               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 507 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Írsku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Írsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené
                  6
               . Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Mali by sa realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               (4)Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Írska je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré Rada prijala 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty.

               (5)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  7
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (6)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  8
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (7)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  9
               .

               (8)Írsko predložilo 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (9)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Írska na úrovni 5,0 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 59,5 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla –5,7 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 3,9 % na podporu hospodárstva a vrátane fungovanie automatických stabilizátorov. Írsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 1,2 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Írska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu nebolo dodržané.

               (10)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 realistický. Po raste reálneho HDP na úrovni 3,4 % v roku 2020 sa v programe stability predpokladá rast na úrovni 4,5 % v roku 2021, čo je v súlade s prognózou Komisie z jari 2021. V roku 2022 sa v programe aj prognóze Komisie predpokladá ročný rast reálneho HDP na úrovni 5,0 %.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 5,0 % HDP v roku 2020 na 4,7 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala zvýšiť na 62,2 % HDP. Zhoršenie primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť 5,4 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 3,5 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               (12)Írsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu na obnovu bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Írsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (13)V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,02 % HDP v roku 2022, 0,07 % HDP v roku 2023, 0,06 % HDP v roku 2024 a 0,04 % HDP v roku 2025. V jarnej prognóze Komisie sa predpokladá zjednodušené a lineárne začlenenie výdavkov financovaných z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,06 % v roku 2021 a 0,04 % v roku 2022.

               (14)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  10
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021, boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti). Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (15)V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Írska v roku 2022 klesne na 2,8 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 60,2 % HDP. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na -0,4 % HDP
                  11
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Investície financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.

               (16)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (17)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži z 1,2 % HDP v roku 2023 na 0,7 % HDP v roku 2024 a na 0,2 % HDP v roku 2025.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 1,6 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ má zostať nezmenený. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  13
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 1,4 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 6,5 %
                  14
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Írska.

               (18)V programe stability sa predpokladá, že miera zadlženosti verejnej správy klesne z 59,0 % HDP v roku 2023 na 57,7 % HDP v roku 2024. Možno konštatovať, že Írsko čelí v strednodobom horizonte nízkym rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  15
               .

               (19)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Írskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA ÍRSKU:

               1.V roku 2022 uskutočňovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvyšovať investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 39).

                     (6)

                        Čaká sa na finálne prijatie Radou, ktoré nasleduje po schválení Európskou radou. Znenie, na ktorom sa 16. decembra 2020 dohodla Euroskupina, je k dispozícii tu:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sk/pdf

                     (7)

                     Ú. v. EÚ
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (11)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (12)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (13)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP.

                     (14)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (15)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 508 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Grécku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Grécku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené
                  6
               . Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Mali by sa realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               (4)Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Grécka je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré Rada prijala 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty.

               (5)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  7
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (6)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  8
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (7)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  9
               .

               (8)V nadväznosti na úspešné ukončenie programu finančnej pomoci v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu v roku 2018 podlieha Grécko sprísnenému dohľadu v súlade s nariadením (EÚ) č. 472/2013. Aktiváciou sprísneného dohľadu pre Grécko
                  10
                sa potvrdzuje skutočnosť, že v strednodobom horizonte musí Grécko pokračovať v prijímaní opatrení na odstránenie potenciálnych zdrojov makroekonomických nerovnováh a zároveň uskutočňovať štrukturálne reformy na podporu solídneho a udržateľného hospodárskeho rastu. Grécko prijalo na zasadnutí Euroskupiny 22. júna 2018 záväzok pokračovať vo všetkých hlavných reformách prijatých na základe programu až do ich úplného dokončenia. Takisto sa zaviazalo, že vykoná osobitné opatrenia týkajúce sa fiškálnych a fiškálno-štrukturálnych politík, sociálneho zabezpečenia, finančnej stability, trhu práce a trhu s výrobkami, privatizácie, fungovania justičného systému, verejnej správy a boja proti korupcii. Tieto štrukturálne reformy majú pre Grécko z pohľadu oživenia jeho hospodárstva čoraz väčší význam. Úspešné vykonávanie a dokončenie týchto reforiem by malo významne prispieť k podpore rastu Grécka v strednodobom i dlhodobom horizonte. Na Grécko sa vzťahuje povinnosť predkladať každý štvrťrok správy o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich záväzkov v rámci sprísneného dohľadu. Priaznivá správa môže – na polročnom základe – byť základom pre uvoľnenie opatrení v oblasti dlhovej úľavy v hodnote 0,7 % HDP ročne. Euroskupina odsúhlasila uvoľnenie prvých štyroch platieb v súvislosti s politicky podmienenými dlhovými opatreniami v celkovej výške 3 252 miliónov EUR, a to na zasadnutiach v apríli 2019, decembri 2019, júni 2020 a novembri 2020. Desiata správa o sprísnenom dohľade, v ktorej sa posudzuje pokrok Grécka dosiahnutý pri plnení jeho záväzkov, bola uverejnená 2. júna 2021.

