               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 511 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej Taliansko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Taliansko ako členský štát, ktorého menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je zohľadnené v odporúčaniach 1 až 4 uvedených ďalej.

               (3)Správa o Taliansku na rok 2017
                  8
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Talianska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Súčasťou správy bolo aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 22. februára 2017
                  9
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Vysoký verejný dlh a dlhotrvajúca slabá dynamika produktivity prinášajú so sebou určité riziká s cezhraničným významom, a to v kontexte vysokého objemu nesplácaných úverov a vysokej miery nezamestnanosti. Potreba konať je obzvlášť naliehavá v záujme zníženia rizika pôsobenia nepriaznivých účinkov na talianske hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť a cezhraničný význam, aj na hospodársku a menovú úniu.

               (4)Taliansko predložilo 27. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem Talianska obsahuje záväzky tak z krátkodobého, ako aj zo strednodobého hľadiska. V krátkodobom horizonte sa počíta s konečným prijatím prerokovávaných právnych predpisov o hospodárskej súťaži, reformou trestného konania a inštitútu premlčania, so zavedením právnych predpisov zameraných na boj proti chudobe, ako aj s opatreniami v oblasti kolektívneho vyjednávania na podnikovej úrovni, presunu daňového zaťaženia a privatizácie. V strednodobom horizonte pôjde o opatrenia týkajúce sa verejných financií, daňového systému, trhu práce, bankového a úverového systému, hospodárskej súťaže, verejnej správy a justície a investícií. V národnom programe reforiem Talianska sú zahrnuté aj výzvy, ktoré boli vytýčené v správe o tejto krajine na rok 2017 a v odporúčaní pre eurozónu, vrátane potreby oživiť investície a zaistiť udržateľnosť verejných financií. Zavedenie týchto opatrení v plnej miere a v uvedenom časovom rámci by Taliansku pomohlo reagovať na makroekonomické nerovnováhy a plniť odporúčania pre túto krajinu. Komisia na základe posúdenia politických záväzkov Talianska potvrdzuje svoje predchádzajúce stanovisko, že v tejto fáze nie sú opodstatnené žiadne ďalšie kroky v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Vykonávanie programu politických reforiem sa bude dôkladne sledovať prostredníctvom osobitného monitorovania.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  10
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  11
               .

               (6)Na Taliansko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zlepšiť celkový deficit z úrovne 2,4 % HDP v roku 2016 na úroveň 2,1 % v roku 2017 a následne na úroveň 1,2 % v roku 2018, pričom do roku 2019 počíta s celkovo vyrovnanou rozpočtovou pozíciou. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa dosiahne do roku 2019, pričom sa udrží sa aj v roku 2020, zatiaľ čo prepočítané
                  12
                štrukturálne saldo poukazuje v oboch rokoch na nízky štrukturálny deficit (0,3 % HDP). Pokiaľ ide o verejný dlh v pomere k HDP, v programe stability sa predpokladá, že po ďalšom zvýšení v roku 2016 (z úrovne 132,1 % HDP v roku 2015 na úroveň 132,6 % HDP) sa verejný dlh v roku 2017 celkovo stabilizuje a následne bude od roku 2018 klesať, pričom v roku 2020 dosiahne úroveň 125,7 % HDP. Neistota týkajúca sa zostavenia a vykonávania strednodobej rozpočtovej stratégie vytýčenej v programe stability prináša negatívne riziká, pokiaľ ide o prognózy rastu aj dosahovanie rozpočtových cieľov. Najmä podľa prognózy Komisie z jari 2017 sa v roku 2018 počíta s takmer rovnakým rastom reálneho HDP ako v programe stability na rok 2017, a to i napriek výrazne vyššiemu deficitu. Dôvodom je skutočnosť, že do prognózy Komisie nie je zahrnuté zvýšenie sadzby DPH (0,9 % HDP), ktoré je legislatívne upravené ako „ochranná doložka“ na dosiahnutie rozpočtových cieľov v roku 2018, a to aj z toho dôvodu, že v programe stability na rok 2017 sa potvrdzuje úmysel neaktivovať túto doložku bez toho, aby boli uvedené podrobnosti o alternatívnych kompenzačných opatreniach. V programe stability na rok 2017 sa okrem toho uvádza zámer nájsť ďalší priestor na znižovanie daňového zaťaženia.

               (7)Program stability na rok 2017 naznačuje, že celkový vplyv mimoriadneho prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení v rokoch 2016 a 2017 na rozpočet je významný a poskytuje dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie predstavovali v roku 2016 oprávnené dodatočné výdavky na mimoriadny prílev utečencov 0,06 % HDP a na bezpečnostné opatrenia tiež 0,06 % HDP. Na rok 2017 sa oprávnené výdavky súvisiace s mimoriadnym prílevom utečencov predbežne odhadujú na 0,16 % HDP
                  13
               . Talianske orgány okrem toho požiadali v roku 2017 o uplatnenie ustanovenia o nezvyčajnej udalosti v súvislosti s výnimočnou seizmickou aktivitou. Na rok 2017 sa oprávnené výdavky súvisiace s výnimočnou seizmickou aktivitou predbežne odhadujú na 0,18 % HDP
                  14
               . V ustanoveniach článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, závažnosť teroristickej hrozby a výnimočná seizmická aktivita predstavujú nezvyčajnú udalosť, ich vplyv na verejné financie Talianska je výrazný a udržateľnosť financií by nebola ohrozená, ak by sa umožnila dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. S cieľom zohľadniť dodatočné náklady na utečencov a bezpečnostné opatrenia sa preto požadovaný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2016 znížil o 0,12 % HDP. Pokiaľ ide o rok 2017, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2018 na základe zistených údajov poskytnutých talianskymi orgánmi.

               (8)Taliansku bola v roku 2016 priznaná dočasná odchýlka na úrovni 0,5 % HDP od požadovaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu s cieľom zohľadniť zásadné štrukturálne reformy, ktoré majú pozitívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, a ďalšia odchýlka na úrovni 0,25 % HDP v súvislosti s vnútroštátnymi investičnými výdavkami na projekty spolufinancované EÚ. Pokiaľ ide o investičnú výnimku, jedným z kritérií oprávnenosti je zvýšenie verejných investícií Z výsledných údajov za rok 2016 vyplýva, že v porovnaní s rokom 2015 došlo v roku 2016 k poklesu verejných investícií (o 1,6 mld. EUR). Rada však uznáva, že verejné investície brzdili v minulom roku osobitné faktory. Jedným z týchto faktorov bola neistota spojená s prechodom na nový zákon o verejnom obstarávaní a koncesiách, ktorý bol revidovaný v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny z roku 2016. Dôležitejšie v tomto smere však bolo to, že v roku 2016 došlo v dôsledku začiatku nového programového obdobia k prudkému poklesu investícií financovaných z fondov EÚ, zatiaľ čo v prípade investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov bol zaznamenaný nepatrný nárast (o 1,1 mld. EUR). Keďže investície financované z vnútroštátnych zdrojov sa v roku 2016 zvýšili a výdavky spojené s investičnou výnimkou neboli náhradou týchto investícií, Taliansku možno v súvislosti s investičnou výnimkou priznať dočasnú odchýlku na úrovni 0,21 % HDP, čo zodpovedá vnútroštátnym výdavkom oprávneným na spolufinancovanie, ako sa uvádza v programe stability na rok 2017. Po zohľadnení celkovej dodatočnej flexibility na úrovni 0,83 % HDP, ktorá je dôsledkom nezvyčajnej udalosti, štrukturálnych reforiem a investičnej výnimky, prognóza Komisie z jari 2017 poukazuje v roku 2016 na určitú odchýlku od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu.

               (9)Rada 12. júla 2016 Taliansku odporučila dosiahnuť v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP alebo viac smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu v roku 2017 a za roky 2016 a 2017 posudzované spoločne. Odlišný záver, teda existenciu rizika určitej odchýlky, by však bolo možné vyvodiť vtedy, ak by sa v roku 2017 od požiadavky odčítala dočasná úľava zodpovedajúca ustanoveniu o nezvyčajnej udalosti v súvislosti s mimoriadnym prílevom utečencov a preventívnym investičným plánom na ochranu územia štátu pred seizmickými rizikami (predbežne sa odhaduje celkom na 0,34 % HDP).

