Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0011

Odporúčanie pre Stanovisko Rady v súlade s ods. 3 článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom programe stability Holandska, 2004-2007  /* SEK/2005/0011 v konečnom znení */

	Brusel, 11.1.2005SEK(2005) 11 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s ods. 3 článku 5 Nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom programe stability Holandska, 2004-2007(predložená Komisiou)ODÔVODNENIENariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ustanovuje zúčastneným členským štátom, to znamená štátom, ktoré schválili jednotnú menu, predložiť programy stability Rade a Komisii do 1. marca 1999. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia, musí Rada preskúmať každý z programov stability založeným na hodnotení Komisie a Výboru tak, ako stanovuje článok 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom, Rada po preskúmaní programu, predložila svoje stanovisko. Podľa tohto nariadenia členské štáty musia predložiť každoročné aktualizácie svojich programov stability, ktoré môže preskúmať aj Rada v súlade s týmito postupmi.Vzhľadom na celkový deficit verejných financií vo výške 3,2 % zaznamenaný v roku 2003, Rada usúdila, že Holandsko malo 2.júna 2004 nadmerný deficit a odporučila, aby bol tento nadmerný deficit upravený najneskôr do roku 2005. Najmä bolo doporučené, aby regulačné opatrenia vykonané do roku 2005 mali hlavne štrukturálny charakter a aby predstavovali aspoň pol percentného bodu HDP. Na svojom zasadaní 21. októbra 2004 Rada ministrov financií a hospodárstva (Ecofin) posúdila opatrenia, ktoré Holandsko vykonalo a dospela k rozhodnutiu, v zhode s hodnotením Komisie, že tieto opatrenia sú v danej fáze dostatočné na korekciu nadmerného deficitu do požadovaného konečného termínu. Komisia a Rada budú naďalej sledovať prijaté opatrenia. Posúdenie uvedenej aktualizácie programu stability je súčasťou tohto priebežného dohľadu.Prvý stabilizačný program Holandska, ktorý zahŕňa obdobie 1999-2002, bol predložený 4. novembra 1998 a Rada ho posúdila 1. decembra 1998. Každý ďalší rok boli predkladané jeho aktualizácie a posledná z nich bolo odovzdaná 23. novembra 2004. Útvar služieb Komisie vykonal odborný posudok tejto aktualizácie s prihliadnutím na výsledky vlastných ekonomických prognóz z jesene 2004 a s ohľadom na „súbor pravidiel“[2] spoločne dohodnutý postup pre posudzovanie potencionálneho produktu a cyklicky upravených sald, na doporučenia uvedené vo všeobecných usmerneniach hospodárskych politík na obdobie 2003-2005 a na zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík schváleným Radou[3]. Hodnotenie znie takto:-  Aktualizácia programu stability Holandska z roku 2004, ktorý zahŕňa obdobie 2004-2007, bola predložená 23. novembra 2004, po jej schválení vládou. Viacročné predpovede sú v aktualizácii odvodené najmä od rozpočtu na rok 2005, ktorý bol predložený Parlamentu 21. septembra 2004[4]. Táto aktualizácia do značnej miery spĺňa požiadavky kladené na údaje podľa „súboru pravidiel platných pre obsah a formu programov stability a konvergencie“. Zahŕňa všetky požadované oblasti a predkladá všetky požadované povinné premenné a väčšinu voliteľných premenných, až na niektoré údaje týkajúce sa potencionálneho produktu.-  Makroekonomický scenár uvedený v tejto aktualizácii pochádza z holandského centrálneho plánovacieho úradu (CPB). Táto aktualizácia predpokladá postupné oživovanie s reálnym rastom 1½ % HDP v roku 2005, ktorý sa počínajúc rokom 2006 bude zvyšovať až na 2½ %. Predpovede kľúčových premenných na obdobie 2004-2006 takmer zodpovedajú predpokladom prognózy útvaru služieb Komisie z jesene 2004. Posledné dostupné údaje o komoditných cenách, výmenných kurzoch a obchodných obratoch však naznačujú, že makroekonomický scenár v aktualizácii na roky 2005 a 2006 je optimistický. Predpoklady hospodárskeho rastu v roku 2005 sa javia obzvlášť priaznivo. Predpoklady rastu na rok 2007 vyzerajú hodnoverne vzhľadom k odhadovanej miere potencionálneho rastu a k očakávaniu, že by sa záporná produkčná medzera v priebehu vzostupu postupne znižovala. Miery potencionálneho rastu a produkčnej medzery odvodené z makroekonomického scenára tejto aktualizácie pomocou dohodnutej metodológie sa zdajú byť vierohodné. Predpovede miery inflácie uvedené v programe sa javia ako realistické.-  Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie do roku 2005 je, aby bol celkový deficit verejných financií pod referenčnou hodnotou 3 % HDP podľa Zmluvy. Za týmto účelom program zahŕňa konsolidačné úsilie sústredené do počiatočného obdobia, do rokov 2004 a 2005. Regulačné opatrenia na rok 2005 predstavujú pol percentuálneho bodu HDP. Na základe kombinovaného účinku fiškálnej konsolidácie a očakávaného postupného ekonomického vzostupu, táto aktualizácia predpokladá, že celkový deficit verejných financií poklesne z 3,0 % HDP v roku 2004 na 2,6 % HDP v roku 2005, na 2,1 %HDP v roku 2006 a na 1,9 % HDP v roku 2007. Očakáva sa, že cyklicky očistený deficit bude nižší v celom časovom horizonte programu a poklesne z 1,6 % HDP v roku 2004 na 1,2 % HDP v roku 2005. Neočakáva sa však, že sa cyklicky očistené saldo v roku 2006 ďalej zlepší v roku 2006, skôr sa v roku 2007 mierne zhorší s deficitom 1,3 % HDP. Rozpočtová stratégia stanoví používanie reálnych výdavkov stropov pre reguláciu rastu výdavkov a dlhodobejší cieľ trvalo udržateľných verejných financií v súlade so stratégiou predchádzajúcej aktualizácie. Očakáva sa, že podiel verejných investícií zostane konštantná počas celého obdobia programu, mierne nad úrovňou 3 % HDP, oproti priemeru 2,4 % HDP EÚ v roku 2004.-  Rozpočtové prognózy aktualizácie sa javia ako vierohodné a miery neistoty spojené s predpoveďami sú viac menej vyrovnané. Niektoré riziká zaťažujúce predpovede deficitu vychádzajú z rizík makroekonomického výhľadu. Navyše neboli do tejto aktualizácie zahrnuté rozpočtové náklady na sociálnu dohodu, ktorá bola dosiahnutá medzi vládou a sociálnymi partnermi 5. novembra 2004, pričom miera neistoty spojená s vykonávaním reforiem v oblasti zdravotnej starostlivosti a dôchodkov by tiež mohla viesť k vyššiemu deficitu. Tieto riziká sú však zmiernené kladným dopadom vyšších cien ropy na príjmy z predaja zemného plynu a skutočností, že predpoklady daňovej náročnosti hospodárskej činnosti použité v základnom scenári aktualizácie sú opatrné. Vzhľadom k vyrovnanosti rizík zaťažujúcich rozpočtové ciele sa ukazuje, že Holandsko ide správnym smerom k regulácii nadmerného deficitu do roku 2005, konečného termínu stanoveného Radou. Spôsob fiškálnej konsolidácie predpokladaný po korekcii nadmerného deficitu však nie je príliš ambiciózny, pretože by nezaistil dosiahnutie strednodobého cieľa takmer vyrovnaného stavu rozpočtu v období programu. Navyše sa zdá, že v tomto období (2006-2007) prístup k rozpočtu vyjadrený v aktualizácii neposkytuje dostatočný priestor k zabráneniu prekročenia prahovej hodnoty schodku 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch.-  Aktualizácia očakáva, že miera zadlženia zostane pod referenčnou hodnotou 60 % HDP a že sa hodnota mierne zvýši nad 56 % HDP v roku 2004, bude sa v každom roku obdobia 2005 až 2007 o niečo zvyšovať nad úroveň 58 % HDP aj prostredníctvom oživenia nominálneho rastu HDP kompenzujúceho do značnej miery rastúci dopad trvalých deficitov na mieru zadĺženia. Aktualizácia predpokladá, že vnútorná dynamika dlhu mierne prispeje k zvýšeniu dlhu v rokoch 2000-2003 vďaka príjmom z privatizácie; rozsah tejto úpravy by však zostal čiastočne obmedzený na menej ako pol percentuálneho bodu HDP. Tieto predpoklady takmer zodpovedajú prognóze útvaru služieb Komisie z jesene 2004. Riziká zaťažujúce mieru zadlženia zodpovedajú rizikám spojeným s predpoveďami deficitu a javia sa ako viac menej vyrovnané.-  Aktualizácia stručne podáva bilanciu programu štrukturálnych reforiem vlády, ktorý zahŕňa rozsiahlu revíziu systému sociálneho zabezpečenia, dôchodkového systému a systému zdravotníckej starostlivosti, určenou na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a na zvýšenie pracovného zapojenia. Taktiež načrtáva pozitívny dopad zníženia administratívneho bremena na zamestnanosť a ekonomickú aktivitu. Pokiaľ ide o saldo, tieto reformy by mali pomôcť zlepšiť dlhodobú udržateľnosť holandských verejných financií. Avšak v niektorých oblastiach akými sú reforma zdravotníctva a dôchodková reforma, existujú určité pochybnosti o tom, ako účinne budú navrhované opatrenia ovplyvňovať skutočné správanie hospodárskych subjektov a zabezpečovať tak plánované rozpočtové úspory. Navyše sa ukazuje, že sa pozitívny rozpočtový dopad štrukturálnych reforiem posilňujúcich potenciálny rast prejaví hlavne až po období tohto aktualizovaného programu. Hoci niektoré z opatrení, ktoré budú v dohľadnej dobe viesť k zvýšeniu čistého príjmu, nemusia byť optimálne z hľadiska zlepšovania štruktúry ekonomiky, napríklad zväčšenie klinu pre nízke až stredné príjmy.-  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, Holandsko je v relatívne priaznivej pozícii aj napriek predpokladaným závažným rozpočtovým nákladom, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva. Aj napriek pokračujúcim reformám v oblasti sociálneho zabezpečenia, dôchodkov a zdravotnej starostlivosti prinášajú však súčasné politiky so sebou niektoré riziká zaťažujúce dlhodobú udržateľnosť. Stratégie načrtnutá v programe sa zakladá najmä na opatreniach zameraných na zvyšovanie zapojenia pracovnej sily a na udržanie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Uvedené očakávané zvýšenie podielu obyvateľstva v dôchodkovom veku k ekonomicky aktívnemu obyvateľstvu sú ďalšie reformy, ktoré by zmiernili tendencie výdavky súvisiacich so starnutím obyvateľstva a ďalej zvýšili miery účasti, kľúčovým faktorom pri zaistení udržateľnosti na dlhšie obdobie.-  Celkovo sú hospodárske politiky v oblasti verejných financií načrtnuté v tejto aktualizácii sčasti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín. Dodržiava sa rozpočtová stratégia s výdavkovými stropmi a je rozbehnutý proces rozpočtovej úpravy pre korekciu nadmerného deficitu. Očakávané znižovanie celkového deficitu v roku 2006 a najmä v roku 2007 je však pomerne pomalé a cyklicky upravené saldo by sa v každom roku neznižovalo aspoň o 0,5 percent HDP. Okrem toho sa nepredpokladá dosiahnutie takmer vyrovnaného alebo prebytkového fiškálneho stavu v časovom rozpätí tejto aktualizácie.-  Vzhľadom k tomuto hodnoteniu sa odporúča, aby Holandsko po korekcii nadmerného deficitu vykonalo potrebné opatrenia k dosiahnutiu a udržaniu takmer vyrovnaného stavu rozpočtu.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (% zmena) | PS nov. 2004 | 1¼ | 1½ | 2½ | 2½ |KOM | 1,4 | 1,7 | 2,4 | neuv. |PS okt. 2003 | 1 | 2½ | 2½ | 2½ |HICP inflácia (%) | PS nov. 2004 | 1¼ | 1¼ | 1½ | 1½ |KOM | 1,2 | 1,3 | 1,4 | neuv. |PS okt. 2003 | 1,5 | 1½ | 1½ | 1½ |Saldo verejných financií (% HDP) | PS nov. 2004 | -3,0 | -2,6 | -2,1 | -1,9 |KOM | -2,9 | -2,4 | -2,1 | neuv. |PS okt. 2003 | -2,3 | -1,6 | -0,9 | -0,6 |Primárne saldo (% HDP) | PS nov. 2004 | -0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 |KOM | 0,0 | ½ | 0,9 | neuv. |PS okt. 2003 | 0,6 | 1,2 | 1,8 | 2,1 |Cyclicky upravené saldo (% HDP) | PS nov. 20041 | -1,6 | -1,2 | -1,2 | -1,3 |KOM | -1,4 | -1,0 | -1,0 | neuv. |PS okt. 20031 | -0,7 | -0,3 | -0,2 | -0,2 |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS nov. 2004 | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 |KOM | 55,7 | 58 | 58,4 | neuv. |PS okt. 2003 | 54, 5 | 53,7 | 53,0 | 52,2 |1 Výpočty útvaru služieb Komisie na základe informácií uvedených v programu. Zdroje: Stabilizačné programy (SP); Ekonomické prognózy útvaru služieb Komisie z jesene 2004 (KOM); Výpočty útvaru služieb Komisie. Predpokladané miery rastu boli v aktualizácii zaokrúhlené na štvrť percentného bodu. |Na základe tohto hodnotenia prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Holandska a postupuje ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s ods. 3 článku 5 Nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom programe stability Holandska, 2004-2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 5 odsek 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [18. januára] 2005 preskúmala Rada aktualizovaný program stability Holandska, ktorý zahŕňa obdobie 2004 až 2007. Táto aktualizácia do značnej miery spĺňa požiadavky kladené na údaje podľa „súboru pravidiel platných pre obsah a formu programov stability a konvergencie”.2.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že sa reálny rast HDP zvýši z 1 % v roku 2004 na 1½ % v roku 2005 a v priebehu zostávajúceho obdobia programu na priemerne 2½ %. Zdá sa, že tento scenár odráža skôr priaznivé predpoklady rastu vzhľadom k súčasným trendom komoditných cien, výmenných kurzov a príslušných obchodných obratov. Predpovede miery inflácie uvedené v programe sa javia ako realistické.3.  Rada 2. júna 2004 rozhodla , že Holandsko vykazuje nadmerný deficit a doporučila, aby bol korigovaný do roku 2005. V súlade s týmto odporúčaním je hlavným cieľom rozpočtovej stratégie tohto programu uviesť celkový deficit verejných financií podľa Zmluvy pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2005. Za týmto účelom program zahŕňa konsolidačné úsilie sústredené do počiatočného obdobia 2004 a 2005. Rozpočtová stratégia obsahuje používanie reálnych výdavkových stropov pre reguláciu rastu výdavkov a dlhodobejší cieľ trvalo udržateľných verejných financií. Súčasne budú pokračovať významné verejné investície, ktorých výsledkom bude priemerná miera verejných investícií v priebehu programového obdobia mierne nad 3 % HDP v porovnaní s priemerom 2,4 % HDP EÚ v roku 2004.4.  Riziká zaťažujúce rozpočtové predpoklady sa v tomto programe javia ako viac menej vyvážené. Najmä záporné riziká, ktoré vychádzajú z makroekonomického scenára a z rozpočtových nákladov na sociálny zmier medzi vládou a sociálnymi partnermi, ktorý bol dosiahnutý 5. novembra 2004, sú zhruba kompenzované kladnými rizikami spojenými s vplyvom vyšších cien ropy na príjmy z predaja zemného plynu a opatrným charakterom predpokladov týkajúcich sa dňovej náročnosti vzostupu hospodárskej činnosti. Vzhľadom k tomuto posúdeniu rizík sa prístup k rozpočtu vyjadrený v programe javí ako dostatočný na zníženie deficitu pod úroveň 3 % do roku 2005, avšak nezdá sa, že by poskytoval dostatočne bezpečný priestor na to, aby zabránil prekročenie tejto prahovej hodnoty v dôsledku bežných makroekonomických výkyvov v nadchádzajúcich rokoch. Taktiež sa nezdá byť dostatočný na zabezpečenie toho, že bude v období tohto programu dosiahnutý strednodobý cieľ takmer vyrovnaného stavu rozpočtu podľa paktu o stabilite a raste.5.  Odhaduje sa, že miera zadlženia dosiahla 56,3 % v roku 2004, to znamená nižšiu úroveň ako je referenčná hodnota 60 % podľa Zmluvy. Program predpokladá, že sa miera zadlženia v období tohto programu zvýši o dva percentné body.6.  Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe stavia Holandska do relatívne priaznivej pozície s ohľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií aj napriek predpokladaným závažným rozpočtovým nákladom, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva. Uvedené očakávané zvýšenie podielu obyvateľstva v dôchodkovom veku k ekonomicky aktívnemu obyvateľstvu a neexistencie ďalšej fiškálnej konsolidácie, ktorá by viedla k strednodobému takmer vyrovnanému alebo prebytkovému stavu rozpočtu, by ďalšie reformy, ktoré by zmiernili tendencie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva a ďalej zvýšili miery účasti, viedli k zníženiu rizík udržateľnosti počas dlhšieho obdobia.7.  Hospodárske politiky načrtnuté v programe sú v oblasti verejných financií sčasti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín. Dodržiava sa rozpočtová stratégia s výdavkovými stropmi a je rozbehnutý proces rozpočtovej úpravy pre korekciu nadmerného deficitu. Predpokladané znižovanie deficitu očisteného o konjunkturálne vplyvy v roku 2006 a najmä v roku 2007 je však pomerne pomalé a cyklicky očistené saldo by nevykazovalo pokrok k strednodobému cieľu takmer vyrovnaného rozpočtu po roku 2005.* * *Vzhľadom k tomuto hodnoteniu sa doporučuje, aby Holandsko i naďalej pokračovalo v úsilí uviesť deficit pod hodnotu 3 % HDP roku 2005 a potom vykonalo opatrenia nevyhnutné k dosiahnutiu takmer vyrovnaného stavu rozpočtu.Kľúčové prognózy aktualizovaného programu stability Holandska2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny rast HDP (%) HICP inflácia (%) Saldo verejných financií (% HDP) Primárne saldo (% HDP) Cyklicky upravené saldo (% HDP)1 Hrubý verejný dlh (% HDP) | -0,9 2,2 -3,2 -0,3 -1,9 54,1 | 1¼ 1¼ -3,0 -0,1 -1,6 56,3 | 1½ 1¼ -2,6 0,3 -1,2 58,1 | 2½ 1½ -2,1 0,7 -1,2 58,6 | 2½ 1½ -1,9 0,8 -1,3 58,3 |1 Výpočty útvarov služieb Komisie na základe informácií uvedených v programe pomocou spoločne dohodnutej metodológie.[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, ktoré sú uvedené v tomto texte, je možné nájsť na: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme stabilizačných a konvergentných programov schválených Radou ministrov financií a hospodárstva 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668 z 27.11. 2002.[4] Rozpočet na rok 2005 bol schválený Parlamentom s viacerými zmenami a doplneniami, ktoré nemajú zásadný dopad na hlavné rozpočtové úhrny.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, ktoré sú uvedené v tomto texte je možné nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Odporúčanie Rady z  20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie

