               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 518 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Malte na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a prímy ľudí a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Malta sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využila na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Malta predložila 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 2. mája 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,5 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 7,5 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,6 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 43,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 54,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (12)Malta prijala v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,1 % HDP. Medzi tieto opatrenia patria mzdové doplatky pre postihnuté odvetvia, zvýšenie kapacity sektora zdravotnej starostlivosti a sociálne opatrenia súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19. Malta okrem toho oznámila opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky. V programe stability na rok 2020 sa odhaduje, že štátne záruky umožnia bankám zaistiť portfólio nových podnikových úverov pákovým efektom až do výšky 6,1 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú úverové záruky. V programe stability na rok 2020 sú potvrdené aj predtým ohlásené odklady dane v prípade daní z príjmu fyzických a právnických osôb, dane z pridanej hodnoty a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijala Malta, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom nasleduje preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (13)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Malty v roku 2020 na úrovni –6,7 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,5 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (14)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Malta plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (15)V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 realizovala Malta opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu prostredníctvom účinnej zdravotníckej komunikačnej kampane, zavedenia fyzickej izolácie a karanténnych opatrení, monitorovania a vysokej miery testovania a sledovania kontaktov. Maltské orgány zároveň pracujú aj na zvyšovaní kapacít nemocníc vrátane kapacít jednotiek intenzívnej starostlivosti. Priame obstarávanie osobných ochranných prostriedkov (OOP) sa uskutočňuje na celoštátnej úrovni. Malta sa zároveň pridala k spoločnému verejnému obstarávaniu Únie v oblasti OOP, laboratórnych reaktantov, testov a ventilátorov. Pokiaľ ide o lieky a účinné látky, Malta aktívne monitoruje situáciu s cieľom identifikovať a predvídať akýkoľvek ich možný nedostatok a prijať okamžité nápravné opatrenia, najmä v prípade uzavretia hraníc tých krajín, ktoré obvykle tieto lieky alebo účinné látky dodávajú. Dňa 12. mája 2020 Komisia schválila program podpory investícií vo výške 11,5 milióna EUR, z ktorého sa má podporiť produkcia výrobkov súvisiacich s nákazou COVID-19 vrátane zdravotníckych výrobkov, ako sú vakcíny, nemocničné a zdravotnícke vybavenie vrátane ventilátorov a ochranné odevy a zariadenia. Zároveň došlo aj k účinnému premiestňovaniu a preškoleniu zdravotníckeho personálu. Odborníci v oblasti verejného zdravia, ktorí pracovali na rôznych pozíciách v regulačných orgánoch a na ministerstvách, boli v plnom rozsahu premiestnení a nasadení na pomoc pri zvládaní pandémie.

               (16)Maltská vláda podporila podniky finančnou podporou na účely telepráce a dotáciami pre pracovníkov, ktorí sú v povinnej karanténe. Vláda podnikom vrátane samostatne zárobkovo činných osôb poskytla aj záruky a možnosť odkladu dane. Zamestnanci pracujúci na plný úväzok v podnikoch pôsobiacich v odvetviach, ako je maloobchod, veľkoobchod, cestovný ruch a pohostinstvo, ktoré v dôsledku pandémie COVID-19 utrpeli dramatické straty, alebo v odvetviach, ktoré museli na príkaz štátneho tajomníka pre verejné zdravie dočasne pozastaviť činnosť, budú mať každý týždeň nárok na pomoc až do výšky päťdňového platu, a to na základe mesačného platu vo výške 800 EUR. Zamestnanci v menej postihnutých odvetviach majú nárok na plat za jeden-dva dni týždenne na základe mesačného platu vo výške 800 EUR. Vláda zároveň ohlásila aj podporu pre osoby so zdravotným postihnutím, rodiny s deťmi, v ktorých sú obaja rodičia zamestnaní a nemôžu pracovať na diaľku, pracovníkov, ktorí v dôsledku súčasnej krízy prišli o zamestnanie, a nezamestnané osoby žijúce v prenájme. Vláda napokon zafinancuje až 2,5 percentuálnych bodov úrokových sadzieb pri bankových úveroch, ktoré si zoberú podniky zasiahnuté pandémiou ochorenia COVID-19.

               (17)Maltský systém zdravotnej starostlivosti prináša dobré zdravotné výsledky. Vypuknutie pandémie COVID-19 však vyvinulo na maltský systém verejného zdravotníctva bezprecedentný tlak. Na zlepšenie jeho odolnosti by bolo treba vyvinúť úsilie zamerané na budovanie kapacity zdravotníctva účinne reagovať na pandemické krízy, ako napríklad COVID-19. Osobitné monitorovanie si vyžadujú tieto oblasti: i) čoraz vyššia miera využívania zdravotných sestier zo zahraničia v akútnej a dlhodobej starostlivosti a starnutie súkromných všeobecných lekárov môžu znamenať problém; ii) náročné sprístupňovanie nových a inovačných liekov; iii) vysoké hotovostné výdavky na primárnu a ambulantnú starostlivosť a niektoré lieky; iv) čakacie zoznamy na špecializované služby ambulantnej starostlivosti sú neustále dlhé a v poslednom čase rastú. Kľúčovou prioritou zostáva aj presmerovanie poskytovania služieb z nemocníc na primárnu zdravotnú starostlivosť.

               (18)Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 5,9 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 4,4 %. V snahe zmierniť závažné dôsledky krízy na zamestnanosť Malta po konzultácii so sociálnymi partnermi prijala núdzové opatrenia s cieľom zabrániť prepúšťaniu uprednostnením krátkodobej práce. Prijatím režimu skráteného pracovného času na trvalejšom základe by sa zachovali pracovné miesta aj počas prechodu smerom k oživeniu hospodárstva. Kľúčové je zabezpečiť primeranú podporu a prístup k sociálnej ochrane pre všetkých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a počítať s pravdepodobne dlhým trvaním nezamestnanosti. Maltský systém sociálnej ochrany musí zároveň zabezpečiť, aby sa zahraničným pracovníkom poskytla primeraná podpora pri hľadaní alternatívneho zamestnania, pri ponechávaní si pracovných povolení, ak je to možné, a v prístupe k ďalším sociálnym službám. Podiel dospelých s nízkou kvalifikáciou je pomerne vysoký a zhoršuje ho aj vysoký podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou. Súčasná kríza môže v niektorých odvetviach viesť k prehĺbeniu nedostatku zručností a v iných odvetviach k novému vymedzeniu potrebných zručností. V dôsledku toho naberá na dôležitosti mapovanie zručností a rekvalifikácia pracovníkov, najmä pokiaľ ide o digitálne a ekologické zručnosti. Malta dosiahla v poslednom období pokrok v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, no pretrvávajú značné výzvy vrátane vysokého podielu žiakov s nedostatočnou úrovňou základných zručností.

