               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 260 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Francúzska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Francúzska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  5
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francúzska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej určila Francúzsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Francúzsku na rok 2015
                  9
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že vo Francúzsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. Najmä v kontexte nízkeho rastu a nízkej inflácie spolu so slabou ziskovosťou spoločností a vzhľadom na doposiaľ nedostatočnú politickú reakciu došlo k významnému zvýšeniu rizík vyplývajúcich zo zhoršenia cenovej aj necenovej konkurencieschopnosti, ako aj z vysokej a rastúcej zadlženosti, a to najmä verejného dlhu. Potreba opatrení na zníženie rizika nepriaznivých účinkov na francúzsku ekonomiku a rizika negatívnych účinkov presahovania do hospodárskej a menovej únie, a to vzhľadom na jeho veľkosť, je obzvlášť veľká.

               (7)Francúzsko 30. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Francúzsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2015 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit do roku 2017 v súlade s odporúčaním Rady z 10. marca 2015 a dosiahnuť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP – do roku 2018
                  10
               . Hoci vláda plánuje dodržať ciele celkového deficitu stanovené Radou, fiškálne úsilie plánované v rokoch 2016 a 2017 je pod odporúčanou úrovňou. V programe stability Francúzska na rok 2015 vláda očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol na úrovni 97 % v roku 2016 a potom v roku 2018 klesne na 95,5 % HDP. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľov deficitu od roku 2016 však nie sú dostatočne konkretizované. Vychádzajúc z prognózy Komisie z jari 2015 bude cieľ celkového deficitu na rok 2015 na úrovni 3,8 % HDP, čím sa dodrží cieľ vo výške 4 % HDP. Fiškálne úsilie očakávané pre uvedený rok však bude nižšie než to, ktoré odporúčala Rada
                  11
               . Pokiaľ ide o rok 2016, za predpokladu scenára nezmenenej politiky podľa prognózy Komisie dosiahne celkový deficit úroveň 3,5 % HDP, čo je nad odporúčaným cieľom vo výške 3,4 % HDP, a fiškálne úsilie sa tak nesplní. Z toho dôvodu budú pre rok 2016 potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Francúzsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Zásadný význam bude mať zintenzívnenie preskúmaní výdavkov a identifikácia veľkých oblastí škrtov vo výdavkoch, aby sa dosiahli očakávané výsledky. Francúzsko by malo zabezpečiť, aby ciele pre zníženie výdavkov zohľadňovali mieru inflácie, ktorá sa bude pohybovať blízko nuly. Úspory vyplývajúce z nižších nákladov na verejný dlh, než sa očakávalo, ktoré boli spôsobené nízkymi úrokovými sadzbami, by sa zároveň mali presmerovať na zníženie deficitu. Rozsiahle krátkodobé úspory navyše nemožno dosiahnuť bez toho, aby sa výrazným spôsobom neobmedzil nárast výdavkov na sociálne zabezpečenie, ktoré v roku 2014 predstavovali 26 % HDP, čo je takmer polovica všetkých výdavkov verejného sektora. V období 2015 – 2017 sa plánujú úspory výdavkov na zdravotnú starostlivosť vo výške 11 miliárd EUR, avšak na obmedzenie zvýšenia výdavkov v tejto oblasti je potrebné ďalšie úsilie. Predovšetkým existuje priestor na vykonanie ďalších opatrení obmedzovania nákladov v oblasti cien liečiv a výdavkov na nemocnice. Dôchodkový systém môže v nadchádzajúcich rokoch čeliť rastúcemu deficitu a predchádzajúce dôchodkové reformy nebudú postačovať na odstránenie jeho deficitu. Na celkový dôchodkový deficit má naďalej ťaživý vplyv najmä deficit vyplývajúci zo systémov pre štátnych úradníkov a zamestnancov štátom kontrolovaných spoločností. Na udržateľnosť dôchodkového systému má navyše veľký vplyv makroekonomická situácia, najmä situácia doplnkových dôchodkových systémov. Na obnovu finančného zdravia doplnkového dôchodkového systému sú potrebné rozhodné opatrenia.

               (10)Francúzsko vykonalo reformu miestnej správy zameranú na zvýšenie efektívnosti systému. Malo by pokračovať vo vykonávaní plánovaného zníženia grantov ústrednej štátnej správy a posilniť kontrolu výdavkov miestnej samosprávy prostredníctvom zavedenia hornej hranice ročného zvýšenia daňových príjmov miestnej samosprávy pri zohľadnení existujúcich stropov pri niekoľkých miestnych daniach. Konať je potrebné aj v snahe obmedziť zvyšovanie správnych nákladov miestnych orgánov.

               (11)Boli prijaté politické opatrenia na zníženie nákladov práce a zlepšenie ziskových marží podnikov prostredníctvom daňovej úľavy vo výške 20 miliárd EUR na konkurencieschopnosť a zamestnanosť a 10 miliárd EUR v podobe dodatočných škrtov v príspevkoch zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie plánovaných v rámci paktu zodpovednosti a solidarity. Tieto dve opatrenia predstavujú 1,5 % HDP a mali by prispieť k zníženiu medzery medzi Francúzskom a priemerom eurozóny z hľadiska daňovo-odvodového zaťaženia. Vykonávanie týchto opatrení by malo pokračovať v roku 2016, ale vzhľadom na ich vysoké náklady pre verejný rozpočet je dôležité posúdiť ich účinnosť na úrovni spoločností. Toto hodnotenie by malo osobitne zohľadniť nepružnosť, ktorá ovplyvňuje pracovný trh a trh s výrobkami, a najmä nepružnosť v oblasti miezd. Náklady na prácu za minimálnu mzdu zostávajú v porovnaní s inými členskými štátmi vysoké. Minimálna mzda sa naďalej vyvíja spôsobom, ktorý nie je prospešný pre konkurencieschopnosť a tvorbu pracovných miest. Popri tom môže jej automatická indexácia v kontexte nízkej inflácie viesť k zvýšeniu miezd nad rámec toho, čo je nevyhnutné na zachovanie kúpnej sily.

               (12)Francúzsko by malo prijať rozhodné opatrenie na odstránenie regulačných prahových hodnôt v pracovnom práve a účtovných predpisoch, ktoré obmedzujú rast francúzskych podnikov, najmä MSP. Celkovo existuje priestor na zvýšenie hospodárskej súťaže v sektore služieb, najmä odborných služieb, v maloobchode a sieťových odvetviach. Hospodársku aktivitu obmedzuje niekoľko nariadení a sadzieb pre regulované povolania. Prostredníctvom nedávneho zákona o raste, hospodárskej aktivite a rovnakých príležitostiach boli prijaté nové opatrenia na zlepšenie hospodárskej súťaže v právnických povolaniach a ich vykonávanie bude mať zásadný význam pre zabezpečenie odstránenia prekážok v praxi. Francúzsko by malo zároveň prijať opatrenia na odstránenie prekážok v iných sektoroch, najmä v zdravotníctve. Princíp obmedzeného počtu (numerus clausus) pri prístupe k zdravotníckym povolaniam stále brzdí prístup k službám a mohol by sa preskúmať bez toho, aby bola ohrozená kvalita a bezpečnosť.