text:
               13.12.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 319/8

      ODPORÚČANIE RADY

   z 20. novembra 2008
   o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie
   (2008/C 319/03)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Mobilita mladých dobrovoľníkov je neoddeliteľnou súčasťou slobody pohybu osôb, ktorá je chránená článkom 18 zmluvy.

               (2)

               Spoločenstvo môže v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy prijať opatrenia na podporu mobility mladých dobrovoľníkov posilnením spolupráce medzi organizátormi dobrovoľníckych činností. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

               (3)

               Nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva (1), a súvisiace ustanovenia sa vzťahujú len na tých dobrovoľníkov, ktorí sú poistení na základe vnútroštátnych právnych predpisov o sociálnom zabezpečení, v dôsledku čoho môžu otázky spojené so sociálnou ochranou niekedy odrádzať od zapájania sa do dobrovoľníckych činností v inom členskom štáte.

               (4)

               V odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady 2001/613/ES z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (2) sa členské štáty vyzývajú, aby prijali opatrenia v súlade s právom Spoločenstva a v rámci vnútroštátneho práva s cieľom zabezpečiť, aby dobrovoľníci a ich rodiny neboli z dôvodu svojej mobility diskriminovaní v oblasti príslušnej sociálnej ochrany, napríklad v oblasti zdravotnej starostlivosti a sociálneho zabezpečenia.

               (5)

               Dobrovoľníkov sa výslovne týka odporúčanie 2001/613/ES a odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/961/ES z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility (3).

               (6)

               V smernici Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby (4) sa stanovuje možnosť vydať osobitné povolenia na pobyt štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí žiadajú o prijatie na územie členského štátu s cieľom vykonávať dobrovoľnícku prácu.

               (7)

               V uznesení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 15. novembra 2004 o spoločných cieľoch pre dobrovoľnícku činnosť mladých ľudí a v uznesení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, zo 16. novembra 2007 o plnení spoločných cieľov pre dobrovoľnícku činnosť mladých ľudí (5) sa stanovujú spoločné ciele dobrovoľníckych činností mladých ľudí a na účely posilnenia ich plnenia sa navrhuje výmena osvedčených postupov a aktivít partnerského učenia, pričom sa členské štáty vyzývajú, aby zvážili praktické spôsoby merania pokroku. V uznesení zo 16. novembra 2007 sa Komisia súčasne vyzvala, aby predložila ďalšie návrhy týkajúce sa podpory a uznávania dobrovoľníckych činností mladých ľudí.