               (19)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 spôsobila, že na Malte sa začalo za naliehavú prioritu považovať urýchlené poskytnutie likviditnej podpory podnikom. Veľký význam má zabezpečenie nepretržitého toku úverov a prístupu k financovaniu najmä pre malé a stredné podniky v najviac postihnutých odvetviach. Bankový systém zohráva významnú úlohu pri účinnom vykonávaní opatrení na podporu likvidity tak, že poskytuje úvery a nasmerúva verejné záruky, a tým prekonáva konzervatívny prístup k poskytovaniu úverov v praxi, ktorý bol pozorovaný pred krízou. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

               (20)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície na podporu oživenia sú príležitosťou nasmerovať maltské hospodárstvo udržateľnejším smerom. Transformácia Malty na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle súkromné aj verejné investície, a to počas dlhšieho časového obdobia. Investície na zníženie emisií skleníkových plynov, opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne krajiny, a na riešenie ďalších negatívnych environmentálnych externalít, najmä v sektoroch ako stavebníctvo a doprava, môžu pomôcť dosiahnuť dvojitý cieľ, ktorým je oživenie hospodárstva a udržateľnosť. Podpora obnovy existujúceho fondu budov a cielených programov odbornej prípravy pomôže zlepšiť energetickú hospodárnosť budov. Ak by sa realizovali ďalšie investície do udržateľnej dopravy, mohli by sa dosiahnuť reálne alternatívy k využívaniu osobných automobilov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Malte pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, ako je uvedené v prílohe D k správe o krajine
                  7
               . To by Malte umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (21)Ak sa bude klásť väčší dôraz na výskum a inovácie a ak sa tieto aspekty lepšie začlenia do podnikateľského prostredia, podporí sa tým udržateľnosť vedomostného ekonomického modelu Malty. Malta pre svojich občanov a podniky vyvinula služby elektronickej verejnej správy vrátane viacerých mobilných aplikácií. Miera ich využívania verejnosťou je však naďalej nízka. S cieľom uľahčiť digitálnu transformáciu hospodárstva je nevyhnutné nabádať občanov a podniky k tomu, aby využívali digitálne verejné služby.

               (22)Prechod Malty na medzinárodne orientovaný sektor služieb a jej špecializácia na diaľkové hry, virtuálne aktíva a systémy občianstva a pobytu – hoci prispievajú k hospodárskemu rastu – spôsobujú, že krajina je náchylná na riziko prania špinavých peňazí, ktoré sa ešte musí zmierniť. V snahe predchádzať týmto rizikám a bojovať s nimi boli prijaté kroky na posilnenie úlohy orgánu dohľadu nad oblasťou boja proti praniu špinavých peňazí. Posilnená bola aj spolupráca s ďalšími príslušnými orgánmi. Obavy však vyvoláva prax maltského úradu pre finančné služby, na základe ktorej súkromné konzultačné služby v oblasti úloh dohľadu vykonáva interný útvar. Problematické zostávajú aj nedostatky pri vyšetrovaní a stíhaní prípadov prania špinavých peňazí. Celkový rámec správy vecí verejných by posilnilo, ak by sa zlepšil vnútroštátny dohľad nad medzinárodne zameranými finančnými podnikmi, ktoré na Malte dostali licenciu. V odvetví poisťovníctva je bytostne dôležitá spolupráca medzi vnútroštátnymi a zahraničnými orgánmi dohľadu. Zároveň existuje priestor na zlepšenie v oblasti dohľadu nad pobočkami bánk z tretích krajín, ako aj na zlepšenie v prístupe zameranom na riziká a v oceňovaní primeranosti riadenia rizík v prípade bankových inštitúcií.

               (23)Kľúčový význam má naďalej aj riešenie agresívneho daňového plánovania s cieľom zvýšiť efektívnosť a spravodlivosť daňových systémov. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu EÚ. Malta podnikla kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonala predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy, no zaobchádzanie s rezidentnými spoločnosťami s daňovým sídlom mimo krajiny, ako aj systémy udeľovania občianstva a povolení na pobyt investorom, ktoré ani nevyžadujú, aby osoba mala na Malte pobyt na daňové účely, predstavujú v prípade spoločností aj jednotlivcov riziko dvojitého nezdanenia.

               (24)Malta má zároveň pred sebou výzvu súvisiacu s posilnením svojej inštitucionálnej kapacity bojovať proti korupcii. Malta ohlásila reformy zamerané na posilnenie vyšetrovania a stíhania korupcie, pričom prebiehajú konzultácie s relevantnými zainteresovanými stranami – najmä s Benátskou komisiou – o reformách súdnictva. Na dokončenie všetkých týchto reforiem a ich sfunkčnenie treba prijať konkrétne opatrenia.

               (25)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (26)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Malta prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (27)Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Malta by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny mala zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (28)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (29)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2020 a 2021 prijala opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, pokiaľ ide o zdravotný personál, kritický zdravotnícky materiál a primárnu zdravotnú starostlivosť.

               2.Konsolidovať režimy skráteného pracovného času a zabezpečiť primeranosť ochrany v nezamestnanosti pre všetkých pracovníkov. Zvýšiť kvalitu a inkluzívnosť vzdelávania a rozvoja zručností.

               3.Zabezpečiť účinné vykonávanie podpory likvidity pre dotknuté podniky vrátane samostatne zárobkovo činných osôb. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu, nakladanie s odpadom, výskum a inovácie.