               (13)V roku 2014 bol pomer daní k HDP na úrovni 45,8 % a je jedným z najvyšších v EÚ. Sadzby dane z príjmov právnických osôb sú vysoké a majú negatívny vplyv na investície francúzskych spoločností. Efektívna daňová sadzba, ktorú platia spoločnosti v priemere, je na úrovni 38,3 %, čo patrí medzi najvyššie hodnoty v EÚ. Popri ohlásenom zrušení príspevku podnikov na sociálne zabezpečenie a znížení jeho zákonnej sadzby na 28 % v roku 2020 by Francúzsko malo zintenzívniť úsilie v krátkodobom horizonte s cieľom zabezpečiť, aby bolo zdaňovanie právnických osôb prínosné pre rast a investície. Je potrebné vyvinúť úsilie na zjednodušenie daňového systému prostredníctvom odstránenia neefektívnych daní. Bolo identifikovaných viac ako 100 daní s nízkymi alebo žiadnymi výnosmi a ich odstránením by sa mohli zjednodušiť postupy pre spoločnosti a domácnosti.

               (14)Miera nezamestnanosti vo Francúzsku bola aj v roku 2014 vysoká a miera dlhodobej nezamestnanosti sa zhoršila, čo odráža slabý hospodársky rast. Celková miera nezamestnanosti bola na úrovni 10,2 %, v porovnaní s 10,3 % v roku 2013 a 7,5 % v roku 2008, pričom zasiahla najmä mladých ľudí, starších a nízko kvalifikovaných pracovníkov. Francúzsko trpí segmentáciou trhu práce, kde zmluvy na dobu určitú predstavujú stále vyšší podiel novo prijatých zamestnancov. Cieleným úsilím na zníženie úrovne segmentácie, najmä prostredníctvom vysokých sociálnych príspevkov pre zmluvy s veľmi krátkym trvaním, sa tento trend nepodarilo obmedziť. Preskúmanie právneho rámca upravujúceho pracovné zmluvy by pomohlo túto segmentáciu znížiť. Nedávne reformy vytvorili len obmedzený priestor pre zamestnávateľov na odchýlenie sa od dohôd, ktoré sa uzatvárajú na úrovni pobočky. To obmedzuje schopnosť spoločností prispôsobovať pracovnú silu podľa ich potrieb. Sektory a spoločnosti by mali byť flexibilné pri stanovovaní na individuálnom základe a po rokovaniach so sociálnymi partnermi, či by sa mal pracovný čas odchýliť od 35-hodinového pracovného týždňa. Zákon, ktorým sa vytvorili dohody na udržanie zamestnania (accords de maintien de l’emploi), nepriniesol očakávané výsledky. Len veľmi málo spoločností využilo nové dojednania pre dohody na úrovni spoločnosti pre zvýšenie flexibility pracovných podmienok. Táto schéma by mala prejsť revíziou s cieľom dať spoločnostiam väčší priestor na prispôsobenie miezd a pracovného času ich ekonomickej situácii.

               (15)Dlhodobé zhoršenie na trhu práce ovplyvnilo systém dávok v nezamestnanosti a spochybnilo udržateľnosť tohto modelu. Nový dohovor o systéme dávok v nezamestnanosti zavedený 1. júla 2014 je na zníženie deficitu nedostačujúci. Rôzne zavedené opatrenia priniesli v roku 2014 úspory vo výške 0,3 miliardy EUR. Očakáva sa, že deficit znížia v roku 2015 o ďalších 0,8 miliardy EUR, a to z 5,2 miliardy EUR na 4,4 miliardy EUR, čo povedie k ďalšiemu zvýšeniu dlhu v rámci systému na 25,9 miliardy EUR. Na zabezpečenie životaschopnosti tohto systému sú potrebné štrukturálne opatrenia. Preskúmať by sa mali najmä podmienky oprávnenosti, degresívna štruktúra dávok a miery náhrady pre pracovníkov s najvyššími mzdami.

               (16)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Francúzska a jej stanovisko
                  12
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (18)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.

               (19)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Francúzsko by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť účinné opatrenia v rámci postupu pri nadmernom deficite a trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2017 posilnením rozpočtovej stratégie, prijatím potrebných opatrení pre všetky roky a použitím všetkých neočakávaných príjmov na zníženie deficitu. Bližšie určiť škrty vo výdavkoch plánované na tieto roky a poskytnúť nezávislé hodnotenie vplyvu hlavných opatrení.

               2.Zintenzívniť úsilie o dosiahnutie účinného preskúmania výdavkov a identifikovať príležitosti na dosiahnutie úspor vo všetkých subsektoroch verejnej správy, a to aj na úrovni sociálneho zabezpečenia a miestnej samosprávy. Prijať kroky na obmedzenie zvýšenia administratívnych výdavkov miestnych orgánov. Prijať ďalšie opatrenia do marca 2016 s cieľom uviesť dôchodkový systém do rovnováhy, a najmä zabezpečiť, aby bola finančná situácia doplnkových dôchodkových systémov dlhodobo udržateľná.

               3.Zabezpečiť udržateľnosť znížení nákladov práce vyplývajúcich z daňovej úľavy na konkurencieschopnosť a zamestnanosť a z paktu zodpovednosti a solidarity, najmä prostredníctvom ich plánovaného vykonania v roku 2016. Zhodnotiť účinnosť týchto systémov v súvislosti s nepružnosťou na trhu práce a trhu s výrobkami. Na základe konzultácií so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi reformovať systém stanovovania miezd s cieľom zabezpečiť, aby sa mzdy vyvíjali v súlade s produktivitou. Zabezpečiť, aby minimálny vývoj miezd bol v súlade s cieľmi podpory zamestnanosti a konkurencieschopnosti.

               4.Do konca roku 2015 znížiť regulačné prekážky pre rast spoločností, a to najmä pomocou preskúmania kritérií týkajúcich sa veľkosti v predpisoch, aby sa zabránilo prahovým efektom. Odstrániť obmedzenia v prístupe k regulovaným povolaniam a ich vykonávaní nad rámec právnických povolaní, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke povolania od roku 2015.

               5.Zjednodušiť a zlepšiť efektívnosť daňového systému, najmä prostredníctvom odstránenia neefektívnych daňových výdavkov. Na účely podpory investícií prijať opatrenie na zníženie daní z výroby a zákonných sadzieb príjmu právnických osôb pri rozšírení daňového základu zo spotreby. Prijať opatrenia od roku 2015 na zrušenie neefektívnych daní, ktoré prinášajú malé alebo neprinášajú žiadne výnosy.

               6.Reformovať pracovné právo s cieľom poskytnúť viac motivačných faktorov pre zamestnávateľov pre uzatváranie zmlúv na dobu neurčitú. Zjednodušiť využívanie odchýlok od všeobecných právnych ustanovení na úrovni spoločností a pobočiek, najmä pokiaľ ide o dojednania o pracovnom čase. Reformovať zákon, ktorým sa vytvorili dohody na udržanie zamestnania (accords de maintien de l’emploi), do konca roka 2015 s cieľom zvýšiť ich využívanie spoločnosťami. Prijať opatrenie na reformu systému dávok v nezamestnanosti s cieľom vrátiť tento systém na udržateľnú rozpočtovú úroveň a poskytnúť viacej motivačných faktorov pre návrat do práce.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 260.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8805 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 29 final.