               (8)

               Európsky parlament prijal v apríli 2008 správu o prínose dobrovoľníckej práce pre hospodársku a sociálnu súdržnosť v ktorej sa členské štáty a regionálne a miestne orgány vyzývajú, aby uznali hodnotu dobrovoľníckej činnosti pri podpore sociálnej a hospodárskej súdržnosti a v ktorej odporúčal podporu cezhraničných dobrovoľníckych projektov,

         UZNÁVA, ŽE:

               1.

               V rámci tohto odporúčania sú cezhraničné dobrovoľnícke činnosti vymedzené takto: sú prístupné pre všetkých mladých ľudí, ktorí ich vykonávajú z vlastnej slobodnej vôle vo všeobecnom záujme, počas dlhšieho obdobia, v rozsahu jasného rámca a mimo krajiny trvalého pobytu, bezodplatne alebo len za symbolickú odmenu a/alebo úhradu výdavkov. Dobrovoľnícke činnosti by nemali mať nepriaznivý vplyv na potencionálne alebo existujúce platené pracovné miesta, ani sa nesmú považovať za ich náhradu.

               2.

               Dobrovoľnícke činnosti sú zdrojom bohatých skúseností v kontexte neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ktoré rozširujú profesijné zručnosti a kompetencie mladých ľudí, prispievajú k ich zamestnateľnosti a zmyslu pre solidaritu, rozvíjajú ich sociálne zručnosti, uľahčujú ich začlenenie do spoločnosti a napomáhajú rozvoj aktívneho občianstva.

               3.

               V celej Európe prebieha množstvo rôznych dobrovoľníckych činností organizovaných občianskou spoločnosťou a orgánmi verejnej moci. Tieto činnosti by sa mali zachovať a ďalej rozvíjať, pričom by sa spolupráca medzi ich organizátormi mala uľahčiť.

               4.

               Cezhraničná mobilita v Európe môže byť dôležitým nástrojom na podporu vzdelávania, zamestnanosti a regionálnej a sociálnej súdržnosti a na poskytovanie pomoci pri zlepšovaní vzájomného porozumenia a aktívnej účasti na spoločenskom živote. To platí najmä v prípade mladých ľudí na trhu práce, na ktorom sa čoraz väčšmi cení prispôsobivosť a flexibilita.

               5.

               Mladí dobrovoľníci svojou činnosťou prinášajú miestnym komunitám, ktoré ich prijmú, veľký prospech v širokej škále oblastí, ako sú napríklad podpora sociálneho začleňovania, zachovanie kultúrneho dedičstva, podpora solidarity medzi generáciami a ochrana životného prostredia. Tieto činnosti súčasne obohacujú kultúrnu rozmanitosť miestnych komunít, ktoré ich prijmú.

               6.

               Dobrovoľnícke činnosti sú prioritou v rámci otvorenej metódy koordinácie v oblasti mládeže, ktorou sa už určilo veľké množstvo osvedčených postupov. Európska dobrovoľnícka služba (EVS) – od roku 1996 jedna z činností programu EÚ pod názvom Mládež – v tejto súvislosti umožnila mladým ľuďom zapojiť sa do dobrovoľníckej služby v rôznych oblastiach. Prostredníctvom súčasného programu Mládež v akcii sa táto činnosť posilňuje.

               7.

               Napriek týmto snahám ešte stále môžu existovať prekážky cezhraničnej mobility mladých dobrovoľníkov v rámci Európy, a preto je cieľom tohto odporúčania predovšetkým poskytnúť členským štátom rámec na zintenzívnenie vzájomnej spolupráce bez toho, aby bola dotknutá rôznorodosť situácií, v ktorých sa jednotlivé štáty nachádzajú.

               8.

               Lepšia spolupráca organizátorov dobrovoľníckych činností v rôznych krajinách a väčšia výmena informácií môžu motivovať všetkých mladých Európanov bez ohľadu na štátnu príslušnosť k tomu, aby sa ďalej zapájali do dobrovoľníckych činností v tretích krajinách.

               9.

               Mimoriadna pozornosť by sa mala venovať mladým ľuďom s obmedzenými príležitosťami, pretože dobrovoľnícke činnosti predstavujú obzvlášť cennú príležitosť na mobilitu pre týchto mladých ľudí, ktorí by inak mali menší alebo nemali vôbec žiadny prospech z programov mobility.

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

               A.

               podporovali mobilitu mladých dobrovoľníkov v celej Európe prostredníctvom zlepšenia podmienok spolupráce organizátorov dobrovoľníckych činností, či sa už jedná o občiansku spoločnosť alebo orgány verejnej moci, a to v rôznych krajinách tak, aby mal každý mladý človek príležitosť vykonávať dobrovoľnícku prácu v Európe, ak si to želá;

               B.

               s primeraným ohľadom na svoje vnútroštátne rámce a právne predpisy v oblasti dobrovoľníckych činností a na svoje vlastné celkové vnútroštátne priority, existujúce miestne príležitosti a pri dodržiavaní režimov verejných výdavkov uľahčovali na tento účel rozvoj činností v týchto smeroch:

                           1.

                           zlepšovanie úrovne poznatkov o dobrovoľníckych činnostiach na svojom štátnom území a zasielanie týchto informácií Európskej komisii na účel ich ďalšieho šírenia;

                           2.

                           zabezpečenie toho, aby informácie o príležitostiach na dobrovoľnícke činnosti v zahraničí boli ľahko dostupné pre mladých ľudí a tých, ktorí sa aktívne zapájajú do práce s mládežou a v mládežníckych organizáciách;

                           3.

                           sprístupnenie informácií všetkým príslušným aktérom o právach a príležitostiach, ktoré vyplývajú z platných európskych a vnútroštátnych ustanovení o cezhraničných dobrovoľníckych činnostiach;

                           4.

                           podpora výmeny informácií o príležitostiach na dobrovoľnícke činnosti v iných členských štátoch a zjednodušenie postupov, aby sa mladí dobrovoľníci z jedného členského štátu mohli ľahšie zúčastňovať na dobrovoľníckych činnostiach v iných členských štátoch;

                           5.

                           podľa potreby prijatie flexibilného prístupu k vytváraniu príležitostí na cezhraničné dobrovoľnícke činnosti v Európe, napríklad podporou:

                                       —

                                       rozvoja hostiteľských kapacít pre cezhraničných dobrovoľníkov,

                                       —

                                       vytvárania kontaktných miest pre mladých európskych dobrovoľníkov, ak je to možné, v súčinnosti s vnútroštátnymi agentúrami programu Mládež v akcii,

                                       —

                                       využívania existujúcich európskych mechanizmov, ktoré môžu podporiť mobilitu mládeže, ako sú napríklad preukazy mobility,

                                       —

                                       cezhraničnej mobility tých, ktorí sa aktívne zapájajú do práce s mládežou a v mládežníckych organizáciách,

                                       —

                                       rozvoja informovanosti a odborného vzdelávania tých, ktorí sa aktívne zapájajú do práce s mládežou a v mládežníckych organizáciách, miestnych orgánoch a občianskych službách, o cezhraničných dobrovoľníckych činnostiach mladých ľudí;

                           6.

                           zvýšenie povedomia o význame medzikultúrnych kompetencií a výučby jazykov u mladých ľudí s cieľom zmenšiť prekážky cezhraničnej mobility;

                           7.

                           podpora organizátorov dobrovoľníckych činností pri rozvoji nástrojov vlastného hodnotenia pri zohľadnení skúseností v EVS s cieľom zabezpečiť kvalitu cezhraničných dobrovoľníckych činností, na ktorých sa zúčastňujú;

                           8.

                           podpora organizátorov vo vysielajúcich aj prijímajúcich členských štátoch zameraná na ich spoluprácu pri zabezpečovaní uistenia týkajúceho sa ochrany mladých dobrovoľníkov a prijímateľov služieb. To by malo zahŕňať dostatočné informácie o dobrovoľníckej činnosti, jej organizátoroch, ako aj o dobrovoľníkovi, aby mohli obe strany prijať podložené rozhodnutie o vhodnosti činnosti a splniť všetky právne požiadavky;

                           9.

                           preskúmanie ďalších príslušných ustanovení v oblasti sociálnej ochrany prostredníctvom vhodných existujúcich fór EÚ s cieľom úplne využiť možnosti, ktoré poskytujú právne predpisy EÚ;

                           10.

                           podpora náležitého uznávania výsledkov vzdelávania získaných z dobrovoľníckych činností v súlade s ustanoveniami Spoločenstva a v rámci príslušných vnútroštátnych kvalifikačných systémov alebo rámcov, pokiaľ existujú;

                           11.

                           podpora využívania nástrojov na úrovni EÚ, ktoré môžu uľahčiť cezhraničné dobrovoľnícke činnosti zabezpečením transparentnosti kvalifikácií, akými sú napríklad Europass, Youthpass a európsky kvalifikačný rámec;

                           12.

                           venovanie osobitnej pozornosti mladým ľuďom s obmedzenými príležitosťami s cieľom zlepšiť ich prístup k dobrovoľníckym činnostiam a najmä cezhraničným dobrovoľníckym činnostiam.

         TÝMTO SCHVAĽUJE ZÁMER KOMISIE:

               1.

               podporovať členské štáty pri uskutočňovaní uvedených úloh využívaním rámca EÚ na spoluprácu v oblasti mládeže, a najmä otvorenej metódy koordinácie a programu Mládež v akcii;

               2.

               v spolupráci s členskými štátmi podporovať a organizovať výmenu informácií a skúseností o spolupráci organizátorov dobrovoľníckych činností v rôznych krajinách, či ide o občiansku spoločnosť alebo orgány verejnej moci;

               3.

               rozvíjať Európsky portál pre mladých dobrovoľníkov o dobrovoľníckych činnostiach, na základe vnútroštátnych portálov, databáz alebo špecifických internetových stránok o dobrovoľníctve mládeže, ak existujú;

               4.

               štyri roky po prijatí tohto odporúčania podať Rade správu s cieľom posúdiť účinnosť navrhovaných opatrení a potrebu ďalších opatrení.

         V Bruseli 20. novembra 2008

      (1)  Ú. v. ES L 149, 5.7.1971, s. 2.

      (2)  Ú. v. ES L 215, 9.8.2001, s. 30.

      (3)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 5.

      (4)  Ú. v. EÚ L 375, 23.12.2004, s. 12.

