realizujú len v malej miere a brzdia ich prekážky spočívajúce v kapacitách a plánovaní. Priaznivá rozpočtová pozícia vo všeobecnosti naznačuje existujúci fiškálny priestor napríklad na to, aby sa poskytli dodatočné finančné prostriedky s cieľom zvýšiť verejné investície na všetkých úrovniach verejnej správy.

               (9)

               Celkové verejné a súkromné výdavky na vzdelávanie a výskum boli v posledných rokoch pomerne stabilné v pomere k HDP, avšak výdavky ma vzdelávanie sa naďalej pohybovali pod priemerom Únie. V roku 2015 predstavovali celkové výdavky spoločne na vzdelávanie aj výskum 9,1 % HDP a nedosiahol sa tak národný cieľ 10 %. Ďalšie investície do vzdelávania, výskumu a inovácií majú kľúčový význam pre hospodársky úspech Nemecka v budúcnosti a predovšetkým pre účinnú integráciu žiadateľov o azyl, utečencov a migrantov, ktorí prišli v poslednom čase. V snahe dosiahnuť túto integráciu Nemecko už vyvinulo značné úsilie, najmä v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. V nadchádzajúcich rokoch bude potrebné zachovať úsilie v rámci celého vzdelávacieho sektora.

               (10)

               Nemecký daňový systém je naďalej zložitý, náklady na daňovú správu sú vysoké a viaceré daňové predpisy týkajúce sa právnických osôb môžu brzdiť súkromné investície. Napriek výrazným zníženiam patria kapitálové náklady právnických osôb v Nemecku stále medzi najvyššie v krajinách EÚ-28. Pri započítaní miestnej živnostenskej dane (Gewerbesteuer) a solidárneho príplatku dosiahla najvyššia zákonná sadzba dane z príjmu právnických osôb v roku 2016 úroveň 30,2 %. Táto hodnota výrazne prekračovala nevážený priemer Únie, ktorý bol na úrovni 22,8 %. Efektívna priemerná daňová sadzba je 28,2 % v porovnaní s neváženým priemerom Únie na úrovni 21,1 %. Zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní právnických osôb bolo v roku 2016 siedme najvyššie v EÚ. Na úrovni akcionárov je rozsah zvýhodňovania dlhu podobný. To je dôležité najmä v prípade malých a stredných podnikov (MSP), ktoré majú zvyčajne domácich akcionárov. Zníženie kapitálových nákladov na vlastné imanie by mohlo posilniť súkromné investície a nedostatočne rozvinutý nemecký trh s rizikovým kapitálom. Ďalšími prvkami daňového systému, ktoré môžu narúšať finančné a investičné rozhodnutia, sú: zahrnutie neziskových prvkov do daňového základu miestnej živnostenskej dane, obmedzenia týkajúce sa prenosu strát do budúcich období a daňové deformácie súvisiace s voľbou právnej formy. Medzi ďalšie právne úpravy, ktoré môžu znížiť priaznivé nastavenie daňového systému pre investície, patrí režim odpisovania, úroková sadzba používaná na výpočet odpočítateľných príspevkov na dôchodkové zabezpečenie, zdaňovanie kapitálových ziskov a hotovostné účtovníctvo na účely dane z pridanej hodnoty. Dodatočné všeobecné a IT špecifické funkčné právomoci spolkovej daňovej správy voči daňovým správam spolkových krajín, ktoré boli dohodnuté ako súčasť reformy spolkových fiškálnych vzťahov, by mohli v prípade správnej implementácie pomôcť urýchliť modernizáciu daňovej správy.

               (11)

               Investície rizikového kapitálu sa v Nemecku zvýšili, avšak tento trh je v medzinárodnom porovnaní stále nedostatočne rozvinutý. Investície rizikového kapitálu predstavovali v roku 2015 približne 0,03 % HDP, čo je mierne nad priemerom EÚ, ale stále pod priemerom členských štátov ako Fínsko, Spojené kráľovstvo, Švédsko, Írsko alebo Francúzsko a výrazne menej ako v prípade nečlenských štátov ako Izrael a Spojené štáty. Konkrétne sa zdá, že trh s rizikovým kapitálom v Nemecku nedokáže poskytovať väčšie investície pre neskoršie fázy podnikania. Spolková vláda urobila celý rad opatrení na podporu investícií rizikového kapitálu. Napríklad zjednodušila zdanenie investičných fondov, zlepšila možnosť prenosu strát do budúcich období v systéme zdaňovania príjmov právnických osôb a rozšírila program INVEST pre podnikateľských anjelov.

               (12)

               Posun smerom k energii z obnoviteľných zdrojov si vyžaduje značné investície do elektrickej prenosovej a distribučnej sústavy. Plánované investície do vnútroštátnej elektrickej infraštruktúry sa však značne oneskorili. Do konca roku 2016 sa realizovalo len približne 35 % projektov týkajúcich sa sietí ultra-vysokého napätia uvedených v zákone o rozšírení energetickej siete z roku 2009, a to najmä pre nesúhlas verejnosti. Z celkovej dĺžky 6 100 km elektrického vedenia, výstavba ktorého sa podľa spolkového zákona o pláne potrieb (nadobudol účinnosť v roku 2015) plánuje v období do roku 2024/2025, bolo schválených len približne 6 % a iba 1 % vedenia sa aj postavilo.