                     (10)
                  Vláda revidovala svoj strednodobý cieľ oproti predchádzajúcemu programu stability a chce dosiahnuť štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP oproti úrovni 0,25 %. Strednodobý cieľ sa má dosiahnuť o jeden rok neskôr, než sa predpokladalo v minuloročnom programe stability.

                     (11)
                  Posúdenie účinného opatrenia prijatého v rámci postupu pri nadmernom deficite sa vykoná po 10. júni 2015.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 335 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej neurčila Litvu za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  6
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Litva mala zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedených odporúčaní.

               (2)Správa o Litve
                  7
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 14. júla 2015, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Litva predložila 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)Litva vo svojom programe stability na rok 2016 požiadala o dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerujúcich k strednodobému cieľu v roku 2017 vo výške 0,6 % HDP s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Kým sa nedosiahne konečná dohoda, pretrváva neistota v súvislosti so súborom reformných opatrení, ako aj s ich vykonávaním. Hoci Litva má dostatočný fiškálny priestor na to, aby mohla využiť dočasnú odchýlku, nezdá sa, že by spĺňala kritérium oprávnenosti týkajúce sa vykonávania reformy, aby mohla využiť doložku o štrukturálnej reforme. Okrem toho v súčasnosti nie je možné posúdiť, či je dosah reformy odhadovaný vládou, vierohodný. Preto dosah týchto reforiem nebol doposiaľ zohľadnený v rámci požadovanej úpravy smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2017.

               (6)Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 0,8 % HDP v roku 2016 na prebytok vo výške 0,9 % HDP v roku 2019. Štrukturálne saldo sa má v roku 2016 dočasne zhoršiť pred tým, ako dosiahne strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2017, a následne zostane nad uvedenou úrovňou. Postup úprav zahŕňa systémovú dôchodkovú reformu v roku 2016, ale neodzrkadľuje plánovanú štrukturálnu reformu v roku 2017. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne z 39,9 % HDP v roku 2016 na 35,7 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľov týkajúcich sa deficitu od roku 2018 neboli doposiaľ dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá štrukturálne saldo na úrovni –1,2 % HDP v roku 2016, ktoré možno považovať za blízke strednodobému rozpočtovému cieľu, a na úrovni –0,8 % HDP v roku 2017, čo znamená, že bude nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Na základe posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 možno očakávať, že Litva dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (7)Pokles populácie v produktívnom veku spôsobený starnutím, zlým zdravotným stavom a značnou mierou čistej emigrácie môže poškodiť rastový potenciál Litvy a v konečnom dôsledku jej budúci spôsob konvergencie, pričom zároveň ohrozuje udržateľnosť jej dôchodkového systému a systému dlhodobej starostlivosti. Odhaduje sa, že do roku 2030 dôjde ku kumulatívnej strate populácie v produktívnom veku vo výške 35 %. Ak sa tento vývoj nezvráti, ohrozí to dostupnosť vhodných zdrojov pracovnej sily, udržateľnosť dlhodobého hospodárskeho rastu a systémov sociálneho zabezpečenia, najmä dôchodkového systému.

               (8)Súčasné demografické trendy podčiarkujú potrebu komplexnej reformy dôchodkového systému v Litve, ktorou by sa riešili riziká v oblasti strednodobej udržateľnosti a primeranosti súčasného dôchodkového systému. Miera chudoby medzi staršími osobami v Litve patrí k najvyšším v Európe. V súčasnosti však neexistujú žiadne indexačné mechanizmy pre dôchodky vyplácané z verejných zdrojov a výdavky na dôchodky zo systému sociálneho poistenia sú pomerne nízke. Vláda doposiaľ neprijala plány na zavedenie indexačného mechanizmu, naviazanie dôchodkového veku na strednú dĺžku života po roku 2026 a zlepšenie spôsobu, akým sa financuje základná časť dôchodkov zo systému sociálneho poistenia.

               (9)V Litve je situácia v oblasti zdravia najhoršia v Európske únii. Najmä miera úmrtnosti obyvateľstva vo vekovej skupine od 20 do 64 rokov je najvyššia v EÚ, čo má významný vplyv na potenciálne dostupnú pracovnú silu a produktivitu práce. K nedostatkom v systéme zdravotníctva patrí prílišná závislosť na nemocničnej starostlivosti a nízke výdavky na prevenciu a verejné zdravie. Je potrebné riešiť negatívny demografický vývoj.

               (10)Je dôležité, aby Litva posilnila investície do ľudského kapitálu s cieľom bojovať proti niektorým negatívnym dôsledkom zmenšujúcej sa populácie v produktívnom veku a podporiť prechod Litvy na hospodárstvo s vyššou pridanou hodnotou. Napriek tomu, že úroveň dosiahnutého vzdelania sa zvýšila, podiel žiakov s nedostatočnými základnými zručnosťami je vysoký. Malo by sa vynaložiť úsilie na zabezpečenie vysoko kvalitnej výučby, ktorá má zásadný význam v boji proti neuspokojivým výsledkom a nedostatkom vo vzdelávaní. Okrem toho existujú nedostatky v kvalite výučby vo vysokoškolskom vzdelávaní a v jeho schopnosti podporovať inovácie. Dlhotrvajúca nízka úroveň účasti na vzdelávaní dospelých podkopáva snahy o zlepšenie kvality ľudského kapitálu a zvyšovanie produktivity. V určitých odvetviach hospodárstva existujú príznaky vznikajúceho nedostatku zručností. Očakáva sa, že uvedené nedostatky zručností sa stanú v budúcnosti ešte naliehavejšími. Silný rast miezd a spomalenie rastu produktivity môžu oslabiť nákladovú konkurencieschopnosť. Preto je dôležité zlepšiť relevantnosť vzdelávania pre trh práce, zefektívniť štruktúru a financovanie systému vzdelávania, rozvinúť celoživotné vzdelávanie a zlepšiť zacielenie a účinnosť aktívnych politík trhu práce. Litva podnikla kroky na zlepšenie svojich aktívnych opatrení trhu práce a iných služieb na podporu uchádzačov o zamestnanie, ale stále existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o zameranie sa na osobitné skupiny, najmä na veľmi dlhodobo nezamestnané osoby a osoby bez potrebných zručností. Výdavky na účinné opatrenia politiky trhu práce zostávajú obmedzené a záchranné sociálne siete v Litve sú veľmi slabé. Približne 27 % obyvateľstva Litvy je ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením a v Litve panuje jedna z najvyšších nerovností príjmov v EÚ. Litovská vláda plánuje zlepšiť dosah a primeranosť dávok v nezamestnanosti a dávok sociálnej pomoci, ale doposiaľ sa neprijali príslušné právne predpisy.

               (11)Parlament prerokúva komplexnú revíziu zákonníka práce a sociálneho modelu. Zámerom je zvýšiť pružnosť vzťahov na trhu práce a zabezpečiť väčšiu istotu, ale príslušné právne predpisy ešte neboli prijaté. Dôležité je zapojenie sociálnych partnerov do vykonávania reformy a širšieho sociálneho dialógu.