      (5)  Ú. v. EÚ C 241, 20.9.2008, s. 1.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0885

Odporúčanie Komisie Rade zmeniť a doplniť rokovacie smernice týkajúce sa stabilizačnej a asociačnej dohody so Srbskom a Čiernou Horou s cieľom pokračovať v rokovaniach so Srbskou republikou  /* SEK/2006/0885 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 6.7.2006SEK(2006) 885 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEzmeniť a doplniť rokovacie smernice týkajúce sa stabilizačnej a asociačnej dohody so Srbskom a Čiernou Horou s cieľom pokračovať v rokovaniach so Srbskou republikou1. DÔVODOVÁ SPRÁVAPomocou stabilizačného a asociačného procesu (SAP)[1] vytvorila EÚ v roku 1999 rámec pre vybudovanie užších vzťahov medzi EÚ a krajinami západného Balkánu, predovšetkým prostredníctvom novej kategórie stabilizačných a asociačných dohôd (SAA).S cieľom pomôcť pri prekonávaní ťažkostí vyplývajúcich zo zložitej inštitucionálnej štruktúry Srbska a Čiernej hory a znova oživiť priblíženie Srbska a Čiernej Hory smerom k EÚ, Komisia navrhla „dvojaký“ prístup k rokovaniam o stabilizačnej a asociačnej dohode so štátnym spoločenstvom a dvoma republikami, ktoré ho tvoria, v súlade s prerozdelením právomocí.Tento prístup následne schválila Rada a politickí lídri Srbska a Čiernej Hory v októbri 2004, čo neskôr umožnilo Komisii predložiť v apríli 2005 správu o uskutočniteľnosti týkajúcu sa stabilizačnej a asociačnej dohody so Srbskom a Čiernou Horou.[2] V správe sa konštatovalo, že Srbsko a Čierna Hora boli dostatočne pripravené na rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode, ale na to, aby mohli postupovať rôznymi štádiami procesu, tak pred ako aj počas rokovaní, musia Srbsko a Čierna Hora pokračovať v spolupráci s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu a bezodkladne s ním začať spolupracovať v plnej miere. Komisia sa ďalej domnieva, že štátne spoločenstvo a obidve republiky by mali aj naďalej vykonávať priority Európskeho partnerstva prostredníctvom svojho akčného plánu a zvláštnu pozornosť by mali venovať otázkam s osobitným významom pre stabilizačné a asociačné dohody vymenovaným v správe. Rada schválila túto správu 25. apríla 2005. Vo svojej správe o pokroku za rok 2005 mohla Komisia upozorniť aj na ďalšie zlepšenia v oblastiach týkajúcich sa stabilizačnej a asociačnej dohody.Na odporúčanie Komisie Rada 3. októbra 2005 rozhodla o poverení Komisie rokovaniami o stabilizačnej a asociačnej dohode so Srbskom a Čiernou Horou v súlade s rokovacími smernicami, ktoré boli prijaté spoločne[3]. Rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode so Srbskom a Čiernou Horou sa začali 10. októbra 2005. Doteraz sa konali dve oficiálne kolá rokovaní 7. novembra 2005 a 5. apríla 2006 v Belehrade, ako aj dve kola rokovaní o technických otázkach v dňoch 20. a 21. decembra 2005 a 22. a 23. februára 2006. Dobrý pokrok sa dosiahol tým, že sa dospelo k predbežnej dohode o dôležitom počte ustanovení budúcej stabilizačnej a asociačnej dohody.Komisia sa však 3. mája 2006 rozhodla odvolať kolo rokovaní plánované na 11. mája vzhľadom na to, že Srbsko a Čierna Hora v plnej miere nespolupracovali s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Komisia pokračuje v spolupráci so Srbskom vo všetkých ostatných aspektoch stabilizačného a asociačného procesu .V referende, ktoré sa v Čiernej Hore konalo 21. mája 2006 si 55,5 % väčšina voličov zvolila nezávislosť. Parlament Čiernej Hory následne 3. júna 2006 prijal vyhlásenie o nezávislosti. Čiernohorská republika vystúpila zo štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory.Podľa článku 60 Ústavnej charty je Srbsko následníckym štátom štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory a preberá jeho medzinárodnú subjektivitu. Na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy 12. júna 2006 Rada zaznamenala rozhodnutie srbského parlamentu, ktorým sa Srbská republika vymedzuje ako štát, ktorý nadväzuje na existenciu štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory. Srbská vláda navyše prijala uznesenie, ktorým preberá zodpovednosť za hlavné inštitúcie štátneho spoločenstva a ďalej nahradí štátne spoločenstvo v medzinárodných organizáciách.***Súčasný rámec rokovaní so štátnym spoločenstvom Srbska a Čiernej Hory o stabilizačnej a asociačnej dohode sa bude musieť následne prispôsobiť tomuto vývoju. Komisia odporúča pokračovať v rokovaniach na základe doteraz dosiahnutých výsledkov s cieľom uzavrieť dve osobitné dohody s Čiernou Horou a so Srbskom.Správa Komisie o uskutočniteľnosti z apríla 2005 týkajúca sa možností Srbska a Čiernej Hory rokovať o stabilizačnej a asociačnej dohode je stále v platnosti pokiaľ ide o jej hlavné závery, berúc do úvahy skutočnosť, že Srbsko a Čierna Hora boli dostatočne pripravené na rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode. Srbsko doteraz preukázalo pozoruhodné možnosti v rokovaniach o stabilizačnej a asociačnej dohode. Komisia bude vo svojej správe o pokroku v jeseni tohto roku klásť osobitný dôraz na možnosti Srbska riadne implementovať budúcu dohodu. V správe tiež Komisia posúdi možnosti Srbska ukončiť rokovania v súlade so správou o uskutočniteľnosti a závermi Rady z 3. októbra 2005.[4]Keďže Srbská republika je následníckym štátom štátneho spoločenstva a aby sa zohľadnil nový právny stav, je potrebné zmeniť a doplniť rozhodnutie Rady z 3. októbra 2005. Všetky požadované zmeny a doplnenia spočívajú v technickej úprave, ktorou sa nahrádza odkaz na štátne spoločenstvo odkazom na Srbskú republiku a zrušujú sa odkazy na Čiernu Horu. Táto úprava umožní Komisii viesť rokovania, na základe rokovacích smerníc prijatých 3. októbra 2005, pričom sa bude pokračovať v bode, v ktorom boli rokovania prerušené 3. mája 2006. Srbská strana naznačila, že je pripravená pokračovať v rokovaniach na tomto základe.Toto odporúčanie nemá vplyv na rozhodnutie Komisie z 3. mája 2006 zastaviť rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode, pokiaľ Srbsko nebude spĺňať svoje záväzky v plnej miere spolupracovať s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Prijatie tejto zmeny a doplnenia umožní Komisii okamžite pokračovať v rokovaniach hneď po splnení záväzkov voči Medzinárodnému trestnému tribunálu pre bývalú Juhosláviu.Pri predkladaní tohto oznámenia Komisia oboznámi osobitný výbor zostavený na pomoc Komisii (COWEB) o výsledkoch doterajších rokovaní a sprístupní znenie návrhu stabilizačnej a asociačnej dohody.2. ODPORÚČANIEVzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia týmto odporúča, aby Rada:- uznala, že poverenie rokovať o stabilizačnej a asociačnej dohode so štátnym spoločenstvom Srbska a Čiernej Hory prijaté 3. októbra 2005 je odteraz uplatniteľné na rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode so Srbskou republikou;- rozhodla o tom, aby rokovacie smernice pre stabilizačnú a asociačnú dohodu prijaté 3. októbra 2005 so Srbskom a Čiernou Horou boli zmenené a doplnené takto:- odkaz na „štátne spoločenstvo Srbska a Čiernej Hory“ alebo odkaz na „dve republiky“ sa nahrádzajú odkazom na Srbskú republiku,- ustanovenia odkazujúce na Čiernohorskú republiku sa zrušujú,- tretí odsek bodu 1 a trinásta a štrnásta zarážka bodu 3.1 sa zrušujú,- posledná veta prvej zarážky v bode 3.6.2, posledná veta v bode 3.6.6 a posledná veta druhej zarážky v bode 3.7.3 sa zrušujú;- opätovne potvrdila, že Komisii bude v tejto úlohe pomáhať osobitný výbor zostavený z predstaviteľov členských štátov. [1] Albánsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Srbsko a Čierna Hora Pozri KOM(99) 235 z 26. mája 1999.[2] KOM(2005) 476 v konečnom znení z 12. apríla 2005.[3] Dokumenty Rady 12882/05, 12708/05, 12589/05 a 12590/05[4] Dokument Rady 12591/05


     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                       EURÓPSKA KOMISIA

                                                     Brusel, 11.3.2011
                                                     SEK(2011) 304 v konečnom znení

                              ODPORÚČANIE KOMISIE RADE

     týkajúce sa zmeny a doplnenia rozhodnutia Rady z 26. júla 2010 o účasti Európskej únie
        na rokovaniach o zmenách a doplneniach Protokolu o ťažkých kovoch z roku 1998
        k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov
                                         z roku 1979

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                     A.      DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.    CIELE
           Cieľom tohto odporúčania je zmeniť a doplniť rozhodnutie Rady z 26. júla 2010
           o účasti Európskej únie na rokovaniach o zmenách a doplneniach Protokolu
           o ťažkých kovoch z roku 1998 k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia
           prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979 (ďalej len „rozhodnutie Rady“)
           vzhľadom na rozhodnutie Výkonného orgánu dohovoru z decembra 2010 rozšíriť
           rozsah rokovaní aj na výrobky obsahujúce ortuť a upraviť časový harmonogram
           ukončenia rokovaní.

     2.    VŠEOBECNÝ KONTEXT
           Európska únia je zmluvnou stranou Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní
           ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (ďalej len „dohovor“) od 15. júla 1982
           a zmluvnou stranou Protokolu o ťažkých kovoch (ďalej len „protokol“)
           od 3. mája 2001. V protokole sa ustanovujú povinnosti pre všetky strany, ktorých
           cieľom je znížiť emisie ťažkých kovov do ovzdušia, a to najmä kadmia, olova
           a ortuti.
           Výkonný orgán dohovoru prijal v decembri 2009 rozhodnutie zrevidovať protokol
           s cieľom uľahčiť subjektom, ktoré nie sú zmluvnými stranami protokolu, pristúpenie
           k zmenenému a doplnenému protokolu a poveril pracovnú skupinu pre stratégie
           a preskúmanie (ďalej len „WGSR“) začatím rokovaní. V tom čase rokovania
           o výrobkoch obsahujúcich ortuť (príloha VI a VII) neboli súčasťou mandátu, pretože
           sa očakávali ďalšie informácie o pokroku dosiahnutom v nedávno začatých
           rokovaniach v rámci UNEP v súvislosti s celosvetovým právne záväzným nástrojom
           pre ortuť. WSGR bola poverená uzavretím rokovaní do konca roku 2011.
           Rada 26. júla 2010 poverila Komisiu zúčastniť sa v mene EÚ na rokovaniach
           o revízii protokolu. Rozhodnutie Rady bolo prijaté vzhľadom na mandát WSGR
           v decembri 2009, a preto nezahŕňa poverenie na rokovania o povinnostiach
           týkajúcich sa výrobkov obsahujúcich ortuť (uvedených v prílohách VI a VII).
           V článku 1 ods. 4 rozhodnutia Rady sa v tejto súvislosti stanovuje, že Rada môže
           v každom prípade zvážiť preskúmanie smerníc na rokovania, ak sa výkonný orgán
           rozhodne rozšíriť mandát na zmenu a doplnenie prílohy VI vrátane následných zmien
           iných častí protokolu a príloh k nemu.
           Komisia bola navyše poverená zúčastňovať sa v mene EÚ na rokovaniach do konca
           roku 2011 v súlade s pôvodným plánom rokovaní podľa dohovoru.

