title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/23

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2017
   (2017/C 261/06)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaní 1.

               (3)

               Správa o Estónsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)

               Estónsko predložilo 28. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017 a 4. mája 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 znížila svoj strednodobý rozpočtový cieľ z vyrovnaného štrukturálneho salda na deficit vo výške 0,5 % HDP. Vláda plánuje prejsť z prebytku verejných financií vo výške 0,3 % HDP v roku 2016 na deficit vo výške 0,5 % HDP v roku 2017 a 0,8 % HDP v roku 2018. Podľa odhadov v programe stability na rok 2017 to zodpovedá štrukturálnemu prebytku 0,2 % HDP v roku 2017 a deficitu 0,5 % HDP v roku 2018, čím je dodržaný strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe prepočítaného (5) štrukturálneho salda sa však predpokladá, že deficit dosiahne 0,1 % HDP v roku 2017 a 0,9 % HDP v roku 2018, čo je pod novým strednodobým rozpočtovým cieľom. Podľa programu stability na rok 2017 sa predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa v rokoch 2017 a 2018 udrží na úrovni pod 10 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický na roky 2017 a 2018, ale optimistický pre ďalšie roky programu. Zároveň existujú riziká spojené s predpokladmi výnosov súvisiacich s rôznymi novými daňovými opatreniami, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2018.

               (7)

               Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že štrukturálne saldo zaznamená deficit vo výške 0,3 % HDP v roku 2017, teda zostane nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. V roku 2018 sa Estónsku odporúča udržať sa na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že Estónsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek v roku 2018.

               (8)

               Estónsko prijalo opatrenia s cieľom zaistiť poskytovanie a dostupnosť vysokokvalitných služieb vrátane sociálnych služieb na miestnej úrovni ako súčasť svojej reformy miestnej samosprávy. Estónsko predovšetkým prijalo zákon o administratívnej reforme s cieľom zjednodušiť vytváranie životaschopných miestnych samospráv, ktoré dokážu financovať svoje vlastné činnosti, plánovať rozvoj a rast a ponúkať kvalitné služby. Úspešne dokončilo dobrovoľnú časť zlúčenia miestnych samospráv a vykonáva zákon o sociálnom zabezpečení. Niektoré kľúčové kroky na dokončenie reformy miestnej samosprávy sa ešte nerealizovali. Stále sa ešte neuskutočnila revízia mechanizmu financovania obcí. Ďalšie legislatívne akty o zodpovednostiach a rozdelení úloh medzi obcami a ústrednou štátnou správou sa len pripravujú. Prijatie týchto návrhov je rozhodujúce pre zabezpečenie poskytovania kvalitných verejných služieb v oblastiach, ako je vzdelávanie, práca s mládežou, podpora zdravia a doprava.

               (9)

               Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v Estónsku klesol z 28,3 % v roku 2014 na 26,9 % v roku 2015, je však aj naďalej najvyšší v Únii. Vláda podniká kroky na ďalšie zmenšenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov. Predovšetkým bol prijatý plán sociálnej starostlivosti na roky 2016 – 2023, ktorý sa v súčasnosti vykonáva a ktorého cieľom je riešiť problematiku rodovej segregácie na trhu práce a bojovať proti stereotypom. Ešte stále treba prijať zmenu zákona o rodovej rovnosti, ktorou by sa inšpektorátom práce zverila úloha pozornejšie monitorovať rodovú rovnosť v súkromnom sektore. Uvažuje sa aj o revízii systému rodičovskej dovolenky, aby sa umožnilo jej flexibilnejšie využívanie. Legislatívna zmena zatiaľ nebola prijatá.

               (10)

               Nerovnosť príjmov je v Estónsku vysoká. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností v porovnaní s najchudobnejšími 20 % sa zvýšil z 5,4 v roku 2012 na 6,2 v roku 2015 a v súčasnosti je siedmy najvyšší v Únii. Zdá sa, že hlavným faktorom je vysoké mzdové rozpätie, ktoré je výsledkom intenzívneho rastu príjmov medzi ľuďmi s vyššou kvalifikáciou. V absolútnom vyjadrení príjmy najchudobnejších 10 % domácností zaostávajú za rastom mediánu príjmov, čo vedie k problémom s primeranosťou záchrannej sociálnej siete. Faktorom, ktorý k tomu prispieva, je to, že dávky (predovšetkým dôchodky a dávky sociálnej pomoci) nedržia tempo s rastom trhových príjmov. Toto viedlo aj k postupnému zvýšeniu miery rizika chudoby z 15,8 % v roku 2010 na 21,6 % v roku 2015. Vyvinulo sa značné úsilie, aby mal od roku 2018 daňový systém progresívnejší charakter, predovšetkým pre osoby s nízkym príjmom, tak, že sa zvýšila nezdaniteľná časť základu dane v systéme dane z príjmu fyzických osôb.

               (11)

               Výdavky obchodných spoločností na výskum, technológie a inovácie sa v roku 2015 zvýšili na 0,69 %, ale ich celková úroveň zostáva pod priemerom Únie, ktorý dosahuje 1,3 %. Podiel spoločností, ktoré sa venujú špičkovým technológiám, a spoločností s vysokými nárokmi na znalosti zostáva obmedzený a počet nových absolventov doktorandského štúdia je nízky. Rast miezd v posledných rokoch stále prekračoval rast produktivity, čo malo vplyv na zisky, a to znižovalo rast investícií. Utlmené investície do technologického rozvoja môžu spôsobiť to, že sa pridaná hodnota vývozov, predovšetkým tovaru, zvýši menej, ako sa očakávalo, a môžu ohroziť rast produkcie. Objem zmluvného výskumu medzi akademickou obcou a podnikmi sa v roku 2015 zvýšil. Spolupráca medzi týmito dvoma sektormi však zostala obmedzená napriek opatreniam, ktoré prijala vláda. Estónsko zlepšilo svoje podnikateľské prostredie, ale zdĺhavé insolvenčné konania a miera uspokojenia pohľadávok pre zabezpečených veriteľov zostáva prekážkou investíciám. V roku 2016 sa začal realizovať projekt na zlepšenie rámca pre platobnú neschopnosť, aby sa proces urýchlil a zefektívnil a aby sa zlepšila miera úspešnosti žiadostí. Zmeny legislatívneho rámca však ešte neboli prijaté.

               (12)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (13)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (6) je zohľadnené najmä v odporúčaní (1),

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená zotrvať v roku 2018 na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete. Prijať opatrenia na zníženie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, predovšetkým zlepšením transparentnosti miezd a revíziou systému rodičovskej dovolenky.

               2.

               Podporovať súkromné investície do výskumu, technológií a inovácií vrátane možnosti zavedenia opatrení na posilnenie spolupráce medzi akademickou obcou a podnikmi.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z 25. mája 2000 o neviazanom prístupe k účastníckym prípojkám: umožnenie konkurenčne orientovaného zabezpečenia elektronických komunikačných služieb vrátane širokopásmových multimédií a rýchlejších služieb internetu (oznámené dokumentom číslo C(2000) 1259)Text s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32000H0417