               4.Dokončiť reformy zamerané na súčasné nedostatky v oblasti inštitucionálnych kapacít a správy vecí verejných s cieľom posilniť nezávislosť súdnictva. Pokračovať v úsilí zameranom na náležité posúdenie a zmiernenie rizík v oblasti prania špinavých peňazí a zabezpečiť účinné presadzovanie rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí. Zintenzívniť opatrenia na odstránenie prvkov daňového systému, ktoré jednotlivcom a nadnárodným spoločnostiam uľahčujú agresívne daňové plánovanie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 514 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Lotyšsku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý má už v súčasnosti výrazné negatívne účinky v Európskej únii. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Zároveň by členské štáty a Únia mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom by sa v nich okrem iného integrovala ekologická, ako aj digitálna transformácia a všetky ponaučenia z krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Lotyšsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické následky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Lotyšsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Lotyšsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,2 % HDP v roku 2019 na 9,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že za predpokladu nezmenenej politiky klesne deficit verejných financií v roku 2021 na 5,0 % a v roku 2023 na 2,7 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 36,9 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho prudký nárast na úroveň približne 53 % v roku 2022. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

               (13)Lotyšsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 3,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí možnosť odkladu daňovej povinnosti až na tri roky, rozšírenie nároku na štátom hradenú podporu pri práceneschopnosti, podpora špecifických sektorov a ďalšie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Okrem toho Lotyšsko zaviedlo podporu likvidity pre podniky formou záruk a úverov v objeme 3,2 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Lotyšsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Lotyšska v roku 2020 na úrovni –7,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,5 % HDP. Tu vidno zhruba podobný účinok stimulačných opatrení ako v programe stability, predpokladá sa však nižší pokles zamestnanosti a aj nižšie automatické stabilizátory na strane výdavkov. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Lotyšsko plánuje v roku 2020 prekročiť prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (16)Lotyšsko 13. marca 2020 vyhlásilo núdzový stav, ktorý predĺžilo do 9. júna 2020. Vláda obmedzila pohyb osôb cez hranice Lotyšska leteckou, železničnou a námornou cestou, zatvorila školy a vysoké školy, zakázala všetky verejné podujatia, vynútila dodržiavanie sociálneho odstupu, obmedzila predaj cez víkend a podporila digitálne verejné služby. Vzhľadom na zlepšenie epidemiologickej situácie orgány od 12. mája 2020 uvoľnili vnútroštátne obmedzenia a dohodli sa na otvorení hraníc s Litvou a Estónskom od 15. mája 2020. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 8,3 %. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 klesne o 7 %, pričom najviac postihnuté budú investície a vývoz v dôsledku klesajúceho zahraničného dopytu a rastúcej neistoty. Zamestnanosť sa podľa predpokladov zníži o 2,5 %, zohľadňujúc skutočnosť, že vládou dotovaný systém nútených dovoleniek zamestnancov a dotácie na mzdy v sektoroch orientovaných na vývoz výrazne utlmia negatívny vplyv na zamestnanosť. V reakcii na krízu Lotyšsko pripravilo komplexnú fiškálnu a hospodársku politickú odpoveď. Orgány ju cielia na tri smery: 1. podpora pracovníkov; 2. podpora podnikov; 3. podpora najviac postihnutých hospodárskych odvetví. Opatrenia politiky práce zamerané na udržanie zamestnanosti a posilnenie záchrannej sociálnej siete zahŕňajú okrem iného dotácie na mzdy do výšky 75 % hrubej mzdy pracovníka, pokrytie práceneschopnosti, ak je pracovníkovi diagnostikovaný COVID-19 alebo je v karanténe, a rozšírenie dávok v nezamestnanosti. Cieľom podpory pre podniky, ktoré čelia dočasným ťažkostiam, je poskytnúť likviditu životaschopným firmám a rýchlo podporiť dodávky životne dôležitých tovarov a služieb.

               (17)Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžiadala nebývalé opatrenia na obmedzenie šírenia a vplyvu choroby. COVID-19 prehĺbil štrukturálne nedostatky v lotyšskom systéme zdravotnej starostlivosti, ktoré priamo súvisia s obmedzenými finančnými a ľudskými zdrojmi, ktorými systém disponuje, a s reformami, ktoré napredujú len pomaly. Nízka úroveň verejného financovania ovplyvňuje prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti aj efektívnosť zdravotného systému. To vedie k vysokým subjektívne neuspokojeným potrebám zdravotnej starostlivosti, značným priamym platbám od pacientov, najmä od zraniteľných skupín, ako aj k nerovnosti v prístupe. Nezdravý životný štýl je ďalším významným dôvodom slabých výsledkov v oblasti zdravia. Komplexnú výzvu predstavuje aj nedostatok pracovnej sily v zdravotníctve, ktorý bráni poskytovaniu zdravotníckych služieb. Na zvýšenie efektívnosti a kvality zdravotnej starostlivosti je nevyhnutné urýchliť prebiehajúce reformy, ktoré sú ešte len v počiatočnej fáze, vrátane účinných preventívnych opatrení, posilnenia primárnej zdravotnej starostlivosti, racionalizácie nemocničného sektora a cieleného riadenia kvality. Rozsah vplyvu týchto reforiem a príležitosti na zlepšenie výsledkov v oblasti zdravia do značnej miery závisia aj od výšky verejného financovania zdravotníctva. Na to, aby bolo možné v budúcnosti zvládať podobné krízy, je dôležité zabezpečiť investície do účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi na prevenciu, zamedzenie a zmiernenie šírenia infekčných chorôb a na zvládnutie ich vplyvu na výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti. Investície by mohli byť zamerané na zabezpečenie potrebného vybavenia, spoľahlivých služieb elektronického zdravotníctva, zariadení a ľudských zdrojov pre zdravotnú starostlivosť a na zabezpečenie schopnosti poskytovať všetky očakávané bežné zdravotnícke služby súbežne so starostlivosťou o pacientov s ochorením COVID-19.