               (13)

               Stále existujú prekážky brániace plnému využitiu prínosov digitalizácie. Nemecko napríklad nedosahuje dobré výsledky, pokiaľ ide o dostupnosť vysokorýchlostných a ultrarýchlostných širokopásmových pripojení, najmä v polomestských a vidieckych regiónoch. Používanie počítačov je u mladých Nemcov v porovnaní s inými štátmi slabé a v mnohých školách chýba širokopásmové pripojenie. Výkonnosť v oblasti digitálnych verejných služieb je takisto pod priemerom Únie. V oblasti digitalizácie zaostávajú najmä malé a stredné podniky. Iba jedna pätina MSP má digitalizačnú stratégiu. Zriadená bola sieť centier excelentnosti pre MSP, ktorá má zintenzívniť a urýchliť digitalizáciu MSP, pričom platforma „Industrie 4.0“ spája všetky relevantné zainteresované strany. Zatiaľ čo investície podnikov do výskumu a vývoja narastajú a Nemecko sa blíži k dosiahnutiu svojho cieľa intenzity výskumu a vývoja v rámci stratégie Európa 2020, investície sa čoraz viac sústreďujú vo veľkých spoločnostiach a podiel MSP v tomto smere klesá. Starnutie obyvateľstva môže mať navyše v nadchádzajúcich rokoch takisto vplyv na podnikateľskú činnosť.

               (14)

               Naďalej existujú výrazné regulačné prekážky v sektore služieb pre podniky a pri regulovaných povolaniach. Úroveň obmedzení je vyššia ako priemer Únie predovšetkým v prípade architektov, inžinierov, právnikov a účtovníkov/daňových poradcov. Okrem toho, miera obnovy podnikania je pri týchto povolaniach výrazne nižšia ako priemer Únie, čo zrejme poukazuje na relatívne nízku dynamiku a hospodársku súťaž v oblasti odborných služieb v Nemecku. Medzi tieto prekážky patria obmedzenia týkajúce sa držby podielov a právnej formy v prípade architektov a inžinierov, ako aj multidisciplinárne obmedzenia pre architektov, inžinierov a právnikov. Zmiernenie týchto prekážok by mohlo vyvolať intenzívnejšiu hospodársku súťaž, čo by mohlo viesť k vstupu väčšieho počtu podnikov na trh, a to by spotrebiteľom prinieslo výhody vo forme nižších cien a väčšieho výberu. V januári 2017 Komisia predložila reformné odporúčania v oblasti regulácie odborných služieb, ktoré boli súčasťou balíka opatrení na riešenie prekážok na trhoch so službami.

               (15)

               Zamestnanosť naďalej stúpa a nezamestnanosť klesla na historicky najnižšiu úroveň. Nárast zamestnanosti však nastal sčasti v dôsledku nárastu práce na čiastočný úväzok, najmä u žien, a len čiastočne sa premietol do súhrnného nárastu reálnych miezd, ktorý sa v roku 2016 spomalil. Faktory odrádzajúce druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od práce a rozšírenosť práce na čiastočný úväzok stoja v ceste plnohodnotnému využívaniu potenciálu trhu práce. Lepšia ponuka kvalitnej a cenovo dostupnej celodennej starostlivosti o deti, celodenných škôl a nedávno zreformovanej dlhodobej starostlivosti je rozhodujúcim faktorom pre zvyšovanie účasti žien v pracovnom procese. Spoločné zdanenie príjmov pre manželské páry a bezplatné zdravotné poistenie pre nepracujúceho manžela či manželku odrádza druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti – často ženy – od toho, aby nastúpili do zamestnania alebo si zvýšili počet odpracovaných hodín. Nižšia miera účasti na trhu práce je navyše spojená s vysokým rozdielom v odmeňovaní žien a mužov – v roku 2015 až 22 % v porovnaní s priemerom Únie vo výške 16,3 %.

               (16)

               „Minizamestnania“ sú napriek miernemu poklesu stále rozšírené, pričom v septembri 2016 malo minizamestnanie ako jedinú prácu približne 4,8 milióna ľudí. Počet dočasných agentúrnych pracovníkov sa od roku 2005 strojnásobil a v júni 2016 dosiahol približne 1 milión osôb (takmer 3 % celkovej zamestnanosti). Ochrana pred potenciálnym zneužívaním pri dočasnej agentúrnej práci a pracovných zmluvách sa má podľa očakávaní zlepšiť, ale tento vývoj je vhodné monitorovať. Okrem toho sa zdá, že v prípade zmlúv na dobu určitú je neupravený rozdiel v odmeňovaní pomerne vysoký v porovnaní s trvalými pracovnými zmluvami.

               (17)

               Daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkou mzdou je v porovnaní s inými členskými štátmi vysoké, čo znižuje pracovné stimuly, čistý plat zamestnancov a príležitosti na spotrebu. Nemecko zvýšilo nezdaniteľné minimum dane z príjmu fyzických osôb a prídavky na deti a upravilo pásma dane z príjmu. Z týchto opatrení majú zvyčajne prospech skupiny s nízkym a stredným príjmom, ale ich celkový vplyv na daňovo-odvodové zaťaženie bude obmedzený. Napriek nedávnym výrazným nárastom reálneho disponibilného príjmu treba konštatovať, že vývoj miezd a vývoj produktivity sa dlhodobo navzájom vzďaľujú, čo vedie k značnej nahromadenej medzere. Vyšší nárast reálnych miezd by zároveň prispel k zníženiu vysokých vonkajších nerovnováh.