Úradný vestník L 156 , 29/06/2000 S. 0044 - 0050

		Odporúčanie Komisiez 25. mája 2000o neviazanom prístupe k účastníckym prípojkám: umožnenie konkurenčne orientovaného zabezpečenia elektronických komunikačných služieb vrátane širokopásmových multimédií a rýchlejších služieb internetu(oznámené dokumentom číslo c(2000) 1259)(Text s významom pre EHP)(2000/417/ES)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 211,keďže:(1) V záveroch osobitného rokovania Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000 sa uvádza, že aby mohla Európa plne využiť rast a pracovný potenciál digitálnej a na znalostiach založenej ekonomike, musia mať firmy a obyvatelia prístup k lacnej komunikačnej infraštruktúre svetovej triedy a širokému rozpätiu služieb a tieto požiadavky musia zabezpečiť členské štáty spolu s komisiou, aby sa mohlo "pracovať na zavádzaní väčšej súťaže v oblasti účastníckych prípojok pred koncom roku 2000 a na neviazaných miestnych obvodoch s cieľom podstatného zníženia nákladov na používanie internetu".(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/33/ES z 30. júna 1997 o prepájaní v telekomunikáciách vzhľadom na zabezpečenie univerzálnej služby a interoperability prostredníctvom uplatňovania princípov otvorenej siete (ONP) [1], zmenená a doplnená smernicou 98/61/ES [2] a hlavne články 4 ods. 2, 7, 9 a 11, stanovujú princípy prístupu k sieťam vrátane usporiadania a dáva regulačným úradom plnú moc uplatňovať ich právomoci v tomto ohľade.(3) Smernica 98/10/ES Európskeho parlamentu a Rady z 26. februára 1998 o uplatňovaní služieb otvorenej siete (ONP) na hlasové telefonovanie a o univerzálnej službe pre telekomunikácie v súťažnom prostredí [3] a najmä článok 16, stanovuje podmienky na špeciálny sieťový prístup s cieľom podnietenia rozvoja nových typov telekomunikačných služieb.(4) Smernica 92/44/EHS Rady z 5. júna 1992 o uplatňovaní princípov otvorenej siete na prenajaté vedenia [4], zmenená a doplnená smernicou 97/51/ES [5] a rozhodnutím Komisie 80/98/ES zo 7. januára 1998 [6] a hlavne článok 8 ods. 2 stanovujú podmienky zabezpečenia prenajatých liniek.(5) Smernica 90/388/EHS Komisie [7], naposledy zmenená a doplnená smernicou 99/64/ES [8] a najmä článok 4 písm. c), stanovila požiadavky na reorganizáciu taríf na plne liberalizovanom trhu.(6) "Účastnícka prípojka" sa vzťahuje na fyzické medené linky v lokálnom sieťovom prístupe spájajúce miesta užívateľov s operátorovou lokálnou prípojkou, koncentrátorom alebo ekvivalentnými zariadeniami. Ako sa uvádza v piatej správe komisie o implementácii telekomunikačného regulačného balíka [9], lokálny sieťový prístup zostáva jedným z najmenej konkurenčných segmentov na liberalizovanom telekomunikačnom trhu, pretože noví účastníci na trhu nemajú rozšírenú alternatívnu sieťovú infraštruktúru a s tradičnými technológiami nemôžu mať úžitok z úspor a združených výhod, ktoré majú notifikovaní operátori pevných sietí (v ďalšom ako "notifikovaní operátori") ovládajúci podstatnú časť trhu. Toto vyplýva zo skutočnosti, že operátori, ktorí vybudovali svoje staré medené siete s miestnym prístupom počas dlhšieho obdobia, boli chránení výhradnými právami a mohli financovať svoje investície z monopolných príjmov.(7) zabezpečenie nových prípojok s vysokokapacitnými optickými vláknami priamo k hlavným užívateľom je špecifickým trhom, ktorý sa rozvíja na základe konkurenčných podmienok s novými investíciami a preto toto odporúčanie nie je adresované neviazanému prístupu k účastníckym prípojkám s optickými vláknami.(8) nebolo by ekonomicky životaschopné, aby noví účastníci trhu zdvojovali prístupovúinfraštruktúru prislúchajúcu k medeným účastníckym prípojkám v jej celistvosti a v primeranom období a alternatívne infraštruktúry (napr. káblová televízia, satelit, bezdrôtové účastnícke prípojky) obvykle neponúkajú rovnakú funkčnosť alebo všadeprítomnosť.(9) Notifikovaní operátori už budujú svoje vlastné služby širokopásmových vysokorýchlostných bitových tokov na internetový prístup vo svojich medených sieťach, ale môžu spomaliť zavedenie niektorých typov technológií digitálnych účastníckych prípojok (DSL) a služieb pri účastníckej prípojke, kde by tieto mohli nahradiť ich súčasné ponuky. Každé takéto spomalenie by bolo na úkor užívateľa. Preto je vhodné dovoliť tretím stranám neviazaný prístup k účastníckej prípojke notifikovaných operátorov, najmä tak ako je uvedené v bode 5 Odporúčania komisie o tvorbe cien prepojovania prenajatých liniek [10], aby sa vyhovelo užívateľským požiadavkám na konkurenčné zabezpečenie prenajatých liniek a vysokorýchlostného internetového prístupu.(10) V súlade s článkom 4 ods. 2 smernice 97/33/ES a článkom 16 smernice 98/10/ES, notifikovaní operátori by sa mali zaoberať odôvodnenými žiadosťami o sieťový prístup od nových účastníkov trhu najmä na spoločne používaný prístup [11] k medeným vedeniam a mali by sa snažiť, aby sa zhodovali obchodné a technické požiadavky. Dostupnosť len spoločne používaného prístupu k účastníckej prípojke však nevyhovuje všetkým trhovým požiadavkám a preto je vhodné uvažovať o tom, či notifikovaní operátori poskytujú úplnú neviazanú účastnícku prípojku [12] súčasne so spoločne používaným prístupom, aby sa posilnila konkurencia a zdokonalil sortiment pre všetky typy užívateľov tým, že umožnia, aby trhové sily rozhodli o tom, ktoré ponuky neviazaného prístupu najlepšie vyhovujú užívateľským potrebám.(11) Notifikovaní operátori by mali poskytnúť informácie a neviazaný prístup tretím stranám za rovnakých podmienok a v rovnakej kvalite ako ich zabezpečujú pre svoje vlastné služby, ich sesterské spoločnosti alebo partnerov. Krátkodobé zverejňovanie (v ideálnom prípade na internete) štandardných ponúk neviazaného prístupu k účastníckej prípojke prostredníctvom notifikovaných operátorov a pod dohľadom národných regulačných úradov by mohlo prispieť k vytváraniu transparentných nediskriminačných trhových podmienok.(12) Hoci obchodné rokovanie je uprednostňovanou metódou na dosiahnutie zhody o technických a cenových otázkach prístupu k účastníckej prípojke, skúsenosti ukazujú, že vo väčšine prípadov a z nedostatku inej alternatívy sú regulačné zásahy potrebné z dôvodu nevyváženosti rokovacích právomocí medzi novými účastníkmi trhu a notifikovanými operátormi. Národné regulačné úrady v súlade s článkom 9 smernice 97/33/ES a článkom 16 (4) smernice 98/10/ES môžu zasiahnuť z vlastnej iniciatívy, aby vymedzili otázky vrátane cenotvorby, určené na zabezpečenie interoperability služieb, maximalizovanie ekonomickej efektívnosti a prospechu koncových užívateľov.(13) Pravidlá kalkulácie a cenotvorby pre miestne účastnícke prípojky a príslušenstvo (ako je usporiadanie a prenajatá prenosová kapacita) by mali byť transparentné, nediskriminačné a objektívne, aby zabezpečili nestranné zaobchádzanie. Pravidlá cenotvorby by mali zabezpečiť, aby poskytovateľ účastníckych prípojok bol schopný pokryť príslušné náklady a dosiahnuť primeraný zisk. Pravidlá cenotvorby pre účastnícke prípojky by mali zabezpečiť, aby sa vylúčila trhová deformácia, hlavne tlak na rozpätie zisku prostredníctvom ceny pre veľkoobchodné a maloobchodné služby notifikovaných operátorov. V tomto ohľade sa považuje za dôležité, aby sa konzultovalo s príslušnými orgánmi.(14) smernica 98/10/ES vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby všetky odôvodnené žiadosti na pripojenie k pevnej verejnej telefónnej sieti na určenom mieste a prístup k pevným verejným telefónnym službám boli splnené minimálne jedným operátorom. Keď sa užívatelia rozhodnú uzavrieť zmluvu s novými účastníkmi trhu na výhradné zabezpečenie služieb prostredníctvom neviazanej účastníckej prípojky, potom sa vychádza z toho, že notifikovaní operátori splnili záväzky podľa článku 5 smernice 98/10/ES. Užívatelia by mali byť plne informovaní o takých podmienkach v ich zmluvách podľa článku 10 smernice 98/10/ES a to bez dopadu na uplatňovanie práva spoločenstva týkajúceho sa ochrany spotrebiteľov.(15) Licenčná smernica 97/13/ES predpokladá použitie všeobecných povolení na telekomunikačné služby okrem určitých prípadov, ktoré sú uvedené v článku 7. Spoločnosti používajúce technológiu DSL na neviazané účastnícke prípojky poskytujúce služby zákazníkom by mali byť oprávnené v súlade so smernicou 97/13/ES na základe činností, ktoré vykonávajú a v súlade s princípom technologickej neutrality by nemali na služby, ktoré sú týmto spôsobom ponúkané, platiť žiadne špeciálne právne obmedzenia. Oprávnení operátori dátových sietí alebo operátori hlasových telefónnych sietí by mali mať právo prevádzkovať spoločný prístup a/alebo plné neviazané účastnícke prípojky od notifikovaných operátorov bez toho, aby bolo potrebné dodatočné oprávnenie alebo aby sa stali predmetom dodatočných obmedzení.(16) Je vhodné, aby Komisia pravidelne preskúmala toto odporúčanie na základe vývoja trhu a nadobudnutých skúseností, najmä pokiaľ ide o otázky cenotvorby a obsahu štandardnej ponuky v prílohe.(17) Okrem tohto odporúčania platia aj pravidlá súťaže spoločenstva,TÝMTO ODPORÚČA:Článok 1Poskytovanie prístupu k účastníckym prípojkám1. V súvislosti s podporou vyspelých, harmonizovaných a elektronických komunikačných konkurenčne orientovaných trhov, ktoré poskytujú užívateľom širokú voľbu kompletných komunikačných služieb vrátane širokopásmových multimédií a vysokorýchlostných internetových služieb, toto odporúčanie sa týka podmienok, ktoré by zabezpečili, aby noví účastníci trhu mali neviazaný prístup k účastníckej prípojke a vybaveniu prostredníctvom operátorov verejných pevných sietí, ktorých určia národné regulačné orgány ako organizácie s významnými trhovými právomocami (ďalej ako "notifikovaní operátori") v súlade so smernicou 97/33/ES, smernicou 92/44/EHS a smernicou 98/10/ES.2. Bez dosahu na uplatňovanie pravidiel súťaže spoločenstva sa odporúča, aby v členských štátoch, kde ešte nie je dostupný plný neviazaný prístup, boli do 31. decembra 2000 prijaté príslušné vhodné právne a regulačné opatrenia, ktoré by zabezpečili plný prístup k medenej účastníckej prípojke notifikovaných operátorov za transparentných, čestných a nediskriminačných podmienok.3. Odporučené poskytovanie plného neviazaného prístupu k účastníckej prípojke notifikovaných operátorov nemá dopad na záväzky podľa ONP smerníc ONP 97/33/ES a 98/10/ES pre notifikovaných operátorov [13]:- vyhovieť žiadostiam o iné spôsoby prístupu vrátane spoločného prístupu k účastníckej prípojke podľa článku 4 ods. 2 smernice 97/33/ES a článku 16 smernice 98/10/ES;- dodržiavať zásady nediskriminácie pri používaní pevnej verejnej telefónnej siete na prenos služieb vysokorýchlostných bitových tokov tretím stranám, aké poskytujú svojim vlastným službám, v zhode s článkom 16 ods. 7 smernice 98/10/ES.Budovanie nových služieb4. Pri uplatňovaní princípov nediskriminácie uložených notifikovaným operátorom podľa práva spoločenstva sa národným regulačným úradom odporúča, aby zabezpečili, aby notifikovaní operátori poskytli svojim konkurentom rovnaké vybavenie, aké poskytujú sebe alebo sesterským spoločnostiam s rovnakými podmienkami a rovnakými termínmi. Toto platí najmä na budovanie nových služieb v miestnej prípojkovej sieti, na prístup k neviazanej účastníckej prípojke, na dostupnosť priestoru usporiadania, poskytovanie prenajatej prenosovej kapacity na prístup k usporiadaniu miest, postupov objednávania, poskytovania kvality a údržby.Cenotvorba5. Aby sa zabránilo dlhým sporom o cenotvorbe medzi novými účastníkmi trhu a notifikovanými operátormi, ktoré by spomalili účinnú implementáciu neviazanej účastníckej prípojky, odporúča sa, aby národné regulačné úrady vymedzili metodológiu cenotvorby a dôležité parametre výpočtu cien. Tam, kde je to vhodné, členské štáty môžu určiť skutočné ceny, keď sú zlučiteľné s právom spoločenstva [14] a na tento účel je vhodné, aby sa urobila analýza súťaže.6. Pokiaľ úroveň súťaže v prístupe k lokálnym sieťam je nedostatočná, na zamedzenie nadmerných cien neviazaného prístupu k účastníckym prípojkám sa odporúča, aby sa ceny na neviazaný prístup k účastníckym prípojkám riadili nákladovo orientovanými princípmi. V zásade koncepcia založená na budúcnosti vychádzajúca zo súčasných nákladov [15] bude podporovať čestnú a udržateľnú súťaž a zabezpečí alternatívne investičné podnety; ak však toto bude viesť krátkodobo k deformácii súťaže, napríklad keď tarify notifikovaných operátorov pre konečných užívateľov zostávajú nevyvážené z hľadiska súčasných nákladov, potom sa odporúča, aby národné regulačné úrady dodržiavajúc postup podľa