     3.    NAJNOVŠÍ VÝVOJ
           Výkonný orgán dohovoru prijal 17. decembra 20101 rozhodnutie rozšíriť rozsah
           rokovaní aj na aspekty súvisiace s výrobkami obsahujúcimi ortuť (t. j. prílohy VI
           a VII) a následné zmeny iných častí protokolu. Okrem toho poveril WSGR
           pokračovaním rokovaní s cieľom ukončiť diskusie a predložiť navrhované zmeny a
           doplnenia protokolu najneskôr v roku 2012. Hlavným dôvodom rozšírenia rozsahu
           pôsobnosti boli pozitívne signály niektorých subjektov, ktoré nie sú zmluvnými

     1
          Správa z 28. zasadnutia Výkonného orgánu dohovoru (oddiel VI B).

SK                                                   2                                          SK
 ---pagebreak---             stranami protokolu, a to najmä Bieloruska a Ruskej federácie v tom zmysle, že tieto
            krajiny považujú zmeny a doplnenia príloh VI a VII za dôležité z hľadiska
            pristúpenia k zmenenému a doplnenému protokolu. Vzhľadom na článok 1 ods. 4
            rozhodnutia Rady a v súlade s článkom 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej
            únie je potrebné, aby Komisia predložila odporúčania Rade, ktorá poveruje Komisiu
            zúčastniť sa na rokovaniach v mene EÚ aj v súvislosti s uvedenými dodatočnými
            aspektmi. V odporúčaní sa zároveň navrhuje úprava časového harmonogramu
            poverenia s cieľom umožniť Komisii účasť na rokovaniach až do konca roku 2012.

     4.     EXISTUJÚCE USTANOVENIA ÚNIE
            Na predmet úpravy prílohy VI (opatrenia týkajúce sa výrobkov) a prílohy VII
            (nakladanie s výrobkami) sa vzťahujú právne predpisy EÚ, ktoré zahŕňajú smernicu
            Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998 týkajúcu sa kvality
            benzínu a naftových palív2 a smernicu 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch
            a použitých batériách a akumulátoroch3 (zmenenú a doplnenú smernicou
            2008/103/ES4).
            Na opatrenia na nakladanie s výrobkami, ktoré sa v súčasnosti uvádzajú
            v prílohe VII, sa vzťahuje okrem iného nariadenie (EÚ) č. 1103/20105 o označovaní
            batérií, smernica 2002/95/ES o obmedzení používania určitých nebezpečných látok
            v elektrických a elektronických zariadeniach6, smernica 2002/96/ES o odpade
            z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ)7 a smernica 2007/51/ES
            o obmedzeniach uvádzania na trh určitých meracích prístrojov obsahujúcich ortuť8.
                                          B.    ODPORÚČANIE
     Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia odporúča zmeniť a doplniť rozhodnutie Rady
     takto:
     a)     V článku 1 ods. 1 sa výrazy „2010 a 2011“ nahrádzajú výrazmi „2011 a 2012“.
     b)     Článok 1 ods. 4 sa nahrádza takto:
            „4. Rada môže obsah smerníc na rokovania kedykoľvek preskúmať. Rada môže
            zvážiť ich preskúmanie najmä v prípade relevantného vývoja v rokoch 2011 a 2012.
            Komisia na tieto účely predkladá Rade pravidelné správy o výsledku rokovaní.“
     c)     Bod 1 smerníc na rokovania uvedených v prílohe k rozhodnutiu Rady sa nahrádza
            takto:
            ,1. Komisia sa v rámci procesu rokovaní pod záštitou EHK OSN usiluje zabezpečiť
            plnenie cieľov patriacich do rozsahu pôsobnosti mandátu, ktorý Výkonný orgán
            Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov
            poskytol 17. decembra 2010 pracovnej skupine pre stratégie a preskúmanie (WSGR),
            konkrétne:

     2
           Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58.
     3
           Ú. v. EÚ L 266, 26.9.2006, s. 1.
     4
           Ú. v. EÚ L 327, 5.12.2008, s. 7.
     5
           Ú. v. EÚ L 313, 30.11.2010, s. 3.
     6
           Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 19.
     7
           Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 24.
     8
           Ú. v. EÚ L 257, 3.10.2007, s. 13.

SK                                                3                                               SK
 ---pagebreak---      „a) Pokračovať v rokovaniach s cieľom ukončiť diskusie a predložiť navrhované
     zmeny a doplnenia Protokolu o ťažkých kovoch najneskôr na 30. zasadnutí
     výkonného orgánu v roku 2012. Požiadala pracovnú skupinu, aby zvážila prípadnú
     revíziu Protokolu o ťažkých kovoch v rámci tohto rozsahu pôsobnosti:
          i)     za najdôležitejšie sa považujú všetky možnosti revízie vedúce
          k zvýšenému počtu ratifikácií protokolu, pričom sa zohľadnia možnosti
          navrhnuté pracovnou skupinou pre ťažké kovy;
          ii)    prípadné revízie textu protokolu a príloh I až VII, pričom sa zohľadnia
          možnosti navrhnuté pracovnou skupinou pre ťažké kovy, ako aj príslušné
          prijaté zmeny a doplnenia protokolu o perzistentných organických
          znečisťujúcich látkach a navrhnuté zmeny a doplnenia Göteborského protokolu
          za predpokladu, že takéto revízie neskomplikujú zvýšenie počtu ratifikácií;
          iii)   možnosti lepšieho prispôsobenia protokolu budúcemu vývoju
          vypracovaním usmerňujúceho dokumentu o najlepších dostupných technikách
          na základe prílohy III a možnosti jeho prípadnej aktualizácie.“
     b)   V súlade s požiadavkami v roku 2011 zamerať rokovania na tie navrhované
     zmeny a doplnenia, ktorých cieľom je zvýšiť počet ratifikácií a ktoré sa zaoberajú aj
     otázkami nastolenými v rámci revízie Göteborského protokolu.
     c)    Pri posudzovaní návrhov zmien a doplnení príloh VI a VII v súvislosti
     s výrobkami obsahujúcimi ortuť (na základe návrhu Európskej únie a činnosti
     pracovnej skupiny pre ťažké kovy) prihliadať na úsilie medzivládneho
     vyjednávacieho výboru pod záštitou Programu OSN pre životné prostredie vzhľadom
     na to, že tento medzivládny vyjednávací výbor sa usiluje o vypracovanie
     celosvetového právne záväzného nástroja pre ortuť vrátane výrobkov obsahujúcich
     ortuť.‘

SK                                        4                                                  SK


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2012 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/67

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2012 – 2016
   2013/C 217/17
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada prijala 13. júla 2010 odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy členských štátov alebo predsedovia vlád členských štátov sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada prijala 10. júla 2012 odporúčanie (3) týkajúce sa národného programu reforiem Rumunska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko nebolo určené za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada schválila 14. marca 2012 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Rumunsko predložilo 30. apríla 2013 svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj konvergenčný program, ktorý sa vzťahuje na roky 2012 – 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v programe, je realistický a v súlade s posúdením podľa najnovšej prognózy útvarov Komisie z jari 2013. Z dôvodu svojho značného konsolidačného úsilia a v súlade s odporúčaním Rady znížilo Rumunsko v roku 2012 svoj deficit verejných financií pod 3 %. Cieľom konvergenčného programu je dosiahnuť strednodobý cieľ –1 % HDP (predtým –0,7 % HDP), čo je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2014, čo, po prepočítaní Komisiou na základe spoločne dohodnutej metodiky, zodpovedá dosiahnutiu strednodobého cieľa do roku 2015. Štrukturálny pokrok smerom k splneniu strednodobého cieľa je v roku 2013 vyšší ako 0,5 % HDP a v roku 2014 bude na úrovni približne 0,4 %. Referenčná hodnota paktu stability a rastu pre výdavky v rámci programového obdobia bola splnená. Počiatočná realizácia úprav je naplánovaná na rok 2013 a zahŕňa opatrenia na zvýšenie príjmov vrátane zníženia počtu daňovo odpočítateľných položiek, zlepšenia zdaňovania poľnohospodárstva, zavedenia osobitného odvodu z neočakávaných ziskov po deregulácii cien plynu a zavedenia osobitnej dane z prenosu elektrickej energie a plynu. Hlavné riziká pri plnení konvergenčného programu sa týkajú ďalších možných finančných opráv spojených s čerpaním fondov EÚ alebo financovania prioritných projektov z národného rozpočtu, obnoveného hromadenia nedoplatkov, predovšetkým na úrovni miestnej samosprávy, a obmedzeného pokroku v reštrukturalizácii štátom vlastnených podnikov. Verejný dlh Rumunska je naďalej relatívne nízky – na úrovni 37,8 % HDP v roku 2012. Očakáva sa, že v roku 2014 narastie na úroveň 38,6 %, avšak v priebehu programového obdobia stále ostane značne pod prahovou úrovňou 60 % HDP.

               (10)

               Na základe žiadosti Rumunska zo 17. februára 2011 Komisia a MMF prerokovali s rumunskými orgánmi program preventívnych makroekonomických úprav. V súvislosti s preventívnou pomocou Únie sa Rumunsko zaviazalo, že zavedie komplexný program týkajúci sa hospodárskej politiky osobitne zameraný na opatrenia štrukturálnej reformy s cieľom zlepšiť fungovanie trhu práce a trhu s výrobkami a zvýšiť potenciál odolnosti a rastu rumunského hospodárstva. Týmto programom sa zároveň zabezpečilo pokračovanie fiškálnej konsolidácie, lepšie riadenie a kontrola verejných financií a zavedenie reforiem vo svojej vonkajšej politike, monetárnej politike, politike finančnej stability a politike týkajúcej sa finančných trhov. V marci 2013 Rumunsko oficiálne požiadalo o predĺženie programu MMF o tri mesiace. Zatiaľ čo možnosť čerpať finančné prostriedky v rámci programu EÚ sa na konci marca 2013 skončila, záverečné posúdenie vykonávania programu sa uskutoční do konca júna 2013.

               (11)

               Fiškálna pozícia Rumunska sa zlepšuje, pričom rozpočtový deficit klesol v roku 2012 pod úroveň 3 % a v roku 2013 sa očakáva ďalšia fiškálna konsolidácia. Nízka miera dodržiavania daňových predpisov je pre rumunský daňový systém veľkým problémom, najmä v oblasti DPH a zdaňovania práce. Environmentálne dane sú pod priemerom EÚ. Aj keď Rumunsku v krátkodobom, ani strednodobom horizonte nehrozí riziko fiškálneho stresu, v dlhodobom horizonte mu hrozí stredné riziko pre výdavky spojené s vekom. Vzhľadom na nízky podiel medzi zamestnanými prispievateľmi a ľuďmi poberajúcimi dôchodky existujú obavy súvisiace s udržateľnosťou a primeranosťou dôchodkového systému. Rumunsko je v súčasnosti jedným z dvoch členských štátov, ktoré ešte nerozhodli o zjednotení veku odchodu do dôchodku medzi mužmi a ženami, pričom podiel zamestnanosti starších pracovníkov (41,4 % v roku 2012) je výrazne nižší ako priemer EÚ. Rumunská vláda sa rozhodla pokračovať v reforme dôchodkového systému a do jej návrhu zapojiť sociálnych partnerov, čím sa zvýši ich zodpovednosť za túto reformu.