               (12)Od vypuknutia hospodárskej krízy došlo pomaly k oživeniu investícií, ktoré budú v nadchádzajúcich rokoch podporované zo štrukturálnych a z investičných fondov EÚ. Napriek tomu sa vývoj a využívanie nových technológií nerozšírili do celého hospodárstva a inovácie sú na nízkej úrovni, čo brzdí rast produktivity. Súkromné investície do výskumu a inovácií sú takisto na nízkej úrovni, čo môže byť spôsobené nedostatočnými stimulmi pre podnikový výskum a inovácie a nedostatočnou spoluprácou medzi verejným a súkromným sektorom. Posilnenie súkromných investícií by mohlo zmierniť riziká súvisiace so závislosťou verejných investícií do výskumu a inovácií v Litve na štrukturálnych a investičných fondoch EÚ. Systém terciárneho vzdelávania vykazuje nedostatky, pokiaľ ide o výstupy v oblasti kvality a inovácií, pričom spolupráca so zahraničnými univerzitami a výskumnými strediskami je obmedzená. Systém výskumu a inovácií je roztrieštený a charakterizuje ho prekrývanie a duplikácia. To Litve bráni v dosiahnutí kritického množstva, pokiaľ ide o výskumné a vývojové kapacity, ktoré sú potrebné na zvýšenie inovačných znalostí. Stimuly pre inováciu a spoluprácu medzi akademickou obcou a podnikateľskou sférou je potrebné zvýšiť, a to okrem iného rozvojom ľudského kapitálu a investovaním do neho, čo by mohlo zvýšiť mieru prenosu technológií do reálnej ekonomiky. Zvýšenie obmedzenej kapacity litovských spoločností absorbovať externé poznatky a uplatňovať ich na komerčné účely by zvýšilo úroveň inovácií.

               (13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  9
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2016 a 2017 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť, aby sa odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa obmedzila len na to, čo je povolené v súvislosti so systémovou dôchodkovou reformou v rokoch 2016 a 2017. Znížiť daňové zaťaženie v prípade osôb s nízkymi príjmami presunom daňového zaťaženia na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a zlepšiť daňovú disciplínu, najmä v oblasti DPH.

               2.Posilniť investície do ľudského kapitálu a riešiť nedostatky zručností zlepšením relevantnosti vzdelávania pre trh práce, zvýšením kvality výučby a vykonávaním aktívnejších politík trhu práce a vzdelávania dospelých. Posilniť úlohu mechanizmov sociálneho dialógu. Zlepšiť výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti posilnením ambulantnej starostlivosti, prevencie chorôb a podpory zdravia. Zlepšiť dosah a primeranosť dávok v nezamestnanosti a dávok sociálnej pomoci.

               3.Prijať opatrenia na posilnenie produktivity a zlepšiť vývoj a využívanie nových technológií v celom hospodárstve. Zlepšiť koordináciu politík v oblasti inovácie a podnietiť súkromné investície, okrem iného aj rozvojom alternatívnych spôsobov financovania.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 335 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 83 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 523 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej Slovinsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca
                  7
               .

               (2)Slovinsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré sa premietlo do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (3)Správa o Slovinsku na rok 2017
                  8
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Slovinska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 22. februára 2017
                  9
               . Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Slovinsku v súčasnosti existujú makroekonomické nerovnováhy. Predovšetkým nedostatky v bankovom sektore, podnikový dlh a fiškálne riziká predstavujú slabé miesta. Vzhľadom na oživenie rastu dochádza k postupnému odstraňovaniu nerovnováh so stavovým charakterom. V podnikovom sektore došlo k podstatnému zníženiu dlhu a k oživeniu súkromných investícií aj vo forme priamych zahraničných investícií, hoci objem prichádzajúcich priamych zahraničných investícií zostáva v porovnaní s partnermi v regióne na nízkej úrovni. Verejný dlh dosiahol vrchol v roku 2015, pričom úprava smerom nadol sa očakáva v nadchádzajúcich rokoch. Pokrok v oblasti reštrukturalizácie bankového sektora sa časovo zhodoval s prudkým poklesom podielu nesplácaných úverov, ktorý ma podľa očakávaní ďalej klesať. Vláda prijala príslušné opatrenia na konsolidáciu a reštrukturalizáciu bankového sektora a na zlepšenie správy a riadenia štátnych podnikov. Potrebné sú však ďalšie politické opatrenia na odstránenie podnikového dlhu a zostávajúcich nedostatkov vo finančnom sektore, na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a na zlepšenie podnikateľského prostredia.

               (4)Slovinsko 28. apríla 2017 predložilo svoj program stability na rok 2017 a 3. mája 2017 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  10
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  11
               .

               (6)Slovinsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 očakáva, že celkový deficit sa zlepší na úroveň 0,8 % HDP v roku 2017 a potom dosiahne prebytok 0,4 % HDP v roku 2020. Podľa plánu sa má strednodobý rozpočtový cieľ – vyrovnanosť rozpočtu zo štrukturálneho hľadiska, ktorá nespĺňa požiadavky Paktu stability a rastu – dosiahnuť do roku 2020. Podľa prepočítaného
                  12
                štrukturálneho salda by sa však strednodobý rozpočtový cieľ nedosiahol v časovom rámci programu. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP v roku 2017 klesne na 77,0 % HDP a bude ďalej klesať až na úroveň 67,5 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)V programe stability na rok 2017 sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet je v rokoch 2016 a 2017 významný a je dostatočným dôkazom rozsahu a povahy týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie dosiahli v roku 2016 oprávnené dodatočné výdavky v dôsledku výnimočného prílevu utečencov 0,07 % HDP. Táto suma je nezmenená v porovnaní s návrhom rozpočtového plánu na rok 2017, ktorý potvrdil prognózy programu stability na rok 2016. Súčasťou programu stability na rok 2017 bola požiadavka na 0,07 % HDP, z ktorej Komisia vezme do úvahy dodatočný vplyv v objeme 0,01 % HDP. V ustanoveniach článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov a bezpečnostné opatrenia súvisia s mimoriadnymi udalosťami, ich vplyv na verejné financie Slovinska je výrazný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 znížila s cieľom zohľadniť tieto náklady. Pokiaľ ide o rok 2017, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2018 na základe získaných údajov, ktoré poskytnú slovinské orgány.

               (8)Rada 12. júla 2016 Slovinsku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni aspoň 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky.

               (9)Od Slovinska sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na jeho úroveň dlhu očakáva, že bude v roku 2018 ďalej pokračovať v úpravách smerom k primeranému strednodobému rozpočtovému cieľu. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu predstavuje daná úprava požiadavku, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  13
                nepresiahla 0,6 %. Zodpovedalo by to štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Podľa prognózy Slovinsko dodrží dlhové pravidlo v rokoch 2017 a 2018. Rada celkovo zastáva názor, že Slovinsko musí byť v roku 2017 pripravené prijať ďalšie opatrenia a že na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu budú v roku 2018 potrebné ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako pripomína oznámenie Komisie, ktoré je sprievodným dokumentom k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, posúdenie návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následné posúdenie výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 bude musieť náležite zohľadniť cieľ dosiahnutia zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Slovinsku. S ohľadom na cyklickú situáciu v Slovinsku má Komisia v úmysle v tomto kontexte využiť príslušný priestor na voľné uváženie. Okrem toho existuje značná neistota, pokiaľ ide o cyklickú pozíciu v konkrétnych odvetviach v Slovinsku vzhľadom na obzvlášť silný hospodársky útlm v období rokov 2008 – 2013 a práve realizované veľké štrukturálne reformy a reformy finančného sektora.