bodu 5 špecifikovali primerané časové obdobie potrebné na postupné prispôsobovanie súčasných nákladov k cenám účastníckych prípojok, pričom sa musí dodržať zhoda so systémom účtovania nákladov používaným pri regulácii maloobchodných služieb.7. V zhode s princípmi nediskriminácie tam, kde notifikovaní operátori už poskytujú svoje vlastné služby vysokorýchlostnej digitálnej účastníckej prípojky (DSL), využívajúc neviazaný prístup k účastníckej prípojke, národné regulačné úrady môžu požadovať, aby konkurenti mali prístup k lokálnym účastníckym prípojkám za rovnaké ceny ako notifikovaní prevádzkovatelia určujú na ich vlastné služby DSL. Tieto nediskriminačné pravidlá cenotvorby platia tiež pri prístupe nových účastníkov trhu k príslušným zariadeniam ako je usporiadanie a prenajatá prenosová kapacita v základnej sieti, ktoré používajú notifikovaný operátori na podporu svojich vlastných služieb DSL alebo dcérskej spoločnosti alebo združeného podniku.8. Na vytvorenie dôvery v čestnú tvorbu cien zariadení a na dodržanie záväzkov týkajúcich sa nediskriminácie sa odporúča, aby primerané a podrobné informácie nákladového účtovníctva vrátane cien vnútorného transferu, zhodné s pokynmi odporúčania komisie 98/322 [16], boli dostupné pre národné regulačné úrady, ktoré ich dajú k dispozícii zainteresovaným stranám na základe dôverných dohôd, pričom budú brať do úvahy obchodné tajomstvo.9. Odporúča sa, aby národné regulačné úrady vykonávali pravidelné revízie trhových podmienok lokálneho prístupu, prispôsobovania princípov cenotvorby a záväzkov, ak je to potrebné alebo odstraňovania cenovej regulácie, akonáhle na trhu vládne dostatočná konkurencia a výber alternatívnej ponuky. Čas revízie bude oznámený v predstihu, aby si mohli účastníci trhu vytvoriť predvídateľné podmienky.Technické podmienky a usporiadanie10. Mal by byť zabezpečený fyzický prístup k akémukoľvek možnému koncovému bodu medenej účastníckej prípojky, v rámci ktorého noví účastníci trhu môžu usporiadať a pripojiť svoje vlastné sieťové príslušenstvo a zariadenie potrebné na doručenie služieb k ich zákazníkom buď v lokálnej prípojke, sústreďovači alebo ekvivalentnom vybavení. V zásade by mali mať podniky využívajúce disponibilný priestor usporiadania možnosť umiestniť akéhokoľvek zariadenie potrebné na prístup k neviazanej účastníckej prípojke a rozmiestniť alebo prenajať prenosové linky odtiaľ až k bodu doručenia novým účastníkom trhu. Odporúča sa, aby národné regulačné úrady zabezpečili priestor usporiadania poskytnutý konkurentom spôsobom, ktorý je transparentný, čestný a nediskriminačný.11. Vzhľadom na technológie a služby používané s neviazanými účastníckymi prípojkami sa odporúča, aby národné regulačné úrady zabezpečili, aby akékoľvek obmedzenia určené na ochranu integrity siete a v prípade spoločne používaného prístupu k účastníckej prípojke na ochranu hlasového telefónneho kanála boli nediskriminačné a založené na objektívnych kritériách stanovených v predstihu, v súlade s článkom 13 ods. 2 písm. b) smernice 98/10/ES. V zhode s princípom technologickej neutrality na prístup k medeným účastníckym prípojkám nemôžu byť uložené žiadne dodatočné alebo špecifické regulačné obmedzenia spoločnostiam používajúcim novú technológiu DSL na účastníckej prípojke ako prostriedok zabezpečenia užívateľských služieb.Transparentnosť a koordinácia12. Aby mohli noví účastníci trhu ponúkať rýchlejšie konkurenčné služby DSL, odporúča sa, aby národné regulačné úrady zabezpečili, aby notifikovaní operátori čo najskôr a ideálne na internete zverejnili štandardnú ponuku plného neviazaného prístupu a spoločne používaného prístupu k účastníckej prípojke, obsahujúcu opis ponuky, termíny a podmienky vrátane cien.Príloha obsahuje predbežný zoznam bodov, ktoré sú obsiahnuté v štandardnej ponuke neviazaného prístupu k účastníckej prípojke.13. Okrem toho sa odporúča, aby národné regulačné úrady zabezpečili ľahkú dostupnosť nasledovných informácií o komunikačných službách týkajúcich sa neviazaného prístupu k účastníckej prípojke:- licenčné podmienky pre operátorov,- informácie pre užívateľov, ktorí odoberajú služby od operátorov používajúcich neviazaný prístup k účastníckej prípojke vrátane všetkých zmluvných podmienok, osobitne taríf, užívateľských práv, minimálneho obdobia prenájmu a aspektov univerzálnych služieb, ukončenia služieb, sťažností a kompenzačných postupov.14. Národným regulačným úradom sa odporúča, aby pripravili národné koordinačné skupiny zainteresovaných strán vrátane zástupcov užívateľov s cieľom spresniť požiadavky podľa bodu 12 a 13 a poskytovať priebežne rady týkajúce sa úrovne podrobnosti informácií, ktoré sa majú zverejniť v odkazoch ponuky. Notifikovaní operátori by mali pravidelne oznamovať NRA vykonávanie neviazanosti účastníckych prípojok vrátane štatistických informácií o bodoch obsiahnutých v štandardných ponukách.15. Členským štátom sa odporúča, aby zabezpečili, aby národné koordinačné skupiny brali na zreteľ rovnaké aktivity, aké sa realizujú v ostatných členských štátoch a príslušných organizáciách. Aby sa uľahčila koordinácia, odporúča, aby národné regulačné úrady pravidelne oznamovali výboru ONP problémy spojené s neviazaným prístupom k účastníckej prípojke.Revízia16. Komisia na základe vývoja trhu preverí a podľa potreby aktualizuje toto odporúčanie a najmä prílohu.Článok 2Toto odporúčanie je adresované členským štátom.V Bruseli 25. mája 2000Za KomisiuErkki Liikanen a Mario Montičlen Komisie[1] Ú. v. ES. L 199, 26.7.1997, s. 32.[2] Ú. v. ES. L 268, 3.10.1998, s. 37.[3] Ú. v. ES L 101, 1.4.1998, s. 24.[4] Ú v. ES. L 165, 19.6.1992, s. 32.[5] Ú. v. ES. L 295, 29.10.1997, s. 23.[6] Ú. v. ES. L 14, 20.1.1998, s. 27.[7] Ú. v. ES L 192, 24.7.1990, s. 10.[8] Ú. v. ES L 175, 10.7.1999, s. 39.[9] COM(1999)537[10] ešte neuverejnené[11] "Spoločné používanie medených liniek" umožňuje prístup k nevyužívaným vysokofrekvenčným častiam spektra, aby sa rozvinuli obmedzené služby ADSL (t. j. s rýchlosťami prenosu dát do 8 Mbit/s), zatiaľ čo nízkofrekvenčná časť spektra bude naďalej využívaná notifikovanými operátormi na poskytovanie základných hlasových telefónnych služieb cez tú istú medenú linku. Medzinárodná telekomunikačná únia (ITU) vypracovala technické špecifikácie pre plnodávkové ADSL – s rýchlosťami do 8 Mbit/s smerom nadol a 1Mbit/s smerom nahor – v odporúčaní 6992.1. Toto zahŕňa počet variantov špecifických štátov s cieľom vyhovieť rozdielom v infraštruktúre regionálnych účastníckych prípojok. ADSL môže dosiahnuť najvyššie rýchlosti na vzdialenosť štyroch kilometrov alebo menej. Spojenie tiež umožňuje zabezpečenie hlasových telefónnych služieb v základnom frekvenčnom pásme na rovnakej linke. Okrem toho ITU vypracovala variant riešenia ADSL v odporúčaní G.992.2, tiež známom ako G.Lite, ktoré je veľmi ľahko rozmiestniteľné v užívateľských zariadeniach, pretože je "rozdeliteľné" (potrebuje veľmi jednoduchý sériový filter, ktorý oddeľuje hlasové telefónne služby a dáta a nevyžaduje nové prekáblovanie v zariadeniach užívateľov). Rýchlosti sú do 1,5 Mbit/s smerom nadol k užívateľom a 385kbit/s nahor. Niektorí dodávatelia počítačov už predávajú PC s vybavením s integrovaným G.Lite-ASDL modemom tak, že štandardné univerzálne riešenia môžu byť nasadené v širokej škále na miestnom trhu.[12] "Plné neviazané účastnícke prípojky" umožňujú novým účastníkom trhu výhradné použitie úplného frekvenčného spektra dostupného na medenej linke a tým sa umožní aj použitie inovačnej a najpokročilejšej technológie a služby DSL, t. j. s prenosovou rýchlosťou do 60 Mbit/s k užívateľom používajúcim VDSL (Very high speed DSL). ITU a ETSI sa v tomto čase zaoberajú normalizačnými prácami týkajúcimi sa VDSL.[13] Pozri tiež Oznámenie Komisie o neviazanom prístupe k účastníckej prípojke (v úradnom vestníku).[14] Pozri poznámku pod čiarou 13.[15] Súčasné náklady sú náklady na vybudovanie efektívnej modernej ekvivalentnej infraštruktúry poskytujúcej také služby ako dnes.[16] Pozri metodológiu implementácie oddeleného účtovníctva a bežného prístupu nákladového účtovníctva v odporúčaní Komisie 98/322/ES (Ú. v. ES L 141, 13.5.1998, s. 6).--------------------------------------------------PRÍLOHAPREDBEŽNÝ ZOZNAM BODOV, KTORÉ SA MAJÚ ZAHRNÚŤ V ŠTANDARDNEJ PONUKE [1] NA NEVIAZANÝ PRÍSTUP K ÚČASTNÍCKEJ PRÍPOJKE, KTORÁ SA MÁ ZVEREJNIŤ NOTIFIKOVANÝMI OPERÁTORMIA. Podmienky neviazaného prístupu k účastníckej prípojke1. Sieťové prvky, ktorým je prístup ponúkaný:týkajúce sa najmä nasledujúcich prvkov:- prístup k čistým medeným vedeniam účastníckych prípojok (medené vedenie až do miesta doručenia) a ich častí (medené vedenie až k vzdialenému koncentrátoru alebo ekvivalentnému zariadeniu) v prípade úplného neviazania,- prístup k nehlasovým frekvenciám účastníckej prípojky v prípade spoločne používaného prístupu k účastníckej prípojke,- prístup k voľnému priestoru v rámci hlavného distribučného rámca (MDF) miesta notifikovaných operátorov, aby mohli byť k účastníckej prípojke notifikovaných operátorov pripojené DSL prístupové voliče (DSLAMs) alebo podobné zariadenia.2. Dostupnosť: všetky dôležité údaje vzhľadom na architektúru lokálnej siete, informácie týkajúce sa miesta fyzického prístupu a dostupnosti dvojžilového medeného vedenia v určitých častiach prístupu siete.3. Technické podmienky: technické charakteristiky dvojžilového medeného vedenia v účastníckej prípojke; dĺžka, priemer vodiča, zaťaženie cievok a premostené T-spínače; postupy testovania a kondicionovanie. Špecifikácia na vybavenie DSL, rozdeľovače atď., s odkazmi na príslušné medzinárodné normy alebo odporúčania; spektrové ohraničenia a požiadavky elektromagnetickej kompatibility určené na to, aby sa zabránilo rušeniu inými systémami a iných systémov.4. Zabezpečovacie postupy: skúšanie vedenia na špecifické technológie DSL, objednávacie a zabezpečovacie postupy, používané obmedzenia.B. Usporadúvacie služby5. Informácie o usporiadaní miesta: hlavne v presnom umiestnení [2] dôležitých miest notifikovaných operátorov; vrátane spínačov, hlavného distribučného rámca (MDF), koncentrátorov a vzdialených distribučných bodov ako sú pouličné skrine, podstavce a klenby; špecifikácie webových stránok, na ktorých sa uverejňuje aktualizovaný zoznam; dostupnosť alternatív, ak nie je fyzické usporiadanie dostupné.6. Možnosti usporiadania na miestach vymenovaných v bode 5: dostupné typy usporiadania (napr. spoločne používaný, v klietke/voľný, fyzický alebo virtuálny); existencia elektrického zariadenia a klimatizačného zariadenia na týchto miestach; predpisy na ďalší prenájom miesta usporiadania.7. Charakteristiky zariadenia: obmedzenia, ak nejaké sú, zariadenia, ktoré môže byť usporiadané.8. Otázky bezpečnosti: opatrenia notifikovaných operátorov týkajúce sa zaručenia bezpečnosti ich miest; podmienky na prístup prostredníctvom spolupracovníkov konkurujúcich operátorov s cieľom poznania a odstránenia problémov s ponúkanou službou.9. Normy bezpečnosti: (v zásade by sa normy bezpečnosti používané etablovanými operátormi a pobočkami mali považovať za dostatočné na zariadenia konkurenčných operátorov).10. Kontroly: podmienky na konkurenčných operátorov a NRA týkajúce sa kontroly umiestnenia, na ktorom je fyzické usporiadanie dostupné alebo miesta, kde sa usporiadanie nerealizovalo z dôvodov nedostatku kapacity.C. Prevádzkové podporné systémy11. Podmienky prístupu k prevádzkovým podporným systémom notifikovaných operátorov, informačným systémom alebo databázam na predbežné zadávanie objednávok, zabezpečovanie, zadávanie objednávok, požiadavky na údržbu a opravy a vyúčtovanie.12. V zásade by prevádzkové podporné systémy (OSS) mali umožniť prístup ku všetkým informáciám opisujúcim účastnícke prípojky vrátane údajov o tom, či sa môže podporovať vyspelá služba jednotlivej účastníckej prípojky.D. Dodacie podmienky13. Termíny: prípravný čas reakcie na žiadosti o dodávku služieb a vybavenia, ako aj dohodnuté odškodnenie v prípade nesplnenia termínov; dohody o úrovni služieb, postup pri zistení nedostatkov a v prípade vystupňovania problémov.14. Oddelené stanovené ceny na každú charakteristiku, funkciu a zariadenie uvedené vyššie vrátane jednorazových platieb a opakovaných platieb nájomného.[1] Referenčná ponuka na voľný prístup do miestneho okruhu by mala zahŕňať základný súbor technických zariadení, ako aj spôsoby, podmienky a ceny ponúkané hospodárskym subjektom.[2] Dostupnosť tejto informácie môže byť obmedzená len pre zainteresované strany, aby sa neohrozila verejná bezpečnosť.--------------------------------------------------