               (9)Grécko predložilo 29. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (10)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Grécka na úrovni 9,7 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 205,6 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla 11,3 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 5,9 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Grécko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) až dovtedy, kým nedôjde k uplatneniu záruk, v odhadovanom objeme 2,2 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Grécka, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

               (11)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy programu stability, je na rok 2021 opatrný a očakáva sa v ňom, že rast reálneho HDP bude približne o 0,5 percentuálneho bodu nižší, než sa uvádza v prognóze Komisie z jari 2021. Tento rozdiel je spôsobený odlišnými predpokladmi, pokiaľ ide o vývoj pandémie, čerpanie finančných prostriedkov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a tempo obnovy v sektore cestového ruchu. Makroekonomické projekcie v rámci programu stability na rok 2022 sú úzko zosúladené s prognózou Komisie z jari 2021.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zvýšenie deficitu verejných financií z 9,7 % HDP v roku 2020 na 9,9 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 znížiť na 204,8 % HDP. Zníženie primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť 11,7 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 6,4 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Projekcie deficitu verejných financií sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021. Pokiaľ ide o mieru zadlženosti, projekcie prezentované v programe stability sú nižšie než tie, ktoré sú uvedené v prognóze Komisie z jari 2021 a v ktorých sa očakáva, že miera zadlženosti dosiahne 208,8 % HDP. Tento rozdiel je odzrkadlením odlišných predpokladov v oblasti výnosov z privatizácie, čistej akumulácie finančných aktív a úprav vyplývajúcich z rozdielov medzi hotovostným a akruálnym účtovníctvom.

               (13)Grécko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Grécko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, ako aj tie, ktoré oznámila na rok 2022, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (14)V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,9 % HDP v roku 2021, 1,7 % HDP v roku 2022, 1,6 % HDP v roku 2023, 1,6 % HDP v roku 2024, 1,5 % HDP v roku 2025 a 1,5 % HDP v roku 2026. V programe sa predpokladajú aj úvery v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 1,4 % HDP v roku 2021, 1,4 % HDP v roku 2022, 1,1 % HDP v roku 2024, 1,1 % HDP v roku 2025 a 0,5 % HDP v roku 2026. V rámci jarnej prognózy Komisie sú tieto granty zahrnuté do rozpočtových projekcií, zatiaľ čo pri úveroch sa na rok 2022 predpokladá nižšia suma na základe jednotného ročného vyplácania po roku 2021.

               (15)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  11
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé – a podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 – boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (16)V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Grécka v roku 2022 klesne na 2,9 % HDP, a to najmä v dôsledku očakávanej hospodárskej obnovy a ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 189,5 % HDP. Projekcie deficitu verejných financií sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021. Pokiaľ ide o mieru zadlženosti, projekcie prezentované v programe stability sú nižšie než tie, ktoré sú uvedené v prognóze Komisie z jari 2021. Tento rozdiel vyplýva z odlišných predpokladov v oblasti hotovostného salda, výnosov z privatizácie a čistej akumulácie finančných aktív.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na –2,4 % HDP
                  12
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ má poskytnúť zvýšenie o 0,3 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,9 percentuálneho bodu HDP
                  13
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP.

               (17)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (18)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií v roku 2023 dosiahne 0,4 % HDP a v roku 2024 sa zmení na prebytok vo výške 0,6 % HDP.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 0,6 % HDP
                  14
               . Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má znížiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP. Investície financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok
                  15
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 1,25 %
                  16
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Grécka.

               (19)Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne zo 176,7 % HDP v roku 2023 na 166,1 % HDP v roku 2024. Vzhľadom na vysokú mieru zadlženosti, ktorá má časom len postupne klesať, možno konštatovať, že Grécko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  17
               . V desiatej správe o sprísnenom dohľade sa uvádzajú ďalšie faktory, ktoré sú relevantné pre celkové posúdenie udržateľnosti dlhovej služby, konkrétne že zloženie verejného dlhu a jeho profil splatnosti sú pre zraniteľné miesta v oblasti dlhu zmierňujúcim faktorom, zatiaľ čo podmienené záväzky sú dodatočným rizikom.