               (18)

               Nemecko vyvinulo značné úsilie pri prijímaní žiadateľov o azyl a pri začleňovaní utečencov a iných migrantov. Zdá sa, že existuje priestor na ďalšie zlepšenia, keďže v roku 2016 sa počet utečencov uchádzajúcich sa o prácu zvýšil na približne 9 % všetkých uchádzačov o prácu. Začlenenie ľudí s migrantským pôvodom, a najmä žien, do pracovného trhu je stále veľkou výzvou, ktorá sa – okrem iného prostredníctvom vzdelávacieho systému – týka aj detí narodených v Nemecku, ktorých rodičia sa narodili mimo Únie.

               (19)

               Prospech z celkového pozitívneho hospodárskeho vývoja a priaznivého vývoja na trhu práce za posledné roky nepociťujú všetci členovia spoločnosti rovnako. Nerovnosť príjmov isté obdobie narastala a len nedávno sa začala zmierňovať, pričom majetková nerovnosť zostáva jedna z najvyšších v eurozóne. Dobrá výkonnosť trhu práce navyše neviedla k zníženiu rizika chudoby. Miera rizika chudoby v starobe je nad priemerom Únie a počet ľudí ohrozených chudobou v staršom veku sa pravdepodobne v nadchádzajúcich rokoch zvýši. Miera náhrady v zákonnom dôchodkovom systéme sa bude podľa prognóz ďalej znižovať. Zároveň platí, že miera účasti v druhom alebo treťom pilieri dôchodkových systémov je príliš nízka na to, aby kompenzovala znižovanie miery náhrady v prvom pilieri pre všetkých. Ak nedôjde k vyváženiu, očakáva sa z tohto dôvodu zhoršenie primeranosti dôchodkov. Budúcnosť ukáže, do akej miery môžu byť účinné nedávne reformy s cieľom zvýšiť stimuly pre neskorší odchod do dôchodku (Flexi-Rente) pri vyrovnávaní účinku stimulov pre predčasný odchod do dôchodku zavedených v roku 2014.

               (20)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (21)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a zastáva názor (5), že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (22)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2017 a program stability na rok 2017. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Využiť pri rešpektovaní strednodobého cieľa fiškálne a štrukturálne politiky na podporu potenciálneho rastu a domáceho dopytu, ako aj na dosiahnutie udržateľného stúpajúceho trendu investícií. Zrýchliť tempo verejných investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, najmä v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií, a riešiť prekážky investícií do infraštruktúry týkajúce sa kapacít a plánovania. Ďalej zlepšovať efektívnosť daňového systému a jeho priaznivé nastavenie pre investície. Podnecovať hospodársku súťaž v oblasti služieb pre podniky a regulovaných povolaní.

               2.

               Znížiť faktory, ktoré odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od práce, a uľahčiť prechod k štandardnému zamestnaniu. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkou mzdou. Vytvoriť podmienky pre vyšší rast reálnych miezd, rešpektujúc úlohu sociálnych partnerov.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/53

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2016
   (2016/C 299/13)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Švédsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Švédsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 predstavila výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä vysoký a narastajúci dlh domácností súvisiaci s vysokými a rastúcimi cenami nehnuteľností v kontexte pozitívnych úverových tokov predstavuje riziká neusporiadanej nápravy s dôsledkami pre reálnu ekonomiku a bankový sektor. Boli prijaté politické opatrenia v oblasti makroprudenciálneho dohľadu, ktoré však môžu byť ešte stále nedostatočné. Naďalej ostávajú medzery v politike v oblasti zdanenia bývania, amortizácie hypoték, fungovania ponuky bývania a trhu s prenájmom.

               (3)

               Švédsko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Švédsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu na rok 2016 vláda plánuje dosiahnuť celkové saldo na úrovni –0,4 % HDP a počas celého programového obdobia aj naďalej dosahovať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2016 na 42,5 % a bude aj naďalej klesať až na úroveň 39,1 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný do roka 2016 a následne opatrný. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálne saldo bude v roku 2016 –0,5 % HDP a v roku 2017 –0,9 % HDP, teda nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Možné budúce odchýlky by sa posudzovali vzhľadom na požiadavku udržať štrukturálne saldo nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Švédsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)

               Dlh domácností je vo Švédsku na veľmi vysokej úrovni a za posledné desaťročie zaznamenáva jednu z najvyšších mier rastu v Únii. Pomer dlhu domácností k ročnému disponibilnému príjmu dosiahol v roku 2015 podľa odhadov Riksbank (centrálna banka Švédska) 175 % a vo vzťahu k HDP bol na úrovni 87 %. Švédsko má jeden z najsilnejších daňových stimulov pre vlastníctvo obytných nehnuteľnosti v Únii vďaka pomerne nízkym daniam z nehnuteľností a vysokej odpočítateľnosti úrokov z hypotekárnych úverov. Vysoká úroveň zadlženia domácností predstavuje riziko pre makroekonomickú stabilitu. Vláda prijala určité opatrenia na zastavenie zadlženia domácností vrátane právnej úpravy, ktorú parlament prijal 23. marca 2016 a ktorej cieľom je ukladať povinné amortizačné požiadavky na nové hypotekárne úvery. Prijatie tohto kľúčového opatrenia sa značne oneskorilo z dôvodu polemiky o tom, či má švédsky orgán makroprudenciálneho dohľadu právny mandát na zavedenie takejto požiadavky. Ak nedôjde k revízii právneho rámca týkajúceho sa právomoci orgánu makroprudenciálneho dohľadu, existuje riziko, že z podobných dôvodov sa môžu oneskoriť aj ďalšie opatrenia, ktoré budú možno potrebné na riešenie narastajúcich nerovnováh vo Švédsku. Vláda okrem toho neprijala žiadne opatrenia na prispôsobenie fiškálnych stimulov, a to napríklad znížením daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov alebo revíziou zdaňovania nehnuteľností.