               (10)Vzhľadom na fiškálnu situáciu Talianska, a najmä vzhľadom na úroveň jeho dlhu sa v roku 2018 od krajiny očakáva ďalšia úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav uvedenej v Pakte stability a rastu sa táto úprava premietne do požiadavky, aby nominálna miera zníženia čistých primárnych verejných výdavkov predstavovala v roku 2018 minimálne 0,2 %. To by zodpovedalo ročnej štrukturálne úprave na úrovni minimálne 0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenených politík existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Odhaduje sa, že Taliansko v rokoch 2017 a 2018 prima facie nedodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že Taliansko musí byť v roku 2017 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek a že v roku 2018 budú potrebné ďalšie opatrenia na zabezpečenie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Ako sa však uvádza v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov by sa malo zohľadňovať saldo rozpočtu členských štátov v kontexte cyklických podmienok. Komisia v sprievodnom oznámení k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny pripomína, že pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní rozpočtových výsledkov za rok 2018 bude potrebné náležitým spôsobom zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Taliansku. V tejto súvislosti má Komisia v úmysle využiť príslušný priestor na vlastné uváženie vzhľadom na cyklickú situáciu v Taliansku.

               (11)Vzhľadom na to, že Taliansko v roku 2015 prima facie nedodržalo dlhové pravidlo, vydala Komisia 22. februára 2017 podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ správu, v ktorej dospela k záveru, že „ pokiaľ nebudú dodatočné štrukturálne opatrenia v objeme aspoň 0,2 % HDP, ku ktorým sa vláda zaviazala, že ich prijme najneskôr do apríla 2017, vierohodne zavedené v stanovenom čase, a to s cieľom viac sa priblížiť k všeobecnému dodržiavaniu preventívnej časti paktu v roku 2017 (a tým v roku 2016), súčasná analýza naznačuje, že dlhové kritérium v zmysle vymedzenia v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 by sa malo považovať za v súčasnosti nedodržané. Rozhodnutie o tom, či sa odporučí začatie postupu pri nadmernom deficite, by sa však prijalo len na základe prognózy Komisie z jari 2017, pričom sa zohľadnia výsledné údaje za rok 2016 a plnenie fiškálnych záväzkov talianskych orgánov z februára 2017.“ V apríli 2017 prijala talianska vláda požadované dodatočné konsolidačné opatrenia. Z tohto dôvodu sa v tejto fáze nepovažuje za potrebné prijať ďalšie kroky na dodržanie dlhového kritéria v roku 2015. Komisia na jeseň 2017 opätovne posúdi, či Taliansko dodržiava dlhového kritérium, pričom bude vychádzať z oznámených údajov za rok 2016 a zo svojej prognózy z jesene 2017, do ktorej budú zahrnuté nové informácie o plnení rozpočtu v roku 2017 a aktuálne rozpočtové plány na rok 2018.

               (12)Vysoký verejný dlh Talianska v pomere k HDP sa má síce stabilizovať, ale nemá klesať z dôvodu zhoršenia štrukturálneho primárneho salda a súčasných makroekonomických podmienok. Dlh na úrovni vyše 130 % HDP znamená, že výrazné zdroje sú vyčleňované na pokrytie nákladov na dlhovú službu, a to na úkor položiek, ktoré výraznejšie podporujú rast vrátane vzdelávania, inovácií a infraštruktúry.

               (13)Daňový systém Talianska nepodporuje hospodársky rast ani efektívnosť z viacerých dôvodov. Daňové zaťaženie výrobných faktorov ostáva i napriek nedávnemu miernemu zníženiu jedno z najvyšších v EÚ. Existuje priestor na presun daňového zaťaženia na dane, ktoré sú menej škodlivé z hľadiska rastu, a to rozpočtovo neutrálnym spôsobom. Daň z prvej nehnuteľnosti bola zrušená v roku 2015, čo predstavovalo krok späť v procese vytvárania efektívnejšej daňovej štruktúry. Dlho očakávaná revízia daňových výdavkov, najmä pokiaľ ide o znížené sadzby dane z pridanej hodnoty, bola opäť odložená, a to i napriek tomu, že na základe vnútroštátnych právnych predpisov by sa mala uskutočňovať každoročne. Reforma zastaraných katastrálnych hodnôt a ich zosúladenie so súčasnými trhovými hodnotami ešte stále prebieha. Nedostatočná daňová disciplína a zložitý daňový zákon zvyšujú záťaž pre disciplinované podniky a domácnosti. Nedávne opatrenia, ako napr. povinná elektronická fakturácia a mechanizmus rozdelenej platby v prípade nakupovania štátnymi orgánmi sú krokom správnym smerom. Keďže však elektronická fakturácia nie je povinná pri transakciách v súkromnom sektore a nedávno boli zvýšené aj hraničné hodnoty pre platby v hotovosti, využívanie elektronických platieb ostáva výrazne pod priemerom EÚ, čo sa negatívne prejavuje na daňovej disciplíne.

               (14)Pokiaľ ide rozpočtový postup, komplexná reforma bola schválená v roku 2016. Komisia bude i naďalej monitorovať vykonávanie tejto reformy, vďaka ktorej by sa preskúmanie výdavkov malo stať v oveľa väčšej miere integrálnou súčasťou rozpočtového postupu.

               (15)V Taliansku pretrvávajú viaceré štrukturálne nedostatky, ktoré majú negatívny vplyv na rámcové podmienky, verejnú správu a podnikateľské prostredie. Tieto nedostatky naďalej spomaľujú vykonávanie reforiem, bránia investíciám, nastoľujú neistotu a vytvárajú príležitosti na dobývanie renty. Reformy občianskeho súdneho systému, ktoré boli prijaté v posledných rokoch s cieľom zvýšiť efektívnosť justície, zlepšiť systém správy prípadov a zabezpečiť procesnú disciplínu, začínajú prinášať výsledky len veľmi pomaly. Najväčšou výzvou v tejto oblasti ostáva dĺžka trvania občianskoprávnych konaní. Hoci sa čas rozsúdenia a počet nahromadených nevyriešených vecí v občianskoprávnych a obchodnoprávnych konaniach na súdoch nižších stupňov mierne znižuje, i naďalej patria oba ukazovatele na všetkých stupňoch medzi najhoršie v EÚ. Prebiehajúca reforma občianskoprávnych konaní zabezpečí ďalšie sprísnenie podmienok prípustnosti opravného prostriedku, zjednodušenie občianskoprávnych konaní na všetkých stupňoch a zníženie motivácie podávať kverulantské žaloby.

               (16)Viaceré ukazovatele potvrdzujú skutočnosť, že i napriek doteraz prijatým reformám predstavuje korupcia stále najväčší problém Talianska. Na dlho odkladanú reformu inštitútu premlčania, ktorej zámerom je zintenzívniť boj proti korupcii, sa čaká od roku 2014. Inštitút premlčania vo svojej súčasnej podobe spôsobuje, že vysoké percento prípadov sa po odsúdení súdom prvého stupňa stane premlčaným. Národný protikorupčný úrad disponuje navyše len obmedzenými finančnými a ľudskými zdrojmi na vykonávanie svojich právomocí a rámec na predchádzanie korupcii je aj naďalej fragmentovaný.

               (17)Komplexný vykonávací právny predpis na reformu verejnej správy bol prijatý v roku 2015. Tento predpis má potenciál na zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej správy. Avšak po rozhodnutí ústavného súdu z novembra 2016, v ktorom tento súd vyhlásil postup na prijatie určitých vykonávacích legislatívnych dekrétov za protiústavný, sa na vykonanie kľúčových prvkov reformy ešte stále čaká. Rozhodnutie ústavného súdu sa týka najmä troch zásadných oblastí reformy: miestnych verejných služieb, zamestnania vo verejnej službe a štátnych podnikov. V súvislosti s reformou miestnych verejných služieb a vykonávaním verejnej služby na manažérskej úrovni budú potrebné nové legislatívne iniciatívy, keďže konečný termín na prijatie týchto dekrétov uplynul v novembri 2016. Pokiaľ ide o štátne podniky, dekrét prijatý pred rozhodnutím ústavného súdu je potrebné zmeniť. Cieľom reformy je znížiť počet štátnych podnikov, zlepšiť ich efektívnosť a zabezpečiť, aby sa na ich činnosť vzťahovali rovnaké pravidlá ako na súkromné podniky. K racionalizácii štátnych podnikov by prispelo aj uskutočnenie plánovanej privatizácie.

               (18)Rámcové podmienky upravujúce oblasť hospodárskej súťaže ostávajú naďalej nepriaznivé. Doteraz nebol prijatý každoročný zákon o hospodárskej súťaži z roku 2015. Výrazné prekážky hospodárskej súťaže pretrvávajú v určitých sektoroch, napr. pri regulovaných povolaniach, koncesiách, verejnom obstarávaní a systéme udeľovania povolení, ako aj pri miestnych verejných službách vrátane dopravy. Pri zabezpečovaní efektívneho, transparentného a konkurencieschopného fungovania trhu so službami verejnej dopravy, najmä pokiaľ ide o železničnú dopravu poskytovanú na základe koncesie udelenej štátom, možno ešte stále pozorovať len obmedzený pokrok. Podľa nového ukazovateľa, ktorý vypracovala Komisia, je miera reštrikcií v Taliansku v prípade väčšiny analyzovaných povolaní vyššia, ako je vážený priemer EÚ. Komisia v snahe riešiť tento problém vydala v januári 2017 konkrétne usmernenia pre jednotlivé povolania vo svojom oznámení o odporúčaniach reforiem v oblasti regulácie odborných služieb, ktoré je súčasťou balíka opatrení na odstránenie prekážok na trhoch so službami
                  15
               .