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2015/682 z 29. apríla 2015 o monitorovaní prítomnosti chloristanu v potravinách (Text s významom pre EHP)

text:
               30.4.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 111/32

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2015/682
   z 29. apríla 2015
   o monitorovaní prítomnosti chloristanu v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Chloristan sa vyskytuje prirodzene v životnom prostredí, v nánosoch dusičnanov a potaše a môže sa tvoriť v atmosfére a preniknúť do pôdy a podzemnej vody. Takisto sa vyskytuje ako látka znečisťujúca životné prostredie v dôsledku používania dusičnanových hnojív a výroby, používania a zneškodňovania chloristanu amónneho používaného v raketových pohonných hmotách, výbušninách, ohňostrojoch, svetliciach a nafukovačoch airbagov a v iných priemyselných postupoch. Chloristan sa takisto môže tvoriť pri rozkladaní chlórnanu sodného používaného na dezinfekciu vody a môže znečisťovať vodné zdroje. Voda, pôda a hnojivá figurujú ako potenciálne zdroje znečistenia potravín chloristanom.

               (2)

               Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „skupina CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) poskytla vedecké stanovisko k rizikám pre verejné zdravie súvisiace s prítomnosťou chloristanu v potravinách (1). Skupina CONTAM dospela k záveru, že chronické dietetické vystavenie chloristanu môže predstavovať problém, predovšetkým v prípade vysokej miery konzumácie v mladších vekových skupinách obyvateľstva s miernym až stredným nedostatkom jódu. Navyše je možné, že krátkodobé vystavenie chloristanu predstavuje problém vzhľadom na dojčené deti a malé deti s nízkou mierou konzumácie jódu.

               (3)

               Skupina CONTAM zastáva názor, že sú potrebné ďalšie údaje o výskyte chloristanu v potravinách v Európe, predovšetkým v zelenine, potravinách na počiatočnú výživu dojčiat, mlieku a mliečnych výrobkoch, aby bolo možné znížiť mieru neistoty v posúdení rizika. Vysoké úrovne sa zistili v čeľadi Cucurbitaceae a listovej zelenine, predovšetkým v prípade zeleniny pestovanej v skleníkoch/fóliovníkoch. Nie sú dostupné dostatočné údaje o prítomnosti chloristanu v potravinách, predovšetkým vo vzorkách potravín odobratých po 1. septembri 2013. Analýza zameraná na prítomnosť chloristanu v pitnej vode by podľa možnosti mala zahŕňať aj pitnú vodu, na ktorú sa nevzťahuje vymedzenie pojmu potravina v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (2). Od 1. septembra 2013 sa zaviedli opatrenia na zmiernenie rizika a údaje o chloristane vyplývajúce z následne odobratých vzoriek lepšie odrážajú zásadu „také nízke riziko, aké je v rámci možností dosiahnuteľné“ podľa osvedčených postupov (napr. používanie hnojív s nízkym obsahom chloristanu) a súčasného výskytu chloristanu v potravinách.

               (4)

               Preto je vhodné odporučiť monitorovanie prítomnosti chloristanu v potravinách.

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by s aktívnou pomocou prevádzkovateľov potravinárskych podnikov mali monitorovať prítomnosť chloristanu v potravinách a predovšetkým v:

                           a)

                           ovocí, zelenine a spracovaných výrobkoch z nich vrátane džúsov;

                           b)

                           potravinách na osobitné výživové účely určených pre dojčatá a malé deti, ako sa vymedzuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 609/2013 (3);

                           c)

                           sušených bylinkách a koreninách, čaji, bylinkových a ovocných čajoch;

                           d)

                           nápojoch vrátane pitnej vody.

               2.

               Členské štáty by mali v záujme zaručenia reprezentatívnosti vzoriek, ktoré sa odobrali z dotknutej šarže, dodržiavať v prípade listovej zeleniny postup odberu vzoriek stanovený v prílohe k nariadeniu Komisie (ES) č. 1882/2006 (4) a v prípade iných potravín spadajúcich do rozsahu nariadenia Komisie (ES) č. 333/2007 (5) postup stanovený v časti B prílohy k nariadeniu (ES) č. 333/2007.

               3.

               Spoľahlivé výsledky vyplývajú z tejto metódy analýzy:
               „Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1“ (Rýchla metóda analýzy rezíduí vysoko polárnych pesticídov v potravinách rastlinného pôvodu zahŕňajúca simultánnu extrakciu metanolom a určením LC-MS/MS – metóda QuPPe – verzia 7.1). Metóda je dostupná na stiahnutie na adrese: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf.
               Ďalej je potrebné oboznámiť sa s obsahom článku Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS (Analýza chloristanu vo vzorkách potravín rastlinného pôvodu pri uplatnení metód QuPPe a LC-MS/MS), v ktorom sa opisuje, ako je potrebné začleniť chloristan ako látku znečisťujúcu životné prostredie do uvedenej multireziduálnej metódy QuPPe. Článok je dostupný na adrese: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf.
               Cieľová hodnota kvantifikačného limitu (LOQ) by sa mala určiť na maximálne 2 μg/kg pri analýze chloristanu v potravinách pre dojčatá a malé deti, na 10 μg/kg v ostatných potravinách a na 20 μg/kg v sušených bylinkách, koreninách, čaji a bylinkovom a ovocnom čaji.

               4.

               Členské štáty by s aktívnou pomocou prevádzkovateľov potravinárskych podnikov mali vykonávať vyšetrovania určené na identifikáciu faktorov vyplývajúcich z prítomnosti chloristanu v potravinách. V situáciách, keď sú tieto faktory relevantné, je vhodné vykonávať predovšetkým analýzy prítomnosti chloristanu v hnojivách, pôde a vode určenej na zavlažovanie a spracúvanie.

               5.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa výsledky analýz poskytovali pravidelne a najneskôr do konca februára 2016 úradu EFSA vo formáte na predkladanie údajov, ktorý stanovil úrad EFSA, v súlade s požiadavkami v usmerneniach úradu EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá (6) a dodatočnými osobitnými požiadavkami úradu EFSA týkajúcimi sa podávania správ.

      V Bruseli 29. apríla 2015

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Skupina CONTAM úradu EFSA (Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci úradu EFSA), 214. Vedecké stanovisko k rizikám pre verejné zdravie súvisiace s prítomnosťou chloristanu v potravinách, predovšetkým v ovocí a zelenine. Vestník EFSA (EFSA Journal) 2014; 12(10):3869, 106 s., doi:10.2903/j.efsa.2014.3869.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 609/2013 z 12. júna 2013 o potravinách určených pre dojčatá a malé deti, potravinách na osobitné lekárske účely a o celkovej náhrade stravy na účely regulácie hmotnosti a ktorým sa zrušuje smernica Rady 92/52/EHS, smernica Komisie 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/39/ES a nariadenie Komisie (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Ú. v. EÚ L 181, 29.6.2013, s. 35).

      (4)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1882/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analýzy na úradnú kontrolu hladiny dusičnanov v určitých potravinách (Ú. v. EÚ L 364, 20.12.2006, s. 25).

      (5)  Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hladín olova, kadmia, ortuti, anorganického cínu, 3-MCPD a polycyklických aromatických uhľovodíkov v potravinách (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29).

      (6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.


title: Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO č. 65/04/COL z 31. marca 2004 týkajúce sa koordinovaného programu úradných kontrol krmív na rok 2004

text:
               19.5.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 126/59

      ODPORÚČANIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 65/04/COL
   z 31. marca 2004
   týkajúce sa koordinovaného programu úradných kontrol krmív na rok 2004
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 109 a jej protokol 1,
   so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a jej protokol 1,
   so zreteľom na akt uvedený v bode 31a kapitoly II prílohy I k Dohode o Európskom hospodárskom priestore (smernica Rady 95/53/ES z 25. októbra 1995 stanovujúca zásady pri organizácii úradných kontrol v oblasti výživy zvierat (1)) v znení zmien a doplnení a v úprave podľa protokolu 1 a najmä článku 22 ods. 3 Dohody o Európskom hospodárskom priestore,
   keďže:

               (1)

               V záujme správneho fungovania Európskeho hospodárskeho priestoru je potrebné pripraviť koordinované programy zamerané na kontrolu krmív v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru s cieľom zlepšiť jednotné zavedenie úradných kontrol v štátoch patriacich do Európskeho hospodárskeho priestoru.

               (2)

               Tieto programy by mali klásť dôraz na súlad s príslušnými právnymi predpismi platnými podľa Dohody o Európskom hospodárskom priestore a na ochranu verejného zdravia a zdravia zvierat.

               (3)

               Výsledky súčasného zavedenia národných programov a koordinovaných programov môžu byť zdrojom informácií a skúseností, na ktorých možno založiť budúcu kontrolnú činnosť a právne predpisy v tejto oblasti.

               (4)

               Hoci akt uvedený v bode 33 kapitoly II prílohy I k Dohode o Európskom hospodárskom priestore (smernica 2002/32/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá (2)) zavádza maximálny povolený obsah aflatoxínu B1 v krmivách, k dispozícii nie sú žiadne platné právne predpisy vychádzajúce z Dohody o Európskom hospodárskom priestore, ktoré by stanovovali normy pre iné mykotoxíny, ako je ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol a fumonizíny. Zhromažďovanie údajov o prítomnosti týchto mykotoxínov pomocou náhodných odberov vzoriek by mohlo byť zdrojom užitočných informácií pri hodnotení situácie na účely ďalšieho rozvoja právnych predpisov. Okrem toho sú niektoré krmivá, ako obilniny a olejové semená, osobitne náchylné na kontamináciu mykotoxínmi vzhľadom na podmienky zberu, uskladňovania a dopravy. Keďže koncentrácia mykotoxínov sa každoročne mení, je vhodné zhromažďovať údaje o všetkých mykotoxínoch počas niekoľkých za sebou idúcich rokov.