               (12)

               V sektore zdravotníctva sa v Rumunsku vyskytujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o prístup k poskytovaným službám a ich kvalitu. Je to spôsobené okrem iného neefektívnym využívaním zdrojov a slabým riadením. Reformy na zlepšenie efektívnosti sektoru zdravotníctva sa už začali, no stále je potrebné nepretržité úsilie. Nákladová efektívnosť systému by sa mohla zvýšiť znížením nadmerného využívania hospitalizácie pacientov a posilnením základnej starostlivosti a systémov odosielania na vyšetrenie.

               (13)

               Rumunsko malo v roku 2012 naďalej nízku mieru zamestnanosti a to 63,8 %, hoci tu došlo k miernemu zlepšeniu a to zvýšeniu z 62,8 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Cieľ krajiny v rámci stratégie Európa 2020 dosiahnuť do roku 2020 úroveň 70 % je naďalej výzvou. Produktivita práce v Rumunsku je stále jednou z najnižších v Únii. Kvalita služieb v oblasti aktivácie zamestnania vo verejnej správe, hľadania zamestnania a rekvalifikácie je naďalej pomerne nízka. Obmedzená administratívna kapacita neumožňuje efektívne vykonávanie aktívnych politík na trhu práce prostredníctvom kvalitných individualizovaných služieb, ani lepšiu integráciu aktívnych a pasívnych politík na trhu práce. Účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní naďalej stagnuje na veľmi nízkych úrovniach a to 1,6 % v roku 2011, ktoré sú výrazne nižšie ako je priemer EÚ, a to 8,9 %. Miera zamestnanosti a aktívnosti mladých ľudí bola v roku 2012 medzi najnižšími v Únii a to 23,9 % v prípade zamestnanosti a 30,9 % v prípade aktívnosti, pričom miera nezamestnanosti mladých ľudí bola v roku 2012 na vysokej úrovni 22,7 %. Rumunsko má vysoký a stále sa zvyšujúci podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani neštudujú, ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave a to 16,8 % v roku 2012.

               (14)

               Znižovanie chudoby naďalej ostáva veľkou výzvou. V roku 2011 hrozila chudoba a sociálne vylúčenie 40,3 % obyvateľov, čo je o takmer dve tretiny viac ako priemer EÚ (24,2 %). Mimoriadne ohrozované sú deti (49,1 %). Vplyv sociálnych transferov (s výnimkou dôchodkov) na znižovanie chudoby naďalej dosahuje výrazne nižšiu úroveň ako je priemer efektívnosti transferov v Únii, tak pre obyvateľstvo ako celok (23,7 % v Rumunsku v porovnaní s 37,5 % v EÚ v roku 2011), ako aj pre deti (22 % v porovnaní so 42,8 % v Únii). Nízka miera poberania sociálnych dávok, ich rozsah a primeranosť naďalej spôsobujú problémy pri znižovaní chudoby efektívnosťou sociálnych dávok. V nadväznosti na reformu z roku 2011 bolo v oblasti sociálnej pomoci v roku 2012 prijatých niekoľko legislatívnych predpisov. Prijatie zostávajúcich právnych predpisov bude dôležitým krokom k dokončeniu danej reformy. Prepojenie s aktivačnými opatreniami by sa však mohlo ďalej posilniť. V roku 2012 sa začalo vykonávanie Národnej stratégie integrácie Rómov, no jej výsledky sú skromné. Lepšia koordinácia medzi jednotlivými zainteresovanými stranami je potrebná na účinné vykonávanie stratégie, ako aj prideľovanie finančných prostriedkov.

               (15)

               Zákon o vzdelávaní z roku 2011, ktorý predstavuje veľkú reformu, v rámci ktorej bol stanovený dlhodobý program zvyšovania kvality vzdelávania na všetkých úrovniach, sa zatiaľ neuplatňuje v plnej miere. Na úspešné vykonanie reformy vzdelávania sa budú musieť potrebné finančné a ľudské zdroje vyčleniť na budovanie administratívnej kapacity a tvorbu politiky. Rumunsko čelí pri zvyšovaní kvality svojho systému vzdelávania a odbornej prípravy veľkej výzve. Značným problémom je predčasné ukončovanie školskej dochádzky. Rumunská miera predčasného ukončovania školskej dochádzky v roku 2012 na úrovni 17,4 % je značne nad priemerom EÚ a to 13,5 %, ako aj nad národným cieľom a to 11,3 %. Problémy pretrvávajú prevažne vo vidieckych a odľahlých oblastiach a u Rómov. Rumunsku tiež chýba vhodný mechanizmus na zbieranie údajov o osobách, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku; v tomto ohľade by mala pomôcť komplexná stratégia, ktorá sa má prijať v tomto roku. Prístup ku kvalitnému, cenovo dostupnému predškolskému vzdelávaniu a starostlivosti je naďalej problematický. Nesúlad medzi zručnosťami a dopytom trhu práce je charakteristickou črtou veľkej časti programov odbornej prípravy a programov terciárneho vzdelávania. Osobitným problémom je slabá úroveň zručností potrebných na výkon povolania. Pre vysokú mieru nezamestnanosti absolventov terciárneho vzdelávania a vysokú mieru nadmernej kvalifikácie nadobudlo ďalšie zosúladenie terciárneho vzdelávania s trhom práce vysokú prioritu. Pozitívny, hoci pomalý pokrok bol zaznamenaný pri prechode z inštitucionálnej na alternatívnu starostlivosť o deti, ktorým bola odopretá rodičovská starostlivosť, avšak stále je potrebné ďalšie úsilie.

               (16)

               V Rumunsku je hlavným predmetom obáv slabá administratívna kapacita. Verejná správa sa vyznačuje nejednotným právnym rámcom, častým uchyľovaním sa k núdzovým vyhláškam, nízkou úrovňou spolupráce medzi ministerstvami a nadmernou byrokraciou. Podkopáva ju aj nedostatok zručností, nedostatok transparentnosti pri prijímaní pracovníkov a vysoká miera striedania pracovníkov v riadiacich funkciách. Slabá administratívna kapacita zapríčiňuje aj nízke čerpanie fondov EÚ. Cieľ čerpania týchto fondov stanovený na koniec roku 2012 a dohodnutý v rámci programu finančnej pomoci EÚ sa ani zďaleka nedosiahol. Celkový objem čerpaných prostriedkov dosiahol na konci roku 2012 výšku 5,53 mld. EUR, resp. 20,2 % celkového objemu prostriedkov dostupných v rámci štrukturálnych fondov, kohézneho fondu a fondov určených pre poľnohospodárstvo. Použilo sa teda o 2,47 mld. EUR menej prostriedkov, ako bol cieľ programu stanovený na koniec roku 2012 (8 mld. EUR). Miera čerpania štrukturálnych fondov a kohézneho fondu sa zvýšila zo 7,5 % na konci apríla 2012 na 15,2 % na konci mája 2013. Na to, aby sa v roku 2013 ďalej zvyšovalo čerpanie a znižovalo riziko zrušenia viazanosti prostriedkov, sa rumunské orgány musia zamerať okrem iného na opatrenia, ktorými by sa zefektívnili systémy riadenia a kontroly fondov EÚ a posilnili administratívne kapacity systému verejného obstarávania.

               (17)

               Rumunsko čelí viacerým výzvam v oblasti hospodárskej konkurencieschopnosti, keďže produktivita priemyslu a sektoru služieb je aj naďalej nízka. Hlavnými problémami sú slabo rozvinuté podnikateľské prostredie a nízka podpora výskumu a vývoja. Zlepšenie podnikateľského prostredia by sa malo začleniť do širšej, koherentnej stratégie na zavedenie elektronickej verejnej správy s cieľom podporovať administratívne prostredie transparentnosti a právnej istoty a zabezpečiť lepšie poskytovanie verejných služieb online. Rumunsko by tiež malo vyvinúť úsilie o uľahčenie prístupu k financovaniu a zníženie administratívnej záťaže pre malé a stredné podniky (MSP). Intenzita výskumu a vývoja je mimoriadne nízka a to 0,48 % v roku 2011 a efektívnosť a účinnosť investícií sa musí výrazne zlepšiť. Investori investujúci do výskumu a vývoja musia uprednostňovať činnosti, ktoré majú potenciál pritiahnuť súkromné investície. Rumunsko by tiež malo posilniť svoj rámec pre práva duševného vlastníctva, a to s cieľom zvýšiť komercializáciu výsledkov výskumu.

               (18)

               Rumunsko má nízku úroveň hospodárskej súťaže a efektívnosti v energetickom sektore a v sektore dopravy. Veľkú výzvu predstavuje neefektívnosť a netransparentné riadenie štátnych podnikov v týchto sektoroch. Ďalšou hlavnou výzvou je zvyšovanie energetickej efektívnosti v budovách, systéme centralizovaného zásobovania teplom, priemysle a doprave. Rumunsko má tretiu najvyššiu spotrebu energie v hospodárstve v Únii a jeho spotreba energie je 2,5-krát vyššia ako priemer EÚ. Takisto má tretiu najvyššiu mieru emisií uhlíka v hospodárstve v Únii. Obytné budovy v Rumunsku spotrebovávajú osemkrát viac energie ako je priemer v EÚ 15 vzhľadom na neefektívny systém centralizovaného zásobovania teplom a neprimerané zateplenie budov. Začlenenie rumunského trhu s elektrickou energiou a plynom do trhov EÚ ostáva nedokončené a stále je potrebné vybudovať cezhraničné prípojky plynu.

               (19)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Rumunska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 8.

               (20)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Dokončiť program finančnej pomoci EÚ/MMF.

               2.

               Zabezpečiť rastovo orientovanú fiškálnu konsolidáciu a vykonávať rozpočtovú stratégiu v roku 2013 a v nasledujúcich rokoch tak, ako bola naplánovaná, čím sa zaručí dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2015. Zlepšiť výber daní zavedením komplexnej stratégie na zabezpečenie dodržiavania daňových predpisov a na boj proti nelegálnej práci. Súčasne preskúmať spôsoby, ako zvýšiť využívanie environmentálnych daní. Pokračovať v reforme dôchodkového systému začatej v roku 2010 zjednotením veku odchodu do dôchodku mužov a žien a podporou zamestnateľnosti starších pracovníkov.

               3.

               Pokračovať v reformách v sektore zdravotníctva s cieľom zvýšiť jeho efektívnosť, kvalitu a dostupnosť, najmä pre znevýhodnených ľudí a ľudí z odľahlých a izolovaných komunít. Znížiť nadmerné využívanie nemocničnej starostlivosti, a to aj posilnením ambulantnej zdravotnej starostlivosti.

               4.