               (19)V bankovom sektore zostáva veľký objem nesplácaných úverov i naďalej prekážkou pri dosahovaní zisku a pri vnútornej tvorbe kapitálu bánk. To má následne negatívny vplyv na poskytovanie úverov, najmä pre malé podniky. Doterajšie politické iniciatívy nepriniesli zatiaľ výrazné zníženie objemu týchto úverov. Usmernenia pre dohľad nad riadením nesplácaných úverov na vnútroštátnej úrovni sú ešte stále nedostatočné. V tejto súvislosti sú stredné a malé banky neustále vystavované väčšiemu riziku ako veľké úverové inštitúcie. Komisia bude preto v prípade najväčších bánk (banche popolari) a malých družstevných bánk monitorovať vykonávanie reformy správy a riadenia, ktorá je základným predpokladom konsolidácie bankového sektora. Právny rámec upravujúci insolvenčné konanie a vymáhanie kolaterálu ešte stále v nedostatočnej miere podporuje rýchle vymáhanie nesplácaných úverov a ich reštrukturalizáciu, najmä vo vzťahu k malým podnikom a mikropodnikom. Návrh vykonávacieho právneho predpisu zameraného na revíziu a zjednodušenie insolvenčného mechanizmu a mechanizmu vymáhania, o ktorom sa momentálne diskutuje v parlamente, by mohol prispieť k odstráneniu existujúcich nedostatkov a k vytvoreniu talianskeho sekundárneho trhu s problémovými dlhopismi.

               (20)Napriek postupnému zlepšovaniu podmienok na trhu práce, ktoré je podporované reformami, zostáva miera dlhodobej nezamestnanosti a miera nezamestnanosti mladých ľudí na vysokej úrovni (6,7 % a 38 % v roku 2016), pričom viac ako 1,2 milióna mladých ľudí nie je zamestnaných, ani nie je v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Hoci implementácia systému záruky pre mladých ľudí výrazným spôsobom napredovala, Taliansko ešte stále stojí pred niektorými výzvami v snahe zabezpečiť jej účinnejšiu a úplnú implementáciu. Počet a kvalita pracovných ponúk sú naďalej nízke a v tomto smere existujú značné regionálne rozdiely. Reforma aktívnej politiky trhu práce vrátane jej systému riadenia je stále v počiatočnej fáze a služby zamestnanosti sú naďalej nedostatočné, pričom aj tu existujú veľké rozdiely medzi jednotlivými regiónmi. Koncepcia vzdelávania dospelých nie je v Taliansku dostatočne rozvinutá, čo môže negatívnym spôsobom ovplyvňovať úspešnosť nízkokvalifikovaných osôb na trhu práce.

               (21)Účasť žien na trhu práce je nedostatočná a ich potenciál pracovnej sily zostáva v značnej miere nevyužitý. Miera zamestnanosti žien je jedna z najnižších v EÚ. Niektoré faktory daňového systému a systému sociálneho zabezpečenia i naďalej odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od účasti na trhu práce a obmedzený ostáva aj prístup k cenovo dostupným službám starostlivosti o deti a starších ľudí, pričom v tejto oblasti pretrvávajú značné regionálne rozdiely. Otcovská dovolenka patrí medzi najkratšie v EÚ.

               (22)Kolektívne vyjednávanie na druhotnej úrovni nie je v Taliansku značne rozšírené. To bráni efektívnemu prideľovaniu zdrojov a možnosti prispôsobiť mzdy miestnym ekonomickým podmienkam. Tento stav je zároveň výsledkom existujúcich rámcových pravidiel a postupov kolektívneho vyjednávania, ktoré vytvárajú neistotu v pracovnoprávnych vzťahoch a ponechávajú len obmedzený priestor na vyjednávanie na lokálnej úrovni. Daňové zvýhodnenie miezd, ktorých zvýšenie je naviazané na produktivitu, nebolo dostatočne silným podnetom na výrazné zvýšenie využívania kolektívneho vyjednávania na druhotnej úrovni.

               (23)Miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia je v Taliansku vysoko nad priemerom EÚ, a to najmä v prípade detí a osôb s migrantským pôvodom. Aj v tejto oblasti existujú výrazné regionálne rozdiely. Pokiaľ ide o národnú stratégiu boja proti chudobe, bol zaznamenaný určitý pokrok. Nedávno prijatý systém minimálneho príjmu na podporu sociálneho začlenenia je pozitívnym krokom smerom k vytvoreniu jednotného komplexného systému boja proti chudobe. Účinnosť tohto systému bude závisieť od jeho riadneho vykonávania a mobilizácie primeraných zdrojov (a to aj prostredníctvom zjednodušenia rozličných sociálnych dávok), od jeho adresnosti na základe testovania príjmov a prioritného prideľovania prostriedkov rodinám s deťmi, ako aj od účinnosti konkrétnych postupov v praxi, a to tak z hľadiska poskytovania podpory príjmu, ako aj integrovaných služieb. V tejto fáze však ešte nie je jasné, či budú k dispozícii dostatočné finančné zdroje, aby systém mohol čeliť výzve, ktorú chudoba v Taliansku predstavuje. Výzvou do budúcnosti v tejto oblasti ostáva zabezpečenie dodatočných zdrojov pri dodržaní rozpočtových cieľov, zníženie fragmentácie systému sociálnej pomoci, racionalizácia sociálnych výdavkov a vyváženie súčasného zameriavania sa na dôchodky.

               (24)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (25)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  16
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1.

               (26)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená, že je dôležité vynaložiť značné fiškálne úsilie v roku 2018. Pri prijímaní politických opatrení by sa malo zohľadniť plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Taliansku. Presunúť daňové zaťaženie z výrobných faktorov na dane, ktoré sú menej škodlivé z hľadiska rastu, a to rozpočtovo neutrálnym spôsobom, prostredníctvom prijatia ráznych opatrení zameraných na zníženie množstva a rozsahu daňových výdavkov, reformy zastaraného systému katastra a opätovného zavedenia dane z prvej nehnuteľnosti pre domácnosti s vysokým príjmom. Rozšíriť povinné využívanie elektronickej fakturácie a platieb.

               2.Skrátiť dĺžku trvania občianskoprávnych konaní prostredníctvom účinného systému správy prípadov a pravidiel zabezpečujúcich procesnú disciplínu. Zintenzívniť boj proti korupcii, najmä prostredníctvom revízie inštitútu premlčania. Dokončiť reformu zamestnania vo verejnej službe a zlepšiť efektívnosť štátnych podnikov. Bezodkladne prijať a vykonávať prerokovávaný právny predpis o hospodárskej súťaži a odstrániť zostávajúce prekážky hospodárskej súťaže.

               3.Urýchliť znižovanie objemu nesplácaných úverov a zvýšiť stimuly na „očistenie“ súvah a reštrukturalizáciu, a to najmä v segmente bánk pod národným dohľadom. Prijať komplexnú revíziu regulačného rámca upravujúceho insolvenčné konanie a vymáhanie kolaterálu.

               4.V súčinnosti so sociálnymi partnermi posilniť rámec kolektívneho vyjednávania a umožniť tak, aby kolektívne zmluvy zohľadňovali vo väčšej miere miestne podmienky. Zabezpečiť účinnosť aktívnej politiky trhu práce. Uľahčiť zaradenie druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti do pracovného procesu. Racionalizovať sociálne výdavky a zlepšiť ich štruktúru.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 511 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Ú. v. EÚ C92/01, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 77 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení prepočítané Komisiou podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (13)
                  Táto suma je založená na celkových rozpočtových nákladoch vo výške 0,25 % HDP, ktoré sa odhadujú v programe stability na rok 2017, od ktorých je odpočítaná dočasná odchýlka vo výške 0,03 % HDP priznaná v roku 2015 a odchýlka vo výške 0,06 % HDP priznaná v roku 2016. Komisia vo svojom stanovisku k návrhu rozpočtového plánu Talianska na rok 2017 uviedla, že je pripravená zvážiť dodatočnú odchýlku z dôvodu pretrvávajúceho mimoriadneho prílevu utečencov do Talianska, a to aj v nadväznosti na zasadnutie Európskej rady z októbra 2016, na ktorom sa uznal „významný príspevok členských štátov v prvej línii v posledných rokoch, čo zahŕňa aj príspevok finančnej povahy“.