               (7)

               Švédsky trh s bývaním je aj naďalej potenciálnym zdrojom nestability. V posledných 20 rokoch ceny obytných nehnuteľností takmer neustále rástli, najmä v metropolitných oblastiach Štokholmu a Göteborgu. Ceny obytných nehnuteľností stále rastú, a to nielen z dôvodu pevných základných ukazovateľov, ako je rast disponibilných príjmov, ale tiež v dôsledku štrukturálnych nedostatkov na trhu s bývaním. Ponuku obytných nehnuteľností brzdí neúčinné využívanie existujúceho bytového fondu, vysoký stupeň regulácie nájmu, slabá hospodárska súťaž v stavebníctve, nedostatočná dostupnosť pozemkov pre novú výstavbu a zdĺhavé a zložité plánovacie postupy. Súčasná koncepcia dane z transakcií týkajúcich sa kapitálových ziskov z predaja nehnuteľností obmedzuje potenciál efektívnejšieho využívania súčasného bytového fondu. Štrukturálne nedostatky vedú k nedostatočným investíciám do bývania a všeobecnej nedostatočnej ponuke bývania a prispievajú k neustálemu nárastu cien obytných nehnuteľností. Nedostatok cenovo dostupného bývania takisto obmedzuje mobilitu na trhu práce a je prekážkou účinného začlenenia prisťahovalcov do trhu práce. Vláda prijala určité opatrenia vrátane zvýšenia verejného financovania pre investície do sektora bývania a zjednodušenia niektorých postupov plánovania. V decembri 2015 sa v rámci prieskumu hospodárskej súťaže v stavebníctve navrhol súbor možných opatrení, ako napr. zvýšenie transparentnosti v oblasti zákaziek na výstavbu sociálneho bývania. Vláda však nedosiahla žiadny pokrok pri reforme systému stanovovania nájomného.

               (8)

               Napriek pomerne dobrým výsledkom v oblasti investícií Švédsko čelí problémom, ktoré môžu mať negatívny vplyv na jeho dlhodobú konkurencieschopnosť. Najmä štrukturálne nedostatky na trhu s bývaním brzdia investície do tejto oblasti. Investície do infraštruktúry na zlepšenie miery prepojenia v mestských oblastiach a medzi nimi sú nedostatočné vzhľadom na obmedzenia spôsobené nedostatočnou ponukou bývania.

               (9)

               Podľa prieskumu PISA Švédsko zaznamenalo v poslednom desaťročí najväčší prepad spomedzi krajín OECD, pokiaľ ide o výsledky vo vzdelávaní 15-ročných, a teraz je v tejto oblasti pod priemerom EÚ i OECD. Hrozí, že zhoršujúce sa výsledky v oblasti školského vzdelávania môžu v dlhodobom horizonte vyvinúť tlak na konkurencieschopnosť a inovačné kapacity Švédska. Významné rozdiely vo výsledkoch medzi študentmi s migrantským pôvodom a ostatnými študentmi ešte zhoršujú problémy vo vzdelávaní. Tieto rozdiely si zasluhujú osobitnú pozornosť so zreteľom na vysoký počet novoprišlých mladých migrantov, ktorých je potrebné začleniť do vzdelávacieho systému. Nejasné mechanizmy financovania škôl v kombinácii s nesystematickým monitorovaním používania finančných prostriedkov na rôznych úrovniach školského systému bránia v efektívnom využívaní zdrojov. Vláda sprístupnila ďalšie finančné prostriedky na zlepšenie výsledkov a rovnosti vo vzdelávaní a podniká kroky na začlenenie novoprišlých migrantov do vzdelávania.

               (10)

               Vysoký prílev utečencov zaznamenaný za posledný rok má pre Švédsko viaceré sociálne a hospodárske dôsledky. Kým v krátkodobom horizonte sa očakáva, že prílev utečencov zvýši verejné výdavky a vytvorí dodatočný domáci dopyt, a tým zvýši HDP, strednodobý vplyv na zamestnanosť a rast závisí od úspešnej integrácie utečencov na trhu práce a ich sociálneho začlenenia, a to aj prostredníctvom vzdelávacej podpory. Táto záležitosť je na poprednom mieste politického programu na úrovni EÚ aj členských štátov a bude pozorne monitorovaná a analyzovaná okrem iného aj v správe o tejto krajine na rok 2017.

               (11)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (12)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a zastáva názor (4), že možno očakávať, že Švédsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (13)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týtmo cieľom:

               1.

               Riešiť nárast dlhu domácností prispôsobením fiškálnych stimulov, a to najmä postupným obmedzením daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo zvýšením periodických daní z nehnuteľného majetku. Zabezpečiť, aby orgán makroprudenciálneho dohľadu mal právny mandát na včasné vykonanie opatrení na zabezpečenie finančnej stability. Podporiť investície do bývania a zlepšiť efektívnosť trhu s bývaním, a to aj prostredníctvom zavedenia väčšej pružnosti pri stanovovaní cien nájomného a prostredníctvom revízie koncepcie dane z kapitálových ziskov s cieľom umožniť viac transakcií s obytnými nehnuteľnosťami.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  3. marca 2008 , ktorým sa z dôvodu pristúpenia Bulharskej republiky, Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Rumunska, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky upravuje odporúčanie 98/376/ES o parkovacích preukazoch pre invalidov

text:
               7.3.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 63/43

      ODPORÚČANIE RADY

   z 3. marca 2008,
   ktorým sa z dôvodu pristúpenia Bulharskej republiky, Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Rumunska, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky upravuje odporúčanie 98/376/ES o parkovacích preukazoch pre invalidov
   (2008/205/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Akt o pristúpení z roku 2003, a najmä na jeho článok 57,
   so zreteľom na Akt o pristúpení z roku 2005, a najmä na jeho článok 56,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               V prípade niektorých aktov, ktoré zostávajú v platnosti po 1. januári 2007 a ktoré si vyžadujú úpravu z dôvodu pristúpenia, neboli ustanovené potrebné úpravy v aktoch o pristúpení.