               (20)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Gréckom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA GRÉCKU:

               1.Využiť v roku 2022 Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovať obozretnú fiškálnu politiku. Zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 46).

                     (6)

                        Čaká sa na finálne prijatie Radou, ktoré nasleduje po schválení Európskou radou. Znenie, na ktorom sa 16. decembra 2020 dohodla Euroskupina, je k dispozícii tu: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sk/pdf.

                     (7)

                     Ú. v. EÚ
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1192 z 11. júla 2018 o aktivácii sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 211, 22.8.2018, s. 1) a vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2021/271 zo 17. februára 2021 o predĺžení sprísneného dohľadu nad Gréckom (Ú. v. EÚ L 61, 22.2.2021).

                     (11)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (12)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (13)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,9 percentuálneho bodu HDP.

                     (14)

                        Tento údaj sa odhaduje na úrovni 0,6 % HDP.

                     (15)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (16)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (17)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 501 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Belgicku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Belgicku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené
                  6
               . Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Mali by sa realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               (4)Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Belgicka je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré Rada prijala 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty. V prípade niektorých opatrení sa však zdalo, že nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (5)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  7
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (6)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  8
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (7)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  9
               .

               (8)Belgicko predložilo 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (9)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Belgicka na úrovni 9,4 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 114,1 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla –7,5 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 4,5 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Belgicko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 11,8 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Belgicka, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

               (10)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 realistický. V programe stability sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 4,1 % v roku 2021 a 3,5 % v roku 2022. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá mierne vyšší reálny rast na úrovni 4,5 % v roku 2021 a 3,7 % v roku 2022, a to v dôsledku vyšších investícií.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 9,4 % HDP v roku 2020 na 7,7 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala zvýšiť zo 114,1 % v roku 2020 na 116,4 % HDP v roku 2021. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť –6,1 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 2,7 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               (12)Belgicko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Belgicko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (13)V programe stability na rok 2021 nie sú zatiaľ zahrnuté granty prijaté v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Na druhej strane, v prognóze Komisie sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,2 % HDP v roku 2021 a 0,3 % HDP v roku 2022, a to na základe rovnakej hypotézy, akú použil belgický federálny úrad pre plánovanie vo svojom makroekonomickom hodnotení Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

               (14)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  10
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (15)V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Belgicka v roku 2022 klesne na 4,5 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia väčšiny dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021 a vyšších vládnych príjmov vyplývajúcich zo zlepšujúcej sa makroekonomickej situácie. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa v roku 2022 stabilizuje na úrovni 116 % HDP. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na –0,4 % HDP
                  11
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP.

               (16)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (17)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži zo 4 % v roku 2023 na 3,7 % HDP v roku 2024. Deficit verejných financií sa nemá v horizonte programu vrátiť pod úroveň 3 % HDP. Program neobsahuje informácie potrebné na odhad celkových zámerov fiškálnej politiky v rokoch 2023 a 2024.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 2,75 %
                  13
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Belgicka.

               (18)Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa výlučne z dôvodu zosúladenia dlhu a deficitu zvýši zo 116,7 % HDP v roku 2023 na 117,4 % HDP v roku 2024. Vzhľadom na vysokú mieru zadlženosti, ktorá má časom len postupne klesať, možno konštatovať, že Belgicko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  14
               .

               (19)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Belgickom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA BELGICKU:

               1.Využiť v roku 2022 Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovať obozretnú fiškálnu politiku. Zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 1).

                     (6)

                        Čaká sa na finálne prijatie Radou, ktoré nasleduje po schválení Európskou radou. Znenie, na ktorom sa 16. decembra 2020 dohodla Euroskupina, je k dispozícii tu:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sk/pdf
                  .

                     (7)

                     Ú. v. EÚ
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (11)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (12)

                        Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (13)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (14)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 10. 2019
            COM(2019) 491 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokol s vládou Dánska a miestnou vládou Grónska
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.
                     KONTEXT ODPORÚČANIA

               •Dôvody a ciele návrhu

               Komisia navrhuje vyrokovať novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokol s Grónskom, ktoré by zodpovedali potrebám flotily Únie a boli by v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013
                  1
                o spoločnej rybárskej politike (SRP) a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Súčasná dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Grónskom
                     2
                   bola podpísaná 28. júna 2007
                     3
                  . S cieľom začleniť niektoré ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 1380/2013
                     4
                  , na ktoré sa uvedená dohoda nevzťahuje, sa navrhuje vyrokovať novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva.