                     (14)
                  Komisia vo svojom stanovisku k návrhu rozpočtového plánu Talianska na rok 2017 zastáva názor, že výdavky vyčlenené na riešenie núdzových situácií a na preventívny investičný plán na ochranu územia štátu pred seizmickými rizikami možno považovať za výdavky integrovanej povahy. V nasledujúcich rokoch by boli ďalšie možné dočasné odchýlky opodstatnené iba na základe pozitívnych prírastkových zmien v zdrojoch vyčlenených na tento účel.

                     (15)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (16)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


                      EURÓPSKA
                      KOMISIA

                                             V Bruseli 13. 5. 2015
                                             COM(2015) 268 final

                                  Odporúčanie

                            ODPORÚČANIE RADY

       ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2015

a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2015
 ---pagebreak---                                           Odporúčanie

                                   ODPORÚČANIE RADY

            ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2015

    a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo
16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh2, a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie3,
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu4,
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie
          pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
          hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú
          potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
          a konkurencieschopnosti.
(2)       Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa
          všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky
          2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre
          politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované

1
         Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
2
         Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
3
         COM(2015) 268.
4
         P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---        usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej
       vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(1)    Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem
       Holandska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu
       stability Holandska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením
       (EÚ) č. 473/20135 predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu
       Holandska na rok 20156.
(2)    Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu7, čo znamenalo začiatok
       európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia
       v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme
       varovania8, v ktorej určila Holandsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
       ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(3)    Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií,
       zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej
       konsolidácie podporujúcej rast.
(4)    Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Holandsku na rok 20159. Táto
       správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení
       odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje
       takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ)
       č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Holandsku existujú
       makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia
       a monitorovanie. Pozornosť si zasluhujú pretrvávajúce riziká, ktoré vyplývajú
       z vysokej úrovne súkromného dlhu aj napriek tomu, že nedávne opatrenia podporujú
       obnovu na trhu s bývaním a pomôžu obmedziť rast hypoték. Hoci vysoký prebytok
       bežného účtu sčasti odzrkadľuje štrukturálne charakteristiky hospodárstva, štruktúra
       dôchodkového a daňového systému môže byť potenciálne zdrojom neefektívneho
       prideľovania kapitálu.
(5)    Holandsko 30. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015
       a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa
       obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(6)    Holandsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje
       sa naň prechodné dlhové pravidlo. Podľa programu stability na rok 2015 vláda
       plánuje postupne zlepšiť celkový deficit na 1,8 % HDP v roku 2015 a ďalej na 0,7 %
       HDP v roku 2018. Vláda plánuje dosiahnuť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit
       na úrovni 0,5 % HDP – počas programového obdobia. Podľa programu stability sa
       očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni
       68,8 % a postupne klesne na 66,1 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na
       ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Podľa prognózy
       Komisie z jari 2015 sa očakáva, že štrukturálne saldo dosiahne strednodobý cieľ
       a bude na úrovni –0,3 % HDP v roku 2015 a –0,4 % HDP v roku 2016. Rada na
       základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie
       z jari 2015 zastáva názor, že v prípade Holandska sa očakáva dodržanie ustanovení
       Paktu stability a rastu. Verejné výdavky na výskum a vývoj, ktoré boli v roku 2013

5
      Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
6
      C(2014) 8810.
7
      COM(2014) 902.
8
      COM(2014) 904.
9
      SWD(2015) 38.
 ---pagebreak---        na úrovni 0,84 % HDP, sú vzhľadom na dosiahnutú úroveň vzdelania, študijné
       výsledky a úroveň hospodárskeho rozvoja v Holandsku nízke. Výdavky verejnej
       správy v tejto oblasti vykazujú od roku 2014 klesajúci trend, zatiaľ čo súkromné
       výdavky na výskum a vývoj sú aj naďalej nízke. Verejné výdavky na inovácie
       a výskum, najmä základný výskum, a vykonanie rámcových politík v záujme
       mobilizácie súkromných investícií v oblasti výskumu a vývoja by pomohli zvýšiť
       dlhodobý potenciál rastu holandského hospodárstva.
(7)    Kľúčovú výzvu predstavuje trh s bývaním, na ktorom sa počas uplynulých desaťročí
       nahromadili nepružnosti a rušivé stimuly, ktoré sa premietli do spôsobov
       financovania bývania a odvetvových úspor. Tendencia domácností ručiť za hrubý
       hypotekárny dlh svojim nehnuteľným majetkom vo veľkej miere odráža dlhotrvajúce
       fiškálne stimuly, najmä úplnú daňovú odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Od
       roku 2012 sa realizuje rad opatrení v snahe o čiastkové riešenie týchto stimulov.
       Niektoré z týchto opatrení sa týkajú úprav fiškálneho režimu financovania bývania.
       Postupný prechod k obmedzeniu daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov
       a zvýšeniu stimulov na umorenie je oprávnený. Toto opatrenie sa však zavádza príliš
       pomaly na to, aby malo významný vplyv na umorovanie, a pretrváva značný daňový
       stimul na investovanie do neproduktívnych aktív. Pomer úveru k hodnote na úrovni
       100 %, ktorý sa má dosiahnuť v roku 2018, je stále vysoký. Trh s nájomným
       bývaním je obmedzený reguláciou a existenciou veľmi veľkého sektora sociálneho
       bývania, ktorý sa okrem iného musí vysporiadať s dlhými poradovníkmi. Zavedenie
       väčšej diferenciácie nájomného na základe príjmu v sektore sociálneho bývania
       predstavuje krok správnym smerom, jeho dosah je však obmedzený. Podľa nového
       zákona budú musieť bytové podniky oddeliť činnosti všeobecného hospodárskeho
       záujmu (t. j. sociálne bývanie) od iných činností. Neskôr sa uvidí, či toto povedie
       k zamýšľanému presmerovaniu sociálneho bývania na ľudí v núdzi a či sa zabezpečí,
       aby bolo sociálne bývanie k dispozícii znevýhodneným osobám, ktoré nemajú
       možnosť získať bývanie za trhových podmienok.
(8)    Dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému sa zlepšila. Popri postupnom
       zvyšovaní zákonného veku odchodu do dôchodku v prvom pilieri zo 65 rokov v roku
       2012 na 67 rokov v roku 2023 a jeho previazaniu na strednú dĺžku života
       v následnom období, Holandsko prijalo komplexné reformy súkromného
       kapitalizačného piliera dôchodkového systému a systému dlhodobej starostlivosti.
       Finančný dohľad nad dôchodkovými fondmi sa zlepšil a systém je odolnejší voči
       finančným otrasom. Tento vývoj bol doplnený úspešnými reformami, ktoré
       podporujú starších pracovníkov v tom, aby pracovali dlhšie. Reformami v oblasti
       dlhodobej starostlivosti sa zodpovednosti presunuli na obce, čo malo za následok
       zníženie celkových výdavkov a zameranie pozornosti na zvýšenie efektívnosti. Je
       potrebné monitorovať kvalitu a dostupnosť dlhodobej starostlivosti.
(9)    K zostávajúcim výzvam patrí vhodné rozdelenie nákladov a rizík v rámci generácií
       a medzi generáciami nad rámec prijatých pravidiel o indexácii a finančných
       rezervách (rámec finančného hodnotenia), a to najmä znížením príspevkov zo strany
       mladých ľudí. Zlepšenie spravodlivosti príspevkov do druhého dôchodkového piliera
       na základe poistnej matematiky by pomohlo domácnostiam vyčleňovať ich finančné
       prostriedky spôsobmi, ktoré viac podporujú rast.
(10)   Komplexná reforma právnych predpisov na ochranu zamestnanosti prijatá v roku
       2014 má za cieľ zvýšiť účasť na trhu práce a mobilitu. Fiškálne faktory, ktoré
       odrádzajú od práce, sa znížili. Na základe právnych predpisov, ktoré prijal parlament,
       sa stanoví kvóta pre zamestnávateľov na prijímanie ľudí s postihnutím. Vplyv týchto
       opatrení možno v plnej miere posúdiť až po ich vykonaní. Sú potrebné ďalšie
 ---pagebreak---         opatrenia na zlepšenie začlenenia ľudí na okraji trhu práce vrátane osôb z prostredia
        migrantov.
(11)    S prihliadnutím na povinné nedaňové platby je daňovo-odvodové zaťaženie
        v Holandsku výrazne vyššie než priemer EÚ a existuje tu priestor na to, aby sa
        zdaňovanie presunulo na faktory, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Plánovaná daňová
        reforma by prispela k zvýšeniu účasti na trhu práce. Po jej prijatí bude potrebné
        dôsledne monitorovať jej dosah.
(12)    V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej
        politiky Holandska a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2015. Zároveň posúdila
        program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na
        odporúčania adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen
        ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale
        aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú
        správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni
        EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho
        semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.
(13)    Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Holandska a dospela
        k názoru10, že Holandsko dodržiava Pakt stability a rastu.
(14)    Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto
        posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej
        odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie
        uvedených odporúčaní 1 až 3.
(15)    V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky
        eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania
        adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Holandsko by malo takisto
        zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:
1.      Presmerovať verejné výdavky na podporu investícií do výskumu a vývoja a pracovať
        na rámcových podmienkach zameraných na zlepšenie súkromných výdavkov na
        výskum a vývoj s cieľom zvrátiť klesajúci trend verejných výdavkov na výskum
        a vývoj a zlepšiť možnosti hospodárskeho rastu.
2.      Urýchliť proces znižovania daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov tak, aby
        sa znížili daňové stimuly na investovanie do neproduktívnych aktív. Zabezpečiť na
        trhu s nájomným bývaním mechanizmus tvorby cien viac orientovaný na trh a viac
        prispôsobiť výšku nájomného v sektore sociálneho bývania príjmom domácností.
3.      Znížiť úroveň príspevkov do druhého piliera dôchodkového systému pre tých, ktorí
        sú v počiatočnom štádiu pracovného života.
V Bruseli

