Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0281

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom konvergenčnom programe Poľska na roky 2005 až 2008  /* SEK/2006/0281 v konečnom znení */

	Brusel, 1.3.2006SEK(2006) 281 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom konvergenčnom programe Poľska na roky 2005 až 2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilnenia podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa o posilnenie jeho efektívnosti a hospodárskych základov, ako aj o zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, ustanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Poľska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko dňa 5. júla 2004 vychádzajúc z odporúčaní Komisie a po konzultácii s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s tým istým postupom posudzuje Komisia a preskúmava uvedený výbor, prípadne ich môže preskúmať aj Rada.Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoje strednodobé ciele týkajúce sa ich rozpočtovej pozície, stanoviť nástroje politiky zamerané na ich dosiahnutie a udržanie, vrátane sprievodných hospodárskych predpokladov. V nadväznosti na reformu paktu je potrebné rozlišovať strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, a to aj pokiaľ ide o fiškálne riziká ohrozujúce udržateľnosť verejných financií. Reforma ďalej predpokladá, že prostredníctvom prísnejšej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach by mal byť dosiahnutý symetrickejší prístup k fiškálnej politike počas hospodárskeho cyklu, pričom pri dočasnom odchýlení od strednodobého cieľa, či pri postupe úprav na dosiahnutie tohto cieľa, by sa mali zohľadniť „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú stabilitu.Pri zohľadnení ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel[2], spoločne dohodnutej metodiky odhadov potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld a všeobecných zásad hospodárskej politiky, ktoré sú súčasťou integrovaných zásad na obdobie rokov 2005 – 2008, Komisia preskúmala nedávno predložený aktualizovaný konvergenčný program Poľska a na základe nasledujúceho hodnotenia prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k tomuto programu.Hodnotenie1.  Poľsko predložilo svoj konvergenčný program dňa 19. januára 2006, viac ako jeden a pol mesiaca po dátume uvedenom v kódexe pravidiel. Oneskorenie spôsobila zmena vlády v novembri 2005 a po nej nasledujúce parlamentné voľby a výmena ministra financií na začiatku januára 2006. Program zahŕňa obdobie rokov 2005 až 2008. Vláda tento dokument schválila 18. januára 2006. Zahŕňa štátny rozpočet na rok 2006 upravený novou vládou v decembri 2005. Program vo všeobecnosti nadväzuje na modelovú štruktúru a požiadavky poskytovania údajov na účely programov stability a konvergenčných programov, ktoré definuje nový kódex pravidiel.[3]2.  Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že Poľsko malo nadmerný deficit. Nadmerný rozpočet musí byť podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z toho istého dňa upravený do roku 2007. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 o predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu za obdobie 2004 - 2007 Rada vyzvala Poľsko, aby „(i) posilnilo fiškálne úpravy a znížilo cieľový deficit na rok 2007; (ii) zabezpečilo plnú implementáciu štrukturálnych opatrení obsiahnutých v Hausnerovom pláne a vyvinulo dodatočné úsilie na prijatie alternatívnych opatrení v prípade, že sa riziká spojené s implementáciou naplnia“.3.  V období medzi rokmi 1994 a 2004 Poľsko zaznamenalo reálny rast HDP v priemere na úrovni 4,5 % ročne, čo bolo viac než 2 percentuálneho bodu nad priemerom EÚ25, ktorý je na úrovni 2,4 %. Po období silnej hospodárskej expanzie reálny HDP klesol v roku 2001 na 1,0 %, čo odráža domáce aj vonkajšie cyklické faktory. Odvtedy dosiahol úroveň 5,3 % v roku 2004. Zisk v jednotkách kúpnej sily na hlavu dosiahol v roku 2004 úroveň 46,5 % priemeru EÚ25. Inflácia meraná harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien (HISC) zostala počas uplynulých desiatich rokov vysoká, priemerne na úrovni 7 %, ale v roku 2005 výrazne klesla približne na približne 2 %. Situácia na trhu práce zostáva aj naďalej závažným problémom Poľska. Miera nezamestnanosti vzrástla v dôsledku hospodárskej reštrukturalizácie z 13,2 % v roku 1994 na 18,8 % v roku 2004, zatiaľ čo celková nezamestnanosť sa počas toho istého obdobia znížila o viac ako 7 percentuálneho bodu. Štrukturálne problémy trhu práce, najmä nízka geografická mobilita pracovníkov a ponuka ich kvalifikácie, ktorá nie je v rovnováhe s dopytom, sú aj naďalej prekážkami hospodárskeho rastu. Poľsko malo za uplynulých desať rokov negatívne saldo verejných financií. Až do roku 2003 sa pohybovalo v rozmedzí od -1,4 % do -4,8 % HDP[4], kedy sa začalo zlepšovať a v roku 2004 dosiahlo úroveň -3,8 % HDP.4.  Po zvýšení skutočného HDP na úroveň 3,3 % v roku 2005 makroekonomický scenár v programe predpokladá postupné posilnenie hospodárskeho rastu z úrovne 4,3 % v roku 2006 na úroveň 5,0 % v roku 2008, čo je vo všeobecnosti v súlade s prognózami útvarov Komisie na roky 2005-2007 z jesene 2005. Programová prognóza rastu na rok 2008 mierne prevyšuje odhad potenciálneho rastu podľa útvarov Komisie. Predpoklady rastu, z ktorých program vychádza, preto možno v nadchádzajúcom roku považovať za pravdepodobné a priaznivé.5.  Počas uplynulých rokov Poľsko viedlo úspešnú politiku znižovania inflácie a zaznamenalo len dve krátke obdobia dočasného náhleho inflačného zvýšenia (v roku 2000 a 2004). Harmonizovaný index spotrebiteľských cien (HISC) klesol z úrovne 15 % v roku 1997 na približne 2 % v roku 2005. Výmenný kurz počas uplynulých rokov značne kolísal podľa všeobecného trendu zhodnocovania, ktorý bol zjavný od marca 2004 a dočasne sa prerušil na jar 2005. Zhodnocovanie pokračovalo v máji 2005 a napriek zvýšenej nestabilite trvalo až do konca roka. Postupné znižovanie rozloženia výnosov dlhodobých štátnych dlhopisov voči euro zóne zaznamenané od augusta 2004 bolo prerušené neistotou okolo volieb v septembri 2005 a nového hospodárskeho programu vlády. Poľská menová politika je aj naďalej založená na priamom plánovaní inflácie v kombinácii s režimom voľne plávajúceho kurzu (free float) zlotého. Od roku 2004 bol cieľ inflácie vymedzený ako plynulá každoročná CPI inflácia na úrovni 2,5 %. Poľsko plánuje sledovať súčasný systém menovej politiky až do svojho možného vstupu do ERM II, ktorého dátum ešte nebol oznámený.6.  Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, celkový deficit verejných financií sa v aktualizácii konvergenčného programu z januára 2006 odhaduje na 2,9 % HDP (oproti úrovni 3,6 % odhadovanej v prognóze útvarov Komisie z jesene 2005 a plánovanému deficitu 3,9 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu). Porovnanie s predchádzajúcimi konveregenčnými programami nie je jasné kvôli podstatným opravám údajov na základe metodických zmien. Lepší než očakávaný výsledok bol určovaný rozpočtovou disciplínou vlády, najmä pokiaľ ide o štátny rozpočet, ktorý zaznamenal (na hotovostnom základe) vyššie než očakávané príjmy z priamych daní a zníženie výdavkov, čím sa deficit znížil približne o 0,7 percentuálneho bodu v porovnaní s rozpočtovým plánom na rok 2005.7.  Súčasná aktualizácia konvergenčného programu sa zameriava na postupné zníženie celkového deficitu verejných financií a splnenie konvergenčných kritérií do konca legislatívneho obdobia, teda nepriamo do konca roka 2009. Plánovaný deficit na rok 2009 nie je vyčíslený. Plánovaný deficit na rok 2007 zostáva nezmenený na úrovni 2,5 % HDP s otvorenými dôchodkovými fondmi v rámci sektora verejných financií. Vyradenie otvorených dôchodkových fondov zo sektora verejných financií znamenalo úpravu plánovaného deficitu smerom nahor v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou, z 3,9 % HDP na 4,1 % HDP, z dôvodu zvýšenia odhadovaných nákladov dôchodkovej reformy z 1,7 % na 1,9 % HDP. Očakáva sa zlepšenie úrovne primárneho salda (otvorené dôchodkové fondy v sektore verejných financií) z -0,3 % HDP v roku 2005 na 0,6 % v roku 2008. Tieto pomalé úpravy sú podporované priaznivým vývojom na strane príjmov v roku 2006 a znížením niektorých výdavkov v rokoch 2007 a 2008. Táto aktualizácia stanovuje v porovnaní s predchádzajúcou ambicióznejší plánovaný deficit v roku 2006, ale v neskoršom období už je snaha o úpravy nižšia a reformy výdavkov sú odložené na roky 2007 a 2008.8.  Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne dohodnutej metodiky by sa štrukturálne saldo malo zlepšiť rovnomerne počas obdobia programu priemerne len o 0,25 % HDP ročne. Aktualizácia vymedzuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorý je uvedený v Pakte stability a rastu, na úroveň -1 % HDP a očakáva jeho dosiahnutie po roku 2010, teda ďaleko za programovým horizontom.9.  Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni deficitu približne -1½ % HDP), jeho dosiahnutie by malo slúžiť na zabezpečenie bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu odráža dlhový pomer a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.10.  