               (5)

               Predchádzajúce kontroly prítomnosti antibiotík a kokcídiostatík v niektorých krmivách, kde tieto látky nie sú povolené, naznačujú, že tieto druhy priestupkov sa ešte stále vyskytujú. Tieto nálezy, ako aj citlivosť problematiky oprávňujú na ďalšie pokračovanie kontrol.

               (6)

               Účasť Nórska a Islandu v programoch, ktoré sú opísané v prílohe II k tomuto odporúčaniu a týkajú sa látok, ktoré nie sú povolené ako prísady do krmív, bude potrebné prehodnotiť vzhľadom na ich vyňatie z kapitoly II prílohy I k Dohode o Európskom hospodárskom priestore.

               (7)

               Je dôležité zabezpečiť účinné dodržiavanie obmedzení týkajúcich sa používania kŕmnych materiálov živočíšneho pôvodu, ako je ustanovené v príslušných právnych predpisoch EHP.

               (8)

               Prípad kontaminácie kŕmneho a potravinového reťazca octanom medroxyprogesterónu (MPA) upozornil na význam výberu dodávok z hľadiska bezpečnosti krmív. Niektoré zložky krmív sú vedľajšie produkty potravinárskeho priemyslu a poľnohospodárstva, iných druhov priemyslu alebo ťažby minerálov. Zdroj kŕmnych materiálov priemyselného pôvodu a použité metódy spracovania môžu mať mimoriadny význam z hľadiska bezpečnosti týchto produktov. Z tohto dôvodu by kompetentné orgány pri vykonávaní svojich kontrol mali zvážiť tento aspekt.

               (9)

               Opatrenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade s názorom Výboru EZVO pre rastlinné a živočíšne krmivá, ktorý pomáha dozornému orgánu EZVO,

         ODPORÚČA ŠTÁTOM EZVO:

               1.

               Uskutočniť v roku 2004 koordinovaný program zameraný na kontrolu:

                           a)

                           koncentrácie mykotoxínov (aflatoxín B1, ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol a fumonizínov) v krmivách s uvedením použitých analytických metód; postup pri odbere vzoriek by mal zahŕňať náhodný aj cielený odber vzoriek; v prípade cieleného odberu musia vzorky predstavovať kŕmny materiál, ktorý je podozrivý z vyššej koncentrácie mykotoxínov, ako sú obilné zrná, olejové semená, ovocie s obsahom oleja, výrobky z nich, vedľajšie produkty a kŕmne materiály skladované dlhodobo alebo prevážané po mori na dlhšiu vzdialenosť; o výsledkoch kontrol by mala byť podaná správa podľa vzoru uvedeného v prílohe I;

                           b)

                           prítomnosti niektorých liečiv, ktoré môžu, ale nemusia byť povolené ako prísady do krmiva pre niektoré živočíšne druhy a kategórie, vo vopred pripravených zmesiach bez liekov a zložených krmivách, v ktorých tieto liečivá nie sú povolené; kontroly musia byť zamerané na prítomnosť tých liečiv vo vopred pripravených zmesiach a zložených krmivách, kde kompetentný orgán predpokladá vyššiu pravdepodobnosť zistenia nekalých praktík; o výsledkoch kontrol by mala byť podaná správa podľa vzoru uvedeného v prílohe II;

                           c)

                           zavedenia obmedzení výroby a používania kŕmnych materiálov živočíšneho pôvodu, ako je uvedené v prílohe III;

                           d)

                           postupov výrobcov zložených krmív pri výbere a hodnotení ich dodávok kŕmnych materiálov priemyselného pôvodu a postupov zameraných na zaručenie kvality a bezpečnosti týchto zložiek, ako je uvedené v prílohe IV.

               2.

               Zahrnúť výsledky koordinovaného kontrolného programu zavedeného v odseku 1 do samostatnej kapitoly výročnej správy o kontrolných aktivitách, ktorá sa predloží Dozornému orgánu EZVO do 1. apríla 2005 v súlade s článkom 22 ods. 2 smernice 95/53/ES a s najnovšou verziou harmonizovaného vzoru na podávanie správ.

      V Bruseli 31. marca 2004

            Za Dozorný orgán EZVO

         Bernd HAMMERMAN

            člen kolégia

         Niels FENGER

            riaditeľ

      (1)  Ú. v. ES L 265, 8.11.1995, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/46/ES (Ú. v. ES L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/8/ES (Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 44).

      PRÍLOHA I
      Koncentrácia niektorých mykotoxínov (aflatoxínu B1, ochratoxínu A, zearalenónu, deoxynivalenolu, fumonizínov) v krmivách
      Jednotlivé výsledky všetkých skúmaných vzoriek; vzor na podávanie správ podľa odseku 1 písm. a)

                  Krmivá

                  Odber vzoriek (náhodný alebo cielený)

                  Druh a koncentrácia mykotoxínov (μg/kg vzhľadom na krmivo s vlhkosťou 12 %)

                  Druh

                  Krajina pôvodu

                  Aflatoxín B1

                  Ochratoxín A

                  Zearalenón

                  Deoxynivalenol

                  Fumonizíny (1)

            Kompetentný orgán by mal tiež uviesť:

                  —

                  opatrenia podniknuté po zistení prekročenia maximálnych hladín aflatoxínu B1,

                  —

                  použité analytické metódy,

                  —

                  medze detekcie.

         (1)  Koncentrácia fumonizínov zahŕňa celkovú koncentráciu fumonizínov B1, B2 a B3.

      PRÍLOHA II
      Prítomnosť niektorých látok, ktoré nie sú povolené ako prísady do krmív
      Niektoré antibiotiká, kokcídiostatiká a iné látky môžu byť legálne prítomné ako prísady vo vopred pripravených zmesiach a zložených krmivách pre niektoré druhy a kategórie zvierat, ak sú povolené podľa aktu uvedeného v bode 1 kapitoly II Dohody o Európskom hospodárskom priestore (smernica Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970 o prídavných látkach do krmív (1)).
      Prítomnosť nepovolených látok v krmivách sa považuje za priestupok.
      Z nasledovných látok je potrebné vybrať látky podliehajúce kontrole:

                  1.

                  Látky povolené ako prísady do krmív len pre niektoré živočíšne druhy a kategórie:

                              avilamycín

                              dekochinát

                              diklazuril

                              flavofosfolipol

                              halofuginón bromid

                              lasalocid A sodný

                              maduramicín amónny alfa

                              monenzín sodný

                              narazín

                              narazín – nikarbazín

                              robenidín chlorid

                              salinomycín sodný

                              semduramicín sodný

                  2.

                  Látky, ktoré už nie sú povolené ako prísady do krmív:

                              amprolium

                              amprolium/etopabát

                              arprinocid

                              avoparcín

                              karbadox

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              ipronidazol

                              metiklorpindol

                              metiklorpindol/metylbenzochát

                              nikarbazín

                              nifursol

                              olachindox

                              ronidazol

                              spiramycín

                              tetracyklíny

                              tylozín fosfát

                              virginiamycín

                              zinkový bacitracín

                              iné antimikrobiálne látky

                  3.

                  Látky, ktoré nikdy neboli povolené ako prísady do krmiva:
                  iné látky

            Individuálne výsledky nevyhovujúcich vzoriek; vzor na podávanie správ podľa odseku 1 písm. b)

                  Druh krmiva
                  (živočíšny druh a kategória)

                  Zistená látka

                  Zistená koncentrácia

                  Dôvod priestupku (2)

                  Podniknuté opatrenie

            Kompetentný orgán musí taktiež uviesť:

                  —

                  celkový počet skontrolovaných vzoriek,

                  —

                  názvy látok, ktorých prítomnosť bola preskúmaná,

                  —

                  použité analytické metódy,

                  —

                  medze detekcie.

         (1)  Ú. v. ES L 270, 14.12.1970, s. 1.

         (2)  Dôvod prítomnosti nepovolenej látky v krmive, zistený po preskúmaní kompetentným orgánom.

      PRÍLOHA III
      Obmedzenia týkajúce sa výroby a používania kŕmnych materiálov živočíšneho pôvodu
      Bez toho, aby boli dotknuté články 3 až 13 a článok 15 smernice 95/53/ES, by štáty EZVO v roku 2004 mali uskutočniť koordinovaný kontrolný program s cieľom určiť, či boli dodržané obmedzenia týkajúce sa výroby a používania kŕmnych materiálov živočíšneho pôvodu.
      Najmä kvôli zabezpečeniu efektívneho uplatnenia zákazu kŕmenia niektorých živočíchov spracovanými živočíšnymi bielkovinami, ako je ustanovené v prílohe IV aktu uvedeného v bodoch 7, 1, 12 kapitoly I prílohy I k Dohode o Európskom hospodárskom priestore [Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií] (1) musia štáty EZVO zaviesť špecifický kontrolný program, ktorý bude spočívať v cielených kontrolách. V súlade s článkom 4 smernice 95/53/ES tento kontrolný program musí byť založený na rizikovej stratégii zahŕňajúcej všetky štádiá výroby a všetky miesta, kde sa krmivo vyrába, s krmivom manipuluje a kde sa ním kŕmia zvieratá. Štáty EZVO musia venovať osobitnú pozornosť definícii kritérií týkajúcich sa rizika. Význam každého kritéria musí odrážať mieru rizika. Frekvencia kontrol a počet vzoriek analyzovaných na jednotlivých miestach musí zodpovedať súhrnnému významu, ktorý sa týmto miestam pripisuje.
      Pri príprave kontrolného programu je potrebné vziať do úvahy nasledujúce miesta a kritériá:

                  Miesta

                  Kritériá

                  Význam

                  Výrobne krmiva

                              —

                              Dvojprúdové výrobne krmiva vyrábajúce zložené krmivo pre prežúvavcov a zložené krmivo pre neprežúvavcov so zníženým obsahom spracovaných živočíšnych bielkovín

                              —

                              Výrobne krmiva, u ktorých sa v minulosti vyskytlo alebo predpokladalo nesplnenie požiadaviek

                              —

                              Výrobne krmiva s veľkým množstvom dovezeného krmiva s vysokým obsahom bielkovín, ako je rybacia múčka, sójová múčka, kukuričná gluténová múčka a bielkovinové koncentráty

                              —

                              Výrobne krmiva s veľkou produkciou zloženého krmiva

                              —

                              Riziko skríženej kontaminácie v dôsledku interných prevádzkových postupov (použitie síl, kontrola účinného oddelenia výrobných liniek, kontrola zložiek, interné laboratórium, postupy pri odbere vzoriek a pod.)