                                                 Za Radu
                                                 predseda

10
       Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 342 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Portugalsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  7
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Portugalsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)Správa o Portugalsku na rok 2016
                  8
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 predstavila výsledky hĺbkového preskúmania.
                  9
                Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Portugalsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Najmä veľký objem čistých vonkajších záväzkov, súkromného a verejného dlhu a vysoký podiel nesplácaných úverov predstavujú slabé miesta v kontexte zvýšenej nezamestnanosti. Pretrvávajú nedostatky v politike, ktoré sa týkajú trhov s výrobkami a so službami, reštrukturalizácie podnikového dlhu, fiškálnych záležitostí a vybraných oblastí trhu práce.

               (3)Portugalsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem Portugalska je dostatočne ambiciózny na účely riešenia nadmerných nerovnováh, načrtáva príslušné opatrenia na posilnenie konkurencieschopnosti a zníženie súkromného dlhu a odvoláva sa na výzvy vytýčené v správe o krajine a odporúčaniach pre eurozónu na rok 2016 s dôrazom na potrebu oživenia investícií a zabezpečenia udržateľnosti verejných financií. Ak sa tento plán v plnej miere a rýchlo vykoná, tieto opatrenia by Portugalsku pomohli riešiť makroekonomické nerovnováhy. Na základe posúdenia politických záväzkov Portugalska nie je v tejto fáze potrebné zintenzívniť postup pri makroekonomických nerovnováhach.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  10
               .

               (5)Na Portugalsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Portugalsko nenapravilo nadmerný deficit do stanoveného termínu, t. j. do roku 2015 a nevyvinulo fiškálne úsilie odporúčané Radou. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit a dosiahnuť v roku 2016 celkový deficit vo výške 2,2 % HDP. Po dosiahnutí trvalej nápravy nadmerného deficitu sa na Portugalsko začne vzťahovať preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. (Prepočítané
                  11
               ) štrukturálne saldo sa má v období rokov 2016 – 2020 zlepšovať len približne o 0,35 % HDP ročne, čo je menej ako požadovaných 0,6 % HDP, a neočakáva sa, že sa v časovom horizonte programu dosiahne strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny prebytok vo výške 0,25 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2016 na 124,8 % a bude ďalej klesať, až dosiahne úroveň 110,3 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je pomerne optimistický. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že deficit verejných financií dosiahne v roku 2016 úroveň 2,7 % HDP, čo je pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve, a v roku 2017 dosiahne úroveň 2,3 % HDP. Keďže sa predpokladá, že štrukturálny deficit sa v rokoch 2016 a 2017 mierne zvýši, fiškálne úsilie nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Okrem toho sa nepredpokladá, že Portugalsko dodrží v roku 2017 prechodné dlhové pravidlo. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Portugalsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie plnenia uvedených ustanovení v roku 2016 a 2017 budú preto potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)Podľa článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1467/97 bude Komisia pravidelne monitorovať vykonávanie opatrení, ktoré Portugalsko prijalo v reakcii na posledné odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ: Komisia preto odporučí Rade vhodné kroky, ktoré je potrebné prijať v rámci postupu pri nadmernom deficite.

               (7)Včasné a dôsledné vykonanie zreformovaného rámcového zákona o rozpočte, zákona o kontrole záväzkov a ďalšie zlepšenia výberu príjmov a kontroly výdavkov môžu významne prispieť k dosiahnutiu požadovanej fiškálnej úpravy. Portugalsko čelí dvojakej výzve, a to dosiahnuť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a zároveň zachovať úroveň prístupu k zdravotnej starostlivosti zlepšením efektívnosti tohto systému. Hoci podiel verejných výdavkov na celkových výdavkoch na zdravotníctvo v Portugalsku je jeden z najnižších v EÚ, v Portugalsku sa predpokladá najvyšší nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť, a to o 2,5 % HDP do roku 2060. So zreteľom na riešenie výziev v sektore zdravotníctva súvisiacich s dlhodobou udržateľnosťou sa ešte neprijali komplexné opatrenia zamerané na podporu prevencie chorôb a politík v oblasti verejného zdravia, ako aj na zabezpečenie poskytovania primárnej zdravotnej starostlivosti v počiatočnej fáze, v ktorej sú náklady nižšie. V krátkodobom horizonte je dôležitou výzvou presné plánovanie a vykonávanie rozpočtov v nemocniciach s cieľom zabezpečiť vyrovnanie nedoplatkov. Hoci sa dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému riešila v nedávnych reformách, výzvy týkajúce sa jeho krátkodobej až strednodobej udržateľnosti neboli doposiaľ riešené. Verejný dôchodkový systém charakterizuje vysoká závislosť na presunoch rozpočtových prostriedkov a rozdiely medzi regiónmi. Oneskorenia vo vymáhaní prostriedkov a nedostatky v politike stále brzdia fiškálnu udržateľnosť štátnych podnikov, najmä v odvetví dopravy. Posilnenie opatrení na zvýšenie efektívnosti v ich reštrukturalizačných plánoch má aj naďalej zásadný význam z hľadiska dosiahnutia fiškálnych úspor.

               (8)Vynaložilo sa značné úsilie na obmedzenie daňových únikov ďalším zlepšením efektívnosti daňovej správy. Prijímajú sa opatrenia na boj proti daňovým podvodom, zlepšenie výmeny informácií s finančnými inštitúciami a posilnenie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí. Napriek dosiahnutému pokroku stále existuje priestor na posilnenie daňovej disciplíny. K podpore investícii by prispela aj reforma zameraná na zefektívnenie daňovej správy.

               (9)Celkový vývoj miezd bol mierny a odzrkadľoval vysokú nezamestnanosť a potrebu podporovať obnovu vonkajšej rovnováhy v súlade s rastom produktivity v strednodobom horizonte. Kolektívne vyjednávanie na úrovni odvetví podporovalo tento trend, hoci osobitosti systému kolektívneho vyjednávania stále obmedzujú mieru úprav na úrovni podnikov. V kontexte nízkej inflácie a vysokej nezamestnanosti sa v januári 2016 zvýšila minimálna mzda z 505 EUR na 530 EUR mesačne a plánuje sa jej ďalšie postupné zvyšovanie až na úroveň 600 EUR za mesiac v roku 2019 (vypláca sa 14-krát za rok). Ak sa minimálna mzda vyjadruje ako percento priemernej mzdy, Portugalsko sa nachádza v strede rebríčka členských štátov EÚ. Ak sa však minimálna mzda vyjadruje ako percento mediánu mzdy, Portugalsko patrí ku krajinám s najvyššou minimálnou mzdou. Z toho vyplýva, že v Portugalsku vo veľkej miere prevládajú nízke mzdy a že pri ďalšom náraste minimálnej mzdy sa môže rýchlo zvýšiť podiel dotknutých pracovníkov, ktorý v roku 2016 dosiahol takmer štvrtinu zamestnancov. Hoci toto by mohlo pomôcť znížiť intenzitu chudoby pracujúcich osôb, má to zároveň za následok mzdovú kompresiu, ktorá spôsobuje tlak na zvyšovanie celkových miezd. Ak popri tom nedôjde k zodpovedajúcemu zvýšeniu produktivity, mohlo by to priniesť riziko zhoršenia výhľadov v oblasti zamestnanosti a konkurencieschopnosti, najmä v prípade odvetví náročných na pracovnú silu. Takisto hrozí riziko zníženia motivácie investovať do zručností.