               (2)

               Podľa článku 57 Aktu o pristúpení z roku 2003 a podľa článku 56 Aktu o pristúpení z roku 2005 Rada prijme potrebné úpravy vo všetkých prípadoch, v ktorých Rada prijala pôvodný akt.

               (3)

               Odporúčanie Rady 98/376/ES zo 4. júna 1998 o parkovacích preukazoch pre invalidov (1) by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Odporúčanie 98/376/ES sa mení a dopĺňa tak, ako je stanovené v prílohe.

      V Bruseli 3. marca 2008

            Za Radu

            predseda

         J. PODOBNIK

      (1)  Ú. v. ES L 167, 12.6.1998, s. 25.

      PRÍLOHA
      Odporúčanie 98/376/ES sa mení a dopĺňa takto:

                  1.

                  v siedmej zarážke bodu D prílohy sa zoznam rozlišujúcich kódov nahrádza takto:

                              „B

                              :

                              Belgicko

                              BG

                              :

                              Bulharsko

                              CZ

                              :

                              Česká republika

                              DK

                              :

                              Dánsko

                              D

                              :

                              Nemecko

                              EST

                              :

                              Estónsko

                              IRL

                              :

                              Írsko

                              EL

                              :

                              Grécko

                              E

                              :

                              Španielsko

                              F

                              :

                              Francúzsko

                              I

                              :

                              Taliansko

                              CY

                              :

                              Cyprus

                              LV

                              :

                              Lotyšsko

                              LT

                              :

                              Litva

                              L

                              :

                              Luxembursko

                              H

                              :

                              Maďarsko

                              M

                              :

                              Malta

                              NL

                              :

                              Holandsko

                              A

                              :

                              Rakúsko

                              PL

                              :

                              Poľsko

                              P

                              :

                              Portugalsko

                              RO

                              :

                              Rumunsko

                              SLO

                              :

                              Slovinsko

                              SK

                              :

                              Slovensko

                              FIN

                              :

                              Fínsko

                              S

                              :

                              Švédsko

                              UK

                              :

                              Spojené kráľovstvo“;

                  2.

                  v bode E prílohy sa druhý odsek nahrádza takto:
                  „Ak si členský štát želá uviesť údaje v inom národnom jazyku, ako je jeden z týchto jazykov: anglický, bulharský, český, dánsky, estónsky, fínsky, francúzsky, grécky, holandský, írsky, litovský, lotyšský, maďarský, maltský, nemecký, poľský, portugalský, rumunský, slovenský, slovinský, španielsky, švédsky alebo taliansky, vypracúva dvojjazyčné znenie preukazu, pričom používa jeden z uvedených jazykov bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia tejto prílohy.“


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 27. marca 2015 – Rade Európskej únie o externom audítorovi Deutsche Bundesbank (ECB/2015/14)

text:
               6.5.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 149/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 27. marca 2015
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Deutsche Bundesbank
   (ECB/2015/14)
   (2015/C 149/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Deutsche Bundesbank, Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2014. Je preto potrebné vymenovať externého audítora od finančného roka 2015.

               (3)

               Deutsche Bundesbank si za svojho externého audítora na finančné roky 2015 až 2020 vybrala spoločnosť KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft vymenovaná za externého audítora Deutsche Bundesbank na finančné roky 2015 až 2020.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 27. marca 2015

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  5. decembra 2008 Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2008/19)

text:
               17.12.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 322/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 5. decembra 2008
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta
   (ECB/2008/19)
   (2008/C 322/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasných externých audítorov Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta sa skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2008. Je preto potrebné vymenovať externého audítora od finančného roka 2009.

               (3)

               Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta si za svojho externého audítora na finančné roky 2009 až 2013 vybrala spoločnosť KPMG,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG vymenovaná za externého audítora Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta na finančné roky 2009 až 2013.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 5. decembra 2008

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie Komisie z  19. októbra 2009 o postupoch úľavy na zrážkovej dani (Text s významom pre EHP)

text:
               24.10.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 279/8

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 19. októbra 2009
   o postupoch úľavy na zrážkovej dani
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/784/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä jej článok 211 druhú zarážku,
   keďže:

               (1)

               Mnohé členské štáty uplatňujú na príjmy z cenných papierov zrážkovú daň. Zrážkovú daň odpočítava buď emitent cenných papierov alebo finančný sprostredkovateľ, ktorý je zapojený do výplaty príjmu.

               (2)

               Štát pôvodu a štát bydliska v mnohých prípadoch zdieľajú právo na zdaňovanie, vzhľadom na čo môžu mať nerezidentní investori právo na nižšiu sadzbu zrážkovej dane, resp. na oslobodenie od dane v štáte pôvodu na základe dohovorov o zamedzení dvojitého zdanenia alebo vnútroštátnych zákonov, avšak postupy na zníženie sadzieb zrážkovej dane v štáte pôvodu, resp. na požadovanie vrátenia zrazenej dane sú často zložité a v jednotlivých členských štátoch sa značne líšia.