                  Súčasný päťročný protokol
                     5
                   k dohode vstúpil do platnosti 1. januára 2016
                     6
                   a jeho platnosť uplynie 31. decembra 2020. Stanovujú sa v ňom rybolovné možnosti pre flotilu Únie, ako aj zodpovedajúci finančný príspevok, ktorý má uhradiť Únia a vlastníci plavidiel z EÚ.

               Súčasný protokol umožňuje flotile EÚ loviť v grónskych vodách tresku škvrnitú, pelagické sebastesy a sebastesy žijúce pri morskom dne, halibuta tmavého, krevety, dlhochvosta tuponosého a korušku polárnu s orientačnými ročnými rybolovnými možnosťami na úrovni 42 726 ton. Do rybolovu sú zapojené plavidlá z ôsmich členských štátov (Dánsko, Estónsko, Francúzsko, Nemecko, Lotyšsko, Litva, Švédsko a Spojené kráľovstvo). EÚ zároveň prevádza časť dohodnutej kvóty na Nórsko a Faerské ostrovy výmenou za prístup plavidiel EÚ do ich vôd. Okrem poplatkov, ktoré flotila Únie platí Grónsku, platí EÚ ročnú náhradu vo výške 13 168 978 EUR (vypočítanú na základe referenčných cien za každý druh) vrátane finančnej rezervy vo výške 1 700 000 EUR na prípadné dodatočné množstvá. Z rozpočtu EÚ sa tiež poskytuje suma 2 931 999 EUR na podporu odvetvovej politiky rybolovu Grónska.

                  Ide o dohodu, ktorá sa týka zmiešaných druhov. Prideľovanie kvót členským štátom podlieha ustanoveniam nariadenia, ktoré sa týkajú celkového povoleného výlovu a kvót
                     7
                  . Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva pomáhajú presadzovať ciele SRP na medzinárodnej úrovni a zabezpečujú, aby rybolovné činnosti Únie mimo jej vôd vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré sa uplatňujú v rámci práva Únie. Navyše podporujú vedeckú spoluprácu medzi EÚ a jej partnermi, ako aj transparentnosť a udržateľnosť v záujme lepšieho riadenia rybolovných zdrojov, slúžia na zlepšenie správy, a to prostredníctvom podpory monitorovania, kontroly činností domácich i zahraničných flotíl a dohľadu nad nimi, ako aj prostredníctvom zabezpečovania finančných prostriedkov na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu. Prispievajú k udržateľnému rozvoju miestneho odvetvia rybárstva, ako aj k podpore rastu a dôstojných pracovných podmienok súvisiacich s námornou činnosťou. Posilňujú postavenie EÚ v medzinárodných a regionálnych rybárskych organizáciách (v prípade Grónska najmä v Medzinárodnej rade pre výskum mora a v Organizácii pre rybolov v severozápadnom Atlantiku)
                     8
                  .

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Rokovania o uzavretí novej dohody a protokolu s Grónskom sú v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ voči zámorským krajinám a územiam (ZKÚ), a najmä s jej cieľmi týkajúcimi sa demokratických zásad a ľudských práv.

               2.
                     PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

               •Právny základ

                  Právnym základom rozhodnutia je článok 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa stanovuje postup dojednávania a uzatvárania medzinárodných dohôd.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Neuplatňuje sa (ide o výlučnú právomoc).

               •Proporcionalita

                  Rozhodnutie je primerané sledovanému cieľu.

               •Výber nástroja

                  Tento nástroj vychádza z článku 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Komisia vykonala v roku 2019 hodnotenie ex post súčasnej dohody o partnerstve v sektore rybolovu a protokolu s Grónskom a hodnotenie ex ante ich možného obnovenia. Jej závery sa uvádzajú v samostatnom pracovnom dokumente útvarov Komisie.

                  Z hodnotenia vyplynulo, že odvetvie rybolovu EÚ má jednoznačný záujem o rybolov v Grónsku a že obnovenie dohody a protokolu by prispelo k lepšiemu riadeniu rybárstva v tomto regióne.

                  Pre EÚ je dôležité zachovať si nástroj, ktorý jej umožní intenzívnu odvetvovú spoluprácu s významným aktérom v rámci správy oceánov na subregionálnej úrovni vzhľadom na rozlohu rybolovnej oblasti, ktorá patrí do jeho právomoci. To umožní EÚ posilniť si svoju úlohu v rámci severského rybolovu, a to aj vďaka výmene kvót s Nórskom a Faerskými ostrovmi.

                  Pre plavidlá EÚ to znamená zachovanie prístupu k významnej rybolovnej oblasti v záujme rozvíjania stratégií lovu v kontexte viacročného medzinárodného právneho rámca.