               (18)Lotyšsko prijalo opatrenia na rozšírenie podpory príjmu pre pracovníkov a na zabránenie prepúšťaniu v núdzovej situácii. Pokrytie a primeranosť podpory sú však obmedzené, najmä preto, že závisia od platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie a reštriktívnych kritérií oprávnenosti. Tento systém tiež nezohľadňuje čiastočné prerušenie činnosti. Postupnejší prechod od podpory príjmu k príjmu z práce by umožnil väčšiu pružnosť trhu práce v období pozastavenia činnosti, ako aj oživenia hospodárstva. Zlepšenie primeranosti, trvania a pokrytia záchrannej sociálnej siete pre všetkých si vyžaduje kontinuálne úsilie. Toto úsilie je však limitované nízkymi daňovými príjmami vyjadrenými ako podiel na HDP. Napriek miernemu zlepšeniu zostáva primeranosť garantovaného minimálneho príjmu, minimálnych dôchodkov a podpory príjmu pre osoby so zdravotným postihnutím nízka. Lotyšsko zaviedlo dávku pomoci v nezamestnanosti pre najzraniteľnejšie skupiny, ale nezamestnaní sú stále vystavení vysokému riziku chudoby, najmä s predlžujúcim sa trvaním obdobia nezamestnanosti. Prístup k sociálnej ochrane vrátane poistenia v nezamestnanosti pre samostatne zárobkovo činné osoby a pracovníkov s neštandardnými zmluvami má nedostatky, ktoré by sa mohli riešiť. Hoci klesá podiel nedeklarovanej práce a miezd vyplácaných na ruku, tieto javy sú stále rozšírené, čo oslabuje sociálnu ochranu postihnutých pracovníkov a zvyšuje zamestnanecké riziká. Najväčšie ťažkosti nájsť si opäť prácu budú mať zrejme zraniteľné skupiny. Integrácia služieb zamestnanosti, vzdelávania, zdravotných a sociálnych služieb, ako aj poskytovanie sociálnych služieb zostávajú nízke. Podiel ľudí, ktorí čelia závažnej deprivácii v oblasti bývania, a osôb, ktoré čelia preplneniu obydlí, patria medzi najvyššie v Únii, pričom ponuka sociálneho bývania je nedostatočná.

               (19)Poskytnutie podpory malým a stredným podnikom, aby mohli rýchlo rozvíjať možnosti pružných foriem práce a práce na diaľku, môže významne pomôcť zmierniť vplyv krízy. Osobitné obavy vzbudzuje nízka miera registrácie vo verejných službách zamestnanosti a nízka miera zapojenia nezamestnaných do aktívnych opatrení na trhu práce. Treba posilniť poskytovanie aktívnych opatrení na trhu práce a prispôsobiť ich skladbu tak, aby sa skrátilo trvanie období nezamestnanosti a uľahčil sa prechod späť do práce. Ešte dôležitejšie je zabezpečiť, aby ľudia mali správne zručnosti, s cieľom zlepšiť odolnosť pracovnej sily v časoch hospodárskeho poklesu. Účinné a ľahko dostupné vzdelávanie dospelých, opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností spolu s poskytovaním sociálnych služieb a podporou mobility by mohli vybaviť viac ľudí zručnosťami potrebnými pre trh práce. Zlepšiť treba aj digitálne zručnosti, keďže len 43 % Lotyšov má základné alebo pokročilejšie digitálne zručnosti. Núdzová situácia vyvolaná pandémiou COVID-19 poukázala aj na potrebu rozvíjať kvalitné digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu a zabezpečiť rovnaký prístup pre všetkých študentov. Dôležité je tiež posilnenie kapacity sociálnych partnerov na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 a oživenia po pandémii.

               (20)Národný rozvojový ústav Altum rýchlo pripravil a zaviedol rozsiahly systém podpory likvidity. Pomohol reštrukturalizovať splátkový kalendár podnikových úverov a poskytol podporu likvidity prostredníctvom nových pôžičiek. Väčšina reštrukturalizácií bankových úverov sa zároveň uskutočňuje bez účasti štátnych záruk. Podmienky oprávnenosti na získanie štátnej záruky sú však pomerne prísne. Existuje teda riziko, že menšie spoločnosti so slabšou finančnou situáciou alebo daňovými povinnosťami po lehote splatnosti nedostanú podporu. Reštaurácie a hotely, ktoré patria medzi najviac postihnuté odvetvia v tejto kríze, majú ťažkosti s prístupom k likvidite pre svoju slabú úroveň zabezpečenia a finančnú situáciu. Zároveň je dôležité udržať odolnosť bankového sektora.

               (21)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V politikách na podporu digitálnej a ekologickej transformácie krajiny by sa mali zohľadňovať významné regionálne rozdiely. Väčšina mestských oblastí v Lotyšsku má vynikajúcu digitálnu infraštruktúru, slabé je ale pevné širokopásmové pokrytie vo vidieckych oblastiach, najmä na poslednom úseku. Sústavné a intenzívnejšie úsilie o zavádzanie širokopásmového pripojenia s veľmi vysokou rýchlosťou pomôže ďalej zlepšovať digitálnu infraštruktúru. S cieľom riešiť výzvy, ktoré prináša prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, sú potrebné investície na diverzifikáciu hospodárstva, aby bolo modernejšie a konkurencieschopnejšie, a to aj posilnením investícií do výskumu a inovácií a ľudského kapitálu, a na zmiernenie sociálno-ekonomických nákladov tohto prechodu. Environmentálna udržateľnosť Lotyšska je založená na dosiahnutí pokroku smerom k vyššej energetickej efektívnosti, plnení národného energetického a klimatického plánu, a to najmä v oblasti dopravy a budov, a zohľadňovaní aspektov udržateľnosti životného prostredia v iných hospodárskych odvetviach, najmä v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Zlepšenie intermodálnej dopravnej infraštruktúry v Rige a jej okolí by uľahčilo mobilitu pracovnej sily a pomohlo obmedziť rastúcu spotrebu energie v prípade osobných automobilov. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Lotyšska zameranými na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do jednotného trhu. Ďalšie investície do energie z obnoviteľných zdrojov, najmä veternej energie, a podpora prechodu na obehové hospodárstvo s výrazne vyššou mierou recyklácie môžu zároveň zlepšiť environmentálne aj hospodárske výsledky a pomôcť dosiahnuť ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na roky 2021 – 2027 by mohlo Lotyšsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Lotyšsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (22)Lotyšsko výrazne obmedzilo toky rizikových finančných prostriedkov cez svoje banky a prepracovalo svoj systém boja proti praniu špinavých peňazí. Lotyšsko konkrétne zakázalo obsluhu nerezidentských schránkových spoločností a novelizovalo viacero právnych predpisov. Posilnilo kapacity a možnosti kľúčových orgánov dohľadu, finančného spravodajstva a presadzovania práva. Dohľad nad finančnými inštitúciami sa síce výrazne sprísnil, ale mohol by byť adresnejší a aj efektívnejší, ak by sa zlepšilo posudzovanie rizika. Hoci došlo ku zlepšeniu kapacity a spolupráce orgánov presadzovania práva, ich schopnosť vyšetrovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí by sa mohla ďalej posilniť.