Rovnováha rizík k rozpočtovým prognózam je negatívna. Nečakané rekordné dosiahnutie rozpočtových cieľov stanovených v predchádzajúcom programe má na jednej strane za následok opatrné rozpočtové prognózy. a druhej strane však predpoklady ohľadne daňovej elasticity sú skôr optimistické najmä na rok 2006. Okrem toho, predpoklady rastu pre ďalšie roky programového obdobia (t. j. rok 2008) sa zdajú byť priaznivé. V súčasnej politickej situácii boli baníkom priznané osobitné práva na dôchodok. To však spôsobilo, že aj iné sociálne skupiny si nárokujú zvláštne zaobchádzanie, a preto je dôchodková reforma oslabená. S rozpočtovými prognózami sa spája aj politické riziko. Už v minulosti došlo k situácii, že kvôli chýbajúcej podpore vlády zo strany parlamentu bolo ťažké implementovať veľkú časť tzv. Hausnerovho plánu pre reštrukturalizáciu verejných financií. Súčasná politická situácia (menšinová vláda) nie je priaznivá pre zavádzanie opatrení smerujúcich k zníženiu celkového deficitu verejných financií a dosiahnutiu ich dlhodobej udržateľnosti. Nominálny pilier štátneho rozpočtu vo výške 30 miliárd PLN zavedený konvergenčným programom sa nezdá byť dostatočný na odstránenie príčin vysokých deficitov v Poľsku, t. j. príliš rýchleho rastu verejných výdavkov.11.  Program neumožňuje dodržať postup znižovania rozpočtu špecifikovaný v článku 104 ods. 7 odporúčania Rady. Fiškálna politika v aktualizácii, ani v nominálnych hodnotách, sa nezdá byť v súlade s korekciou nadmerného deficitu v termíne stanovenom Radou. Záver podporuje zohľadnenie rovnováhy rizík. Vďaka lepšiemu plneniu rozpočtu na rok 2005 než sa pôvodne očakávalo a pretrvávaniu účinkov do roku 2006 je plánovaný deficit na roky 2005 a 2006 nižší ako v predchádzajúcej aktualizácii a spĺňa nominálne plánované deficity stanovené v odporúčaní Rady z 5. júla 2004. Porovnanie deficitov však sťažujú zmeny v metodike národných účtov a opravy údajov. V rozhodujúcom roku 2007 program predpokladá zníženie deficitu na 2,2 % HDP. Ak však zo sektora verejných financií vylúčime druhý kapitalizačný pilier dôchodkového systému v súlade s rozhodnutím Eurostatu z 2. marca 2004, plánovaný deficit bude v roku 2007 na úrovni 4,1 % HDP, čo sa nepribližuje prahovej hodnote 3 %. Na korekciu nadmerného deficitu v stanovenom termíne budú potrebné podstatné dodatočné úpravy.12.  Počas rokov 2005 až 2008 sa očakáva nárast verejného dlhu o 3¼ percentuálneho bodu HDP a v roku 2008 dosiahne 45½ %, to znamená výrazne pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty HDP, ale ak zo sektora verejných financií vylúčime otvorené dôchodkové fondy, dlhový pomer dosiahne 52,6%. Očakáva sa podstatný dlh zvyšujúci kapitálové vyrovnanie, ktorý vyrovná efekt primárneho prebytku a priaznivého efektu snehovej gule (záporný príspevok implicitnej úrokovej sadzby prevažuje nad kompenzáciou udržateľného vysokého rastu nominálneho HDP).13.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií zdá sa, že Poľsko je vystavené len nízkemu riziku v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie. Dlhový pomer je v súčasnosti pod referenčnou hodnotou 60 % a na tejto úrovni by mal zotrvať za predpokladu, že sa budú realizovať úspory súvisiace s implementáciou dôchodkovej reformy z roku 1999 v plnom rozsahu. Nedávno prijaté opatrenia vlády na vyňatie niektorých skupín zamestnancov z reformovaného dôchodkového systému by však z dlhodobého hľadiska mohli oslabiť výsledok reformy, najmä ak sa z dôchodkového systému budú poskytovať ďalšie výnimky. Realizácia podmienených záväzkov a súčasný vysoký štrukturálny deficit môžu zvýšiť podiel dlhu na HDP rýchlejšie ako sa plánuje v strednodobom horizonte. Rigorózna implementácia plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte by znížila riziká pre dlhodobú udržateľnosť.14.  Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú z veľkej časti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 - 2008. Plánované úpravy však nepostačujú na okamžitú korekciu nadmerného rozpočtu.15.  Národný program reforiem Poľska predložený 5. januára 2006 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta, rozlišuje medzi týmito výzvami, ktorých dôsledky na verejné financie sú značné: konsolidácia rozpočtu vzhľadom na vysoký deficit, modernizácia zaostalej dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry na ochranu životného prostredia, podpora verejného sektora výskumu a vývoja a inovácií, podpora rozhodnejšieho prístupu k zvyšovaniu miery zamestnanosti prostredníctvom znižovania povinných odvodov zamestnávateľov pri nízkych mzdách. Dôsledky, ktoré majú opatrenia navrhnuté v národnom programe reforiem na rozpočet, nie sú uvedené v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Spomedzi opatrení v oblasti verejných financií zahrnutých v národnom programe reforiem sa konveregenčný program zmieňuje o ukotvení deficitu a viacročnom rozpočtovom plánovaní.Vzhľadom na vyššie uvedené hodnotenie Rada poukazuje na to, že konvergenčný program nepočíta s korekciou nadmerného deficitu v roku 2007 podľa požiadavky Rady v odporúčaní z 5. júla 2004. Komisia preto v rámci postupu pri nadmernom rozpočte podľa Paktu stability a rastu zamýšľa odporučiť ďalšie kroky: Dovtedy by Poľsko malo:-  v roku 2006 posilniť úpravy, najmä alokovaním vyšších príjmov alebo nižších výdavkov ako sa očakávalo, s cieľom znížiť deficit;-  zvýšiť dlhodobú udržateľnosť reformovaného dôchodkového systému;-  zlepšiť inštitucionálny rámec verejných financií zavedením strednodobých výdavkových pravidiel.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom konvergenčnom programe Poľska na roky 2005 až 2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Európskym hospodárskym a finančným výborom,PRIJALA TOTO STANOVISKO:16.  Dňa [14. marca 2006] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Poľska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2005 až 2008.17.  V období medzi rokmi 1994 a 2004 Poľsko zaznamenalo reálny rast HDP v priemere na úrovni 4,5 % ročne, čo bolo viac než 2 percentuálneho bodu nad priemerom EÚ25, ktorý je na úrovni 2,4 %. Po období silnej hospodárskej expanzie reálny HDP klesol v roku 2001 na 1,0 %, čo odráža domáce aj vonkajšie cyklické faktory. Odvtedy dosiahol úroveň 5,3 % v roku 2004. Zisk v jednotkách kúpnej sily na hlavu dosiahol v roku 2004 úroveň 46,5 % priemeru EÚ25. HISC inflácia zostala počas uplynulých desiatich rokov vysoká, priemerne na úrovni 7 %, ale v roku 2005 výrazne klesla približne na 2%. Situácia na trhu práce zostáva aj naďalej závažným problémom Poľska. Miera nezamestnanosti bola v roku 2004 18,8 % a miera zamestnanosti bola najnižšia v EÚ25 (51,7 % v roku 2004). Poľsko malo za uplynulých desať rokov negatívne saldo verejných financií. Až do roku 2003 sa pohybovalo v rozmedzí od -1,4 % do -4,8 % HDP[6], kedy sa začalo zlepšovať a v roku 2004 dosiahlo úroveň -3,8 % HDP.18.  Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že Poľsko malo nadmerný deficit. Nadmerný rozpočet musí byť podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z toho istého dňa upravený do roku 2007. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 o predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu za obdobie 2004 - 2007 Rada vyzvala Poľsko, aby „(i) posilnilo fiškálne úpravy a znížilo cieľový deficit na rok 2007; (ii) zabezpečilo plnú implementáciu štrukturálnych opatrení obsiahnutých v Hausnerovom pláne a vyvinulo dodatočné úsilie na prijatie alternatívnych opatrení v prípade, že sa riziká spojené s implementáciou naplnia“.19.  Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, celkový deficit verejných financií sa v prognóze útvarov Komisie z jesene 2004 odhaduje na 3,6 % HDP oproti plánovanému deficitu 3,9 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Porovnanie s predchádzajúcimi konveregenčnými programami je zložité kvôli rozsiahlym opravám údajov na základe metodických zmien. Lepší než očakávaný výsledok bol určovaný plnením rozpočtu štátnej správy, najmä pokiaľ ide o štátny rozpočet, ktorý zaznamenal (na hotovostnom základe) vyššie než očakávané príjmy z priamych daní a zníženie výdavkov, čím sa deficit znížil približne o 0,7 percentuálneho bodu v porovnaní s rozpočtovým plánom na rok 2005.20.  Program vo všeobecnosti nadväzuje na modelovú štruktúru a požiadavky poskytovania údajov na účely programov stability a konvergenčných programov, ktoré definuje nový kódex pravidiel[7]. Poľsko predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu dňa 19. januára 2006, teda 7 týždňov po konečnom termíne, stanovenom v kódexe pravidiel na 1. december. Oneskorenie spôsobilo formovanie novej vlády v novembri 2005 a po ňom nasledujúce parlamentné voľby a výmena ministra financií na začiatku januára 2006.21.  Makroekonomický scenár v programe predpokladá ročný rast reálneho HDP z úrovne 3,3 % v roku 2005 na úroveň 4,3 % v roku 2006 až 5,0 % v roku 2008. Predpoklady rastu, z ktorých program vychádza, možno v nadchádzajúcom roku považovať za pravdepodobné a priaznivé. Programové prognózy pre infláciu sa tiež zdajú byť realistické, hoci prognóza na rok 2006 sa javí podhodnotená.22.  Súčasná aktualizácia konvergenčného programu sa zameriava na postupné zníženie celkového deficitu verejných financií a splnenie konvergenčných kritérií do konca legislatívneho obdobia, teda nepriamo do konca roka 2009. Plánovaný deficit na rok 2009 nie je vyčíslený. Plánovaný deficit na rok 2007 zostáva nezmenený na úrovni 2,5 % HDP s druhým kapitalizačným pilierom dôchodkového systému v rámci sektora verejných financií. Po vylúčení dôchodkových schém zo sektora verejných financií sa plánovaný deficit zvýši v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou z 3,9 % na 4,1 % HDP, pretože odhadované náklady na dôchodkovú reformu predstavujú v súčasnosti 1,9 % HDP. Očakáva sa zlepšenie úrovne primárneho salda (druhý kapitalizačný pilier dôchodkového systému v sektore verejných financií) z -0,3 % HDP v roku 2005 na 0,6 % v roku 2008. Tieto pomalé úpravy sú podporované priaznivým vývojom príjmov v roku 2006 a znížením niektorých výdavkov v rokoch 2007 a 2008. Táto aktualizácia stanovuje v porovnaní s predchádzajúcou ambicióznejší plánovaný deficit v roku 2006, najmä vďaka pretrvávaniu účinkov priaznivého vývoja príjmov v roku 2005, ale v neskoršom období už je snaha o úpravy nižšia a reformy výdavkov sú odložené na roky 2007 a 2008.23.  Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho prebytku (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení), ktoré vypočítali útvary Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, v priemere o 0,25 % HDP za rok. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície pri úrovni štrukturálneho deficitu -1,0 % HDP, ktorého dosiahnutie nie je plánované počas programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni deficitu približne -1½ % HDP), jeho dosiahnutie by malo slúžiť na zabezpečenie bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu odráža dlhový pomer a dlhodobý priemerný rast potenciálneho produktu.24.  Rozpočtový výsledok by mohol byť horší než sa v programe plánuje. Hoci v dôsledku rekordného dosiahnutia rozpočtových cieľov stanovených v predchádzajúcom programe sa môžu zdať rozpočtové prognózy opatrnými, niekoľko faktorov zaťažuje plánované úpravy. Predpoklady ohľadne daňovej elasticity sú skôr optimistické, najmä na rok 2006. Okrem toho, predpoklady rastu pre ďalšie roky programového obdobia (t. j. rok 2008) sa zdajú byť priaznivé. V súčasnej politickej situácii boli baníkom priznané osobitné práva na dôchodok. To však spôsobilo, že aj iné sociálne skupiny si nárokujú zvláštne zaobchádzanie, a preto je dôchodková reforma implementovaná v roku 1999 oslabená. Značné politické riziko zaťažuje rozpočtové prognózy vzhľadom na situáciu, ktorá vznikla po voľbách v jeseni 2005. Nominálny pilier štátneho rozpočtu vo výške 30 miliárd PLN zavedený konvergenčným programom sa nezdá byť dostatočný na odstránenie príčin vysokých deficitov v Poľsku, t. j. príliš rýchleho rastu verejných výdavkov. Prínosom by preto mohli byť niektoré alternatívne alebo dodatočné fiškálne pravidlá zamerané na kontrolu zvyšovania verejných výdavkov.25.  Program neumožňuje dodržať postup znižovania rozpočtu špecifikovaný v článku 104 ods. 7 odporúčania Rady. Fiškálna politika v aktualizácii, ani v nominálnych hodnotách, sa nezdá byť v súlade s korekciou nadmerného deficitu v termíne stanovenom Radou. Záver podporuje zohľadnenie rovnováhy rizík. Vďaka lepšiemu plneniu rozpočtu na rok 2005 než sa pôvodne očakávalo a pretrvávaniu účinkov do roku 2006 je plánovaný deficit na roky 2005 a 2006 nižší ako v predchádzajúcej aktualizácii a spĺňa nominálne plánované deficity stanovené v odporúčaní Rady z 5. júla 2004. Porovnanie deficitov však sťažujú zmeny v metodike národných účtov a opravy údajov. V rozhodujúcom roku 2007 program predpokladá zníženie deficitu na 2,2 % HDP. Ak však zo sektora verejných financií vylúčime druhý kapitalizačný pilier dôchodkového systému v súlade s rozhodnutím Eurostatu z 2. marca 2004, plánovaný deficit bude v roku 2007 na úrovni 4,1 % HDP, čo sa nepribližuje prahovej hodnote 3 %. Na korekciu nadmerného deficitu v stanovenom termíne budú potrebné podstatné dodatočné úpravy.26.  Počas rokov 2005 až 2008 sa očakáva nárast verejného dlhu o 3¼ percentuálneho bodu HDP a v roku 2008 dosiahne 45½%, to znamená výrazne pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty HDP. Očakávajú sa úpravy podstatného dlhu zvyšujúceho kapitálové vyrovnanie, ktoré vyrovnajú efekt primárneho prebytku a priaznivého efektu snehovej gule (to znamená, že záporný príspevok implicitnej úrokovej sadzby prevažuje nad kompenzáciou udržateľného vysokého rastu nominálneho HDP).27.  Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú z veľkej časti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 - 2008. Navrhované opatrenia však nepostačujú na okamžitú korekciu nadmerného rozpočtu.28.  Národný program reforiem Poľska predložený 5. januára 2006 v súvislosti s obnovenou Lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta, rozlišuje medzi týmito výzvami, ktorých dôsledky na verejné financie sú značné: konsolidácia rozpočtu vzhľadom na vysoký deficit, modernizácia zaostalej infraštruktúry a zníženie povinných odvodov zamestnávateľov, s cieľom znížiť vysokú nezamestnanosť v Poľsku. Dôsledky, ktoré majú opatrenia navrhnuté v Národnom programe reforiem na rozpočet, nie sú uvedené v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Spomedzi opatrení v oblasti verejných financií zahrnutých v Národnom programe reforiem sa konvergenčný program zmieňuje o ukotvení deficitu a viacročnom rozpočtovom plánovaní.29.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií zdá sa, že Poľsko je vystavené len nízkemu riziku v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie. Dlhový pomer je v súčasnosti pod referenčnou hodnotou 60 % a na tejto úrovni by mala zotrvať za predpokladu, že sa budú realizovať úspory súvisiace s implementáciou dôchodkovej reformy z roku 1999 v plnom rozsahu. Nedávno prijaté opatrenia vlády na vyňatie niektorých skupín zamestnancov z reformovaného dôchodkového systému by však z dlhodobého hľadiska mohli oslabiť výsledok reformy, najmä ak sa z dôchodkového systému budú poskytovať ďalšie výnimky. Realizácia podmienených záväzkov a súčasný vysoký štrukturálny deficit môžu zvýšiť podiel dlhu na HDP rýchlejšie ako sa plánuje v strednodobom horizonte. Rigorózna implementácia plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte by znížila riziká pre dlhodobú udržateľnosť.[8]Vzhľadom na vyššie uvedené posúdenie Rada poukazuje na to, že konvergenčný program nepočíta s korekciou nadmerného deficitu v roku 2007 podľa požiadavky Rady v odporúčaní z 5. júla 2004. Komisia preto v rámci postupu pri nadmernom rozpočte podľa Paktu stability a rastu zamýšľa odporučiť ďalšie kroky. Dovtedy by Poľsko malo:-  v roku 2006 posilniť úpravy, najmä alokovaním vyšších príjmov alebo nižších výdavkov ako sa očakávalo, s cieľom znížiť deficit;-  zvýšiť dlhodobú udržateľnosť reformovaného dôchodkového systému;-  zlepšiť inštitucionálny rámec verejných financií zavedením strednodobých výdavkových pravidiel.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | KP jan. 2006 | 5.3 | 3.3 | 4.3 | 4.6 | 5.0 |KOM nov. 2005 | 5.3 | 3.4 | 4.3 | 4.5 | - |KP dec 2004 | 5.7 | 5.0 | 4.8 | 5.6 | - |HISC inflácia (%) | KP jan. 2006 | 3.6 | 2.2 | 1.5 | 2.2 | 2.5 |KOM nov. 2005 | 3.6 | 2.2 | 2.3 | 2.5 | - |KP dec 2004 | 3.5 | 3 | 2.7 | 2.5 | - |Produkčná medzera ( % potenciálneho HDP) | KP jan. 20062 | 0.4 | 0.1 | 0.3 | 0.3 | 0.6 |KOM nov. 20055 | 0.4 | 0.2 | 0.4 | 0.6 | - |KP dec. 20042 | - | - | - | - | - |Celkový deficit verejných financií (v % HDP) | KP jan. 2006 | -3.8 | -2.9 | -2.6 | -2.2 | -1.9 |KOM nov. 2005 | -3.9 | -3.6 | -3.6 | -3.4 | - |KP dec 2004 | -5.4 | -3.9 | -3.2 | -2.2 | - |Primárne saldo (v % HDP) | KP jan. 2006 | -1.3 | -0.2 | -0.1 | 0.4 | 0.6 |KOM nov. 2005 | -1.2 | -1.0 | -1.1 | -1.0 | - |KP dec 2004 | -2.6 | -1.3 | -0.5 | 0.4 | - |Cyklicky upravené a štrukturálne saldo3 (v % HDP) | KP jan. 2006 | -4.1 | -2.9 | -2.7 | -2.3 | -2.1 |KOM nov. 20054 | -4.1 | -3.7 | -3.7 | -3.6 | - |KP dec 2004 | - | - | - | - | - |Hrubý verejný dlh (v % HDP) | KP jan. 2006 | 41.9 | 42.5 | 45.0 | 45.3 | 45.4 |KOM nov. 2005 | 43.6 | 46.3 | 47.0 | 47.3 | - |KP dec 2004 | 45.9 | 47.6 | 48.0 | 47.3 | - |Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné zohľadniť pred oznámením z jari 2007. Po vylúčení tohto vplyvu by bol deficit verejných financií podľa aktualizovaného programu takýto: 6 % HDP v roku 2004, -4,7 % v roku 2005, -4,6 % v roku 2006, -4,1 % v roku 2007 a -3,7 % v roku 2008, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by bol 45,9 % HDP v roku 2004, 47,9 % v roku 2005, 51,2 % v roku 2006, 52,1 % v roku 2007 a 52,6 % v roku 2008. 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravené a štrukturálne saldo sú rovnaké, keďže jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe sú zanedbateľné (0,04 % HDP v roku 2005, znižujúce deficit). 4 V odhadoch útvarov Komisie nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % a 4,5 % v rokoch 2004 - 2007. Zdroj: Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na internetovej stránke http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] „Špecifikácie implementácie Paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[3] Program poskytuje všetky povinné a nepovinné údaje, ktoré stanovuje nový kódex pravidiel. Údaje o odpracovaných hodinách a produktivite práce merané ako HDP za odpracované hodiny neboli poskytnuté. Neexistujú ani údaje o verejných výdavkoch podľa jednotlivých oblastí na rok 2008. Chýbajú tiež údaje o rozdieloch medzi stavom hotovosti a časovým rozlíšením, o čistom náraste finančných aktív. To isté platí o údajoch o celkových príjmoch a výdavkoch v tabuľke 7 (z hľadiska dlhodobej udržateľnosti).[4] Definícia postupu pri nadmernom deficite (EDP), všetky dôchodkové fondy klasifikované v rámci sektora verejných financií, opravené údaje.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré tento text odkazuje, je možné nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Definícia postupu pri nadmernom deficite (EDP), všetky dôchodkové fondy klasifikované v rámci sektora verejných financií, opravené údaje.[7] Program poskytuje všetky povinné a nepovinné údaje, ktoré stanovuje nový kódex pravidiel. Údaje o odpracovaných hodinách a produktivite práce merané ako HDP za odpracované hodiny neboli poskytnuté. Neexistujú ani údaje o verejných výdavkoch podľa jednotlivých oblastí na rok 2008. Chýbajú tiež údaje o rozdieloch medzi stavom hotovosti a prírastkami, o čistom náraste finančných aktív. To isté platí o údajoch o celkových príjmoch a výdavkoch v tabuľke 7 (z hľadiska dlhodobej udržateľnosti).[8] Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom posúdení programu vykonanom útvarmi Komisie (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).