                  Zámerom grónskych orgánov je udržiavať vzťahy s EÚ s cieľom posilniť správu oceánov a získať výhody vyplývajúce zo špecializovanej podpory v danom odvetví, z ktorej sa poskytuje viacročné financovanie riadenia rybárstva.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  V rámci hodnotenia viedla Komisia konzultácie s členskými štátmi, zástupcami odvetvia, medzinárodnými organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj s grónskymi úradmi pre rybárstvo a tamojšou občianskou spoločnosťou.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuplatňuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  V navrhovaných smerniciach na rokovania (uvedených v prílohe k tomuto rozhodnutiu) sa Komisia vyzýva, aby vyrokovala začlenenie doložky o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad do novej dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva.

               4.
                     VPLYV NA ROZPOČET

               V novom protokole sa stanoví vyplatenie finančného príspevku Grónsku. Každý rok sa do rozpočtového riadku určeného pre dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (11 03 01) začlenia príslušné rozpočtové prostriedky z hľadiska viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov, ktoré sú zlučiteľné s finančným plánovaním príslušného viacročného finančného rámca (VFR). Sumy pre záväzky a platby sa stanovujú v rámci každoročného rozpočtového postupu vrátane riadku rezerv pre protokoly, ktoré na začiatku roka ešte nenadobudli platnosť
                  9
               .

               5.
                     ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ

                  Rokovania by sa mali začať v štvrtom štvrťroku 2019.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Komisia odporúča:

                  aby Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní s Grónskom s cieľom uzavrieť novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokol k nej,

                  aby rokovania prebiehali na základe konzultácií s osobitným výborom v súlade so ZFEÚ a

                  aby Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokole medzi Európskou úniou a vládou Dánska a miestnou vládou Grónska

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Grónska na strane druhej a Protokol, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok ustanovené v uvedenej dohode
                  10
               , boli podpísané 28. júna 2007. Po skončení platnosti uvedeného protokolu bol podpísaný a 1. januára 2016 nadobudol platnosť nový protokol
                  11
               . Jeho platnosť sa končí 31. decembra 2020.

               Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu sa nevzťahuje na určité ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
                  12
               . Mali by sa stanoviť aj rybolovné možnosti a finančný príspevok, ktoré sa budú uplatňovať od 1. januára 2021 po blížiacom sa uplynutí platnosti súčasného protokolu. Komisia preto navrhuje vyrokovať novú dohodu a protokol, ktoré spĺňajú potreby flotily Únie a zároveň sú v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013.

               Mali by sa preto začať rokovania s cieľom uzavrieť novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokole s vládou Dánska a miestnou vládou Grónska,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o novej dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokole s vládou Dánska a miestnou vládou Grónska.

               Článok 2

               Rokovania budú prebiehať na základe konzultácií s pracovnou skupinou Rady pre vonkajšiu rybársku politiku a v súlade so smernicami na rokovania stanovenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 172, 30.6.2007.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=en
                  .

                     (4)

                        Časť VI hlava II nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 305, 21.11.2015, s. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en
                  .

                     (7)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2019/124 z 30. januára 2019, ktorým sa na rok 2019 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách Únie a v prípade rybárskych plavidiel Únie aj v určitých vodách nepatriacich Únii (Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2019, s. 1).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/
                  .

                     (9)

                        Kapitola 40 (riadok rezerv 40 02 41) v súlade s medziinštitucionálnou dohodou o VFR (2013/C 373/01).

                     (10)

                        Ú. v. EÚ L 172, 30.6.2007.

                     (11)

                  https://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=en
                  .

                     (12)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 10. 2019
            COM(2019) 491 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu
            týkajúcemu sa ROZHODNUTIA RADY o poverení začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokol s vládou Dánska a miestnou vládou Grónska
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokole medzi Európskou úniou a vládou Dánska a miestnou vládou Grónska

               1.Cieľom rokovaní je uzavrieť dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokol medzi EÚ a Grónskom v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               2.V dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva by sa mal stanoviť rámec, všeobecné zásady a ciele, ktoré budú tvoriť základ nového partnerstva s Grónskom. Mala by preto obsahovať doložku o zrušení aktuálnej dohody o partnerstve v sektore rybolovu uzavretej medzi zmluvnými stranami.