               Zvýšiť účasť na trhu práce, ako aj zamestnateľnosť a produktivitu pracovnej sily revíziou a posilnením aktívnych politík trhu práce, poskytovať odbornú prípravu a personalizované služby a podporovať celoživotné vzdelávanie. Posilniť kapacitu národného úradu práce v záujme zvýšenia kvality a rozsahu jeho služieb. S cieľom bojovať proti nezamestnanosti mladých ľudí urýchlene zaviesť národný plán pre zamestnanosť mládeže, a to aj prostredníctvom napríklad systému záruk pre mladých ľudí. Na zníženie chudoby zlepšiť účinnosť a efektívnosť sociálnych transferov s osobitným zameraním na deti. Dokončiť reformu sociálnej pomoci prijatím príslušných právnych predpisov a posilnením ich prepojenia s aktivačnými opatreniami. Dosiahnuť pri vykonávaní Národnej stratégie integrácie Rómov konkrétne výsledky.

               5.

               Urýchliť reformu vzdelávania a zároveň vybudovať administratívnu kapacitu na ústrednej i miestnej úrovni a zhodnotiť vplyv reforiem. Zintenzívniť reformy v odbornom vzdelávaní a príprave. Ďalej zosúladiť terciárne vzdelávanie s potrebami trhu práce a zlepšiť prístup pre znevýhodnených ľudí. Zaviesť národnú stratégiu v oblasti predčasného ukončovania školskej dochádzky zameranú na lepší prístup ku kvalitnému predškolskému vzdelávaniu, aj pre Rómske deti. Urýchliť prechod z inštitucionálnej na alternatívnu starostlivosť o deti, ktorým bola odopretá rodičovská starostlivosť.

               6.

               Posilniť správu a kvalitu inštitúcií a verejnej správy, najmä zlepšením kapacity na strategické a rozpočtové plánovanie, zvýšením odbornosti pracovníkov verejných služieb prostredníctvom lepšieho riadenia ľudských zdrojov a posilnením mechanizmov koordinácie medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Výrazne zlepšiť kvalitu právnych predpisov, a to využívaním posúdení vplyvu a systémových hodnotení. Zintenzívniť úsilie o urýchlenie čerpania prostriedkov z fondov EÚ, najmä posilnením riadiacich a kontrolných systémov a zlepšením verejného obstarávania.

               7.

               Zlepšiť a zjednodušiť podnikateľské prostredie, najmä prostredníctvom zníženia administratívnej záťaže pre MSP a implementáciou koherentnej stratégie na zavedenie elektronickej verejnej správy. Uľahčiť a diverzifikovať prístup k financovaniu pre MSP. Zabezpečiť užšie prepojenia medzi výskumom, inováciami a priemyslom, najmä uprednostňovaním výskumných a vývojových činností, ktoré majú potenciál pritiahnuť súkromné investície. Zintenzívniť snahu zlepšiť kvalitu, nezávislosť a efektívnosť súdnictva pri riešení prípadov a účinnejšie bojovať proti korupcii.

               8.

               Podporovať hospodársku súťaž a efektívnosť v sieťových odvetviach zabezpečením nezávislosti a kapacity národných regulačných orgánov a nepretržitou reformou riadenia a správy štátnych podnikov v energetickom sektore a v sektore dopravy. Prijať komplexný dlhodobý plán v oblasti dopravy a zlepšiť širokopásmovú infraštruktúru. Pokračovať v odstraňovaní regulovaných cien za plyn a elektrickú energiu a zlepšovať energetickú efektívnosť. Zlepšiť cezhraničné začlenenie energetických sietí a zintenzívniť implementáciu projektov na prepojenie plynových potrubí.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 72.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 19. marca 2007 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (šiesty ERF) za rozpočtový rok 2005

text:
               8.5.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 103/1

      ODPORÚČANIE RADY

   z 19. marca 2007
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (šiesty ERF) za rozpočtový rok 2005
   (2007/C 103/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na tretí dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 8. decembra 1984 (1),
   so zreteľom na vnútornú dohodu 86/126/EHS o financovaní a správe pomoci Spoločenstva (2), a najmä na jej článok 29 ods. 3,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 11. novembra 1986 uplatniteľné na šiesty Európsky rozvojový fond (šiesty ERF) (3), a najmä na jeho články 66 až 73,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách šiesteho ERF k 31. decembru 2005 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2005 spolu s odpoveďami Komisie (4),
   keďže

               (1)

               Podľa článku 29 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie šiesteho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady,

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií šiesteho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2005 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadom vykonávania operácií šiesteho ERF za rozpočtový rok 2005.

      V Bruseli 19. marca 2007

            Za Radu

            predseda

         H. SEEHOFER

      (1)  Ú. v. ES L 86, 31.3.1986, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 86, 31.3.1986, s. 210. Dohoda zmenená a doplnená rozhodnutím 86/281/EHS (Ú. v. ES L 178, 2.7.1986, s. 13).

      (3)  Ú. v. ES L 325, 20.11.1986, s. 42.

      (4)  Ú. v. EÚ C 263, 31.10.2006, s. 205.