               (23)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

               (24)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Lotyšsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (25)Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Lotyšsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (26)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (27)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  7
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť a dostupnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj poskytnutím dodatočných ľudských a finančných zdrojov.

               2.Poskytovať primeranú podporu príjmu skupinám najviac postihnutým krízou a posilniť záchrannú sociálnu sieť. Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť aj prostredníctvom pružných foriem organizácie práce, aktívnych opatrení na trhu práce a zručností.

               3.Zabezpečiť prístup firiem, a najmä malých a stredných podnikov k podpore likvidity. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na výskum a inováciu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu a digitálne infraštruktúry.

               4.Pokračovať v pokroku dosiahnutom v rámci boja proti praniu špinavých peňazí.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 513 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 512 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Taliansko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Taliansku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Talianska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Konkrétne vyplývajú z vysokého dlhu verejnej správy a dlhotrvajúco slabej dynamiky produktivity s cezhraničným presahom, a to v kontexte vysokej nezamestnanosti a stále vysokého podielu nesplácaných úverov.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnanie ľudí, ich príjmy, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý už teraz veľmi nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  6
                Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení súhlasila s názorom Rady, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)Na obmedzenie a kontrolu šírenia pandémie, posilnenie odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenie sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnovenia hospodárskej činnosti treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Zároveň by členské štáty a Únia mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom by sa v nich okrem iného integrovala ekologická, ako aj digitálna transformácia a všetky ponaučenia z krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh na prispôsobenie sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy obnovy a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné hneď po tom, ako už nie sú nevyhnutné, odstrániť mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Taliansko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie pravdepodobne nebudú v jednotlivých talianskych regiónoch a oblastiach rovnaké vzhľadom na dlhodobé hospodárske a sociálne rozdiely, rozdielny potenciál v oblasti konkurencieschopnosti a stupeň závislosti od turistického ruchu. Prináša to so sebou riziko zväčšovania regionálnych a oblastných rozdielov v rámci Talianska, zhoršovania trendov týkajúcich sa prehlbovania rozdielov medzi menej rozvinutými a rozvinutejšími regiónmi, medzi sociálnymi perifériami a ostatnými mestskými oblasťami, ako aj medzi niektorými mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Taliansko 30. apríla 2020 predložilo svoj program stability na rok 2020.

               (11)Na Taliansko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,6 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 5,7 % HDP. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 134,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že v roku 2020 sa zvýši na úroveň 155,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík špecifických pre túto krajinu, konkrétne zo značného objemu verejných záruk a z nestálosti výnosov zo štátnych dlhopisov.

               (13)Taliansko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia v roku 2020 úroveň 4,5 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie zdravotnej starostlivosti a civilnej ochrany, rozšírené schémy mzdových doplatkov a finančná podpora pre samostatne zárobkovo činné osoby a podniky. Taliansko okrem toho zaviedlo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, a medzi ktoré patria odklady platby dane a úverové záruky. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Taliansko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Talianska v roku 2020 na úrovni –11,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni –5,6 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 158,9 % HDP a v roku 2021 úroveň 153,6 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Taliansko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že neexistujú žiadne dostačujúce dôkazy, na základe ktorých by sa dalo dospieť k záveru, že dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 je alebo nie je splnené, pričom kritérium deficitu nie je splnené.

               (16)Pandémia COVID-19 vystavila vnútroštátny systém zdravotníctva nebývalým tlakom, čo poukázalo na štrukturálne nedostatky a potrebu zvýšiť pripravenosť v oblasti reakcie na krízové udalosti. Napriek tomu, že výdavky Talianska na zdravotníctvo sú pod priemerom EÚ, jeho zdravotnícky systém sa vyznačuje vysoko špecializovanými a súčasne kvalitnými univerzálnymi službami a vo všeobecnosti sa mu darilo poskytovať dostupnú starostlivosť. Napriek tomu však na začiatku pandémie roztrieštenosť riadenia systému verejného zdravotníctva a koordinácia medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi spomalili vykonávanie niektorých opatrení na zamedzenie šírenia nákazy. Reakcia regionálnych systémov zdravotníctva na krízu spočívala najmä v mimoriadnej mobilizácii, predovšetkým zdravotníckych pracovníkov a miestnych sociálnych služieb. Kompenzovali sa tým obmedzenia fyzickej infraštruktúry, počet zdravotníckych pracovníkov a investície v posledných rokoch zamerané na zlepšenie štruktúr a služieb. Talianska vláda vynaložila veľké úsilie na zmiernenie šírenia vírusu, uvoľnenie tlaku na nemocnice a vytvorenie dodatočných kapacít v oblasti starostlivosti. V súčasnosti sa pripravuje dlhodobá stratégia na zamedzenie šírenia nákazy, aby sa zaistil bezpečný návrat k produktívnej činnosti. Okrem zlepšenia procesov riadenia a plánov pripravenosti na krízy by sa politiky určené na obdobie po nákaze COVID-19 mali zamerať na zmiernenie nedostatku verejných investícií do zdravotnej starostlivosti. Zo strednodobého až dlhodobého hľadiska bude rozhodujúce, aby sa vypracoval strategický investičný plán s cieľom zvýšiť odolnosť talianskeho systému zdravotníctva a zaručilo sa nepretržité poskytovanie prístupnej starostlivosti. Vzhľadom na súčasné prognózy týkajúce sa pracovnej sily v zdravotníctve by sa mali uprednostniť rozvojové politiky s cieľom odstrániť prekážky v odbornej príprave, pri nábore pracovnej sily a jej udržaní v zdravotníctve.