               (10)V rokoch 2014 a 2015 pokračovalo oživenie portugalského trhu práce a vynaložilo sa značné úsilie na reformu aktivačných politík, modernizáciu verejných služieb zamestnanosti a zlepšenie dosahu na neregistrovaných mladých ľudí, hoci stále pretrvávajú určité problémy súvisiace s vykonávaním. Vzhľadom na nedávne zhoršenie sociálnej situácie, najmä pokiaľ ide o zvýšenie miery chudoby detí, sa prijali dôležité opatrenia na posilnenie sociálnej pomoci, najmä v oblasti režimu minimálneho príjmu, prídavkov na deti a nízkych dôchodkov. Vplyv týchto opatrení na obmedzenie intenzity chudoby je potrebné posúdiť. Výzvou však aj naďalej zostáva vysporiadať sa s veľkou skupinou dlhodobo nezamestnaných, čo má negatívny vplyv na hospodársky rast a sociálnu situáciu. Existuje priestor pre ďalšiu aktiváciu dlhodobo nezamestnaných, a to prostredníctvom cielených politík trhu práce a posilnenej koordinácie medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami. Hoci oživenie prinieslo mnoho nových pracovných miest na dobu neurčitú, segmentácia na trhu práce je aj naďalej významná. Podiel zamestnancov s pracovným pomerom na dobu určitú je aj naďalej jedným z najvyšších v Európe a miera prechodu z dočasného do trvalého pracovného pomeru je nízka.

               (11)Vysoká zadlženosť súkromného sektora je aj naďalej jednou z najväčších slabín portugalského hospodárstva a podmienky, za ktorých majú malé a stredné podniky prístup k financovaniu, zostávajú zložité. Určitý pokrok sa dosiahol pri znižovaní nadmerného dlhu podnikov a súkromnému sektoru sa umožnilo znížiť zadlženosť, ale portugalský súkromný sektor je stále jedným z najviac zadlžených v EÚ. To je závažnou prekážkou pre investície a potenciálny rast produkcie. Nefinančné korporácie upravujú svoje súvahy, ale v nižšej miere ako domácnosti. Vysoký a narastajúci objem nesplácaných úverov v podnikateľskom sektore zaťažuje súvahy nefinančného i finančného sektora a je hlavnou prekážkou pre investície. Na rôznych úrovniach sa prijali opatrenia na riešenie zadlženosti podnikov, ale výsledky sa prejavujú len veľmi pomaly. Zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní právnických osôb je aj naďalej vysoké. V posledných niekoľkých rokoch sa vláda snažila riešiť tento problém zavedením pravidiel o podkapitalizácii a odpočítateľnej položky pre vlastné imanie podnikov. V roku 2015 bol však rozdiel v nákladoch na kapitál (pred a po zdanení) medzi dlhovými alebo kapitálovými investíciami aj naďalej jedným z najvyšších v EÚ. Prístup podnikov k úverom je stále nákladný a zložitý, najmä pokiaľ ide o malé a stredné podniky alebo začínajúce podniky. Alternatívne zdroje financovania, ako napr. súkromný kapitál, rizikový kapitál, kolektívne financovanie a podnikateľskí anjeli, sa stále využívajú len okrajovo a zostávajú veľmi nedostatočne rozvinuté.

               (12)Napriek tomu, že sa dosiahol pokrok, regulačné prekážky a slabá inštitucionálna kapacita aj naďalej brzdia rast podnikov, konkurencieschopnosť a investície. Efektívnosť portugalského súdneho systému je aj naďalej nízka, a to najmä pri riešení daňových sporov. Verejné obstarávanie je v Portugalsku prevažne transparentné. Podľa údajov zo špecializovanej online platformy „BASE“ však verejní obstarávatelia v Portugalsku často používajú priame zadávacie konanie, ktoré sa v období rokov 2013 – 2015 uplatnilo v priemere v 87,3 % všetkých prípadov verejného obstarávania, čo predstavuje 47 % hodnoty celkového obstarávania. Transparentnosť zostáva problematická, pokiaľ ide o udeľovanie koncesií a verejno-súkromné partnerstvá, a to najmä na miestnej a regionálnej úrovni. Pracovná skupina ministerstva financií pre verejno-súkromné partnerstvá vykonáva dohľad nad niektorými verejno-súkromnými partnerstvami spravovanými ústrednou správou, ale nemonitoruje koncesie ani regionálne alebo miestne verejno-súkromné partnerstvá. Reformy v sektore prístavov sa neustále odkladajú a vstupu nových aktérov bránia prekážky. Registrácia podnikov sa zjednodušila, ale udeľovanie licencií je aj naďalej ťažkopádne a zložité a nepredvídateľné správne postupy poškodzujú dôveru investorov. Stále existujú problémy súvisiace s postupmi týkajúcimi sa prístupu na trh v odvetví stavebníctva, získania stavebného povolenia a účinného vykonávania efektívnejších pravidiel udeľovania environmentálnych povolení. Regulačné prekážky v niektorých odvetviach podnikateľských služieb bránia v efektívnom prideľovaní zdrojov, najmä pokiaľ ide o právne služby. Súvisiace právne predpisy, ktorými sa riadia profesijné organizácie, najmä tie, ktoré sa týkajú ich stanov a vnútorných pravidiel, sú obmedzujúce a môžu fyzickým i právnickým osobám brániť v prístupe k určitým povolaniam. To sa týka najmä právnických povolaní, v ktorých sa okrem iného uplatňujú obmedzenia na reklamu a na vykonávanie multidisciplinárnych činností.

               (13)Portugalsko dosahuje slabé výsledky v oblasti vedecko-obchodnej spolupráce a komercializácie poznatkov. Bariéry, ktoré bránia v spolupráci medzi univerzitami a podnikateľským sektorom, sú vysoké, a to z dôvodu regulačných i byrokratických prekážok, ako aj z dôvodu nedostatočných stimulov pre spoluprácu v akademickom svete. To má negatívny vplyv na zamestnateľnosť absolventov a na inováciu. Otvorenie nového krátkodobého vyššieho technického štúdia poskytlo nové príležitosti na spoluprácu medzi polytechnickými a regionálnymi hospodárskymi aktérmi, ale modernizačný proces sa netýka univerzitných programov.

               (14)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (15)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  12
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (16)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2016, t. j. znížiť deficit verených financií na 2,3 % HDP v roku 2016, a to prijatím potrebných štrukturálnych opatrení a využívaním všetkých neočakávaných ziskov na znižovanie deficitu a dlhu. Zodpovedá to zlepšeniu štrukturálneho salda o 0,25 % HDP v roku 2016. Následne dosiahnuť v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu vo výške najmenej 0,6 % HDP. Vykonať do februára 2017 komplexné preskúmanie výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy a posilniť kontrolu výdavkov, nákladovú efektívnosť a náležité zostavovanie rozpočtu. Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť v sektore zdravotníctva bez toho, aby sa ohrozil prístup k primárnej zdravotnej starostlivosti. Znížiť závislosť dôchodkového systému na presunoch rozpočtových prostriedkov. Zmeniť do konca roku 2016 zameranie reštrukturalizačných plánov štátnych podnikov, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú.

               2.Na základe konzultácie so sociálnymi partnermi zabezpečiť, aby minimálna mzda zodpovedala cieľu podporovať zamestnanosť a konkurencieschopnosť vo všetkých priemyselných odvetviach.

               3.Zabezpečiť účinnú aktiváciu dlhodobo nezamestnaných osôb a zlepšiť koordináciu medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami. Posilniť stimuly pre podniky, aby pracovníkov najímali prostredníctvom trvalých pracovných zmlúv.

               4.Prijať do októbra 2016 opatrenia na uľahčenie očistenia súvah úverových inštitúcií a riešiť problematiku vysokého objemu nesplácaných úverov  Obmedziť zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní právnických osôb a zlepšiť prístup začínajúcich, ako aj malých a stredných podnikov na kapitálový trh.

               5.Zvýšiť transparentnosť a efektívnosť verejného obstarávania, pokiaľ ide o verejno-súkromné partnerstvá a udeľovanie koncesií. Do konca roku 2016 zlepšiť a urýchliť správne postupy a postupy udeľovania licencií, zrýchliť riešenie daňových sporov a znížiť regulačné prekážky, najmä pokiaľ ide o podnikateľské služby. Zaviesť stimuly pre spoluprácu medzi univerzitami a podnikateľskou sférou.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 342 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 90 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v programe stability podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 255 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Dánskaa ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada prijala 8. júla 2014 odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Dánska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na rok 2014.