               (10)Zákon o fiškálnych pravidlách prijatý v júli 2015 zaviedol strednodobý rozpočtový rámec verejných financií. V záujme jeho sfunkčnenia treba prijať určité zmeny zákona o verejných financiách. Pôvodne sa vláda zaviazala, že revidovaný zákon o verejných financiách prijme do šiestich mesiacov od prijatia zákona o fiškálnych pravidlách. Táto lehota však bola niekoľkokrát posunutá a revidovaný zákon ešte nebol predložený parlamentu na prerokovanie. Revidovaný zákon o verejných financiách predstavuje jeden z právnych nástrojov na transponovanie smernice EÚ 2011/85 o požiadavkách na vnútroštátne rozpočtové rámce do vnútroštátneho práva, čo boli členské štáty povinné vykonať do konca roka 2013. Členovia fiškálnej rady boli vymenovaní 21. marca 2017.

               (11)Vysoký verejný dlh na úrovni 79,7 % HDP v roku 2016 je jedným zo zdrojov slabých miest verejných financií v Slovinsku. Obyvateľstvo krajiny starne rýchlejšie než obyvateľstvo väčšiny členských štátov. Slovinsko čelí veľkým rizikám, pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, a jeho ukazovateľ medzery dlhodobej udržateľnosti je najvyšším spomedzi všetkých členských štátov EÚ, čo vyplýva z predpokladaného zvýšenia verejných výdavkov na dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť.

               (12)Vláda predložila návrhy na reformu systému zdravotnej starostlivosti. Návrh zákona o zdravotnej starostlivosti a zdravotnom poistení, ktorý je ústredným prvkom reformy, bol predložený na verejnú konzultáciu vo februári 2017 a podľa plánov má byť postúpený Štátnemu zhromaždeniu do leta 2017. Dôležité je, aby sa tento plánovaný časový rámec dodržal, vďaka čomu by tento návrh mohol nadobudnúť podobu zákona ešte v roku 2017. V decembri 2016 boli predložené návrhy na zmenu zákona o zdravotníckych službách a zákona o právach pacientov a bol prijatý nový zákon o lekárňach. K pretrvávajúcim výzvam patrí správa a riadenie a výkonnosť nemocníc, primárna starostlivosť ako prvotný kontakt pred nemocničnou starostlivosťou, systémy nemocničných platieb, hodnotenia zdravotníckych technológií a informačné systémy. Okrem toho sa naďalej vo veľkej miere nevyužívajú výhody centralizovaného verejného obstarávania zdravotníckych produktov a služieb, hoci sa pripravuje nové centralizované verejné obstarávanie liekov, vďaka ktorému by sa obstarávanie mohlo stať transparentnejším a nákladovo efektívnejším. Ďalšou z veľkých výziev je napredovanie reformy dlhodobej starostlivosti. Doteraz v Slovinsku neexistuje integrovaný systém dlhodobej starostlivosti. Vo fáze príprav sa nachádza pilotný projekt na určenie potrieb dlhodobej starostlivosti.

               (13)Vláda v apríli 2016 prijala bielu knihu o dôchodkoch a začala verejnú konzultáciu o budúcnosti dôchodkového systému. Stále však chýbajú konkrétne legislatívne návrhy. Medzi budúce výzvy patrí zaistenie dlhodobej udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému prispôsobením zákonného veku odchodu do dôchodku zvýšeniu strednej dĺžky života a podporovaním neskoršieho odchodu do dôchodku, zvýšenie miery pokrytia doplnkových dôchodkových systémov, vhodné riešenia pre rozdielne kariérne postupy a zníženie rizika chudoby v starobe.

               (14)Zlepšuje sa situácia na trhu práce a vývoj v sociálnej oblasti. Došlo k oživeniu v oblasti vytvárania pracovných miest, pričom nezamestnanosť sa znižuje. Počet ľudí vystavených riziku chudoby a sociálneho vylúčenia sa znížil, ale naďalej je nad priemerom EÚ v prípade starších osôb. Zlepšujúca sa situácia na trhu práce ponúka možnosť zamestnať starších pracovníkov, avšak ich miera účasti je aj naďalej nízka. V posledných rokoch vo zvýšenej miere dochádza k odchodu do dôchodku priamo zo systému poistenia v nezamestnanosti. Dlhodobá nezamestnanosť zostáva nad predkrízovými úrovňami a predstavuje viac než polovicu všetkých nezamestnaných. Viac než 40 % všetkých dlhodobo nezamestnaných osôb je vo veku nad 50 rokov a takmer polovica z nich je nezamestnaná dva alebo viac rokov. Spolu so sociálnymi partnermi bola pripravená a prerokovaná analýza, ako aj akčný plán, ktorého cieľom je zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov. Včasné uskutočnenie tohto akčného plánu môže pomôcť zvýšiť aktiváciu starších pracovníkov. Miera zamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov je naďalej nízka a výrazne pod predkrízovou úrovňou a priemerom EÚ. Aktuálnym prístupom je naďalej plán realizácie aktívnej politiky trhu práce prijatý v januári 2016, pričom výdavky v tejto oblasti zostávajú na nízkej úrovni. Starší a nízkokvalifikovaní pracovníci zostávajú nedostatočne zastúpení v opatreniach aktívnej politiky trhu práce. Segmentácia trhu práce je naďalej výzvou, napriek tomu, že v roku 2013 sa uskutočnila reforma.

               (15)Hoci je objem nesplácaných úverov stále vysoký, stabilne sa znižuje. Národná banka Slovinska zaviedla viacero opatrení, ktoré banky motivujú udržateľne znižovať svoje nesplácané úvery. Tlaky na znižovanie dlhu sa začali uvoľňovať, ale úverové toky pre firmy aj naďalej slabnú. Pokrok pri znižovaní dlhu bol v jednotlivých podnikoch nerovnomerný. Konsolidácia a reštrukturalizácia bankového sektora napreduje fúziou troch bánk, ku ktorej došlo v roku 2016. Privatizácia subjektu Nova Ljubljanska Banka sa má podľa plánov uskutočniť do decembra 2017. Pozmenením legislatívneho rámca sa ďalej posilnili kapacity Spoločnosti pre správu aktív bánk v oblasti reštrukturalizácie podnikov. Podiel nesplácaných úverov medzi malými a strednými podnikmi (MSP) je naďalej vysoký. Na odstránenie tohto problému bol za pomoci Svetovej banky vypracovaný systémový prístup k zníženiu podielu nesplácaných úverov MSP. Okrem toho vláda prijala zákon, na základe ktorého sa vytvorí centrálny register úverov s cieľom umožniť efektívnejšie riadenie rizík a znížiť riziko zadlženosti.

               (16)Prístup podnikov s náležitou úverovou bonitou k alternatívnym zdrojom financovania je veľmi obmedzený. Slovinský podnikateľský fond a Slovenska izvozna in razvojna banka (banka SID) zaviedli predovšetkým nové dlhové nástroje pre MSP vrátane takých opatrení, ako sú mikroúvery. Slovinský podnikateľský fond v roku 2016 zaviedol systém zárodkového kapitálu, do ktorého sa zapojilo takmer 50 príjemcov spomedzi MSP. Jedným z hlavných zdrojov doplnkového financovania, doteraz do veľkej miery nevyužitého, by mohli byť ďalšie alternatívne finančné nástroje vrátane rizikového kapitálu a vlastného imania s využitím európskych štrukturálnych a investičných fondov.