               (3)

               Mnohé členské štáty obmedzujú možnosť poskytovať služby sprostredkúvania zrážkovej dane na finančných sprostredkovateľov, ktorí sú usadení v rámci ich vlastnej jurisdikcie.

               (4)

               Z tejto situácie vyplývajúca zložitosť je prekážkou fungovania kapitálových trhov a zvyšujú sa ňou náklady na cezhraničné vysporiadavanie. V Giovanniniho správach nazvaných „Mechanizmy cezhraničného zúčtovania a vysporiadavania v Európskej únii“ (1) (2001) a „Druhá správa o zúčtovaní a vysporiadavaní v EÚ“ (2) (2003) bol tento aspekt identifikovaný ako prekážka efektívnych cezhraničných investícií do cenných papierov.

               (5)

               V dvoch správach Skupiny expertov na dodržiavanie fiškálnych predpisov (FISCO) (3) – v „Prieskumovej štúdii o postupoch dodržiavania fiškálnych predpisov súvisiacich so zúčtovaním a vysporiadavaním v rámci EÚ“ (2006) a v druhej správe (2007) o „Riešeniach prekážok dodržiavania fiškálnych predpisov súvisiacich s činnosťami po obchodovaní v rámci EÚ“ – sa prešetrovali jestvujúce postupy úľavy na zrážkovej dani a navrhovali spôsoby, ako by sa dali vykonávať efektívnejšie.

               (6)

               Ako sa uvádza v týchto správach, udelenie úľavy na zrážkovej dani v štáte pôvodu namiesto uplatňovania postupu vrátenia dane by bolo zásadným krokom vpred smerom k zjednodušeniu postupov zrážkovej dane.

               (7)

               Na príjmy z cenných papierov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov Spoločenstva, konkrétne smernice Rady 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch (4) a smernice Rady 2003/49/ES z 3. júna 2003 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom na výplaty úrokov a licenčných poplatkov medzi združenými spoločnosťami rôznych členských štátov (5), by sa tieto postupy zjednodušenia nemali vzťahovať. Nevyžaduje sa ani uplatňovanie zrážkovej dane, ktorú ukladajú niektoré členské štáty namiesto výmeny informácií počas prechodného obdobia podľa článku 11 smernice Rady 2003/48/ES z 3. júna 2003 o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov (6).

               (8)

               Ak vo výnimočných prípadoch úľava na dani v štáte pôvodu nie je prípustná, členský štát pôvodu by mohol zároveň vylepšiť súčasnú situáciu zriadením rýchleho postupu vrátenia dane.

               (9)

               S cieľom zaistiť neutrálne podmienky hospodárskej súťaže medzi finančnými sprostredkovateľmi Spoločenstva je vhodné umožniť finančným sprostredkovateľom sídliacim v členských štátoch iných, než členských štátoch pôvodu, ktoré stoja medzi emitentom cenných papierov a vlastníkom požitkov, aby sa zúčastňovali postupov zrážkovej dane ako informační zástupcovia alebo zástupcovia pre zrážkovú daň.

               (10)

               S finančnými sprostredkovateľmi, ktorí sú usadení v krajinách EZVO, by sa malo zaobchádzať rovnakým spôsobom, ako s finančnými sprostredkovateľmi usadenými v členských štátoch, pokiaľ tieto krajiny umožňujú administratívnu pomoc, ktorej úroveň je rovnocenná úrovni ustanovenej v smernici Rady 77/799/EHS z 19. decembra 1977 o vzájomnej pomoci príslušných úradov členských štátov v oblasti priamych daní a dane poistnej prémie (7) a v smernici Rady 2008/55/ES z 26. mája 2008 o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok týkajúcich sa určitých poplatkov, odvodov, daní a ďalších opatrení (8).

               (11)

               Členské štáty majú legitímne právo ochraňovať svoje daňové príjmy, vzhľadom na čo by im malo byť dovolené vyžadovať od finančných sprostredkovateľov, aby získali predchádzajúce povolenie alebo súhlas s tým, že môžu konať ako informační zástupcovia alebo zástupcovia pre zrážkovú daň.

               (12)

               Ak by sa finančným sprostredkovateľom povolilo podávať ďalším finančným sprostredkovateľom v reťazci úschovy cenných papierov iba združené informácie o sadzbe zrážkovej dane, viedlo by to k významným úsporám u všetkých dotknutých strán a odstránili by sa tým obavy o ochranu údajov a hospodársku súťaž v súvislosti s prenosom informácií klienta medzi finančnými sprostredkovateľmi.

               (13)

               Ďalšie zjednodušenie by sa mohlo dosiahnuť tým, že popri osvedčeniach o bydlisku by sa pripustili alternatívne dôkazy nároku investorov na úľavy na dani, ako napr. vlastná certifikácia a informácie o totožnosti v držbe finančných sprostredkovateľov podľa povinností ustanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (9).

               (14)

               S cieľom znížiť administratívne zaťaženie by sa finančným sprostredkovateľom malo umožniť archivovať dokumentáciu v elektronickej podobe.

               (15)

               Členské štáty by mali využiť možnosti výmeny informácií podľa právnych predpisov Spoločenstva a bilaterálnych daňových dohovorov a zapojiť sa do spoločných alebo individuálnych kontrol s cieľom overiť, či finanční sprostredkovatelia dodržiavajú svoje povinnosti. Zároveň by mali využiť smernicu 2008/55/ES a akékoľvek rovnocenné budúce nástroje na vymáhanie daňových príjmov od iného členského štátu alebo od krajiny EZVO.