Avis juridique important

|

52004SC0832

Odporúčanie pre odporúčanie Rady pre Českú republiku s cieľom ukončenia situácie nadmerného státneho deficitu  /* SEK/2004/0832 v konečnom znení */

Odporúčanie pre ODPORÚČANIE RADY PRE ČESKÚ REPUBLIKU s cieľom ukončenia situácie nadmerného státneho deficitu(predlozené Komisiou)VYSVETĽUJÚCE MEMORANDUMKomisia uverejnila 7. apríla 2004 svoje prognózy na jar 2004 [1]. Podľa týchto prognóz, ktoré zohľadňujú údaje vykázané Českou republikou v marci 2004, sa celkový státny deficit v Českej republike zvýsil zo 6,4 % HDP v roku 2002 na 12,9 % HDP v roku 2003 (5,9 % HDP bez veľkej jednorazovej operácie súvisiacej s hypotetickými státnymi zárukami), čím sa prekročila 3 % hodnota HDP odporúčaná Zmluvou.[1]  Prognóza Komisie Jar 2004 je k dispozícii na nasledovnej internetovej strane: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Na základe tohto evidentného dôkazu iniciovala Komisia 12. mája 2004 rozsiahle deficitné konanie pre Českú republiku s prijatím správy predvídanej v článku 104(3) Zmluvy [2]. Dňa 13. mája 2004 dostala Komisia program konvergencie Českej republiky, ktorý potvrdil hodnotu deficitu vo výske 12,9 % HDP pre rok 2003.[2]  Celý text tejto správy je k dispozícii na nasledovnej internetovej strane: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.Uplatňovanie rozsiahleho deficitného konania (EDP) sa riadi článkom 104 Zmluvy a nariadením Rady (ES) č. 1467/97 "o urýchlení a vyjasnení realizácie rozsiahleho deficitného konania", ktoré je časťou Paktu stability a rastu [3]. Krajiny, ktoré sa pripojili k EÚ 1. mája 2004, sú členskými státmi s výnimkou a majú sa vyvarovať rozsiahlych deficitov, ale nedajú sa na ne uvaliť sankcie podľa článku 104 (9) a (11)."[3]  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997.Správa Komisie podľa článku 104(3) Zmluvy prisla k záveru, ze nadmerný deficit Českej republiky v roku 2003 prevysujúci 3 % hodnotu HDP odporúčanú Zmluvou nebol spôsobený neobvyklou udalosťou mimo kontroly českých orgánov, ani nebol výsledkom závazného hospodárskeho poklesu v zmysle Paktu stability a rastu, pretoze reálny rast HDP dosiahol v roku 2003 2,9 %. Čo sa týka vývoja v roku 2004, správa dospela k záveru, ze celkový státny deficit sa pravdepodobne znízi, ale zostane vyssí ako 3 % HDP. Konkrétne prognózy Komisie na jar 2004 uvádzajú celkový státny deficit vo výske 5,9 % HDP v roku 2004, čo je viac ako 5,3 % HDP plánovaný českými orgánmi v programe konvergencie.Na základe prognózy Komisie na jar 2004 dospela správa Komisie tiez k záveru, ze pomer dlhu voči HDP, ktorý dosiahol 37,6 % HDP v roku 2003, zostane v roku 2004 pod hladinou 60 % hodnoty odporúčanej Zmluvou. Konkrétne prognózy Komisie na jar 2004 plánujú, ze pomer dlhu dosiahne v roku 2004 40,6 % HDP, čo je viac ako hodnota 38,4 % HDP, ktorú plánujú české orgány v programe konvergencie.Článok 104(4) Zmluvy uvádza, ze "výbor zabezpečený v článku 114 (t.j. hospodársky a finančný výbor) musí formulovať stanovisko k správe Komisie". Výbor vydal svoje stanovisko 24. mája 2004, kde súhlasil s ocenením, ktoré urobila vo svojej správe Komisia. Konkrétne prisiel výbor k záveru, ze rozpočtová situácia v Českej republike indikuje existenciu nadmerného deficitu podľa prvého z dvoch kritérií, predvídaných článkom 104(2) na zistenie takýchto deficitov. Posúdenie ďalsích relevantných faktorov, najmä strednodobú rozpočtovú pozíciu a pomer státnych investícií, nezmenil ocenenie, ktoré sa vykonalo na základe samotných kritérií. Výbor tiez povazoval za pravdepodobné, ze celkový státny deficit by naďalej v roku 2004 prevysoval hodnotu odporúčaná Zmluvou a ze celkový hrubý státny dlh by zostal pod 60 %-nou hodnotou HDP odporúčanou Zmluvou, ale zvýsil by sa ďalej na 40,6 % HDP v roku 2004.Komisia zastáva po preskúmaní príslusných faktorov zohľadnených v správe a po vzatí do úvahy stanoviska výboru názor, ze v Českej republike existuje nadmerný deficit. Tento názor prijatý Komisiou 24. júna 2004 bol adresovaný Rade podľa článku 104(5) Zmluvy. Komisia odporúčala, aby sa Rada podľa toho rozhodla v súlade s článkom 104(6). Okrem toho, Komisia spolu s týmto predkladá Rade odporúčanie pre odporúčanie Rady, ktoré má byť adresované Českej republike s cieľom ukončenia existencie nadmerného deficitu podľa článku 104(7) Zmluvy. Monitorovanie realizácie opatrení prijatých Českou republikou môze vyzadovať, aby Rada prijala ďalsie odporúčania podľa článku 104(7), berúc do úvahy nepouziteľnosť článku 104(9) na členské státy s výnimkou.Odporúčanie pre ODPORÚČANIE RADY ČESKEJ REPUBLIKE s cieľom ukončenia existencie nadmerného státneho deficituRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 104(7);so zreteľom na odporúčanie Komisie;keďze:(1) podľa článku 104 Zmluvy majú členské státy zabrániť nadmerným státnym deficitom;(2) Pakt stability a rastu je zalozený na zámere solídnych státnych financií ako prostriedku posilnenia podmienok pre cenovú stabilitu a silný udrzateľný rast vedúci k vytváraniu zamestnanosti;(3) Rada rozhodla [5. júla] 2004 v súlade s článkom 104(6), ze v Českej republike existuje nadmerný dlh;(4) po rozhodnutí o existencii nadmerného deficitu v Českej republike sa od Rady v súlade s článkom 104(7) Zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 vyzaduje zároveň vydať odporúčania príslusným členským státom s cieľom ukončenia tejto situácie v rámci daného časového obdobia;(5) podľa článku 3(4) nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 toto odporúčanie by malo specifikovať, ze členské státy musia prijať účinné opatrenie najviac do styroch mesiacov a ze náprava nadmerného deficitu by sa mala dokončiť v roku nasledujúcom po jeho zistení pokiaľ neexistujú mimoriadne okolnosti. Takéto mimoriadne okolnosti existujú v prípade Českej republiky, a to preto, ze celkový státny deficit po vstupe do EÚ bol značne vyssí ako odporúčaná hodnota, a preto, ze v hospodárstve prebieha strukturálna zmena;(6) existencia mimoriadnych okolností oprávňuje Radu povoliť nápravu nadmerného deficitu v strednodobom časovom rámci. Pri zabezpečovaní sledu úprav nadmerného deficitu je vhodné posúdiť program konvergencie predlozený Českou republikou v máji 2004, jeho následné aktualizácie a stanoviská Rady k nim. program konvergencie z mája 2004 plánuje zníziť celkový státny deficit na 3,3 % v roku 2007 a ďalej uvádza, ze navrhovaný