               (17)Určitý pokrok sa dosiahol v rámci vykonávanej stratégie rozvoja verejnej správy na roky 2015 – 2020. Došlo však k ďalšiemu odkladu niektorých konkrétnych opatrení, ako je napríklad prijatie zákona o verejnej službe. Odhaduje sa, že vládny program znižovania administratívneho zaťaženia priniesol v období rokov 2009 až 2015 celkové úspory vo výške 365 miliónov EUR a bolo zavedených takmer 60 % z 318 opatrení na zníženie administratívneho zaťaženia. Zložité a zdĺhavé administratívne postupy, najmä v stavebnom konaní a územnom plánovaní, sú však aj naďalej prekážkou súkromným investíciám. Hoci sa efektívnosť a kvalita justičného systému ďalej zvyšovala, v prípade obchodno-právnych sporov stále dlho trvá, kým dôjde k stanoveniu prvého pojednávania, a žaloby nemožno podať elektronicky. Napriek tomu, že boli prijaté niektoré kľúčové protikorupčné reformy, ako je napríklad program nulovej tolerancie voči korupcii, vnímanie korupcie je stále vysoké a podľa všetkého vplýva na rozhodnutia podnikov. Po počiatočnom pokroku dosiahnutom v oblasti modernizácie regulácie povolaní sa tempo reforiem spomalilo. Zrušenie obmedzujúcich prekážok v rámci regulácie povolaní by mohlo podporiť hospodársku súťaž na týchto trhoch.

               (18)Miera zasahovania štátu do hospodárstva je naďalej vysoká napriek privatizačnému programu, ktorý sa začal v roku 2013. Štát je najväčší zamestnávateľ, správca aktív a držiteľ podnikových dlhopisov v Slovinsku. Vysoká úroveň štátneho vlastníctva v kombinácii so slabou správou a riadením spoločností má značné fiškálne a hospodárske dôsledky. Tie podľa odhadu predstavovali 13 miliárd EUR alebo približne tretinu HDP v rokoch 2007 až 2014, predovšetkým v dôsledku stabilizačných opatrení vo finančnom sektore a ušlých ziskov štátnych podnikov v porovnaní s ich súkromnými náprotivkami. Výkonnosť štátnych podnikov sa začala zlepšovať vďaka novému systému správy a riadenia spoločností, hoci riziká pretrvávajú. Výsledky dosiahnuté do konca roka 2015 ukázali, že došlo k zvýšeniu ziskovosti podnikov pod správou Slovinskej štátnej holdingovej spoločnosti, hoci sa nepodarilo splniť strednodobý cieľ stanovený v stratégii správy aktív. V januári 2017 vláda schválila plán správy aktív na rok 2017, v ktorom sú vyčíslené ukazovatele výkonnosti pre každý štátny podnik a uvedený aktualizovaný zoznam aktív určených na odpredaj. Zároveň stále nedošlo k revízii stratégie správy aktív, ktorú pôvodne schválil národný parlament v roku 2015, keďže vláda svoje rozhodnutie odložila na druhú polovicu roku 2017. Hoci bol na konci februára 2017 vymenovaný nový predseda správnej rady, úplná zostava dozornej rady ešte nie je obsadená.

               (19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  14
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (21)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená, že je potrebné vynaložiť značné finančné úsilie v roku 2018. Pri prijímaní politických opatrení by sa malo zohľadniť dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Slovinsku. Prijať a vykonávať navrhnutú reformu systému zdravotnej starostlivosti a prijať plánovanú reformu dlhodobej starostlivosti, ktorých cieľom je zvýšiť nákladovú efektívnosť, dostupnosť a kvalitu starostlivosti. V plnej miere využiť potenciál centralizovaného obstarávania v zdravotníctve. Prijať potrebné opatrenia na zaistenie dlhodobej udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému.

               2.Zintenzívniť úsilie o zvýšenie zamestnateľnosti nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov, najmä cielenými opatreniami v oblasti celoživotného vzdelávania a aktivačnými opatreniami.

               3.Zlepšiť podmienky financovania, a to aj uľahčením trvalého riešenia otázky nesplácaných úverov a prístupom k alternatívnym zdrojom financovania. Zaistiť plné vykonávanie stratégie Spoločnosti pre správu aktív bánk. Znížiť administratívne zaťaženie podnikov plynúce z pravidiel v oblasti územného plánovania a stavebných povolení a zabezpečiť dobrú správu a riadenie štátnych podnikov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 523 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 a P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 89 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (13)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (14)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 331 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Chorvátsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Chorvátsku na rok 2016
                  7
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania
                  8
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Je predovšetkým nevyhnutné riešiť slabé miesta spojené s vysokou úrovňou verejného dlhu, dlhu podnikov a vonkajšieho dlhu v kontexte vysokej nezamestnanosti. Ďalšie problémové oblasti, ktoré si vyžadujú osobitné opatrenia príslušnej politiky, zahŕňajú fiškálne riadenie, správu a riadenie štátnych podnikov, efektívnosť verejnej správy a riešenie nesplácaných úverov.

               (3)Chorvátsko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem obsahuje pomerne ambiciózny program reforiem, ktoré by mohli pomôcť riešiť makroekonomické rovnováhy v krajine, ak sa v plnej miere vykonajú do uvedených termínov. Obsahuje príslušné opatrenia na zlepšenie riadenia verejných financií, sektora zdravotníctva a podnikateľského prostredia a nachádzajú sa v ňom záväzky k ambicióznym reformám v oblasti verejnej správy, dôchodkového systému, sociálneho zabezpečenia a zlepšenia správy a riadenia štátnych podnikov. Na základe posúdenia záväzkov Chorvátska v príslušných oblastiach politiky nie je v tejto fáze potrebné sprísnenie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  9
               .

               (5)Na Chorvátsko v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2016 očakáva, že celkový deficit sa v roku 2016 zníži na 2,6 % HDP, čo je pod úrovňou 3 % HDP, a bude sa ďalej znižovať až na úroveň 1,0 % HDP do roku 2019. Vláda navyše očakáva, že bude dosahovať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1,75 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, počas celého programového obdobia. Pomer verejného dlhu k HDP dosiahol vrchol v roku 2015 na úrovni 86,7 %, ale na základe konvergenčného programu sa očakáva, že bude postupne klesať na 80,0 % v roku 2019. V nominálnom vyjadrení je pomer dlhu k HDP na základe prognóz v programe v súlade s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu. Zatiaľ čo makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný v reálnom vyjadrení, nominálny rast HDP, najmä na rok 2016, je vyšší, ako sa predpokladá v prognóze Komisie. Predpokladané zníženie pomeru dlhu k HDP preto závisí od priaznivých prognóz nominálneho rastu; okrem toho sa zakladá aj na výrazných zosúladeniach dlhu a deficitu, ktoré znižujú dlh, z predaja finančných aktív, ktoré nie sú dostatočne konkretizované. Okrem toho nie sú opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 poväčšine špecifikované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že deficit verejnej správy v roku 2016 dosiahne 2,7 % HDP, čo je v súlade s cieľom celkového deficitu, ktorý je zahrnutý v odporúčaní Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. Predpokladá sa, že v rámci postupu pri nadmernom deficite sa dosiahne odporúčané fiškálne úsilie. Na druhej strane však prognóza Komisie nepočíta so splnením výhľadovej referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu. Zatiaľ čo štrukturálna úprava vo výške 0,2 % HDP v roku 2017 by bola dostatočná na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, na splnenie referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu by bola potrebná väčšia štrukturálna úprava. Vzhľadom na vysoký dlh a súčasné cyklické podmienky v Chorvátsku by sa ako primeraná javila konkrétne úprava presahujúca referenčnú hodnotu 0,5 % HDP. V súčasnosti sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa v roku 2017 zhorší o 0,2 % HDP. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Chorvátsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v roku 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)V rozpočtovom plánovaní Chorvátska sa stále nachádzajú závažné nedostatky napriek niektorým zlepšeniam, ktoré sa zaviedli novelou zákona o rozpočte z roku 2015. Prepojenia medzi viacročným rozpočtovým rámcom a ročným rozpočtami sú aj naďalej slabé a neexistujú jasné pravidlá týkajúce sa zmien rozpočtových plánov v priebehu daného roka. Strategické plánovanie jednotlivých rozpočtových jednotiek nie je predmetom systematickej kontroly a nedostatočne podporuje zosúladenie prioritných politík so strednodobými fiškálnymi cieľmi. Rozpočtový postup takmer vôbec nezohľadňuje značné mimorozpočtové transakcie a účtovné úpravy, ktoré vplývajú na deficit verejných financií a verejný dlh. V súčasnosti sa prehodnocujú numerické fiškálne pravidlá. Jednou z hlavných výziev je zlepšiť ich funkčnosť a lepšie ich zosúladiť s Paktom stability a rastu. Určité úsilie treba takisto vyvinúť na zlepšenie štatistického základu rozpočtového plánovania.