                  Hraničné kontrolné body a iné miesta vstupu do Európskeho hospodárskeho priestoru

                              —

                              Veľký/malý objem dovezeného krmiva

                              —

                              Krmivá s vysokým obsahom bielkovín

                  Farmy

                              —

                              Domáce výrobne zmesí používajúce znížený obsah spracovaných živočíšnych bielkovín

                              —

                              Farmy chovajúce prežúvavce a iné druhy zvierat (riziko krížového kŕmenia)

                              —

                              Farmy nakupujúce krmivo vo veľkých množstvách

                  Predajcovia

                              —

                              Sklady a priestory na prechodné uchovávanie krmiva s vysokým obsahom bielkovín

                              —

                              Vysoký objem obchodovania s krmivom vo veľkých množstvách

                              —

                              Predajcovia zložených krmív vyrobených v zahraničí

                  Mobilné výrobne zmesí

                              —

                              Výrobne zmesí vyrábajúce krmivá pre prežúvavce aj neprežúvavce

                              —

                              Výrobne zmesí, u ktorých sa v minulosti vyskytlo alebo predpokladalo nesplnenie požiadaviek

                              —

                              Výrobne zmesí, spracúvajúce krmivá s vysokým obsahom bielkovín

                              —

                              Výrobne zmesí s vysokou produkciou krmív

                              —

                              Dodávka krmív veľkému počtu fariem vrátane fariem chovajúcich prežúvavce

                  Dopravné prostriedky

                              —

                              Vozidlá používané na prevoz spracovaných živočíšnych bielkovín a krmív

                              —

                              Vozidlá u ktorých sa v minulosti vyskytlo alebo predpokladalo nesplnenie požiadaviek

            Štáty EZVO môžu do 30. apríla 2004 predložiť Dozornému orgánu EZVO svoje vlastné hodnotenie rizík, v ktorom zohľadnia aj iné miesta a kritériá.
      Odber vzoriek sa musí zamerať na dávky alebo udalosti, pri ktorých je najväčšia pravdepodobnosť skríženej kontaminácie zakázanými spracovanými bielkovinami (prvá dávka po prevoze krmív obsahujúcich živočíšne proteíny zakázané v tejto dávke, technické problémy alebo zmeny výrobnej linky, zmeny v skladovacích zásobníkoch alebo silách určených pre materiál vo veľkom množstve).
      Minimálny počet kontrol za 1 rok v štáte EZVO je 10 na každých 100 000 ton vyrobeného zloženého krmiva. Minimálny počet úradných kontrol za 1 rok v štáte EZVO je 20 na každých 100 000 ton vyrobeného zloženého krmiva. Do schválenia alternatívnych metód sa na analýzu vzoriek použije mikroskopická identifikácia a stanovovanie opísané v smernici Komisie 98/88/ES z 13. novembra 1998, ktorou sa ustanovujú pravidlá na mikroskopickú identifikáciu a stanovenie komponentov živočíšneho pôvodu na účely úradných kontrol krmív (2). Prítomnosť zakázaných zložiek živočíšneho pôvodu v krmivách sa považuje za priestupok voči zákazu týkajúceho sa krmív.
      Výsledky kontrolných programov je potrebné oznámiť Dozornému orgánu EZVO pomocou týchto formátov:
      Súhrn kontrol týkajúcich sa obmedzení výroby a používania krmív živočíšneho pôvodu (kŕmenie zakázanými spracovanými živočíšnymi bielkovinami)
      A.   Vykonané kontroly

                  Štádium

                  Počet kontrol zahŕňajúcich kontroly prítomnosti spracovaných živočíšnych bielkovín

                  Počet priestupkov skôr zistený pri kontrolách ako pri laboratórnom vyšetrení

                  Dovoz kŕmnych materiálov

                  Uskladnenie kŕmnych materiálov

                  Výrobne krmiva

                  Domáce výrobne zmesí/mobilné výrobne zmesí

                  Prechodné uskladnenie krmív

                  Dopravné prostriedky

                  Farmy chovajúce neprežúvavce

                  Farmy chovajúce prežúvavce

                  Iné: …

      B.   Odber vzoriek a vyšetrenie kŕmnych materiálov a zložených kŕmnych materiálov na prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín

                  Miesta

                  Počet úradných vzoriek vyšetrených na prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín

                  Počet nevyhovujúcich vzoriek

                  Prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín získaných zo suchozemských zvierat

                  Prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín získaných z rýb

                  Kŕmne materiály

                  Zložené krmivá

                  Kŕmne materiály

                  Zložené krmivá

                  Zložené krmivá

                  Zložené krmivá

                  pre prežúvavce

                  pre neprežúvavce

                  pre prežúvavce

                  pre neprežúvavce

                  pre prežúvavce

                  pre neprežúvavce

                  Počas dovozu

                  Výrobne krmív

                  Prechodné uskladnenie/sklady

                  Dopravné prostriedky

                  Domáce výrobne zmesí/mobilné výrobne zmesí

                  Na farme

                  Iné: …

      C.   Súhrn zakázaných spracovaných živočíšnych bielkovín nachádzajúcich sa vo vzorkách krmív určených pre prežúvavce

                  Mesiac odberu vzorky

                  Druh, stupeň a pôvod kontaminácie

                  Uplatnené sankcie (alebo iné opatrenia)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  …

            Okrem toho musia štáty EZVO vykonať analýzu tukov a rastlinných olejov, ktoré sú určené na výrobu krmív, z hľadiska prítomnosti stopového množstva kostí, pričom výsledky týchto analýz musia byť zahrnuté v správe, na ktorú sa odvoláva odsek 2 tohto odporúčania.

         (1)  Ú. v. ES L 147, 31.5.2001, s. 1.

         (2)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 45.

      PRÍLOHA IV
      Postupy pri výbere a hodnotení dodávok kŕmnych materiálov priemyselného pôvodu
      Kompetentné orgány musia identifikovať a stručne opísať postupy výrobcov zložených krmív, ktoré sa použili pri výbere a hodnotení dodávok kŕmnych materiálov priemyselného pôvodu. Niektoré postupy sa môžu týkať predchádzajúceho ustanovenia charakteristík alebo požiadaviek kladených na dodávané produkty alebo na dodávateľov. Iné postupy sa môžu týkať vlastných kontrol zameraných na overenie splnenia niektorých parametrov výrobcami zložených krmív pri preberaní dodávok.
      Pri každom identifikovanom postupe (postup pri výbere a hodnotení dodávok) musia kompetentné orgány uviesť výhody a nevýhody uplatnenia daného postupu z hľadiska bezpečnosti krmív. Po zvážení možných rizík musia kompetentné orgány nakoniec zhodnotiť, či je daný postup prijateľný, nedostatočný alebo neprijateľný z hľadiska zaručenia bezpečnosti krmív, pričom súčasne musia uviesť dôvody vedúce k uvedenému záveru.
      Hodnotenie postupov

                  Postup (krátky popis vrátane kritérií na prijatie alebo zamietnutie kŕmnych materiálov)

                  Výhody

                  Nevýhody

                  Hodnotenie prijateľnosti postupov


title: Odporúčanie Rady z 19. marca 2007 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2005

text:
               8.5.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 103/4

      ODPORÚČANIE RADY

   z 19. marca 2007
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2005
   (2007/C 103/04)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú a doplnenú v Luxemburgu (Luxemburské veľkovojvodstvo) 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve AKT – ES (3), ktorá ustanovila medzi iným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na článok 32 ods. 3 tejto dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003 uplatňované na 9. Európsky fond rozvoja (4), a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2005 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2005 spolu s odpoveďami Komisie (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 uvedenej vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady,

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2005 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadom vykonávania operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2005.

      V Bruseli 19. marca 2007

            Za Radu

            predseda

         H. SEEHOFER

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 263, 31.10.2006, s. 205.


title: 2011/442/EÚ: Odporúčanie Komisie z  18. júla 2011 o prístupe k základnému platobnému účtu  Text s významom pre EHP

text:
               21.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 190/87

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 18. júla 2011
   o prístupe k základnému platobnému účtu
   (Text s významom pre EHP)
   (2011/442/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Zabezpečiť spotrebiteľom prístup k platobným službám v Európskej únii (ďalej len „Únia“) je nevyhnutné preto, aby mohli v plnej miere využívať výhody jednotného trhu a aby jednotný trh náležite fungoval. Dostupnosť základných platobných služieb nie je v súčasnosti zaistená poskytovateľmi platobných služieb, ani zaručená všetkými členskými štátmi Únie.

               (2)

               Existujúce reštriktívne kritériá oprávnenosti pri zriaďovaní platobných účtov, ktoré zaviedli poskytovatelia platobných služieb a ktoré presahujú zákonom stanovený rámec, môžu brániť plnému prístupu k právu na slobodu pohybu osôb v Únii. Okrem toho nedostatočný prístup k platobným účtom bráni spotrebiteľom v prístupe na hlavný trh finančných služieb, čím sa oslabuje finančné a sociálne začlenenie, a to často na úkor najzraniteľnejšej časti obyvateľstva. Takisto sťažuje spotrebiteľom prístup k základným tovarom a službám. Preto je nevyhnutné stanoviť zásady prístupu k základným platobným účtom, pričom tento prístup je kľúčovým prvkom podpory sociálneho začlenenia a súdržnosti, aby spotrebitelia mohli využívať aspoň spoločný súbor základných platobných služieb.

               (3)

               Je dôležité zabezpečiť dôsledné uplatňovanie zásad prístupu k základným platobným účtom na celom území Únie. Na účinnejšie vykonávanie týchto zásad treba zohľadniť rôznosť zvyklostí pri poskytovaní bankových služieb v Únii.

               (4)

               Týmto odporúčaním sa ustanovujú všeobecné zásady, ktoré sa majú uplatňovať pri poskytovaní základných platobných účtov v Únii.

               (5)

               Toto odporúčanie by sa malo uplatňovať spolu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu (1). Podobne by sa pri základných platobných účtoch mali uplatňovať pravidlá vzťahujúce sa na transparentnosť podmienok a na informovanosť o platobných službách.

               (6)

               Ustanovenia tohto odporúčania by členským štátom alebo poskytovateľom platobných služieb nemali brániť v prijímaní opatrení, ktoré sú opodstatnené na základe legitímnych dôvodov verejnej bezpečnosti a verejného poriadku v zhode s právnym poriadkom Únie.

               (7)

               V každom členskom štáte by spotrebitelia, ktorí sa oprávnene zdržiavajú v Únii a ktorí nemajú platobný účet v danom členskom štáte, mali mať možnosť zriadiť si a používať základný platobný účet v danom členskom štáte. Na zabezpečenie čo najširšieho prístupu k základným platobným účtom by členské štáty mali zabezpečiť, aby spotrebitelia mali prístup k takémuto účtu napriek svojej finančnej situácii, akou je napríklad nezamestnanosť alebo osobný bankrot. Prístup k základnému platobnému účtu v každom členskom štáte by sa však mal poskytnúť v súlade s požiadavkami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (2), a to najmä vzhľadom na hĺbkovú analýzu klienta.

               (8)

               Toto odporúčanie by sa nemalo dotknúť povinnosti poskytovateľa platobných služieb ukončiť zmluvu o základnom platobnom účte vo výnimočných prípadoch podľa príslušných právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov, ako sú napríklad právne predpisy o praní špinavých peňazí a financovaní terorizmu alebo o prevencii a vyšetrovaní trestných činov.