sled znízenia deficitu indikuje, ze odstránenie nadmerného deficitu by sa ukončilo do roku 2008, s nasledovnými medzistupňovými ročnými cieľmi pre deficit: 5,3 % HDP v roku 2004, 4,7 % HDP v roku 2005 a 3,8 % HDP v roku 2006. Sled úprav je zalozený na makroekonomickom scenári, ktorý je podľa stanoviska Rady z [5. júla] 2004 k programu konvergencie obozretný;(7) podľa názoru Rady by opatrenia na konsolidáciu rozpočtu mali zaistiť trvalé zlepsenie celkovej státnej bilancie, pri súčasnom smerovaní k zvýseniu kvality verejných financií a posilneniu rastového potenciálu hospodárstva,TÝMTO ODPORÚČA:- českým orgánom ukončiť súčasnú situáciu nadmerného deficitu čo najskôr;- českým orgánom prijať opatrenie v strednodobom rámci pre znízenie deficitu pod 3 % HDP do roku 2008 spoľahlivým a udrzateľným spôsobom v súlade s cestou na znízenie deficitu definovanou v stanovisku Rady [z 5. júla 2004] o programe konvergencie predlozenom v máji 2004;- českým orgánom energicky realizovať opatrenia uvazované v programe konvergencie z mája 2004, najmä znízením mzdového fondu ústrednej vlády a znízením výdavkov jednotlivých ministerstiev;- českým orgánom prijať účinné opatrenie do 5. novembra 2004 o opatreniach zameraných na dosiahnutie cieľa v oblasti deficitu v roku 2005.Okrem toho Rada vyzýva české orgány na:- pridelenie väčsích príjmov na znízenie rozpočtu, ako boli plánované;- zavedenie cieľového rozpočtového riadenia na základe strednodobých výdavkových stropov a navrhnutie účinných pravidiel na znízenie rizika zvýsenia zadlzenosti regiónov a samospráv;- začatie reformy dôchodkového a zdravotníckeho systému na zlepsenie dlhodobej udrzateľnosti verejných financií;- minimalizovanie negatívneho rozpočtového dopadu činnosti Českej konsolidačnej agentúry.Toto odporúčanie je určené Českej republike.V Bruseli [5. júla] 2004.Za Radupredseda[...]


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/50

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2014
   2014/C 247/10
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov rozhodli 29. júna 2012 o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Chorvátsko sa zúčastnilo na európskom semestri 2013 dobrovoľne a neformálne predložením hospodárskeho programu, v ktorom neboli odporúčania pre jednotlivé krajiny. Rada prijala 21. júna 2013 závery, v ktorých privítala hospodársky program Chorvátska a zdôraznila, že sa očakáva, že Chorvátsko dosiahne pokrok pri plnení požiadaviek Paktu stability a rastu a že je potrebné, aby nastúpilo cestu dôveryhodnej konsolidácie a zároveň si zachovalo úroveň výdavkov podporujúcu rast a zabezpečilo si možnosti na spolufinancovanie prichádzajúcich fondov EÚ.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Chorvátsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Chorvátsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a zásadné politické opatrenia. Politické rozhodnutia sú nevyhnutné najmä vzhľadom na zraniteľnosť vyplývajúcu zo značných vonkajších záväzkov, poklesu vývoznej výkonnosti, vysoko zadlžených spoločností a rýchlo rastúceho dlhu verejných financií – to všetko v kontexte pomalého rastu a slabej schopnosti prispôsobiť sa.

               (8)

               Chorvátsko predložilo 24. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe na rok 2014 je do roku 2016 odstrániť nadmerný deficit a zároveň sa vrátiť na cestu udržateľného hospodárskeho rastu. Plánuje sa dosiahnuť to postupným znižovaním deficitu zo 4,9 % HDP v roku 2013 na úroveň pod 3 % HDP do roku 2016, čo je termín na odstránenie nadmerného deficitu. V konvergenčnom programe je stanovené, že štátny dlh dosiahne vrchol na úrovni približne 72 % HDP v roku 2014, pričom nasledujúci rok mierne klesne a potom sa ustáli. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedené v konvergenčnom programe, je počas celého programového obdobia optimistický. Podľa scenára konvergenčného programu by mal HDP v roku 2014 stagnovať, pričom na rok 2015 sa plánuje mierny nárast vo výške 1,2 %; v porovnaní s poklesom o 0,6 %, respektíve nárastom o 0,7 % uvedeným v prognóze útvarov Komisie z jari 2014. Čísla v rozpočtovej prognóze konvergenčného programu sa odlišujú od štandardov v Európskom systéme národných a regionálnych účtov (ESA), z čoho vyplýva nekonzistentnosť s predchádzajúcimi údajmi a makroekonomickým scenárom, a sťažuje to primerané porovnanie s prognózou útvarov Komisie z jari 2014. Navyše, v programe nie je sú uvedené dostatočné podrobnosti o konsolidačných opatreniach na roky 2015 a 2016, predovšetkým na strane výdavkov. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2014 sa očakáva, že celkové saldo v roku 2014 dosiahne 3,8 % HDP a v roku 2015 dosiahne 3,1 % HDP. Po potrebných úpravách potrebných na dosiahnutie porovnateľnosti týchto odhadov s cieľmi stanovenými v kontexte postupu pri nadmernom deficite (t. j. vylúčenia vplyvu prevodu dôchodkových aktív z druhého piliera) by boli prognózy Komisie na deficit v roku 2014 vo výške 4,6 % HDP a v roku 2015 vo výške 3,8 %.
               Keďže konvergenčný program predstavuje prvú správu o opatreniach, ktoré orgány prijali po začatí uplatňovania postupu pri nadmernom deficite 28. januára 2014, Komisia posúdila opatrenia prijaté Chorvátskom v oznámení uverejnenom 2. júna 2014. Predovšetkým, hlavný cieľ sa má podľa plánu splniť v roku 2014, pričom sa očakáva, že deficit bude o čosi vyšší ako cieľová hodnota na rok 2015. V rokoch 2014 aj 2015 sa tesne nepodarilo dosiahnuť požadované zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií. V konečnom dôsledku, hoci zmena upraveného štrukturálneho salda je pod úrovňou odporúčaného úsilia, očakáva sa, že úsilie merané na základe hodnôt diskrečných opatrení bude tak v roku 2014, ako aj v roku 2015 vynaložené. Je potrebné venovať väčšiu pozornosť kvalite opatrení a prechodu na opatrenia orientované na výdavky, aby sa znížil negatívny vplyv na rast a zvýšila sa udržateľnosť konsolidácie. Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že hoci Chorvátsko v súlade s odporúčaniami prijalo do 30. apríla 2014 účinné opatrenia na odstránenie svojho nadmerného deficitu, je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie, aby sa dodržali odporúčania v zmysle postupu pri nadmernom deficite na účel odstránenia nadmerného deficitu do roku 2016 a zabezpečenia dôveryhodnosti nápravných opatrení.