               (7)Komisia pre fiškálnu politiku, ktorá je zodpovedná za monitorovanie dodržiavania fiškálnych pravidiel na národnej úrovni, je úzko prepojená s národnými fiškálnymi orgánmi a nemá dostatočné personálne obsadenie. Za týchto podmienok nie je zaručená jej politická a funkčná nezávislosť. Na tretí štvrťrok 2016 je ohlásené prehodnotenie inštitucionálnej štruktúry a mandátu Komisie pre fiškálnu politiku.

               (8)Chorvátsko začalo reformovať systém obecných poplatkov, ktorý predstavilo ako súčasť širšej reformy zdaňovania nehnuteľného majetku. Kombinované príjmy z periodických daní z nehnuteľného majetku a obecných poplatkov sú v pomere k HDP relatívne nízke.

               (9)Kľúčovými výzvami sú vysoká úroveň daňových nedoplatkov, podvody v oblasti DPH a tieňová ekonomika. Podnikajú sa kroky na zlepšenie daňovej disciplíny vrátane vytvorenia systému riadenia rizík pre dodržiavanie daňových predpisov. Dôkazy o účinnosti prijatých opatrení sú však stále obmedzené.

               (10)Objem verejného dlhu je vysoký a stále stúpa, čo znamená, že je nevyhnutné zaviesť výhľadovo orientovaný proaktívny prístup k riadeniu verejného dlhu. Čoskoro sa má prijať stratégia riadenia dlhu na roky 2016 až 2018. Chorvátsku však stále chýba komplexnejší prístup k riadeniu dlhu zahŕňajúci okrem iného každoročné revízie, v ktorých sa zohľadňuje vývoj na trhu, vhodnú stratégiu riadenia rizika a posilnenie funkcie na vykonávanie súvisiacich úloh.

               (11)Veľká časť obyvateľstva v produktívnom veku nie je aktívna na trhu práce. Jednou z príčin je predčasný odchod do dôchodku, ktorý využívajú aj muži v najproduktívnejších rokoch. Predčasný odchod do dôchodku je možný celých päť rokov pred zákonným vekom odchodu do dôchodku a finančná motivácia pracovať do tohto veku (a po jeho dovŕšení) je slabá. Okrem toho sú pre dôchodkový systém príznačné viaceré mimoriadne ustanovenia pre osobitné kategórie zamestnancov a veľkorysé možnosti predčasného odchodu do dôchodku pre určité povolania. Zákonný vek odchodu do dôchodku pre mužov a ženy sa zosúlaďuje a zvyšuje sa na 67 rokov, ale len pomaly. Súčasná aj budúca primeranosť dôchodkov sú nízke a vytvárajú vysoké riziko chudoby v staršom veku, najmä pre ľudí s krátkym pracovným životom.

               (12)Problém vysokého podielu ekonomicky neaktívneho obyvateľstva ešte znásobuje vysoká nezamestnanosť; nízke využívanie pracovného potenciálu brzdí rast. Nezamestnanosť mladých zostáva zásadným problémom a poukazuje na nedostatky v systéme vzdelávania; stále existuje priestor na zlepšenie účinnosti, monitorovania a hodnotenia systému záruky pre mladých ľudí. Dlhodobá miera nezamestnanosti nedávno poklesla, ale stále je približne dvojnásobne vyššia než priemer EÚ. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je v dôsledku nedostatočne vyvinutého systému vzdelávania dospelých stále veľmi nízka.

               (13)Existujú regionálne rozdiely vo výdavkoch na sociálnu ochranu na obyvateľa a nezrovnalosti týkajúce sa kritérií oprávnenosti pre všeobecný systém sociálneho zabezpečenia a kritérií určených pre osobitné kategórie. Navyše sa len malá časť celkového rozpočtu na sociálnu ochranu vynakladá na celoštátny systém minimálneho príjmu. To vedie k neefektívnosti a k nedostatočnej ochrane najchudobnejších ľudí. Pokiaľ ide o konsolidovanie rôznych dávok a zriaďovanie jednotných kontaktných miest ako jediných administratívnych miest poskytovania služieb sociálnej ochrany, reforma systému sociálneho zabezpečenia zaostáva.

               (14)Funkčné rozdelenie kompetencií verejnej správy medzi ústrednú a miestnu úroveň je zložité a systém je roztrieštený. Prideľovanie decentralizovaných administratívnych funkcií nezodpovedá fiškálnej kapacite zodpovedných miestnych jednotiek. Z tohto dôvodu sú miestne jednotky silne závislé od transferov ústrednej štátnej správy, pričom pri poskytovaní verejných služieb pretrvávajú značné regionálne rozdiely. Roztrieštenosť verejnej správy negatívne vplýva na poskytovanie služieb verejnej správy, podnikateľské prostredie a efektívnosť verejných výdavkov. Reforma verejnej správy doteraz podstatným spôsobom nenapreduje. Zaviedol sa právny rámec pre dobrovoľné zlúčenie jednotiek miestnej samosprávy, ale neposkytli sa stimuly na využitie tejto možnosti. Racionalizácia systému štátnych agentúr napreduje pomaly.

               (15)Mzdy vo verejnom sektore sa v jednotlivých verejných inštitúciách riadia nejednotnými ustanoveniami pri vymedzení zložitosti náplne práce, zamestnaneckých výhod a mzdových príplatkov. To obmedzuje vládnu kontrolu miezd vo verejnom sektore a negatívne vplýva na jeho efektívnosť. Vzhľadom na pomerne vysoký podiel verejného sektora na celkovej zamestnanosti je vývoj miezd vo verejnom sektore dôležitý aj pre ekonomiku v širšom zmysle.