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej neurčila Dánsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Dánsku na rok 2015
                  6
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)Dánsko 27. marca 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Dánsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. Dánska vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje zvýšenie celkového deficitu z 1,6 % HDP v roku 2015 – keď bol podporený značnými neočakávanými ziskami – na 2,6 % HDP v roku 2016. Vláda následne na to plánuje znížiť deficit, aby sa v roku 2020 dosiahol vyrovnaný rozpočet. Podľa konvergenčného programu plánuje vláda plniť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP – od roku 2016. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa bude postupne znižovať z 39,8 % v roku 2015 na 36,7 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa očakáva, že štrukturálne saldo bude v súlade so strednodobým cieľom v roku 2015. Na základe tejto prognózy však existuje riziko určitej odchýlky od strednodobého cieľa v roku 2016 v podobe rastu čistých výdavkov vo výške 0,3 % HDP nad referenčnou hodnotou. Aj keď sa očakáva, že táto odchýlka bude dočasná, keďže rast čistých výdavkov je v roku 2016 ovplyvnený postupným ukončovaním jednorazových opatrení týkajúcich sa zdaňovania dôchodkových úspor, v roku 2016 môžu byť potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že možno očakávať, že Dánsko vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku je primerane kvalifikovaná dlhodobá ponuka pracovnej sily. Dánsko dosiahlo pomocou reformy aktívnej politiky trhu práce z roku 2014 pokrok pri zlepšovaní zamestnateľnosti osôb, ktoré sa nachádzajú na okraji trhu práce. Reforma je v počiatočnej fáze zavádzania a jej výsledky sa musia sledovať. Stále sú potrebné dodatočné opatrenia pre tých, ktorí sú najviac vylúčení z trhu práce, v súlade s odporúčaniami expertnej skupiny Carsten-Koch II. Kľúčovými faktormi v tomto smere sa zdá byť nízka úroveň dosiahnutého vzdelania, obmedzené skúsenosti na trhu práce, nízky vek a migrantský pôvod. Vo všeobecnosti je aj naďalej nedostatočne využívaný potenciál trhu práce ľudí z prostredia migrantov. Napriek vysokým výdavkom na vzdelávanie v Dánsku sú výsledky v oblasti vzdelávania len priemerné, najmä čo sa týka žiakov z prostredia migrantov. Na riešenie tejto výzvy sa zameriava reforma primárneho a nižšieho stredoškolského vzdelávania a systémov odborného vzdelávania a odbornej prípravy. Na zlepšenie výsledkov v oblasti vzdelávania je potrebné úplné vykonanie týchto reforiem.

               (10)Zlepšenie konkurencieschopnosti má zásadný pre posilnenie obnovy hospodárstva v Dánsku. Rast produktivity, ktorý je tomto ohľade kľúčový, bol v priebehu posledných dvoch desaťročí vo všeobecnosti slabý a poznačili ho prekážky vstupu na trh a regulačné zaťaženie v odvetviach služieb orientovaných na domáci trh. Komisia pre produktivitu identifikovala odvetvia stavebníctva a maloobchodu ako oblasti, v ktorých by sa mohla produktivita zlepšiť. Predpisy týkajúce sa maloobchodných prevádzok sú veľmi prísne a neboli prijaté žiadne opatrenia na ich uvoľnenie. Odvetvie stavebníctva sa vyznačuje náročnými stavebnými predpismi a veľkým počtom certifikačných schém. Dánska vláda predložila stratégiu pre stavebníctvo v novembri 2014. Obsahuje dobré zámery, ako napríklad zjednodušenie pravidiel, zefektívnenie technických prvkov žiadostí o stavebné povolenie, zavedenie medzinárodných noriem, harmonizáciu vnútroštátnych noriem a skrátenie lehôt na vydávanie stavebných povolení. Táto stratégia sa však ešte úplne nepremietla do konkrétnych opatrení. Stále existujú autorizačné a certifikačné systémy, ktoré sa prekrývajú, čo sa v niektorých prípadoch vzťahuje aj na dočasné poskytovanie cezhraničných služieb. Okrem toho sa povolenia a certifikácie vydané v iných členských štátoch nie vždy berú do úvahy, keď chcú poskytovatelia služieb začať podnikať v Dánsku.

               (11)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 2.

               (12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Dánska a jej stanovisko
                  7
                je premietnuté najmä do odporúčania 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabrániť odchýleniu sa od strednodobého cieľa v roku 2016.

               2.Zvýšiť produktivitu, najmä v odvetviach služieb orientovaných na domáci trh vrátane maloobchodu a stavebníctva. Uvoľniť obmedzenia pre maloobchodné prevádzky a prijať ďalšie opatrenia na odstránenie zostávajúcich prekážok, ktoré predstavujú autorizačné a certifikačné schémy v odvetví stavebníctva.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 255.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904 final.

                     (6)
                  SWD(2015) 24 final.

                     (7)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 324 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Českú republiku neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Českej republike na rok 2016
                  6
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česká republika dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Českej republiky pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Česká republika predložila 11. mája 2016 svoj konvergenčný program na rok 2016 a 12. mája svoj národný program reforiem na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí
                  7
               .

               (5)Česká republika v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2016 predpokladá mierne zhoršenie celkového salda na –0,6 % HDP v roku 2016 a všeobecné ustálenie na –0,5 % od roku 2017. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, sa v časovom horizonte programu naďalej dodržiava. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP zostane v roku 2016 na úrovni 41,1 % a v roku 2019 klesne na 39,3 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálne saldo dosiahne –0,7 % v roku 2016 a –0,9 % HDP v roku 2017, a bude tak nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Prípadné budúce odchýlky by sa posudzovali na základe požiadavky zachovávať štrukturálne saldo na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Českej republiky sa očakáva, že dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)V dlhodobom horizonte existujú v prípade Českej republiky stredné riziká fiškálnej udržateľnosti. Tieto riziká vyplývajú predovšetkým z prognózovaného účinku verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti, ale aj v oblasti dôchodkov. Nedávno prijaté alebo plánované opatrenia na zmenu dôchodkového systému by v prípade ich realizácie viedli v dlhodobom horizonte k zhoršeniu verejných financií. Po prvé, česká vláda vo februári 2016 prijala právne predpisy, ktoré jej dávajú právomoc pružnejšie upravovať mechanizmus indexácie dôchodkov. Po druhé, rokuje sa o návrhoch, ktorými sa má stanoviť strop pre zákonný vek odchodu do dôchodku na úrovni 65 rokov a vytvoriť mechanizmus pravidelného preskúmavania veku odchodu do dôchodku. V súčasnosti neexistujú žiadne plány na zvýšenie nízkeho zákonného veku odchodu do dôchodku. Pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, prognózovaný rast dlhodobých výdavkov je tiež zdrojom obáv. Česká republika musí riešiť výzvy týkajúce sa zlepšovania riadenia a nákladovej účinnosti svojho systému zdravotnej starostlivosti, aj keď v súčasnosti sa už celý rad opatrení nachádza v rôznych štádiách implementácie. Ukazovatele poukazujú na vysokú spotrebu tovarov a služieb a na pomerne vysokú mieru využívania nemocničnej starostlivosti, ktorá je drahšia ako ambulantné služby. Zdá sa, že dostupné zdravotné údaje sa účinne nevyužívajú na plánovanie a racionalizáciu kapacít nemocničnej starostlivosti. Systém preplácania nákladov na nemocničnú starostlivosť je v súčasnosti predmetom revízie vzhľadom na rôzne nedostatky, akým bola napríklad malá vzorka nemocníc použitá na výpočet referenčných sadzieb. Stále sa dostatočne nepreskúmali možnosti, akými sú posilnenie koordinácie ambulantnej starostlivosti, zlepšenie úlohy prvotného kontaktu všeobecných lekárov a obmedzenie zbytočného využívania ambulantných služieb.

               (7)Fiškálny rámec Českej republiky sa radí medzi najslabšie v EÚ. Reformný balík zameraný na riešenie hlavných nedostatkov v tejto oblasti bol vládou schválený vo februári 2015, no stále sa čaká na jeho ratifikáciu parlamentom. Balíkom sa má do vnútroštátnych právnych predpisov transponovať smernica Rady 2011/85/EÚ o rozpočtových rámcoch. V navrhovanej reforme sa počíta s posilnením výdavkových stropov a s ich priamym prepojením so strednodobým rozpočtovým cieľom. V rámci tejto reformy by vláda mala povinnosť prijať rozpočet, ktorým sa zaručí dlhodobá udržateľnosť verejných financií, a zriadila by sa nezávislá fiškálna rada na monitorovanie verejných financií a zvýšenie transparentnosti.