               (10)

               Opatrenia na konsolidáciu rozpočtu by sa mali orientovať na zvýšenie kvality verejných financií, s cieľom dosiahnuť efektívnosť najmä v oblasti miezd, sociálneho zabezpečenia a dotácií a poskytnúť dostatočný fiškálny priestor na prioritizáciu výdavkov podporujúcich rast a investície, vrátane projektov financovaných EÚ. Chorvátsko v posledných rokoch uskutočnilo významné reformy svojho fiškálneho rámca. Pretrvávajú však nedostatky týkajúce sa rozpočtového plánovania, účinnej kontroly výdavkov a konzistentného uplatňovanie rozpočtových obmedzení, čo má negatívny vplyv na tvorbu fiškálnej politiky. Hoci sa koncepcia fiškálnych pravidiel nedávno zmenila, mala by sa ešte viac zlepšiť. Predovšetkým, účinnosť fiškálneho rámca sa znižuje v dôsledku neprítomnosti preventívnych mechanizmov a nedostatočného súladu s dlhovým pravidlom, ako aj nejednoznačne formulovaného pravidla štrukturálne vyrovnaného rozpočtu. Vytvorenie komisie pre fiškálnu politiku je vítané, avšak je potrebné prijať ďalšie opatrenia na posilnenie jej pozície pri plánovaní a monitorovaní rozpočtu, najmä jej nezávislosti od všetkých rozpočtových orgánov.

               (11)

               Chorvátsko čelí výzve v podobe realizácie fiškálnej konsolidácie bez toho, aby to malo negatívny vplyv na konkurencieschopnosť a na vyhliadky oživenia hospodárstva. Za takejto situácie je príjmová časť verejných financií obmedzená úzkym vymedzením daňového základu, ktoré zabezpečuje stabilné daňové výnosy a má do istej miery nepriaznivý vplyv na rast. V tejto súvislosti je v národnom programe reforiem uvedený plán na zavedenie periodickej dane z nehnuteľného majetku v roku 2016, ale jej koncepciu vrátane základu dane je ešte potrebné konkretizovať. Chorvátsko je odhodlané prijať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny prostredníctvom obmedzenia tieňovej ekonomiky. V tejto súvislosti už boli podniknuté príslušné kroky. V dôsledku postupného zavádzania fiškálnych registračných pokladníc a následného zlepšenia dohľadu nad transakciami sa zvýšili daňové príjmy. Očakáva sa reorganizácia daňovej správy na účel zvýšenia efektívnosti a účinnosti výberu daní a zároveň zníženia administratívnej záťaže daňovníkov súvisiacej s dodržiavaním predpisov. Vzhľadom na potreby fiškálnej konsolidácie a s prihliadnutím na údaje poukazujúce na značné sumy nevybraných daní sa zdá, že tu existuje priestor na ďalšie zvýšenie efektívnosti výberu daní a že je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie o zlepšenie daňovej disciplíny prostredníctvom zabezpečenia viacerých elektronických služieb pre daňovníkov.

               (12)

               Chorvátsko prijalo opatrenia s cieľom zväčšiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkov: od novembra 2010 sa zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku, vek predčasného odchodu do dôchodku a obdobie nutné na získanie nároku na dôchodok pre ženy postupne zvyšovali a do roku 2030 by mali byť v plnej miere zosúladené. Zmenami zákona o dôchodkovom poistení prijatými v decembri 2013 sa zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku zvýšil zo 65 na 67 rokov a vek predčasného odchodu do dôchodku zo 60 na 62 rokov. Toto zvýšenie sa však začne uplatňovať v praxi až od roku 2031, čo je vzhľadom na demografické trendy nedostatočne ambiciózny cieľ. Napriek reformám zavedeným v priebehu minulých rokov ešte stále existujú rôzne možnosti predčasného odchodu do dôchodku. Vzhľadom na rozsah výnimiek, postihy za predčasný odchod do dôchodku a príplatky za neskorší odchod do dôchodku predstavujú len malé stimuly pre prácu až do zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku, čo má negatívny vplyv na ponuku pracovnej sily a na udržateľnosť dôchodkového systému. V roku 2013 bol prijatý zákon o jednotnom orgáne pre forenzné odborné znalosti (Act on the Single Forensic Expertise Body), ktorý má pomôcť prostredníctvom zjednotenia posudzovania prípadov postihnutia obmedziť narastanie počtu neoprávnených invalidných dôchodcov a znížiť počet podvodov v tejto oblasti. Spolu s narastajúcim počtom inšpekcií je to síce zamerané na riešenie problému, s ktorým sa jednoznačne treba vysporiadať, avšak konkrétny vplyv na výdavky bude závisieť od spôsobu, ako sa budú opatrenia realizovať, a od rozsahu, v akom sa budú rozhodnutia presadzovať. Dôchodky poskytované na základe osobitného systému, ktoré boli nad určitým limitom, boli znížené o 10 %, hoci na dočasnej báze, pričom ich indexácia sa previazala s vplyvom HDP. Tempo, akým sa dôchodky poskytované na základe osobitných dôchodkových systémov približujú k všeobecným pravidlám, je aj napriek nedávnym pokusom o zníženie výdavkov a o zvýšenie transparentnosti pomalé a a rozsah tohto približovania aj celkový dosiahnutý pokrok je ešte stále obmedzený.

               (13)

               Zdravotnícky sektor dosahuje pomerne dobré výsledky v oblasti starostlivosti o zdravie a napriek určitým regionálnym rozdielom sú služby dostupné, avšak zdravotnícky systém výraznou mierou prispieva k tlaku na verejné financie. Orgány zistili nedostatky v nemocničnej sieti, ktoré možno napraviť. Základný plán reorganizácie nemocničnej starostlivosti, ktorý bol predstavený v marci 2014, stanovuje opatrenia, ktoré zlepšia nákladovú účinnosť, ako je racionalizácia nemocničnej siete, znížená priemerná dĺžka pobytu v nemocnici, lepšie rozdeľovanie nemocničných lôžok vrátane lôžok určených pre dlhodobú starostlivosť, a ďalšie zmeny vo financovaní nemocníc. Mali by sa zabezpečiť značné monitorovacie a implementovacie kapacity v nemocniciach aj ústrednej štátnej správe, aby sa tento plán mohol realizovať. Dlhodobú starostlivosť charakterizujú služby rozptýlené medzi systémy zdravotníctva a sociálnej starostlivosti, nízka miera pokrytia, formálna starostlivosť, vysoké náklady na poskytovanie a dlhé poradovníky.

               (14)

               Miera zamestnanosti a aktívnosti patrí medzi najnižšie v Únii a je obzvlášť nízka u mladých a starších ľudí. Odhliadnuc od cyklického vývoja, tieto výsledky trhu práce čiastočne vyplývajú z inštitucionálneho a politického rámca. Chorvátsko sa pustilo do reforiem trhu práce na účel zvýšenia jeho flexibility. V roku 2013 bola zavŕšená prvá fáza reforiem zameraná na regulovanie pracovných zmlúv na určitý čas. V januári 2014 vláda prijala druhý legislatívny návrh, v ktorom sa stanovuje zníženie nákladov na prepúšťanie prostredníctvom skrátenia a zjednodušenia postupov a zvýšenia flexibility pracovného času. Na dôvažok sa zavedú flexibilnejšie formy zamestnania, ako sú zmluvy na čiastočný úväzok. Tieto zmeny majú zabezpečiť, aby sa Chorvátsko dostalo v podstate na rovnakú pozíciu ako jeho partneri, pokiaľ ide o index ochrany zamestnanosti. Hoci sa očakáva, že tieto reformy budú mať pozitívny vplyv na celkovú zamestnanosť, zahŕňajú aj zvýšené riziko segmentácie trhu práce, aj pokiaľ ide o uplatňovanie pracovných zmlúv na určitý čas. Medzitým sa neplánujú žiadne zmeny v orgánoch stanovujúcich mzdy, a to aj napriek osobitnej kombinácii relatívne vysokých priemerných miezd a veľmi nízkej zamestnanosti v Chorvátsku. Napriek neustále sa zvyšujúcej nezamestnanosti, výdavky na opatrenia aktívnej politiky trhu práce, ktoré majú umožniť lepší prístup na trh práce a dlhšie zotrvanie na ňom, ako aj rozsah uplatňovania týchto opatrení, sú ešte stále podpriemerné, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, dlhodobo nezamestnaných a starších ľudí. Administratívne kapacity chorvátskych verejných služieb zamestnanosti, a to aj na regionálnej úrovni, sú pod výrazným tlakom. Neexistuje celkový systém monitorovania a hodnotenia vývoja na trhu práce a potrieb trhu práce vrátane prognóz potreby zručností a nebolo zavedené ani pravidelné hodnotenie opatrení aktívnej politiky týkajúcej sa trhu práce. Je tu veľký podiel nelegálnej platenej pracovnej činnosti.