				|

		52013DC0393

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Poľsku /* COM/2013/0393 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií v Poľsku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty vyhýbajú
nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade
s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva (ZES) Rada 7. júla 2009 rozhodla, že v Poľsku
existoval nadmerný deficit a v súlade s článkom 104 ods. 7 ZES
a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o
urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[1] vydala odporúčanie na
odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2012[2]. S cieľom znížiť
deficit verejných financií pod hranicu 3 % HDP vierohodným
a udržateľným spôsobom bolo poľským orgánom odporučené, aby
v roku 2009 vykonali plánované stimulačné fiškálne opatrenia,
zabezpečili počnúc rokom 2010 priemernú ročnú štrukturálnu
úpravu rozpočtu vo výške aspoň 1¼ % HDP, vymedzili podrobné
opatrenia potrebné na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu do roku
2012 a zaviedli reformy, ktoré by v nadchádzajúcich rokoch obmedzili
primárne bežné výdavky. Rada stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení
na 7. januára 2010.
(4)       Komisia 3. februára 2010
dospela k záveru, že na základe prognózy jej útvarov z jesene 2009
Poľsko prijalo potrebné opatrenia v súlade s odporúčaním
Rady zo 7. júla 2009 s cieľom znížiť deficit verejných financií
pod referenčnú hodnotu 3 % HDP a vyjadrila presvedčenie, že
v rámci postupu pri nadmernom deficite preto neboli potrebné žiadne
ďalšie kroky. Na základe vlastnej prognózy z jesene 2011 dospela
Komisia k názoru, že Poľsko nesmeruje k splneniu cieľov a vyžiadala
si dodatočné opatrenia, ktoré Poľsko zabezpečilo. Dňa
11. januára 2012 teda Komisia potvrdila, že poľské orgány podnikli
účinné kroky v záujme včasnej a udržateľnej nápravy
nadmerného deficitu a že v prípade Poľska nie je aktuálne
potrebné podnikať ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite[3].
(5)       Na základe článku 3 ods.
5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie
rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku
126 ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté účinné opatrenia a po prijatí uvedeného
odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti
so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na verejné financie. Výskyt
neočakávaných nepriaznivých ekonomických udalostí so zásadnými
nepriaznivými rozpočtovými účinkami sa posúdi na základe ekonomickej
prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie Rady.
(6)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby príslušnému
členskému štátu predložila odporúčanie s cieľom
odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote. V odporúčaní
sa musí stanoviť maximálny termín šesť mesiacov na to, aby príslušný
členský štát prijal účinné opatrenia na odstránenie nadmerného
deficitu. V odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu by Rada navyše
mala požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov,
ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie,
v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t.
j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení
vo výške referenčnej hodnoty na úrovni minimálne 0,5 % HDP.
(7)       Podľa prognózy útvarov
Komisie z jari 2009, ktorá tvorila základ pre odporúčanie Rady
podľa článku 104 ods. 7 ZES zo 7. júla 2009, sa očakávalo,
že poľské hospodárstvo v roku 2010 narastie o 0,8 %, pričom
roky 2011 a 2012 už uvedená prognóza nezahŕňala. V roku 2009
narástol reálny HDP o 1,6 %, k čomu došlo najmä vďaka
uvoľneniu fiškálnej a menovej politiky, prílivu finančných
prostriedkov EÚ na financovanie investícií do infraštruktúry a oslabeniu meny.
Zvýšenie vývozu a obnovenie domáceho dopytu viedli v rokoch 2010
a 2011 k oživeniu, keď HDP vzrástol o 3,9 % v roku 2010 a
o 4,5 % v roku 2011, a teda rast HDP v roku 2010 bol výrazne nad
úrovňou 0,8 % HDP, ktorá sa očakávala v prognóze útvarov
Komisie z jari 2009. V prognóze útvarov Komisie z jari 2009, v ktorej
sa očakávalo uzatvorenie produkčnej medzery po období zahrnutom
v prognóze, sa implicitne predpokladalo, že poľská ekonomika bude
v nadchádzajúcich rokoch rásť tempom, ktoré sa bude blížiť
potenciálnemu tempu jej rastu. Poľská ekonomika však v roku 2012 prudko
spomalila a rast reálneho HDP predstavoval 1,9 %. Konsolidácia
rozpočtu, nevýrazný rast úverov a nezáujem domácností o nákup
nehnuteľností brzdili investície, najmä do stavebníctva. Celkovo bola v období
2009 – 2012 hospodárska aktivita Poľska pomerne pevná napriek
tomu, že rast reálneho HDP zaostal v roku 2012 za potenciálom, čo
bolo spôsobené najmä svetovou hospodárskou a finančnou krízou.
(8)       V prognóze útvarov Komisie
z jari 2013 sa na rok 2013 predpokladá rast reálneho HDP len vo výške
1,1 %. Súkromná spotreba sa má podľa prognózy v dôsledku poklesu
zamestnanosti, spomalenia rastu miezd a obnovovania úspor domácností
zvýšiť o 0,8 %. Trend tvorby hrubého fixného kapitálu, najmä
v odvetví výstavby infraštruktúry, má aj naďalej zostať v
negatívnych hodnotách a zaznamenať pokles o 2,6 %, čo
signalizuje ďalšiu fiškálnu konsolidáciu, slabý vonkajší dopyt
a nevýrazný rast úverov. V roku 2014 sa očakáva určité
oživenie ekonomiky sprevádzané rastom reálneho HDP vo výške 2,2 %, nie je
však vylúčené, že rast bude pomalší alebo rýchlejší v závislosti od
rýchlosti globálneho živenia.
(9)       Deficit verejných financií
vyskočil v roku 2009 na 7,4 % HDP
(z 3,7 % HDP v roku 2008), a to v dôsledku rozsiahleho
súboru fiškálnych stimulačných opatrení a silnej vnútornej dynamiky
výdavkov vychádzajúcich z predpokladaného vysokého rastu. Po začatí
postupu pri nadmernom deficite sa konsolidačné opatrenia v roku 2010
zamerali na mzdové náklady vo verejnom sektore, bežné výdavky a zvýšenie
spotrebných daní. Napriek týmto konsolidačným opatreniam, ktoré
predstavovali 0,6 %, vzrástol v roku 2010 celkový deficit na
7,9 % HDP, čo bolo vyvolané podstatným nárastom verejných
investícií (0,4 % HDP) a medzispotreby (0,5 % HDP). Od
roku 2011 má na celkové deficity vplyv pokračujúce úsilie
o konsolidáciu vrátane škrtov v príspevkoch do systému sociálneho
zabezpečenia prevedených do otvorených penzijných fondov, zvýšenia sadzieb
DPH a príjmovo prínosných zmien ostatných daní, zavedenia dočasného
výdavkového pravidla a škrtov vo výdavkoch na aktívne politiky v oblasti
trhu práce. Celkový deficit sa tak v roku 2011 znížil na 5 % HDP.
(10)     Deficit verejných financií
dosiahol v roku 2012 podľa aktuálnych údajov uvedených
v oznámení Eurostatu z apríla 2013 úroveň 3,9 % HDP.
Výsledný deficit za rok 2012 je vyšší ako očakávaných 3,5 % HDP,
ktoré verejne oznámili poľské orgány v septembri 2012. Najmä úrokové
náklady a sociálne transfery boli oproti predpokladom vyššie. Na strane príjmov
boli oproti prognóze výrazne nižšie nepriame dane, najmä DPH. Ešte horšiemu
výsledku sa predišlo vďaka nižšej miere realizácie verejných investícií,
čo sa čiastočne vyvážilo nižšími prijatými kapitálovými
prevodmi.
(11)     V prognóze útvarov
Komisie z jari 2013 sa na rok 2013 predpokladá deficit verejných financií
vo výške 3,9 % HDP (v porovnaní s poľským cieľom
pre deficit stanoveným na 3,5 % HDP) a vo výške 4,1 % HDP
v roku 2014 za predpokladu, že nedôjde k žiadnej zmene politiky.
Zohľadnenie dodatočných opatrení obsiahnutých v aktualizácii
konvergenčného programu Poľska z roku 2013, ktoré boli zverejnené po
dátume uzávierky prognózy útvarov Komisie z jari 2013, len ťažko
zmení toto posúdenie. Pokiaľ ide o rok 2013, konvergenčný program
nezahŕňa nové diskrečné opatrenia. Hoci konvergenčný
program počíta namiesto zníženia sadzieb DPH s ich zachovaním na
súčasnej úrovni, zahrnutie tohto opatrenia by podľa odhadov Komisie
znížilo deficit v roku 2014 na 3,7 % HDP. Preto sa prognóza útvarov
Komisie z jari aktualizovala a uvedené opatrenia boli zahrnuté do
konvergenčného programu, aby bol k dispozícii presný základný scenár pre
nové odporúčanie.
(12)     Hlavným rizikom nepriaznivého
vývoja v oblasti rozpočtových cieľov v roku 2013
a v ďalších rokoch je podľa minulých skúseností silný
procyklický charakter príjmov z nepriamych a priamych daní, ktorý je pod
úrovňou štandardnej elasticity príjmov použitej v prognóze. Konkrétne
k tomu došlo v roku 2012, kedy napriek zvýšeniu základu dane poklesli
príjmy z nepriamych daní v dôsledku zvýšenia náhrad a nedoplatkov
DPH.
(13)     Štrukturálny deficit poklesol
z 8,3 % HDP v roku 2010 na 5,4 % HDP v roku
2011 a na 3,8 % HDP v roku 2012. Konsolidačné opatrenia
vykonané počas tohto obdobia boli zacielené najmä na nepriame dane,
príspevky v invalidite, príspevky do otvorených dôchodkových fondov,
mzdové náklady vo verejnom sektore (okrem miestnej samosprávy)
a medzispotrebu. Tieto opatrenia boli rozsiahle a týkali sa tak
strany príjmov, ako aj strany výdavkov. Kumulatívne dosiahli hodnotu
2,1 % HDP v roku 2011 a hodnotu 1,6 % HDP v roku
2012.
(14)     Priemerné ročné zjavné fiškálne
úsilie za obdobie rokov 2010 – 2012 sa odhaduje na
1,5 % HDP. Po významnej úprave výšky rastu potenciálneho výstupu
smerom nahor od času, v ktorom bolo vydané odporúčanie (–0,3
perc. bodu), a vzhľadom na to, že príjmy rástli nižším tempom, než by
naznačoval rast HDP na základe štandardnej elasticity (+0,4 perc. bodu),
priemerné ročné upravené štrukturálne úsilie (1,6 % HDP)
prekračuje odporúčané priemerné ročné fiškálne úsilie
(1¼ % HDP) za obdobie rokov 2010 – 2012. V rámci
vzostupného prístupu sa odhaduje rozsah konsolidačných opatrení na úrovni
okolo 4,3 % HDP za obdobie rokov 2010 –2012. Poľsko teda
prijalo účinné opatrenia.
(15)     Podľa správy Európskej
komisie o fiškálnej udržateľnosti z roku 2012 nie je Poľsko
v krátkodobom horizonte vystavené riziku fiškálneho tlaku. Krajina je
v súvislosti s udržateľnosťou vystavená strednému riziku
v strednodobom horizonte a slabému riziku v dlhodobom horizonte
za predpokladu, že plány fiškálnej konsolidácie sa v plnej miere vykonajú.
Správa o starnutí obyvateľstva z roku 2012 naznačuje
obmedzený predpokladaný nárast celkových verejných výdavkov súvisiacich so
starnutím za obdobie rokov 2010 – 2060. Poľsko však stále
potrebuje vykonať politiky podporujúce dlhodobú udržateľnosť,
ale toto úsilie je pod úrovňou priemerného zlepšenia požadovaného pre EÚ
ako celok.
(16)     Verejný dlh klesol v roku 2012
na 55,6 % HDP z 56,2 % HDP v roku 2011 vďaka
rozsiahlemu zosúladeniu dlhu a deficitu. V prognóze útvarov Komisie
z jari 2013 sa predpokladá nárast na 57 ½ % HDP v roku 2013
a na takmer 59 % HDP v roku 2014 za predpokladu, že nedôjde
k žiadnej zmene politiky.
(17)     V záujme zníženia
deficitu pod hranicu 3 % HDP do roku 2013 (teda lehota na zníženie deficitu sa
predĺži o jeden rok) sa vyžaduje štrukturálne úsilie vo výške najmenej 1,4
% HDP. Také ročné úsilie by bolo vyššie než úsilie požadované
podľa odporúčania Rady zo 7. júla 2009 (1¼ % HDP),
a to aj napriek skutočnosti, že fiškálne riziko od roku 2009 pokleslo
vzhľadom na to, že celkový deficit je na oveľa nižšej úrovni
a dlh zostáva pod hranicou 60 %. Vzhľadom na to je možné si
dovoliť progresívnejšiu konsolidáciu, čo by tiež znížilo výstupné
náklady, ktoré by v prípade nutnosti korekcie v roku 2013 boli rozsiahle.
Bolo by to tak najmä z toho dôvodu, že čas na prijatie požadovaných
opatrení, ktorý je k dispozícii po vydaní odporúčania, by bol obmedzený.
Preto je potrebné ich časovo odstupňovať, aby bolo možné
dosiahnuť vplyv vo výške okolo 1 % HDP počas celého roku.
(18)     Vzhľadom na uvedené
skutočnosti a v súlade s pravidlami Paktu stability a rastu je
opodstatnené predĺžiť lehotu na odstránenie nadmerného deficitu do
dvoch rokov.
(19)     Odstránenie nadmerného
deficitu do roku 2014 by zodpovedalo priebežným cieľom v oblasti
celkového deficitu, a to konkrétne 3,6 % HDP pre rok 2013
a 3,0 % HDP pre rok 2014. Základné zlepšenie štrukturálneho
rozpočtového salda vyplývajúce z týchto cieľov je 0,8 % HDP v
roku 2013 a 1,3 % HDP v roku 2014. To poukazuje na potrebu
dodatočných opatrení na úrovni 0,4 % HDP v roku 2013
a 0,4 % HDP v roku 2014, okrem tých, ktoré už boli zahrnuté
v prognóze z jari a v aktualizácii konvergenčného
programu s odhadovaným vplyvom na rozpočet vo výške 0,25 % v roku
2013 a 0,4 % HDP v roku 2014.
(20)     Poľsko spĺňa
podmienky na predĺženie termínu na odstránenie nadmerného deficitu
verejných financií v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č.
1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri
nadmernom schodku,
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
(1)
Poľsko by malo odstrániť súčasný
nadmerný deficit najneskôr do roku 2014.
(2)
Poľsko by malo dosiahnuť celkový deficit
vo výške 3,6 % HDP v roku 2013 a 3,0 % HDP v roku 2014, čo je v
súlade s medziročným zlepšením štrukturálneho salda vo výške najmenej
0,8 % v roku 2013 a 1,3 % HDP v roku 2014 na základe
aktualizovanej prognózy útvarov Komisie z jari 2013.
(3)
Poľsko by malo dôsledne vykonať
opatrenia, ktoré sa už prijali, a doplniť ich dodatočnými
opatreniam, ktoré by boli dostatočné v záujme odstránenia nadmerného
deficitu najneskôr do roku 2014.
(4)
Rada stanovuje Poľsku lehotu v trvaní do
[1. októbra 2013], aby prijalo účinné opatrenia a aby
v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č.
1467/97 predložilo podrobnú správu o konsolidačnej stratégii, ktorú
plánuje v záujme dosiahnutia týchto cieľov.
Okrem toho poľské orgány by mali i)
zlepšiť kvalitu verejných financií, najmä prostredníctvom minimalizácie
znižovania investícií do infraštruktúry, ktoré podporujú rast,
a prostredníctvom dôkladného preskúmania sociálnych výdavkov a ich
efektívnosti, ii) zlepšiť daňovú disciplínu a zvýšiť
efektívnosť daňovej správy a iii) zabezpečiť väčšiu
záväznosť a transparentnosť inštitucionálneho rámca verejných
financií, a to aj prostredníctvom rýchleho prijatia trvalého výdavkového
pravidla o štátnom rozpočte. Napokon v záujme
zaručenia úspechu fiškálnej konsolidačnej stratégie bude dôležité
podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými štrukturálnymi reformami
v súlade s odporúčaniami Rady, ktoré boli Poľsku adresované
v kontexte európskeho semestra. Nad rámec správy uvedenej
v odporúčaní 4 by mali poľské orgány podávať správu
o pokroku pri vykonávaní týchto odporúčaní v rámci samostatnej
kapitoly konveregenčných programov, pokým sa nedosiahne úplné odstránenie
nadmerného deficitu.
Toto odporúčanie je určené
Poľskej republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Všetky dokumenty týkajúce sa
postupu pri nadmernom deficite v Poľsku môžete nájsť na webovej
stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm
[3]               Oznámenie Komisie Rade pod
názvom „Posúdenie plnenia rozpočtu v súvislosti s prebiehajúcimi postupmi
pri nadmernom deficite po jesennej prognóze Komisie z roku 2011“, COM(2012) 4
final, 11.1.2012.