               3.Nové partnerstvo by malo podporovať udržateľný a zodpovedný rybolov a zároveň zabezpečiť vzájomné výhody pre EÚ a Grónsko. Komisia by sa v priebehu rokovaní mala zamerať najmä na dosiahnutie cieľov, ktoré sú podrobne stanovené ďalej v texte:

               ·zabezpečiť rybárskej flotile EÚ prístup do rybolovnej zóny Grónska a potrebné oprávnenia na rybolov v tejto zóne,

               ·zabezpečiť environmentálnu udržateľnosť rybolovných činností a podporovať správu oceánov na medzinárodnej úrovni s ohľadom na najlepšie dostupné vedecké odporúčania a príslušné plány riadenia, ktoré prijali regionálne organizácie pre riadenie rybárstva (RFMO). Rybolovné činnosti by sa mali zameriavať výhradne na dostupné zdroje a zohľadňovať rybolovnú kapacitu miestnej flotily s osobitným dôrazom na vysoko migračnú povahu dotknutých populácií,

               ·snažiť sa získať primeraný podiel na prebytkových rybolovných zdrojoch, ktorý by bol plne úmerný záujmom flotily EÚ, ak sa o tieto zdroje zaujímajú aj flotily tretích krajín,

               ·uplatňovať rovnaké technické podmienky pre všetky flotily tretích krajín s ohľadom na možný prevod časti dohodnutých kvót EÚ na iné severské krajiny,

               ·zabezpečiť, aby finančný príspevok EÚ na prístup k rybolovu vychádzal z minulých i očakávaných budúcich činností flotily EÚ v danom regióne s ohľadom na najlepšie a najaktuálnejšie vedecké posúdenia,

               ·nadviazať dialóg s cieľom posilniť vykonávanie zodpovednej rybárskej politiky Grónska v súvislosti s jeho rozvojovými cieľmi, najmä pokiaľ ide o riadenie rybárstva, boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorovanie rybolovných činností a dohľad nad nimi a poskytovanie vedeckého poradenstva,

               ·zahrnúť doložku o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad,

               ·zabezpečiť, aby protokol prispieval k podpore rastu a dôstojnej práci v oblasti námornej činnosti pri zohľadnení relevantných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce.

               4.V protokole by sa mali stanoviť najmä tieto aspekty:

               ·rybolovné možnosti, ktoré sa majú udeliť flotile EÚ, podľa kategórií,

               ·finančná náhrada stanovená pre Grónsko a príslušné platobné podmienky a

               ·suma, ktorá sa má vyplatiť v rámci odvetvovej podpory, a mechanizmy na jej vykonanie.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 3. 2020
            COM(2020) 91 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku
            {SWD(2020) 53 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

               (2)Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)V súlade s článkom 126 ods. 6 ZFEÚ Rada [17. marca] 2020 rozhodla, že v Rumunsku existuje nadmerný deficit.

               (4)V súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a s článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97
                  1
                je Rada povinná vydať pre dotknutý členský štát odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote. V odporúčaní sa musí stanoviť maximálna lehota šesť mesiacov na to, aby dotknutý členský štát prijal účinné opatrenia na nápravu nadmerného deficitu. V odporúčaní týkajúcom sa nápravy nadmerného deficitu by Rada navyše mala požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t. j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške referenčnej hodnoty na úrovni najmenej 0,5 % HDP.

               (5)Podľa prognózy Komisie zo zimy 2020, ktorá bola rozšírená o fiškálne premenné do roku 2022, sa predpokladá, že rast reálneho HDP v roku 2019 dosiahol 3,9 %. Na základe predpokladu nezmenenej politiky sa v prognóze Komisie predpokladá, že rast reálneho HDP sa zmierni, ale v roku 2020 zostane solídny na úrovni 3,8 % a v rokoch 2021 a 2022 sa bude nachádzať na úrovni 3,5 %. Na jednej strane by významný fiškálny stimul vyplývajúci zo súčasných politík aj naďalej podnecoval súkromnú spotrebu. Na druhej strane by však pokračujúce prehlbovanie rozpočtového deficitu narušilo dôveru spotrebiteľov a investorov v udržateľnosť hospodárskeho rastu. V dôsledku toho sa očakáva pokles investícií, keďže súkromní investori berú do úvahy rastúce makroekonomické nerovnováhy. Očakáva sa, že príspevok čistého vývozu zostane počas prognózovaného obdobia záporný, keďže vývoz je stále ovplyvňovaný slabým vonkajším dopytom, zatiaľ čo dovoz je podporovaný súkromnou spotrebou. To by následne ešte viac zhoršilo už aj tak vysoký deficit bežného účtu.