               (15)

               Situácia na trhu práce je obzvlášť znepokojivá, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, keďže ich nezamestnanosť sa drasticky zvýšila a v roku 2013 dosiahla takmer 50 %, pričom naďalej narastá pomer mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Medzi významné výzvy v súlade s cieľmi systému záruka pre mladých ľudí patrí aktívna pomoc neregistrovaným mladým ľuďom a podnecovanie privátneho sektora, aby ponúkal viac možností učňovskej prípravy. Chorvátsko čelí vážnym výzvam aj vo vzdelávaní, pokiaľ ide o relevantnosť systémov vzdelávania pre trh práce a kvalitu poskytovania vzdelania, a to vo všetkých oblastiach vzdelávania. V celom sekundárnom a terciárnom vzdelávaní chýba praktická výučba a profesijné poradenstvo, pričom zamestnávatelia sa len v malej miere zapájajú do odborného vzdelávania a prípravy, sekundárneho a terciárneho vzdelávania. Miera zamestnanosti medzi čerstvými absolventmi je výrazne nižšia ako inde v Únii. Zastaraný systém odborného vzdelávania a odbornej prípravy prechádza reformou v podobe overovania nových školských učebných osnov. Chorvátsky kvalifikačný rámec a stratégia v oblasti vzdelávania, vedy a techniky sa ešte nerealizovali, avšak v budúcnosti by mali zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a zosúladiť ich s potrebami trhu práce.

               (16)

               Vysoká nezamestnanosť a nízka účasť na trhu práce viedli k zhoršeniu sociálnej situácie v Chorvátsku. Podiel ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením sa v posledných rokoch zvýšil a je výrazne nad priemerom v EÚ. Koncepcia systému sociálnych dávok umožňuje príjemcom dávok akumulovať navzájom sa prekrývajúce prevody hotovosti. Keď sa príjemcovia zamestnajú, prichádzajú o časť týchto sociálnych dávok, čo ich odrádza od vstupu na trh práce. Tu sa naskytá priestor na premenu systému sociálnej ochrany na systém efektívnejší a transparentnejší: v súčasnosti je prideľovanie podpory príjmov a dávok roztrieštené medzi mnohé inštitúcie a úrovne správy, pričom kritériá prideľovania sa uplatňujú nekonzistentne, takže dochádza k prekrývaniu. Zákon o sociálnej starostlivosti z roku 2013 zaviedol prísnejšie zisťovanie prostriedkov a zlúčil štyri z viac ako 70 druhov dávok na národnej úrovni, vrátane dávok pre niektoré cielené osobitné skupiny, do všeobecného minimálneho príjmu. Postupne sa vytvára a v roku 2016 má byť funkčné Národné jednotné kontaktné miesto, prostredníctvom ktorého sa budú spravovať peňažné dávky poskytované na všetkých úrovniach správy. Systematické monitorovanie a hodnotenie sa však bude ťažko realizovať, keďže systémy a programy na podporu príjmov na miestnej a regionálnej úrovni a rôzne peňažné dávky poskytované nezávisle od príjmov určitým špecifickým kategóriám obyvateľov neboli integrované. Napriek výrazným legislatívnym reformám uskutočneným od roku 2011 koncepcia systémov sociálnych dávok nebola účinne zameraná na tých, ktorí to najviac potrebujú.

               (17)

               Súčasný regulačný rámec pre podnikanie v Chorvátsku kladie na podnikateľov vysokú záťaž vrátane nedostatku právnej istoty, netransparentného rozhodovania predovšetkým na miestnej úrovni, a početných parafiškálnych poplatkov. Navyše, rozhodnutia podnikateľov komplikuje a administratívne postupy predlžuje veľká fragmentácia deľby práce v rámci verejnej správy na regionálnej a miestnej úrovni a zložité rozdelenie kompetencií medzi ministerstvami a agentúrami na ústrednej úrovni. Na úrovni ústrednej štátnej správy bol zavedený štruktúrovaný prístup na účel zisťovania prekážok obchodovaniu; neuplatňuje sa však konzistentná metodika na meranie administratívnej záťaže, a tým sa účinnosť už prijatých opatrení znižuje. Existujúce jednotné kontaktné miesto pre podnikateľov má len obmedzené funkcie. Je potrebné racionalizovať a zlepšiť kontrolu nad verejnými dotáciami a zárukami; prvým krokom v tejto oblasti by bol centrálny register podnikov a jednotlivcov, ktorí dostali pomoc. Chorvátsko sa pustilo do reforiem verejnej správy na posilnenie administratívnych kapacít a zlepšenie orientácie verejných služieb – určených pre občanov a podnikateľov – na klienta. Kvalita verejnej správy je však aj naďalej nízka, charakterizovaná nedostatočnou koordináciou na rôznych úrovniach správy a malým, alebo nadmerne formálnym uplatňovaním tvorby politík založených na faktoch ako aj hodnotenia. Krokom správnym smerom je prijatie stratégie reformy verejnej správy; táto stratégia by sa mala dôkladne realizovať na všetkých úrovniach správy. Na základe skúseností s uplatňovaním predvstupových fondov sú zrejmé nedostatky týkajúce sa strategického plánovania a inštitucionálnych kapacít a slabiny pri vypracúvaní projektov a prijímaní následných opatrení.

               (18)

               Na štátne podniky a štátom kontrolované spoločnosti má negatívny vplyv nedostatočná správa, pričom zavádzanie novej stratégie správy verejných aktív a podnikov sa oneskoruje. V súčasnosti nie sú zavedené súťažné výberové konania pre členov a manažment dozorných rád , a zoznamy vymenovaných sa neuverejňujú. Hoci sa prijali opatrenia na zlepšenie protikorupčného rámca, je potrebné vyvíjať viac úsilia na účel predchádzania korupcii, a to na všetkých úrovniach správy. Medzi kľúčové prvky, ktoré v súčasnosti v protikorupčnom rámci chýbajú, patria účinné mechanizmy overovania týkajúce sa konfliktu záujmov a zverejňovanie majetku štátnych úradníkov, ako aj osobitné záruky pre štátne podniky a štátom kontrolované spoločnosti. Overovacie právomoci Komisie pre riešenie konfliktu záujmov závisia od kompetencií a proaktívnosti iných orgánov. Napriek pokroku dosiahnutému pri zvyšovaní transparentnosti postupov verejného obstarávania sa nástroje posudzovania rizika nepoužívajú systematicky a zdá sa, že zraniteľným sektorom sa nedostáva dostatok priority. Je potrebné posilniť dohľad nad účinným uplatňovaním pravidiel verejného obstarávania, a to aj so zreteľom na prideľovanie finančných prostriedkov EÚ v nadchádzajúcich rokoch.

               (19)

               Rozsiahle uplatňovanie predkonkurzného konania v roku 2013 dosiahlo určitý úspech pri riešení problémov súvisiacich s dlhovou službou, ktorým čelia podniky v súvislosti so zložitými, finančne náročnými a zdĺhavými konkurznými konaniami. Je tu však priestor na výrazné posilnenie uvedeného nástroja prostredníctvom odstránenia rôznych nedostatkov, ako je nedostatočné objasnenie úlohy štátu v procese, ďalej na posilnenie úlohy obchodných súdov pri potvrdzovaní nárokov, ako aj priestor na zdravé reštrukturalizačné plány, ktoré rozširujú rozsah postupu tak, aby bola umožnená účinná reštrukturalizácia predtým, ako dôjde k platobnej neschopnosti dlžníka, ako aj na riešenie nedostatkov pri presadzovaní práva. Napriek viacerým reformám zameraným na zlepšenie účinnosti justičného systému sú súdne konania pri občianskoprávnych, obchodných aj administratívnych sporoch zbytočne dlhé, a to najmä na súdoch prvého stupňa. Počet nevyriešených prípadov v roku 2013 vzrástol a je veľmi vysoký, najmä pokiaľ ide o občianskoprávne a obchodné konania. Je potrebné naďalej vyvíjať úsilie o vytváranie a uplatňovanie správnych stimulov na včasné ukončenie konaní a presadzovanie mimosúdneho vyrovnania, a to najmä v prípade konaní o veciach s nízkou hodnotou sporu, pretože tieto problémy brzdia podnikateľskú činnosť a znižujú atraktívnosť Chorvátska pre priame zahraničné investície.