               (9)

               S cieľom zabezpečiť dostupnosť základných platobných účtov so zreteľom na špecifické podmienky v jednotlivých štátoch by členské štáty mali mať možnosť určiť jedného, niekoľkých alebo všetkých poskytovateľov platobných služieb, a to na základe zásad transparentnosti, nediskriminácie a proporcionality. Opatrenia, ktoré majú členské štáty prijať v tejto súvislosti, by nemali narúšať hospodársku súťaž medzi poskytovateľmi platobných služieb a mali by sa zakladať na zásadách transparentnosti, nediskriminácie a proporcionality. Členské štáty by v tejto súvislosti mali zverejniť práva a povinnosti poskytovateľov služieb, ktorí sú zodpovední za poskytovanie základného platobného účtu.

               (10)

               Na zaistenie transparentnosti a spravodlivého zaobchádzania a v snahe umožniť, aby spotrebiteľ mohol namietať proti rozhodnutiu poskytovateľa platobných služieb, by poskytovateľ platobných služieb mal spotrebiteľa informovať o dôvodoch, prečo mu bol zamietnutý prístup k základnému platobnému účtu.

               (11)

               Prístup k hlavnému rozsahu základných platobných služieb by mal byť zaručený v každom členskom štáte. Služby neoddeliteľne spojené so základnými platobnými účtami by mali zahŕňať aj nástroje na vklad hotovosti na účet alebo výber hotovosti z neho. Mali by spotrebiteľovi umožniť vykonávať najzákladnejšie platobné transakcie ako prijímanie príjmov alebo dávok, platenie účtov alebo daní a kupovanie tovarov a služieb vrátane prostredníctvom inkasa, bezhotovostného prevodu a používania platobnej karty. Na zaistenie čo najväčšieho finančného začlenenia by takéto služby mali umožniť nákup tovarov a služieb online, ak je to technicky možné. Mali by spotrebiteľovi poskytovať aj možnosť zadávať platobné príkazy online prostredníctvom bankových nástrojov poskytovateľa platobných služieb, ak je to technicky možné. Základný platobný účet by však nemal umožniť vykonanie platobných príkazov, ak by následkom bol záporný zostatok na účte. Prístup k úveru by sa nemal považovať za automatickú súčasť základného platobného účtu ani za nárok s ním spojený.

               (12)

               Ak poskytovateľ platobných služieb spoplatňuje zriadenie, vedenie alebo zrušenie účtu a používanie služieb, ktoré sú s ním neoddeliteľne spojené a ktoré sa vymedzujú v tomto odporúčaní, celková výška poplatku by mala byť pre spotrebiteľa primeraná a mala by byť taká, aby mu vzhľadom na špecifické podmienky v danom štáte nezabránila zriadiť si základný platobný účet a používať s ním spojené služby. Každý ďalší poplatok účtovaný spotrebiteľovi v prípade nesplnenia podmienok zmluvy by mal byť takisto primeraný.

               (13)

               S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a účinnosť pri vykonávaní zásady primeraného poplatku by členské štáty mali stanoviť, čo tvorí primeraný poplatok, a to na základe indikatívnych kritérií uvedených v tomto odporúčaní, ktoré sa môžu posudzovať spoločne.

               (14)

               Na podporu finančného začlenenia sú potrebné aj opatrenia na zvýšenie informovanosti spotrebiteľov o základných platobných účtoch. Členské štáty aj poskytovatelia platobných služieb by preto mali spotrebiteľom poskytovať všeobecné, jasné a zrozumiteľné informácie o hlavných vlastnostiach a podmienkach používania takých účtov, ako aj o konkrétnych krokoch, podľa ktorých by mal spotrebiteľ postupovať pri uplatňovaní práva na zriadenie základného platobného účtu. Spotrebiteľ by mal byť informovaný aj o tom, že nákup ďalších služieb nie je pri prístupe k základnému platobnému účtu povinný.

               (15)

               Na dodržiavanie ustanovení tohto odporúčania treba spracovávať osobné údaje spotrebiteľov. Toto spracúvanie sa riadi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (3), a to najmä jej článkami 6, 7, 10, 11, 12 a 17, aby sa tak zabezpečilo spravodlivé a zákonné spracovanie a dodržiavanie základného práva na ochranu osobných údajov, predovšetkým pokiaľ ide o všeobecné požiadavky na potrebnosť a proporcionalitu, právo subjektu na prístup k vlastným údajom, opravu a vymazanie alebo zablokovanie nepresných údajov, a článkom 28 týkajúcim sa monitorovania dodržiavania smernice 95/46/ES nezávislými verejnými orgánmi na ochranu údajov.

               (16)

               Spotrebitelia by mali mať prístup k účinným postupom mimosúdneho riešenia sťažností a nápravy na urovnanie sporov, ktoré vznikli na základe zásad uvedených v tomto odporúčaní. Na tento účel možno použiť existujúce orgány a schémy, napríklad tie, ktoré sú zriadené na urovnanie sporov týkajúcich sa práv a povinností podľa smernice 2007/64/ES.

               (17)

               Vykonávanie zásad stanovených v tomto odporúčaní by sa malo posilniť preskúmaním orgánmi dohľadu na vnútroštátnej úrovni. Príslušné orgány by mali byť splnomocnené účinne plniť svoje monitorovacie povinnosti.

               (18)

               Členské štáty by mali mať spoľahlivé ročné štatistiky aspoň o počte zriadených základných platobných účtov, počte zamietnutých a zrušených základných platobných účtoch a poplatkoch spojených so základnými platobnými účtami. Členské štáty sa vyzývajú, aby na tento účel využili akékoľvek relevantné zdroje informácií. O týchto údajoch by mali Komisiu každoročne, a po prvýkrát najneskôr 1. júla 2012, informovať.

               (19)

               Členské štáty by mali byť vyzvané, aby prijali opatrenia potrebné na zaistenie uplatňovania tohto odporúčania najneskôr 6 mesiacov po jeho uverejnení. Komisia na základe správ členských štátov skontroluje a posúdi opatrenia, ktoré členské štáty prijali do 1. júla 2012. Na základe tejto kontroly Komisia navrhne akékoľvek nevyhnutné opatrenie, vrátane legislatívnych opatrení, ak to bude potrebné, aby zabezpečila úplné splnenie cieľov tohto odporúčania,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      ODDIEL I

      Vymedzenie pojmov

               1.

               Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

                           a)

                           „spotrebiteľ“ je akákoľvek fyzická osoba, ktorá koná na účely, ktoré sa netýkajú jej obchodnej alebo podnikateľskej činnosti, remesla alebo povolania;

                           b)

                           „poskytovateľ platobných služieb“ je/sú poskytovateľ/poskytovatelia platobných služieb podľa vymedzenia v článku 4 ods. 9 smernice 2007/64/ES, ktorý(-í) zodpovedá(-ajú) za ponúkanie základného platobného účtu podľa odseku 3;

                           c)

                           „platobný účet“ je účet vedený na meno spotrebiteľa a používaný na vykonávanie platobných transakcií;

                           d)

                           „platobná transakcia“ je platobná transakcia podľa článku 4 ods. 5 smernice 2007/64/ES;

                           e)

                           „finančné prostriedky“ sú finančné prostriedky podľa článku 4 ods. 15 smernice 2007/64/ES;

                           f)

                           „zmluva“ je rámcová zmluva podľa článku 4 ods. 12 smernice 2007/64/ES.

      ODDIEL II

      Právo na prístup

               2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby každý spotrebiteľ, ktorý sa oprávnene zdržiava v Únii, mal právo na zriadenie a používanie základného platobného účtu u poskytovateľa platobných služieb vykonávajúceho činnosť na ich území za podmienky, že spotrebiteľ ešte nemá platobný účet, ktorý by mu umožňoval využívať platobné služby uvedené v zozname v odseku 6 na ich území. Toto právo by sa malo uplatňovať bez ohľadu na finančnú situáciu spotrebiteľa.

               3.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby najmenej jeden poskytovateľ platobných služieb bol zodpovedný za ponúkanie základných platobných účtov v ich jurisdikcii. Na tento účel by mali zohľadniť geografickú polohu alebo trhový podiel poskytovateľov platobných služieb v ich jurisdikcii. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa tým nenarušila hospodárska súťaž medzi poskytovateľmi platobných služieb.

               4.

               Členské štáty by mali prijať opatrenia na zaistenie toho, aby poskytovatelia platobných služieb na overenie, či spotrebiteľ už má platobný účet, alebo ho nemá, využili transparentné, spravodlivé a spoľahlivé systémy.

               5.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby v prípade zamietnutia žiadosti o prístup k základnému platobnému účtu poskytovateľ platobných služieb spotrebiteľa bezodkladne informoval o dôvodoch a oprávnení takéhoto zamietnutia, a to písomne a bezplatne. Obmedzenie tohto práva na informácie sa môže zaviesť na základe legislatívnych opatrení v prípade, ak takéto obmedzenie predstavuje nevyhnutné a primerané opatrenie na ochránenie cieľov národnej bezpečnosti alebo verejnej politiky.

      ODDIEL III

      Charakteristika základného platobného účtu

               6.

               Súčasťou základného platobného účtu by mali byť tieto platobné služby:

                           a)

                           služby, ktoré umožňujú všetky operácie požadované na zriadenie, vedenie a zrušenie platobného účtu;

                           b)

                           služby umožňujúce vkladať peniaze na platobný účet;

                           c)

                           služby umožňujúce výber hotovosti z platobného účtu;

                           d)

                           vykonávanie platobných transakcií vrátane prevodu finančných prostriedkov na platobný účet alebo z platobného účtu vedeného u poskytovateľa platobných služieb spotrebiteľa alebo u iného poskytovateľa platobných služieb následne po:

                                       i)

                                       vykonaní inkasa;

                                       ii)

                                       vykonaní platobných transakcií platobnou kartou neumožňujúcou vykonávanie platobných transakcií, ktoré sú vyššie ako bežný zostatok na platobnom účte;

                                       iii)

                                       vykonaní bezhotovostných prevodov.

               7.

               Prístup k základnému platobnému účtu by nemal byť podmienený nákupom ďalších služieb.

               8.

               V súvislosti so základným platobným účtom by poskytovateľ platobných služieb nemal ponúkať, vyslovene alebo nevyslovene, akékoľvek nástroje na prečerpanie. Platobný príkaz poskytovateľovi platobných služieb spotrebiteľa by sa nemal vykonať, ak by výsledkom jeho vykonania bol záporný zostatok na základnom platobnom účte spotrebiteľa.

      ODDIEL IV

      Súvisiace poplatky

               9.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa základný platobný účet poskytoval buď zdarma, alebo za primeraný poplatok.

               10.

               Ak poskytovateľ platobných služieb účtuje spotrebiteľovi poplatky za zriadenie, vedenie a zrušenie základného platobného účtu alebo za využívanie jednej, niekoľkých alebo všetkých služieb uvedených v zozname v odseku 6, celková výška poplatkov účtovaná spotrebiteľovi by mala byť primeraná.

               11.

               Akékoľvek ďalšie poplatky, ktoré poskytovateľ platobných služieb môže účtovať v súvislosti so zmluvou o základnom platobnom účte, vrátane tých, ktoré vzniknú na základe nedodržiavania záväzkov spotrebiteľa uvedených v zmluve, by mali byť primerané.

               12.

               Členské štáty by mali stanoviť, čo tvorí primeraný poplatok, na základe jedného alebo viacerých z týchto kritérií:

                           a)

                           výška národného dôchodku;

                           b)

                           priemerné poplatky týkajúce sa platobných účtov v danom členskom štáte;

                           c)

                           celkové náklady súvisiace s poskytovaním základného platobného účtu;

                           d)

                           spotrebiteľské ceny v danom štáte.