               (6)Vláda 10. decembra 2019 prijala a zaslala parlamentu svoju fiškálno-rozpočtovú stratégiu na roky 2020 až 2022 (fiškálna stratégia) s revidovaným cieľovým deficitom verejných financií vo výške 3,8 % HDP v roku 2019, čo je nad referenčnou hodnotou 3 % HDP. Táto revízia z pôvodne plánovaných 2,8 % HDP v roku 2019 vychádzala z údajov o plnení rozpočtu od začiatku roka k danému dňu. Fiškálna stratégia bola 18. decembra 2019 prijatá ako zákon.

               (7)V prognóze Komisie zo zimy 2020, ktorá bola rozšírená o fiškálne premenné do roku 2022, sa predpokladá, že deficit verejných financií zostane počas celého prognózovaného obdobia nad referenčnou hodnotou 3 % HDP. Komisia pri predpoklade nezmenenej politiky očakáva v roku 2019 deficit verejných financií vo výške 4,0 % HDP, v roku 2020 vo výške 4,9 % HDP, v roku 2021 vo výške 6,9 % a v roku 2022 vo výške 7,7 %. Predpokladá sa, že štrukturálny deficit sa v roku 2019 zhorší o 1,0 % HDP, v roku 2021 o ďalších 1,9 % HDP a v roku 2022 o ďalších 0,8 %. Zvýšenie deficitu predpokladané Komisiou je spôsobené najmä výrazným zvyšovaním dôchodkov, ktoré bolo prijaté v lete 2019. Vyššie výdavky na dôchodky by prispeli k zvýšeniu deficitu v roku 2020 hodnotou 0,9 percentuálneho bodu HDP, v roku 2021 hodnotou 1,7 percentuálneho bodu HDP a v roku 2022 hodnotou 1,1 percentuálneho bodu HDP. Odhaduje sa, že zdvojnásobenie príspevku na dieťa, ktoré má nadobudnúť účinnosť od augusta 2020, predstavuje ročné rozpočtové náklady vo výške 0,6 % HDP. Vláda vo svojej fiškálnej stratégii predpokladá v roku 2020 deficit verejných financií vo výške 3,6 % HDP, v roku 2021 vo výške 3,4 % HDP a v roku 2022 vo výške 2,8 % HDP. Na základe vládnych odhadov by to v roku 2020 viedlo k štrukturálnej úprave vo výške 0,3 %, v roku 2021 vo výške 0,2 % a v roku 2022 vo výške 0,6 %. Úpravy vo fiškálnej stratégii sa nachádzajú najmä na výdavkovej strane. Predpokladá sa, že najmä výdavky na odmeňovanie zamestnancov, na tovary a služby a kapitálové výdavky spolufinancované z krajín mimo EÚ budú ako podiel HDP klesať. Prognóza nižšieho deficitu vo fiškálnej stratégii v porovnaní s prognózou Komisie vychádza z optimistickejších základných makroekonomických prognóz vo fiškálnej stratégii a zo skutočnosti, že fiškálna stratégia nezohľadňuje fiškálny vplyv niektorých prijatých opatrení, zatiaľ čo plánované zmiernenie súčasných výdavkov nie je plne podporované uzákonenými ani dôveryhodne ohlásenými opatreniami, a preto ho nebolo možné v prognóze Komisie v plnej miere zohľadniť.

               (8)Dlh verejnej správy v Rumunsku dosiahol v roku 2018 úroveň 34,7 % HDP. Podľa prognózy Komisie sa predpokladá, že dlh verejnej správy sa v roku 2022 zvýši na úroveň 46,6 % HDP, čo znamená, že zostane pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve.

               (9)Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 by sa nadmerný deficit mal napraviť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení (v tomto prípade do roku 2021), ak nenastanú osobitné okolnosti. Postup úpravy by sa mal určiť v súlade s nariadením (ES) č. 1467/97 s prihliadnutím na hospodársku a fiškálnu pozíciu daného členského štátu.

               (10)V súčasnej situácii v Rumunsku takéto osobitné okolnosti nastali. Náprava nadmerného deficitu do roku 2021 by si vyžadovala príliš výraznú fiškálnu úpravu a jej výsledkom by bola značná strata produkcie. Hoci si dlhší postup úpravy vyžiada značné ročné úpravy, mal by postupný vplyv na rast a zohľadňoval by skutočnosť, že rozpočtový rok 2020 už začal. Štrukturálne reformy uskutočňované súbežne s fiškálnou konsolidáciou prispejú k zabezpečeniu trvalej nápravy nadmerného deficitu. Na základe uvedených skutočností a s ohľadom na hospodársku a fiškálnu situáciu v Rumunsku je opodstatnené stanoviť lehotu na nápravu nadmerného deficitu do roku 2022.