               (8)Investície v Českej republike sú vo vyjadrení na obyvateľa naďalej pod priemerom EÚ a sú výrazne koncentrované v regióne hlavného mesta. Administratívne a regulačné prekážky naďalej zhoršujú efektívnosť podnikateľského prostredia a pôsobia ako brzda pre investície. Osobitné problémové miesta existujú v realizácii projektov dopravnej a energetickej infraštruktúry. Čerpanie fondov EÚ v programovom období 2007 – 2013 bolo pomalé, najmä v dôsledku zložitých postupov, nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly, neefektívnych prvkov v postupoch verejného obstarávania a slabých administratívnych kapacít subjektov zapojených do realizácie projektov. V oblasti dopravnej infraštruktúry sú administratívnymi prekážkami pre investície okrem iného aj zdĺhavé postupy vydávania územných povolení a oneskorenia vyplývajúce z konaní v dôsledku sťažností na protimonopolnom úrade. V oblasti energetickej efektívnosti možno konštatovať, že verejné programy na zníženie energetickej náročnosti sú fragmentované a nákladovo neefektívne. Existujú náznaky, že úspory energie nenapredujú v súlade s národným akčným plánom energetickej efektívnosti. V sektore služieb existujú dôkazy, ktoré svedčia o regulačnej reštriktívnosti. Platí to najmä v prípade niektorých sektorov individuálnych odborných služieb, v ktorých sa prekážky pre vstup do profesie a jej výkon zdajú vyššie, než je priemer EÚ. Slabé využívanie kvalitných verejných online služieb takisto brzdí podnikateľské prostredie a odzrkadľuje nedostatky na strane ponuky. Služby elektronickej verejnej správy v plnej miere nevyužívajú technologické možnosti na zvýšenie spokojnosti používateľov a patria medzi najmenej sofistikované elektronické služby v EÚ. Dostupné dôkazy poukazujú v Českej republike na relatívne vysoký výskyt daňových únikov. Vyriešenie tohto problému – najmä v oblasti DPH – je na poprednom mieste politického programu. Na druhej strane sa však neplánujú žiadne opatrenia na zníženie relatívne vysokých nákladov spojených s platením daní ani opatrenia na zjednodušenie daňového systému. Daňové orgány ponúkajú služby predvyplnených formulárov len v obmedzenej miere. Daňovníci málo využívajú možnosť podávať daňové priznania elektronicky, aj keď v oblasti DPH došlo k istému pokroku. Náklady na výber daní sú navyše relatívne vysoké, ako vyplýva z najnovších medzinárodných správ. Vysoké sociálne príspevky zamestnávateľov sú jednou z príčin celkovo vysokého daňového zaťaženia práce, pričom diverzifikácia aj do iných oblastí (napr. daní z nehnuteľností) je obmedzená.

               (9)Mnohé ukazovatele poukazujú na závažné nedostatky vo verejnej správe. Určitý pokrok sa dosiahol pri prijímaní legislatívnych a nelegislatívnych opatrení z protikorupčného plánu z roku 2015. Zákon o registri zmlúv parlament schválil v novembri 2015. Jeho včasné vykonávanie a ďalšie rozvíjanie by zlepšili transparentnosť a nákladovú účinnosť verejných obstarávaní. Niektoré z kľúčových protikorupčných zákonov, ako je napríklad novela zákona o konflikte záujmov a nový zákon o financovaní politických strán, stále chýbajú. Viaceré prijaté opatrenia sú ťažko vynútiteľné a majú len obmedzený dosah, zatiaľ čo celý rad plánovaných opatrení sa opakovane presúva do nadchádzajúceho akčného plánu. Aj napriek istému úsiliu o odstránenie nedostatkov českého systému verejného obstarávania ešte existuje priestor pre ďalšie zlepšenie jeho výkonnosti, pokiaľ ide o hospodársku súťaž v obstarávaní, a teda o hodnotu za vynaložené peniaze. Čiastočne je to spôsobené chýbajúcim vhodným vyškolením pracovníkov, ktorí realizujú obstarávanie, a nedostatočným dôrazom na kvalitatívne kritériá pri zadávaní zákaziek. Verejný sektor vo veľkej miere využíva postupy bez súťaže, s obmedzenou možnosťou prilákať uchádzačov, pričom hromadné obstarávanie sa organizuje len zriedkavo. Očakáva sa však, že vykonávanie nedávno transponovaných smerníc o verejnom obstarávaní týkajúcich sa modernizovaných postupov verejného obstarávania bude príležitosťou zaviesť v politike verejného obstarávania strategický a na dôkazoch založený prístup, pokiaľ ide o profesionalizáciu, hromadné verejné zákazky, vyšší dôraz na kvalitatívne kritériá a na integritu pracovníkov, ktorí obstarávanie realizujú.

               (10)V posledných rokoch došlo k významnému nárastu investícií do výskumu a vývoja, no výsledky sú stále slabé a existujú obavy týkajúce sa udržateľnosti infraštruktúry pre výskum a vývoj. V českom výskumnom systéme v súčasnosti prebieha proces zavádzania dlho odkladaných, ale podstatných reforiem riadenia, najmä s ohľadom na hodnotenie a financovanie. Existujúci mechanizmus financovania je fragmentovaný a vyznačuje sa nedostatočnou koordináciou medzi príslušnými orgánmi a nejasným rozdelením povinností a priorít. V súčasnosti sa tvorí komplexný hodnotiaci rámec pre výskum a vývoj, ktorý bude previazaný na financovanie, ale tieto práce napredujú len pomaly. Vynakladané úsilie o posilnenie prepojení medzi akademickou obcou a podnikateľmi je nevýrazné. Na takéto prepojenia nepriaznivo vplýva hodnotiaci rámec pre verejné výskumné inštitúcie, ktorý nezohľadňuje úroveň spolupráce s podnikmi.

               (11)V januári 2016 parlament prijal reformu vysokoškolského vzdelávania. Atraktívnosť učiteľského povolania je naďalej výzvou a relatívne nízke mzdy sú vnímané ako jedna z príčin, pričom zároveň dochádza k starnutiu populácie učiteľov. Na zvýšenie atraktívnosti tohto povolenia sa vypracúva nový kariérny systém pre učiteľov a pedagogických pracovníkov, no jeho implementácia sa odložila. Výsledky vzdelávania sú vo všeobecnosti dobré, ale sú silne ovplyvnené sociálno-ekonomickým zázemím študentov. Slabé výsledky v oblasti vzdelávania znevýhodnených skupín, predovšetkým rómskej komunity, vzbudzujú nemalé obavy. Odhaduje sa, že veľmi vysoký podiel rómskych detí ukončuje školskú dochádzku predčasne. Mnohé rómske deti sa vzdelávajú v iných než bežných školách a v dôsledku toho sa na ne kladú nižšie študijné nároky než na deti zvyšnej časti obyvateľstva. Možnosti školení pre učiteľov s cieľom pomôcť im vyrovnať sa s touto problematikou sú nedostatočné, pričom len malý podiel učiteľov sa zúčastňuje na činnostiach profesionálneho rozvoja spojeného s výučbou zmiešaných skupín a inkluzívnym vzdelávaním. V súčasnosti sa začína realizovať značné množstvo legislatívnych a administratívnych opatrení zameraných na inkluzívne vzdelávanie. Očakáva sa, že tieto opatrenia prispejú k znižovaniu rozdielov v dosiahnutom stupni vzdelania a vo výsledkoch vzdelávania medzi rómskymi a nerómskymi deťmi. Parlament v marci 2016 prijal novely zákona o vzdelávaní, ktorými sa povinná školská dochádzka rozširuje aj na posledný rok predškolského vzdelávania a ktorými sa zabezpečí, aby menšie deti mali nárok na miesto v materskej škole. Napriek tomu však platí, že rozdiely vo vzdelávacom systéme sú prekážkou pre zvyšovanie kvality ľudského kapitálu a v neskoršom živote sťažujú presadenie sa na trhu práce.

               (12)Situácia na trhu práce sa v Českej republike zlepšila, avšak ďalší nárast miery zamestnanosti bude podmienený väčšou účasťou nedostatočne zastúpených skupín. Tieto skupiny zahŕňajú ženy s malými deťmi, nízkokvalifikovaných pracovníkov a členov rómskej komunity. K zvýšeniu účasti zraniteľných skupín by prispela schopnosť verejných služieb zamestnanosti šíriť osvetu v spojení s vhodnými a cielenými aktívnymi politikami trhu práce a individualizovanými službami. Prekážkou účasti žien s malými deťmi na trhu práce je pretrvávajúci nedostatok cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti o deti, najmä pre deti do troch rokov, ako aj obmedzené využívanie pružného pracovného času. V posledných rokoch sa prijali určité opatrenia na vyriešenie tohto problému, ale stále existuje priestor na zintenzívnenie tohto úsilia.

               (13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Českej republike v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a zastáva názor
                  8
               , že Česká republika podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2016 a 2017 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Podniknúť kroky na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií vzhľadom na budúce riziká v oblasti zdravotnej starostlivosti. Prijať právne predpisy na posilnenie fiškálneho rámca.

               2.Znížiť regulačné a administratívne prekážky pre investície, najmä v oblasti dopravy a energetiky, a zvýšiť dostupnosť služieb elektronickej verejnej správy. Prijať zostávajúce protikorupčné reformy a zlepšiť postupy verejného obstarávania.

               3.Posilniť riadenie systému výskumu a vývoja a uľahčiť prepojenie medzi akademickou obcou a podnikmi. Zvyšovať atraktívnosť učiteľského povolania a prijať opatrenia na zvýšenie integrácie znevýhodnených detí vrátane Rómov do bežných škôl a predškolských zariadení. Odstrániť prekážky, ktoré bránia väčšej účasti nedostatočne zastúpených skupín a osobitne žien na trhu práce.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 324 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 73 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.