               (17)Opatrenia na obmedzenie pohybu prijaté v reakcii na krízu v zdravotníctve majú výrazný negatívny vplyv na trh práce a sociálne podmienky. Pred krízou sa sociálna situácia pomaly zlepšovala, a to napriek tomu, že riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia, chudoby pracujúcich a príjmovej nerovnosti zostávalo vysoké a vyznačovalo sa veľkými regionálnymi rozdielmi. Vzhľadom na vplyv vypuknutia nákazy COVID-19 a jej následky by sa mali posilniť sociálne záchranné siete, aby sa zabezpečila primeraná náhrada príjmu bez ohľadu na pracovnú situáciu osôb vrátane tých, ktoré čelia medzerám v prístupe k sociálnej ochrane. Posilnenie náhrady príjmov a podpory je obzvlášť dôležité v prípade atypických pracovníkov a osôb v zraniteľných situáciách. Dôležité je aj poskytovanie služieb zameraných na sociálne začlenenie a začlenenie na trhu práce. Nová schéma minimálneho príjmu, v rámci ktorej sa za minulý rok poskytovali dávky viac ako jednému miliónu domácností (v priemere 513 EUR), môže zmierniť účinky krízy. Jej dosah na zraniteľné skupiny by sa však mohol zlepšiť. Vláda dočasne zaviedla dodatočný „núdzový príjem“ určený na podporu domácností, ktoré zatiaľ nemajú nárok na minimálny príjem. Aj ľudia zamestnaní v tieňovej ekonomike, najmä v takých odvetviach ako poľnohospodárstvo, potravinársky priemysel a bytová výstavba, čelia nedostatočnému prístupu k sociálnej ochrane a podpore príjmu. S cieľom reagovať na túto výzvu vláda nedávno zmiernila pravidlá týkajúce sa legalizácie postavenia v zamestnaní nedeklarovaných pracovníkov a získania alebo predĺženia povolení na pobyt pre pracujúcich migrantov. Negatívne demografické trendy a únik mozgov takisto môžu brzdiť vyhliadky na rast. Jedným z faktorov vyľudňovania južných regiónov a vidieckych oblastí je okrem zložitejších podmienok na trhu práce aj nedostatok kvalitných služieb. Kľúčové je zlepšiť prístup k elektronickým službám, najmä v kontexte obmedzenej mobility.

               (18)Taliansko od vypuknutia krízy podniká kroky, ktorých cieľom je zmierniť jej vplyv na zamestnanosť. Režimy skráteného pracovného času (Cassa integrazione) zohrali významnú úlohu a očakáva sa, že ju zohrajú aj v budúcnosti. Oprávnenosť bola rozšírená tak, aby sa vzťahovali na malé podniky a mikropodniky, ako aj na všetky hospodárske odvetvia a všetkých zamestnancov. Okrem toho bol pre samostatne zárobkovo činné osoby vytvorený samostatný (dočasný) režim. Podmienky na trhu práce sa pred krízou neustále zlepšovali. V roku 2019 dosiahla miera zamestnanosti 64 %, čo je doteraz najvyššia zaznamenaná miera. Je to však stále výrazne pod priemerom Únie. Miera nezamestnanosti bola neustále vysoká, rovnako, ako aj iné ukazovatele poukazujúce na stagnáciu na trhu práce, pričom podľa prognózy Komisie sa očakáva, že v roku 2020 bude ďalej rásť na 11,8 % a v roku 2021 sa zlepší na 10,7 %. Podiel dočasných pracovných zmlúv bol takisto vysoký napriek tomu, že za vytváraním pracovných miest od polovice roka 2018 stáli trvalé pracovné miesta. V záujme podpory udržateľného a inkluzívneho oživenia bude do budúcnosti dôležité začlenenie neaktívnych mladých ľudí a žien do trhu práce. Podnikli sa určité kroky na posilnenie verejných služieb zamestnanosti a ich lepšiu integráciu so sociálnymi službami, vzdelávaním dospelých a s odbornou prípravou. Z regionálneho hľadiska je však ich schopnosť umiestňovania uchádzačov o zamestnanie naďalej nedostatočná a veľmi rozdielna. Zapojenie zamestnávateľov je aj naďalej zanedbateľné. Keďže opatrenia na obmedzenie pohybu sa postupne rušia, pružné formy organizácie práce a práca na diaľku môžu podporiť podniky a pracovníkov. V reakcii na krízu vláda prijala dočasné opatrenia zamerané na zosúladenie súkromného a pracovného života, ako je podpora inteligentných pracovných dovoleniek a mimoriadneho voľna a poskytovanie poukazov na opatrovanie detí. Napriek nedávnemu úsiliu sú opatrenia na podporu rovnakých príležitostí a politík zameraných na rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, ako aj ponuka cenovo dostupných služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a služieb dlhodobej starostlivosti stále nedostatočné a málo integrované.