               (11)V rámci dôveryhodného a udržateľného postupu úprav by sa v tejto lehote vyžadovalo, aby Rumunsko dosiahlo v roku 2020 celkový cieľový deficit verejných financií vo výške 3,6 % HDP, v roku 2021 vo výške 3,4 % HDP a v roku 2022 vo výške 2,8 % HDP, čo je podľa prognózy Komisie v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  2
                vo výške 8,2 % v roku 2020, 5,5 % HDP v roku 2021 a 5,5 % HDP v roku 2022. Ak bude potrebná dôkladná analýza, takáto miera rastu čistých výdavkov bude primárnym ukazovateľom, ktorý sa použije na posúdenie fiškálneho úsilia. Zodpovedajúca ročná úprava štrukturálneho salda predstavuje v roku 2020 hodnotu 0,5 % HDP, v roku 2021 hodnotu 0,8 % HDP a v roku 2022 hodnotu 0,8 % HDP. Tieto ciele na základe súčasnej prognózy stále umožňujú ročné zvyšovanie skutočných čistých výdavkov. Dosiahnutie týchto cieľov si pravdepodobne vyžiada prehodnotenie rozsiahleho uzákoneného zvyšovania dôchodkov a iných nedávnych opatrení, ktoré pri základnom scenári spôsobujú prudké zhoršenie deficitu.

               (12)Opatreniami na konsolidáciu rozpočtu by sa mala zabezpečiť trvalá náprava, pričom by sa mali zamerať na zvyšovanie kvality verejných financií a posilňovanie rastového potenciálu hospodárstva.

               (13)Rumunsko sa od roku 2016 systematicky a opakovane odchyľuje od fiškálnych pravidiel zakotvených vo vnútroštátnom fiškálnom rámci, v dôsledku čoho sú tieto pravidlá do veľkej časti neúčinné. Je mimoriadne dôležité, aby Rumunsko v budúcnosti zabezpečilo plné uplatňovanie vnútroštátneho fiškálneho rámca.

               (14)V strednodobom a dlhodobom horizonte sa riziká pre zdravé verejné financie zdajú vysoké, čo je spôsobené vysokými fiškálnymi deficitmi a vysokými nákladmi na starnutie obyvateľstva. Zvyšovanie dôchodkov uzákonené v lete 2019, ktoré má nadobudnúť účinnosť v rokoch 2019 až 2021, zohráva pri týchto rizikách veľkú úlohu. Potvrdzuje to naliehavú potrebu úplného obnovenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               (1)Rumunsko by malo najneskôr do roku 2022 odstrániť súčasný nadmerný deficit.

               (2)Rumunsko by malo v roku 2020 dosiahnuť celkový cieľový deficit verejných financií vo výške 3,6 % HDP, v roku 2021 vo výške 3,4 % HDP a v roku 2022 vo výške 2,8 % HDP, čo je v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov vo výške 8,2 % v roku 2020, 5,5 % HDP v roku 2021 a 5,5 % HDP v roku 2022, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP v roku 2020, 0,8 % HDP v roku 2021 a 0,8 % HDP v roku 2022.

               (3)Rumunsko by malo konkretizovať a dôsledne vykonávať opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie nápravy jeho nadmerného deficitu do roku 2022. Opatreniami na konsolidáciu rozpočtu by sa mala zabezpečiť trvalá náprava spôsobom, ktorý podporuje rast. Rumunsko by malo použiť akékoľvek neočakávané zisky na zníženie svojho deficitu.

               (4)Rada stanovila Rumunsku lehotu do 15. septembra 2020, aby prijalo účinné opatrenia a aby v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 predložilo podrobnú správu o konsolidačnej stratégii, ktorú plánuje v záujme dosiahnutia týchto cieľov. Následne na to by rumunské orgány mali podávať správu o pokroku pri vykonávaní týchto odporúčaní aspoň raz za šesť mesiacov, až kým sa nedosiahne náprava nadmerného deficitu.

               Rumunské orgány by okrem toho mali zabezpečiť plné uplatňovanie vnútroštátneho fiškálneho rámca. V záujme zaručenia úspechu fiškálnej konsolidačnej stratégie bude takisto dôležité podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady, ktoré boli Rumunsku adresované v kontexte európskeho semestra, a to najmä s odporúčaniami týkajúcimi sa postupu pri makroekonomických nerovnováhach.

               Toto odporúčanie je určené Rumunsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie 4 rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.