               (20)

               V dôsledku konzervatívneho prístupu, ktorý Chorvátska národná banka zaujala voči makroprudenciálnej regulácii, a to najmä vo vzťahu k úrovniam kapitálu, si banky vytvorili určitú mieru odolnosti, ktorá sa ukázala byť užitočnou v súvislosti s problémami, ktoré v súčasnosti prináša slabé hospodárstvo. Keďže však hospodárstvo vstupuje do šiesteho roku recesie a objem nesplácaných úverov sa zvyšuje, ohrozuje to kvalitu bankových aktív. Je vítané, že určité portfólia štyroch najväčších chorvátskych bánk, ktoré sú v zahraničnom vlastníctve, podstúpia posúdenie kvality aktív a stresový test jednotného mechanizmu dohľadu platné v eurozóne. Z uvedeného posudzovania sú však vylúčené niektoré portfóliá, ktoré sú z pohľadu Chorvátska materiálne významné, pretože portfóliá sú vyberané na základe ich významu na úrovni skupiny bánk. Navyše, z uvedeného posudzovania budú vylúčené stredne veľké a menšie banky, ktoré majú možno nižšiu úroveň kapitálu a horšiu kvalitu aktív, a ktoré sú pre finančnú stabilitu potenciálne dôležité. Doplnením jednotného mechanizmu dohľadu o doplnkový diagnostický nástroj dohľadu vytvorený špeciálne pre chorvátsky finančný systém (a ktorý by pokrýval významné portfóliá chorvátskych dcérskych spoločností, ktoré nie sú súčasťou jednotného mechanizmu dohľadu, ako aj portfóliá stredne veľkých a menších bánk) by sa zlepšili celkové poznatky o klasifikácii úverov bánk a o primeranosti ich rezerv na straty z úverov.

               (21)

               V kontexte európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do odporúčaní 1 až 8.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (4) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

               (23)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa premietli do odporúčaní 1 až 8.

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               V plnej miere uplatňovať rozpočtové opatrenia prijaté na rok 2014. Posilniť rozpočtovú stratégiu, ešte viac konkretizovať oznámené opatrenia na roky 2015 a 2016 a pritom zvážiť ďalšie trvalé opatrenia priaznivé pre rast s cieľom do roku 2016 zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu udržateľným spôsobom. Zároveň zabezpečiť, aby sa vynaložilo úsilie o dosiahnutie štrukturálnej úpravy špecifikované v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Zosúladiť plány programu so štandardmi ESA a s požiadavkami Paktu stability a rastu. Prijať opatrenia na zvýšenie kontroly výdavkov. Do marca 2015 uskutočniť dôkladný prieskum výdavkov. Posilniť proces rozpočtového plánovania, predovšetkým zvýšením presnosti makroekonomických a rozpočtových prognóz a posilnením záväznej povahy stropov ročných a strednodobých výdavkov a zlepšiť koncepciu fiškálnych pravidiel. Do októbra 2014 právne zakotviť novozriadený výbor pre fiškálnu politiku, posilniť jeho nezávislosť od všetkých rozpočtových orgánov, rozšíriť jeho mandát, a to najmä s ohľadom na monitorovanie všetkých fiškálnych pravidiel a ex-ante aj ex-post posudzovanie prognóz, a zabezpečiť jeho primerané financovanie. Vychádzajúc z plánov uvedených v národnom programe reforiem predložiť konkrétnu stratégiu zameranú na reformu periodických daní z nehnuteľného majetku. Začať proces hlásenia a preskúmania daňových výdavkov. Zväčšiť mieru zosúladenia daní, predovšetkým ďalším zvyšovaním efektívnosti daňovej správy; na tento účel predložiť do konca roku 2014 akčný plán.

               2.

               Zmenšiť možnosti predčasného odchodu do dôchodku. Do marca 2015 prijať právne predpisy na urýchlenie plánovaného zosúladenia zákonom stanoveného veku odchodu žien a mužov do dôchodku a na dosiahnutie pokroku vo veci plánovaného zvýšenia zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku na 67 rokov. Zabezpečiť vykonávanie prísnejšieho posudzovania a kontroly invalidných dôchodkov a urýchliť integráciu dôchodkov poskytovaných na základe osobitných dôchodkových systémov do všeobecného dôchodkového systému. Zvýšiť nákladovú účinnosť sektora zdravotnej starostlivosti, a to aj v nemocniciach.

               3.

               Na základe konzultácií so sociálnymi partnermi do marca 2015 zaviesť druhú fázu reformy pracovného práva, najmä pokiaľ ide o podmienky prepúšťania a pracovného času, a to s cieľom predchádzať ďalšej segmentácii trhu práce aj v prípade mladých ľudí. Preskúmať systém stanovovania miezd s cieľom viac zosúladiť vývoj produktivity so mzdovými podmienkami. Do konca roku 2014 predložiť závery tohto preskúmania. Posilniť účinnosť a dosah aktívnych politík trhu práce zvýšením administratívnych kapacít verejných služieb zamestnanosti, a to aj na regionálnej úrovni, a zväčšením pokrytia mladých, dlhodobo nezamestnaných a starších ľudí. Prednostne sa zameriavať na neregistrovaných mladých ľudí a mobilizovať súkromný sektor, aby v súlade s cieľmi iniciatívy záruka pre mladých ponúkal viac príležitostí na učňovskú prípravu. Do konca roku 2014 vypracovať plány na riešenie problému nelegálnej práce. Zaviesť opatrenia na zlepšenie kvality výsledkov v oblasti vzdelávania a zvýšenie ich relevantnosti pre trh práce, a to modernizáciou kvalifikačných systémov, uplatnením mechanizmov na zabezpečenie kvality a zlepšením prechodu zo školy do práce, a to najmä prostredníctvom posilnenia odborného vzdelávania a praktickej výučby.

               4.

               Do konca roku 2014 prehodnotiť daňový a sociálny systém a predložiť akčný plán na zlepšenie opätovnej aktivácie neaktívnych a nezamestnaných osôb. Zvýšiť účinnosť a transparentnosť systému sociálneho zabezpečenia ďalšou konsolidáciou dávok, zjednotením kritérií oprávnenosti a prepojením údajov poskytovaných na všetkých príslušných úrovniach a zo všetkých orgánov štátnych správy do jednotného kontaktného miesta. Zlepšiť účinnosť a primeranosť dávok sociálnej pomoci prostredníctvom ich lepšieho zacielenia.

               5.

               Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia. Predovšetkým, do marca 2015 stanoviť cieľ výrazne znížiť administratívne požiadavky, a to aj vo vzťahu k parafiškálnym poplatkom. Odstrániť vysokú úroveň fragmentácie a prekrývania zodpovedností zjednodušením administratívnych postupov a vyjasnením rámca pre prijímanie rozhodnutí a rámca zodpovednosti na rôznych úrovniach správy aj na úrovni ústrednej správy, vrátane ministerstiev a agentúr. Posilniť administratívne kapacity a strategické plánovanie odborov, ktorým bola zverená správa európskych štrukturálnych a investičných fondov a zabezpečiť im primerané a stabilné personálne obsadenie.

               6.

               Do októbra 2014 predložiť podrobný plán správy verejného majetku na rok 2015. Zabezpečiť, aby podniky kontrolované štátom boli spravované transparentným a zodpovedným spôsobom, a predovšetkým sprísniť požiadavky na kvalifikáciu členov správnych a dozorných rád menovaných štátom a zaviesť verejný register menovaných funkcionárov. Zvýšiť prevenciu korupcie vo verejnej správe a v štátnych a štátom kontrolovaných podnikoch, a to aj rozšírením overovacích právomocí Komisie pre riešenie konfliktu záujmov. Zvýšiť transparentnosť a efektívnosť verejného obstarávania na ústrednej a miestnej úrovni a zvýšiť kapacity na monitorovanie jeho vykonávania a na zisťovanie nezrovnalostí.

               7.

               Do konca roku 2014 posilniť úlohu obchodných súdov pri monitorovaní transparentnosti a zákonnosti uplatňovania predkonkurzného konania v súvislosti s podnikmi. Preskúmať povinné testy platobnej neschopnosti/nelikvidity na účel posúdenia postupov predkonkurzného vyrovnania a zjednodušiť konkurzný proces/proces likvidácie, aby sa skrátilo jeho trvanie. Zvýšiť kvalitu a efektívnosť súdneho systému, predovšetkým poskytnutím stimulov na včasné ukončenie konaní v občianskoprávnych, obchodných a administratívnych sporoch a na mimosúdne urovnanie predovšetkým vo veciach s nízkou hodnotou sporu..

               8.

               Na doplnenie prieskumov kvality aktív a stresových testov, ktoré uskutočnila Európska centrálna banka v roku 2014, uskutočniť komplexný prieskum portfólia pripravený osobitne pre chorvátsky finančný sektor, s upriamením na významné portfóliá, na ktoré sa nevzťahuje prieskum Európskej centrálnej banky, vrátane na portfóliá najvýznamnejších stredne veľkých a menších bánk.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P.C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.