               (19)Súčasná núdzová situácia poukazuje aj na potrebu zlepšiť digitálne vzdelávanie a zručnosti, a to aj v prípade vzdelávania dospelých v produktívnom veku a diaľkového vzdelávania. Investície do vzdelávania a zručností sú kľúčové, pokiaľ ide o podporu inteligentného a inkluzívneho oživenia a zotrvanie na ceste k zelenej a digitálnej transformácii. V tejto súvislosti sú výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy pre Taliansko naďalej jednou z hlavných výziev. V dosahovaní základných zručností existujú veľké regionálne rozdiely a miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je výrazne nad priemerom Únie (13,5 % v porovnaní s 10,3 % v roku 2019), najmä v prípade žiakov narodených mimo Únie (33 %). V kontexte obmedzení mobility hrozí, že sa regionálne a územné rozdiely prehĺbia. Z tohto hľadiska je obzvlášť dôležité investovať do diaľkového vzdelávania, ako aj do digitálnej infraštruktúry a zručností pedagógov a študentov. V porovnaní s priemerom Únie má Taliansko takisto nižší podiel absolventov prírodovedných a technických odborov a miera dosiahnutého vysokoškolského vzdelania je naďalej veľmi nízka (27,6 % v roku 2019). V porovnaní s inými krajinami talianske podniky okrem toho menej investujú do odbornej prípravy svojich zamestnancov v oblasti informačných a komunikačných technológií. Znepokojujúca je aj nízka miera účasti nízkokvalifikovaných dospelých na odbornej príprave, keďže počet pracovných miest, ktoré si vyžadujú nízku kvalifikáciu, klesá. Zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia sú naďalej rovnako dôležité ako kedykoľvek predtým na to, aby pracovníci získali zručnosti relevantné pre trh práce a aby sa podporil spravodlivý prechod na digitálnejšie a udržateľnejšie hospodárstvo.

               (20)Kríza zvýraznila potrebu podporiť firmy v oblasti prístupu k financovaniu. Taliansko prijalo niekoľko schém na podporu toku likvidity do podnikov, a to aj na základe dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej nákazou COVID-19
                  8
               . Účinné vykonávanie takýchto schém, a to aj prostredníctvom záruk poskytovaných bankovým systémom, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich čerpali výhody všetky podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP) a podniky v najviac postihnutých odvetviach a geografických oblastiach, ako aj inovatívne podniky. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Priame granty a stimuly pre trhové financovanie môžu takisto podporiť likviditu MSP a inovatívnych podnikov. Inovatívne podniky (často bez kolaterálu) čelia väčším ťažkostiam, pokiaľ ide o prístup k úverom, čo by súčasná kríza mohla zhoršiť. Odklad platby dane a príspevkov na sociálne zabezpečenie platených štátu pomohol zlepšiť peňažné toky podnikov. Malo by sa však zabrániť oneskoreniam v schválených platbách, či už v prípade platieb správnych orgánov podnikom alebo medzi podnikmi, pretože sú brzdou likvidity všetkých podnikov, a to obzvlášť tých menších.

               (21)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície na podporu zelenej transformácie budú obzvlášť dôležité, pokiaľ ide o podporu oživenia a zvýšenie odolnosti v budúcnosti. Taliansko je veľmi citlivé na prejavy extrémneho počasia a hydrogeologické pohromy vrátane sucha a lesných požiarov. Prechod Talianska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície najmä do novej výroby energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry a energetickej efektívnosti. Investície v rámci zelenej dohody s cieľom riešiť zmenu klímy sú stanovené v národnom energetickom a klimatickom pláne Talianska. Sú nevyhnutné na riešenie hrozby, ktorú predstavuje zmena klímy, a zároveň zohrávajú zásadnú úlohu pri oživení Talianska a zvyšovaní jeho odolnosti. Investície v rámci zelenej dohody sú takisto rozhodujúce, pokiaľ ide o zníženie vplyvu znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie v talianskych mestách, najmä v Pádskej nížine. Napríklad vykonávanie iniciatív v oblasti udržateľnej mobility, ako je obnova miestnych verejných autobusov, je príkladom riešenia dopravného preťaženia aj znečistenia ovzdušia. Infraštruktúrne nedostatky v oblasti vodného a odpadového hospodárstva, najmä v južných regiónoch, sa prejavujú vplyvmi na životné prostredie a zdravie, čo spôsobuje značné náklady a straty príjmov pre talianske hospodárstvo. Vo všeobecnosti je odolnosť voči zmene klímy relevantná pre celú infraštruktúru vrátane zdravotníckej infraštruktúry. To si vyžaduje adaptačné stratégie. Riešenie environmentálnych výziev a výziev spojených so zmenou klímy – ako sú hydrologické riziká, udržateľná mestská mobilita, energetická efektívnosť, obehové hospodárstvo a transformácia priemyslu – je príležitosťou zvýšiť produktivitu a zároveň predísť neudržateľným postupom. Investovanie do takýchto projektov môže zároveň prispieť k vytváraniu pracovných miest a k udržaniu oživenia po skončení krízy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Taliansku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020
                  9
               . To by Taliansku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (22)Obmedzenie pohybu v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 poukázalo na dôležitosť investícií do digitalizácie hospodárstva a význam digitálnych infraštruktúr. Nízka úroveň digitálnej intenzity a digitálnych vedomostí v talianskych podnikoch (najmä v MSP a mikropodnikoch) im zabránila počas obmedzenia pohybu ponúkať elektronický obchod a teleprácu a poskytovať a používať digitálne nástroje. Investície do digitalizácie a zručností prostredníctvom trvalého a včasného vykonávania cielených vnútroštátnych politík sú nevyhnutné na posilnenie modelov elektronického podnikania a na pomoc podnikom, aby sa prispôsobili, ako aj na zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Ukázalo sa, že prístup k rýchlej a spoľahlivej digitálnej infraštruktúre je kľúčom k zabezpečeniu poskytovania základných služieb vo verejnej správe, v školstve, zdravotníctve a lekárstve, ako aj pri monitorovaní a kontrolovaní epidémie. Taliansko naďalej zaostáva v pokrytí vidieckych oblastí pripojením pomocou optického kábla do budovy, resp. areálu. V záujme odstránenia tohto nedostatku by sa mali prijať osobitné opatrenia a malo by sa ďalej podporovať jeho využívanie.