      ODDIEL V

      Všeobecné informácie

               13.

               Členské štáty by mali uskutočniť kampane na zvýšenie informovanosti verejnosti o dostupnosti základných platobných účtov, ich cenových podmienkach, postupoch potrebných na uplatnenie práva na prístup k základným platobným účtom a o metódach prístupu k mechanizmom mimosúdneho riešenia sťažností a nápravy.

               14.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby poskytovatelia platobných služieb sprístupnili spotrebiteľom informácie o špecifických vlastnostiach základných platobných účtov v ponuke, súvisiacich poplatkoch a podmienkach ich využívania. Spotrebiteľ by mal byť tiež informovaný o tom, že nákup ďalších služieb nie je pri prístupe k základnému platobnému účtu povinný.

      ODDIEL VI

      Dohľad a mechanizmy mimosúdneho urovnania sporov

               15.

               Členské štáty by mali určiť príslušné orgány na zabezpečenie a monitorovanie účinného dodržiavania zásad stanovených v tomto odporúčaní. Tieto určené príslušné orgány by mali byť nezávislé od poskytovateľov platobných služieb.

               16.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa ustanovili vhodné a účinné postupy riešenia sporov a nápravy na mimosúdne urovnanie sporov týkajúcich sa práv a povinností ustanovených podľa zásad vymedzených v tomto odporúčaní medzi poskytovateľmi platobných služieb a spotrebiteľmi, s prípadným využitím existujúcich orgánov. Členské štáty by mali ďalej zabezpečiť, aby sa všetci poskytovatelia základných platobných účtov pri vykonávaní takýchto postupov riešenia sťažností a nápravy riadili jedným takýmto orgánom alebo viacerými takýmito orgánmi.

               17.

               Členské štáty by mali zabezpečiť aktívnu spoluprácu orgánov uvedených v odseku 16 pri urovnávaní cezhraničných sporov.

      ODDIEL VII

      Štatistické informácie

               18.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby poskytovatelia platobných služieb každoročne oznámili vnútroštátnym orgánom spoľahlivé informácie aspoň o počte zriadených základných platobných účtov, počte zamietnutí zriadenia základných platobných účtov a o dôvodoch týchto zamietnutí, počte zrušení takýchto účtov, ako aj o poplatkoch súvisiacich so základnými platobnými účtami. Tieto informácie by sa mali poskytnúť v súhrnnej forme.

               19.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby každoročne, a po prvýkrát najneskôr 1. júla 2012, poskytli Komisii informácie o počte zriadených základných platobných účtov, počte zamietnutí žiadosti o zriadenie základných platobných účtov a dôvodoch týchto zamietnutí, počte zrušení takýchto účtov a o poplatkoch súvisiacich so základnými platobnými účtami.

      ODDIEL VIII

      Záverečné ustanovenia

               20.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali opatrenia potrebné na zabezpečenie uplatňovania tohto odporúčania, a to najneskôr 6 mesiacov po jeho uverejnení, a aby Komisiu informovali o všetkých opatreniach prijatých v súlade s týmto odporúčaním.

               21.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 18. júla 2011

            Za Komisiu

         Michel BARNIER

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15.

      (3)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.


				|

		52012DC0324

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Portugalska na rok 2012,ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na roky 2012 – 2016 /* COM/2012/0324 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Portugalska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na roky 2012
– 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym
politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4], ktoré spolu tvoria
„integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto
integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Portugalska na rok 2011.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu
a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Portugalsko 2. mája 2012
predložilo svoj program stability na roky 2012 – 2016 a 7. mája 2012
svoj národný program reforiem.
(8)       Dňa 17. mája 2011 Rada
prijala vykonávacie rozhodnutie 2011/344/EÚ o sprístupnení strednodobej
finančnej pomoci pre Portugalsko na obdobie troch rokov od roku 2011 do
roku 2014 v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010,
ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus.
Sprievodné memorandum o porozumení podpísané v ten istý deň a jeho
následné doplnky stanovujú podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých
sa finančná pomoc čerpá.
(9)                   Portugalsko vo
viacerých oblastiach výrazne pokročilo, ešte stále však pretrvávajú
závažné výzvy. Dosahovanie fiškálnych cieľov je aj naďalej
nevyhnutné, ak má vláda v rámci programového obdobia opätovne získať úplný
prístup na trh. Na obmedzenie rizík fiškálnych cieľov na rok 2012 je
prvoradá rýchla a rozhodná realizácia štrukturálno-fiškálnych opatrení
programu. Zároveň je potrebné, aby sa vláda zamerala na reformy, ktoré by
riešili problémy Portugalska v oblasti konkurencieschopnosti. Rozpočet na
rok 2012 nepokračuje v predchádzajúcich plánoch „fiškálnej devalvácie“. O
to dôležitejšie je urýchlene prijať dodatočné štrukturálne reformy
trhu práce a tovarového trhu s cieľom znížiť náklady na prácu,
zvýšiť pružnosť a odstrániť prekážky vstupu na trh. Na
prekonanie silných čiastkových záujmov, ktoré stoja v ceste reformám,
bude potrebná vytrvalosť a rozhodnosť zo strany vlády.
(10)     Celkovo sa v treťom
preskúmaní programu úpravy hospodárstva dospelo k záveru, že Portugalsko je na
dobrej ceste pri vykonávaní podmienok stanovených v memorande o porozumení.
Najmä cieľový fiškálny deficit na rok 2011 (5,9 % HDP) sa nielen splnil,
ale dokonca prekročil tým, že sa pristúpilo k prevodu dôchodkových fondov
bánk na štát vo výške 3,5 % HDP. Aj keď išlo o jednorazovú
operáciu, v roku 2011 sa dosiahla výrazná štrukturálna konsolidácia vo výške 3,5
% HDP. Banky zrejme splnia kapitálové požiadavky podľa programu do konca
roka, kapitálové pozície sa však musia v roku 2012 ďalej zlepšovať v
súlade s programovými požiadavkami a takisto s požiadavkami Európskeho
orgánu pre bankovníctvo na zaistenie štátnych expozícií, osobitného programu
kontrol na mieste a plánovaného prevodu súkromných dôchodkových systémov bánk.
(11)     Vzhľadom na to, že sa v
porovnaní s očakávaniami dosiahli vyššie vývozy a spotreba, pokles HDP v
roku 2011 bol menej výrazný, než sa predpokladalo. Štvrtý štvrťrok 2011 a
začiatok roku 2012 sa však vyznačovali slabým domácim dopytom a
rýchlym rastom nezamestnanosti, ako aj nízkou dôverou podnikateľov. V
jarnej prognóze Komisie sa výhľad na rok 2012 zhoršil a očakáva sa
teraz pokles HDP o 3,3%, t. j. o tri percentuálne body viac, ako sa
predpokladalo v jesennej prognóze. Hospodársky rast v roku 2013 bude takisto
viac obmedzený, než sa pôvodne očakávalo. Aj keď vonkajšie úpravy boli
zatiaľ mimoriadne rýchle, pričom sa zvyšoval podiel vývozov
Portugalska na trhu mimo EÚ a výrazne sa znižoval dovoz, ich ďalší vývoj
je neistý. Vzhľadom na značný nárast vonkajšieho dlhu Portugalska sú
potrebné ďalšie významné opatrenia štrukturálneho charakteru.
(12)     V rozpočte na rok 2012 sa
počíta s deficitom verejných financií vo výške 4,5 % HDP, čo je v
súlade s požiadavkami programu úpravy hospodárstva a s odporúčaniami Rady,
ktoré boli poskytnuté Portugalsku v rámci postupu pri nadmernom deficite.
Strednodobé plány fiškálnej konsolidácie predložené v programe stability sú
takisto v súlade s hlavnými cieľmi deficitu stanovenými v programe
úpravy hospodárstva a do roku 2013 sa očakáva pomer deficitu k HDP na
úrovni 3 % HDP. Rozpočet na rok 2012 zahŕňa
konsolidačné opatrenia v rozsahu viac než 5 % HDP, ktoré sú zložené zo
stálych štrukturálnych opatrení. Dve tretiny opatrení sú na strane výdavkov a
zahŕňajú značné zníženie miezd a dôchodkov vo verejnom sektore,
obmedzenie počtu zamestnancov verejnej správy o 2 % (ekvivalent plného
pracovného času) a racionalizáciu štátnych podnikov. Na stránke
príjmov sa v rozpočte počíta so zúžením rozsahu daňových
výnimiek, so zvýšením počtu tovarov a služieb zdaňovaných štandardnou
sadzbou DPH, s vyššími daňami z príjmu fyzických a právnických osôb,
so zvýšením spotrebných daní a s väčším úsilím v boji proti daňovým
únikom a podvodom. Očakáva sa, že deficit sa bude ďalej znižovať
na úroveň 1,8 % HDP v roku 2014 a na úroveň 1 % HDP v roku 2015.
Hlavné riziká pre rozpočtové ciele sa týkajú najmä oblasti štátnych
podnikov a miestnych a regionálnych správ. Pokiaľ ide o štrukturálne
saldo, fiškálna štrukturálna úprava bude podľa očakávania nad 7
percentuálnych bodov HDP v rokoch 2011 – 2012. Strednodobý cieľ vo výške –
0,5 % HDP primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste.
Očakáva sa, že verejný dlh dosiahne v roku 2013 vrchol na úrovni 115,7 %
HDP a že potom bude postupne klesať.
(13)     Úspech programu úpravy
hospodárstva závisí v značnej miere od vykonania širokej škály
štrukturálnych reforiem, ktoré odstránia nepružnosti a nedostatky spôsobujúce
dlhodobú stagnáciu hospodárstva. Doteraz sa dosiahol viditeľný pokrok.
Pripravuje sa rozsiahla a ambiciózna reformná agenda v oblasti trhu práce,
zdravotnej starostlivosti, bývania, súdnictva, rámca platobnej neschopnosti a
regulačného rámca vrátane hospodárskej súťaže. Aj privatizácie boli
doteraz mimoriadne úspešné. V sieťových odvetviach bol pokrok
rôznorodejší. Najmä v energetickom sektore treba ešte podrobnejšie rozpracovať
komplexnú stratégiu na odstránenie rastúceho dlhu prostredníctvom vyriešenia
otázky nadmerného nájomného.
(14)     V súčasnosti
prebieha strategická úprava štrukturálnych fondov so zameraním na podporu
zamestnanosti mladých ľudí a konkurencieschopnosti (najmä malých
a stredných podnikov). Nové opatrenia sú zamerané na posilnenie
činností v oblasti tzv. „pasu zamestnanosti“, činností v oblasti
odbornej prípravy a odbornej kvalifikácie a na uľahčenie
prístupu malých a stredných podnikov k finančným prostriedkom.
(15)     Portugalsko v rámci Paktu Euro
Plus prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov
predložených v roku 2011 sa týkajú zvyšovania konkurencieschopnosti,
zamestnanosti a udržateľnosti verejných financií a zároveň
posilňovania finančnej stability,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v
období 2012 – 2013 prijalo opatrenia s cieľom:
realizovať opatrenia stanovené vo
vykonávacom rozhodnutí Rady 2011/344/EÚ a podrobnejšie rozpracované v
memorande o porozumení zo 17. mája 2011 a jeho následných doplnkoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 324 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutie Rady 2012/238/ES z 26. apríla 2012.