               (16)

               Predstavitelia členských štátov v pracovnej skupine IV Komisie pre oblasť priamych daní a v Európskom výbore pre cenné papiere túto záležitosť podrobne prediskutovali. Paralelné aktivity v oblasti postupov úľavy na zrážkovej dani zároveň prebiehajú v Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD),

         TÝMTO ODPORÚČA:
   1.   Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

   1.1.   Toto odporúčanie sa týka zlepšení postupov členských štátov pri udeľovaní úľavy na zrážkovej dani pri cezhraničných príjmoch z cenných papierov vytvorených investormi sídliacimi v Spoločenstve podľa dohovorov o zamedzení dvojitého zdanenia alebo podľa ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov.
   1.2.   Toto odporúčanie sa uplatňuje na príjmy z cenných papierov pochádzajúce z členského štátu a vyplácané prostredníctvom jedného alebo viacerých finančných sprostredkovateľov usadených v Spoločenstve alebo v krajinách EZVO, ktorí poskytujú administratívnu pomoc, ktorej úroveň je rovnocenná úrovni ustanovenej v smernici 77/799/EHS a smernici 2008/55/ES.
   1.3.   Toto odporúčanie sa nevzťahuje na príjmy z cenných papierov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 90/435/EHS alebo smernice 2003/49/ES alebo na zrážkovú daň, ktorú vyberajú niektoré členské štáty počas prechodného obdobia v súlade s článkom 11 smernice 2003/48/ES.
   2.   Vymedzenie pojmov

   Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               a)

               „príjmy z cenných papierov“ sú dividendy, úroky alebo iné príjmy, ktoré môžu generovať cenné papiere a ktoré podliehajú zrážkovej dani v členskom štáte pôvodu;

               b)

               „členský štát pôvodu“ je členský štát, v ktorom na daňové účely sídli emitent cenných papierov generujúcich príjmy;

               c)

               „členský štát bydliska“ je členský štát, v ktorom na daňové účely sídli vlastník požitkov z príjmov z cenných papierov;

               d)

               „finančný sprostredkovateľ“ je centrálny depozitár cenných papierov, úverová inštitúcia alebo ktorýkoľvek schválený alebo dohľadovaný hospodársky subjekt v reťazci úschovy cenných papierov medzi emitentom cenných papierov a vlastníkom požitkov;

               e)

               „vlastník požitkov“ je investor, ktorý dostáva príjmy z cenných papierov pre svoj vlastný úžitok;

               f)

               „informačný zástupca“ je finančný sprostredkovateľ, ktorého členský štát pôvodu oprávnil na prebratie zodpovednosti za overovanie nároku investora na úľavu na dani a oznamovanie týchto informácií ďalšiemu finančnému sprostredkovateľovi v reťazci úschovy cenných papierov tak, aby sa tieto informácie nakoniec dostali k zástupcovi pre zrážkovú daň;

               g)

               „zástupca pre zrážkovú daň“ je informačný zástupca, ktorého členský štát pôvodu zároveň oprávnil na prebratie zodpovednosti za zrazenie dane v príslušnej sadzbe v mieste pôvodu a zaplatenie tejto zrazenej dane príslušnému daňovému orgánu členského štátu pôvodu;

               h)

               „združené informácie o sadzbe zrážkovej dane“ sú informácie poskytované v podobe, ktorá zoskupuje príjmy z cenných papierov podľa uplatniteľnej sadzby zrážkovej dane bez toho, aby v nej boli identifikovaní vlastníci cenných papierov.

         3.   Úľava na dani v mieste pôvodu

   Členské štáty pôvodu sa vyzývajú, aby udelili úľavu na zrážkovej dani v mieste pôvodu v čase vyplatenia príjmov z cenných papierov za predpokladu, že sú k dispozícii všetky potrebné informácie.
   4.   Štandardizované a rýchle postupy vrátenia dane

   Ak vo výnimočných prípadoch úľava na dani v mieste pôvodu nie je prípustná, členské štáty pôvodu sa vyzývajú, aby ustanovili štandardizovaný a rýchly postup vrátenia dane. Takéto postupy by mali zahŕňať:

               a)

               povolenie pre informačných zástupcov alebo zástupcov pre zrážkovú daň, aby v mene investorov predkladali žiadosti o vrátenie dane daňovým orgánom v členskom štáte pôvodu;

               b)

               používanie jednotného kontaktného miesta na predkladanie a spracúvanie všetkých žiadostí o vrátenie dane a uverejňovanie príslušných informácií o postupoch vrátenia na webových stránkach, a to najmenej v jednom jazyku, ktorý sa obvykle používa v oblasti medzinárodných financií;

               c)

               používanie spoločných formátov žiadostí o vrátenie dane, ktoré by sa dali vypĺňať elektronicky;

               d)

               vrátenie dane v primeranom časovom období, zvyčajne najneskôr do 6 mesiacov od prijatia žiadosti o vrátenie dane zo strany príslušného daňového orgánu za predpokladu, že sú k dispozícii všetky potrebné informácie.