               (23)Dobre fungujúci systém v oblasti výskumu a inovácií je výsledkom nepretržitej a ucelenej politickej podpory založenej na dôkazoch spolu s investíciami a vhodným ľudským kapitálom. Súčasná kríza jasne poukázala na potrebu ďalej posilniť rýchlu výmenu informácií medzi výskumníkmi vrátane bezplatného prístupu k výsledkom a dôkazom pre používateľov a otvorenú vedu. Vychádzajúc zo sily zdravotníckeho priemyslu a sektora výskumu v Taliansku, otvorená veda spolu so spoluprácou medzi vedeckou oblasťou a podnikmi jednoznačne napomôže k tomu, aby sa na trh dostali výsledky výskumu vrátane výsledkov potrebných v oblasti vakcín a terapií.

               (24)Účinná verejná správa má zásadný význam, aby sa zabezpečilo, že nedôjde k spomaleniu vykonávania opatrení prijatých na riešenie núdzovej situácie a na podporu oživenia hospodárstva. Vyplácanie sociálnych dávok, opatrenia v oblasti likvidity a čo najskoršia realizácia investícií atď. nemusia byť účinné, ak ich brzdia nedostatky vo verejnom sektore. Medzi nedostatky patria zdĺhavé postupy vrátane konaní v občianskych veciach, nízka úroveň digitalizácie a nedostatočné administratívne kapacity. V kontexte výrazného zvýšenia verejných zdrojov na podporu hospodárskej činnosti sa musia postupy a kontroly uskutočňovať rýchlo. Digitalizácia vo verejnej správe sa pred krízou nerealizovala rovnomerne. Digitálna komunikácia medzi orgánmi a širokou verejnosťou bola na nízkej úrovni. Podiel administratívnych postupov riadených regiónmi a obcami, ktoré sa môžu začať a ukončiť digitálne, je naďalej nízky. Kríza takisto odhalila nedostatočnú interoperabilitu verejných digitálnych služieb. Na uľahčenie reakcieschopnosti orgánov verejnej správy voči podnikom treba zlepšiť a zjednodušiť sektorové predpisy a zároveň odstrániť zostávajúce prekážky hospodárskej súťaže. Napokon, účinný justičný systém zohráva pre atraktívne hospodárstvo priaznivo naklonené investíciám a podnikaniu kľúčovú rolu a bude mať zásadný význam v procese oživenia, a to aj tým, že zabezpečí účinné rámce pre záchranu a obnovu.

               (25)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (26)Opatrenia prijaté talianskou vládou na podporu domácností a podnikov sú prospešné, aj pokiaľ ide o zachovanie kapitalizácie a odolnosti bankového sektora v súčasnom zložitom prevádzkovom prostredí. Napriek prijatým zmierňujúcim opatreniam vrátane obozretnej pružnosti, ktorú poskytujú orgány bankového dohľadu, vypuknutie nákazy COVID-19 takisto vyvíja tlak na kvalitu bankových aktív v celej Únii a očakáva sa, že táto situácia bude pretrvávať aj v nadchádzajúcich týždňoch a mesiacoch, a to aj v Taliansku. To má vplyv na úsilie vynakladané na zníženie objemu nesplácaných úverov, a to aj v dôsledku spomalenia činnosti súdov a reštrukturalizácie aktív so zníženou hodnotou. Dôležitým predpokladom zabezpečenia kvality aktív je v tejto súvislosti podpora udržateľných riešení pre životaschopných dlžníkov zasiahnutých krízou, medzi ktoré patrí aj predchádzanie zautomatizovaným právnym konaniam. Medzitým môže zabezpečenie presného nahlasovania zhoršenia kvality aktív a obozretných noriem pri poskytovaní úverov takisto pomôcť podporiť fungovanie sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi a obmedziť nepriaznivé účinky na existujúce iniciatívy v oblasti likvidácie nesplácaných úverov.

               (27)Účinná prevencia a postihovanie korupcie môže zohrať dôležitú úlohu, pokiaľ ide o zaistenie oživenia Talianska po kríze. Najmä transparentnosťou vo verejnom sektore a posilnením kontrol v boji proti korupcii možno predísť pokusom organizovaných zločineckých skupín o infiltráciu do hospodárskeho a finančného života, narušenie postupov verejného obstarávania a celkovo o presmerovanie verejných zdrojov potrebných na investície. Postupy verejného obstarávania by zároveň mali zostať efektívne a mali by zabezpečiť rovnováhu medzi potrebou dôkladného monitorovania s potrebou dodržania časového plánu. Čas rozsúdenia na trestných odvolacích súdoch je naďalej zdrojom znepokojenia, no v parlamente sa rokuje o komplexných reformách zameraných na zefektívnenie trestných konaní. Hoci nedávno došlo k posilneniu protikorupčného rámca Talianska, treba ho dokončiť rak, aby sa zabezpečilo aj postihovanie volených verejných činiteľov v prípade konfliktu záujmov.

               (28)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. . Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Taliansko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (29)V snahe dosiahnuť rýchle zotavenie z hospodárskych dôsledkov nákazy COVID-19 zohráva ústrednú rolu úzka koordinácia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii. Taliansko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (30)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (31)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  10
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (32)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala [národný program reforiem na rok 2020 a] program stability na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zvýšiť odolnosť a kapacity systému zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zdravotníckych pracovníkov, kritické zdravotnícke pomôcky a infraštruktúru. Posilniť koordináciu medzi celoštátnymi a regionálnymi orgánmi.

               2.Zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a prístup k sociálnej ochrane, a to najmä v prípade atypických pracovníkov. Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť, a to aj prostredníctvom pružných foriem organizácie práce a aktívnou podporou zamestnanosti. Posilniť diaľkové vzdelávanie a zručnosti vrátane digitálnych zručností.

               3.Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení, ktorých cieľom je poskytovať likviditu reálnej ekonomike vrátane malých a stredných podnikov, inovatívnych podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb, ako aj predchádzať meškaniu platieb. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, výskum a inovácie, udržateľnú verejnú dopravu, odpadové a vodné hospodárstvo, ako aj zosilnenú digitálnu infraštruktúru s cieľom zabezpečiť poskytovanie základných služieb.

               4.Zvýšiť efektívnosť justičného systému a účinnosť verejnej správy.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 511 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Ú. v. EÚ C 91I, 20.3.2020, s. 1 – 9.

                     (9)

                        SWD(2020) 511 final.

                     (10)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.