         5.   Úloha informačných zástupcov a zástupcov pre zrážkovú daň

   5.1.   Informačný zástupca, ktorý je najbližšie k investorovi, by za normálnych okolností mal mať najlepšiu možnosť na to, aby zároveň vystupoval ako zástupca pre zrážkovú daň.
   5.2.   Ak tomu tak nie je a ak existuje reťazec úschovy cenných papierov zahŕňajúci niekoľko informačných zástupcov:

               a)

               informačný zástupca nachádzajúci sa najbližšie k investorovi by mal overiť, či má investor právo na úľavu na dani a mal by uložiť prijatú dokumentáciu;

               b)

               informačný zástupca nachádzajúci sa najbližšie k investorovi by mal buď každoročne alebo na požiadanie hlásiť informácie o danom investorovi členskému štátu pôvodu;

               c)

               každý informačný zástupca v reťazci úschovy cenných papierov by mal podávať združené informácie o sadzbe zrážkovej dane ďalšiemu informačnému zástupcovi v reťazci tak, aby sa tieto informácie dostali k zástupcovi pre zrážkovú daň, a

               d)

               zástupca pre zrážkovú daň by mal uplatniť úľavu na zrážkovej dani v mieste pôvodu na základe prijatých združených informácií o sadzbe zrážkovej dane.

         6.   Podmienky pre finančných sprostredkovateľov

   6.1.   Členské štáty pôvodu sa vyzývajú, aby ustanovili primerané a nediskriminačné podmienky a povinnosti, aby sa finanční sprostredkovatelia mohli schvaľovať na to, aby pôsobili ako informační zástupcovia alebo zástupcovia pre zrážkovú daň.
   6.2.   Členské štáty pôvodu sa vyzývajú, aby zrušili udelené schválenie v prípade, že informačný zástupca alebo zástupca pre zrážkovú daň nedodržiava svoje podmienky alebo neplní si povinnosti.
   7.   Dokumentácia slúžiaca ako dôkaz o nároku na úľavu na dani

   7.1.   Členské štáty pôvodu sa vyzývajú, aby popri osvedčeniach o bydlisku vydaných členským štátom bydliska pripustili alternatívne dôkazy nároku investorov na úľavy na dani. Tieto alternatívne dôkazy by mohli zahŕňať vlastnú certifikáciu samotného vlastníka požitkov a dokumentáciu, ktorú zozbierajú informační zástupcovia na základe povinností ustanovených v smernici 2004/39/ES o trhoch s finančnými nástrojmi.
   7.2.   Pri stanovovaní alternatívnych dôkazov uvedených v bode 7.1 môže členský štát pôvodu zohľadňovať úroveň rizika, ktorú by znamenalo napr. stanovenie menej prísnych pravidiel v prípade nárokov na menej ako 1 000 EUR.
   8.   Informácie a dokumentácia v elektronickej podobe

   Členské štáty pôvodu sa vyzývajú, aby umožnili informačným zástupcom a zástupcom pre zrážkovú daň zasielať a archivovať informácie a dokumentáciu v elektronickej podobe.
   9.   Dozor

   Členské štáty sa vyzývajú, aby stanovili postupy na prešetrovanie dodržiavania povinností vytvorených v súlade s týmto odporúčaním zo strany informačných zástupcov a zástupcov pre zrážkovú daň. Sem by mohli patriť jednotlivé a spoločné audity zo strany daňového orgánu členského štátu pôvodu, daňového orgánu členského štátu, v ktorom je usadený informačný zástupca alebo zástupca pre zrážkovú daň, alebo zo strany externých audítorov.
   10.   Ďalší postup

   10.1.   Členské štáty sa povzbudzujú v tom, aby prijali flexibilnejšie pravidlá ako tie, ktoré sú uvedené v tomto odporúčaní v súvislosti so zjednodušením postupov na udeľovanie úľavy na zrážkovej dani pri cezhraničných príjmoch z cenných papierov.
   10.2.   Členské štáty sa vyzývajú, aby preskúmali rozsah pôsobnosti uvedený v tomto odporúčaní s cieľom zaviesť nové, nezaťažujúce informačné kanály na výmenu informácií zamerané na poskytovanie špecifických informácií o investoroch tak členským štátom pôvodu, ako aj členským štátom bydliska. Vzorom pre to by mohli byť postupy vypracované na základe právnych predpisov Spoločenstva, najmä smernice 2003/48/ES.
   10.3.   Členské štáty sa vyzývajú, aby preskúmali možnosť a podmienky toho, keby sa zástupcom pre zrážkovú daň umožnilo započítavať výšku dane, ktorá sa má vrátiť, oproti daniam, ktoré sa majú odviesť daňovým orgánom členského štátu pôvodu.
   10.4.   Členské štáty sa vyzývajú, aby stanovili spoločné podmienky a povinnosti, ktorými sa bude riadiť schvaľovanie finančných sprostredkovateľov na účely tohto odporúčania.
   10.5.   Členské štáty sa vyzývajú, aby pokračovali v práci na potenciálnych spôsoboch vylepšovania postupov úľavy na zrážkovej dani v príslušných pracovných skupinách Komisie a aby v príslušných diskusiách v rámci OECD prijali koordinované stanovisko.
   11.   Adresáti

   Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 19. októbra 2009

            Za Komisiu

         Charlie McCREEVY

            člen Komisie

      (1)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/clearing/first_giovannini_report_en.pdf

      (2)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/clearing/second_giovannini_report_en.pdf

      (3)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/clearing/compliance_fr.htm#reports

      (4)  Ú. v. ES L 225, 20.8.1990, s. 6.

      (5)  Ú. v. EÚ L 157, 26.6.2003, s. 49.

      (6)  Ú. v. EÚ L 157, 26.6.2003, s. 38.

      (7)  Ú. v. ES L 336, 27.12.1977, s. 15.

      (8)  Ú. v. EÚ L 150, 10.6.2008, s. 28.

      (9)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.