               (16)Štátne vlastníctvo spoločností je v hospodárstve veľmi výrazné. Nedostatky v riadení vrátane nedostatočného monitorovania výkonnosti aj naďalej vedú k výrazne nižšej ziskovosti štátnych podnikov oproti porovnateľným súkromným podnikom, čo má negatívny dosah na verejné financie. Kótovanie akcií štátnych podnikov na burze môže pomôcť zlepšiť ich správu a riadenie, najmä pomocou zlepšenia podávania správ a mechanizmov vnútornej kontroly. V minulom roku pokročilo otváranie štátnych podnikov súkromnému vlastníctvu len pomaly.

               (17)Národná podporná banka „Chorvátska banka pre obnovu a rozvoj (HBOR)“, ktorá je štátnym subjektom, by mohla zohrávať rozhodujúcu úlohu pri hospodárskom oživení Chorvátska. Jej úverová činnosť by mohla mať výrazný vplyv na podporu investícií pri súbežnom riešení zlyhaní trhu. Na obmedzenie rizika spojeného s jej činnosťou – obzvlášť preto, že HBOR je čoraz aktívnejšia pri poskytovaní priamych úverov – je potrebný vhodný regulačný rámec a dobrá správa a riadenie.

               (18)Nezávislé posúdenie kvality aktív úverového portfólia HBOR, ktoré orgány plánujú vykonať v roku 2017, je jedným krokom pri riešení týchto výziev. Medzitým je potrebné posilniť mechanizmy monitorovania a povinnosti zodpovedať sa, ktoré sa na HBOR vzťahujú.

               (19)Miera čerpania prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov bola doteraz nízka v dôsledku činiteľov, ako sú napríklad nedostatočná administratívna kapacita, zaťažujúce postupy a obmedzený počet projektov, ktoré možno okamžite uskutočniť.

               (20)Podnikateľské prostredie v Chorvátsku stále dopláca na závažné nedostatky, ktoré negatívne vplývajú na investičnú klímu. Mnohé parafiškálne poplatky ukladané firmám stále oslabujú podnikateľské prostredie. Regulačné prostredie pre poskytovateľov služieb a regulované profesie zostáva aj naďalej reštriktívne. Existujú obmedzenia prístupu k niektorým regulovaným profesiám, vrátane právnických profesií a daňových poradcov, a obmedzenia ich výkonu. Chorvátsko skúma nevyhnutnosť a proporcionalitu týchto obmedzení, ale konkrétne opatrenia sa ešte neprijali. Regulované profesie a podniky navyše poškodzuje vysoká administratívna záťaž.

               (21)Regulačná nestabilita a vnímaná nízka kvalita právnych predpisov takisto negatívne vplývajú na podnikateľské prostredie. Kvalitu a efektivitu súdneho systému, a najmä obchodných súdov, postihujú výzvy, ako sú zdĺhavé súdne konania, množstvo nevyriešených prípadov a nejednotná judikatúra. Systémy IKT nie sú dostatočne rozvinuté, najmä pri komunikácii so stranami v súdnom konaní a pri elektronickom doručovaní súdnych dokumentov.

               (22)Riešenie nesplácaných úverov je zásadné pri odstraňovaní previsu dlhu v hospodárstve. V tejto súvislosti boli podniknuté dôležité kroky, a to posilnením rámca pre fázu pred platobnou neschopnosťou a rámca pre platobnú neschopnosť pre podniky a prijatím konkurzného konania v prípade fyzických osôb. Dosah týchto nových rámcov si vyžaduje podrobné monitorovanie. Právna neistota pri zdaňovaní odpisov dlhov stále predstavuje prekážku pre rýchle odstraňovanie nesplácaných úverov bánk.

               (23)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (24)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  10
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (25)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 5,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Do roku 2016 zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu. Následne na to dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške minimálne 0,6 % HDP v roku 2017. Využiť všetky neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru verejného dlhu. Do septembra 2016 posilniť numerické fiškálne pravidlá a posilniť nezávislosť a mandát Komisie pre fiškálnu politiku. Do konca roku 2016 zlepšiť rozpočtové plánovanie a posilniť viacročný rozpočtový rámec. Do konca roku 2016 spustiť reformu periodických daní z nehnuteľného majetku. Posilniť rámec pre riadenie verejného dlhu. Prijať a začať vykonávať stratégiu riadenia dlhu na roky 2016 až 2018.

               2.Do konca roku 2016 prijať opatrenia na odrádzanie od odchodu do predčasného dôchodku, urýchliť prechod na zvýšený zákonný vek odchodu do dôchodku a zosúladiť ustanovenia dôchodkového systému pre osobitné kategórie s pravidlami všeobecného systému. Zabezpečiť vhodné opatrenia na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu v záujme zvýšenia zamestnateľnosti obyvateľstva v produktívnom veku so zameraním na nízkokvalifikovaných pracovníkov a dlhodobo nezamestnaných. Konsolidovať dávky sociálneho zabezpečenia obmedzením osobitných systémov, zosúladením kritérií oprávnenosti, integrovaním ich správy a sústredením sa na podporu tých, ktorí to najviac potrebujú.

               3.Do konca roku 2016 začať znižovať roztrieštenosť a zlepšovať funkčné rozdelenie kompetencií verejnej správy s cieľom zlepšiť efektívnosť a znížiť územné rozdiely v poskytovaní verejných služieb. Po konzultáciách so sociálnymi partnermi harmonizovať právne rámce pre stanovovanie miezd vo verejnej správe a verejných službách. Posilniť monitorovanie výkonnosti štátnych subjektov a povinnosť zodpovedať sa predstavenstiev. Pokročiť v kótovaní akcií štátnych podnikov a v procese odpredaja štátneho majetku.

               4.Výrazne znížiť parafiškálne poplatky. Odstrániť neodôvodnené regulačné obmedzenia, ktoré sťažujú prístup k regulovaným profesiám a ich výkon. Znížiť administratívne zaťaženie podnikov.

               5.Prijať opatrenia na zlepšenie kvality a efektívnosti súdneho systému na obchodných a správnych súdoch. Uľahčiť riešenie nesplácaných úverov, najmä lepším zdaňovaním riešenia nesplácaných úverov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 331 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 80 final/2.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 11. 2016
            COM(2016) 726 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            o hospodárskej politike v eurozóne

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               o hospodárskej politike v eurozóne

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Oživenie hospodárstva v eurozóne pokračuje, zostáva však nestabilné. V posledných rokoch sa dosiahol významný pokrok: Od roku 2015 sa HDP eurozóny v reálnom vyjadrení dostal na úroveň pred krízou a nezamestnanosť klesla na svoju najnižšiu hodnotu od rokov 2010 – 2011. Aj napriek veľmi ústretovej menovej politike Európskej centrálnej banky však súhrnný dopyt rastie pomaly a inflácia je výrazne pod cieľovou hranicou, pričom rast brzdia dôsledky krízy, ako napríklad pretrvávajúce makroekonomické nerovnováhy a vysoká úroveň zadlženosti vo všetkých odvetviach hospodárstva, ktoré si vyžadujú znižovanie pákového efektu a redukciu zdrojov dostupných pre spotrebu a investície. Rastový potenciál hospodárstva eurozóny má okrem toho dlhodobo klesajúci trend, ktorý sa vplyvom krízy ešte zvýraznil. Pretrvávajúci nedostatok investícií a vysoká nezamestnanosť aj napriek náznakom zlepšenia vytvárajú riziko ďalšieho tlmenia vyhliadok rastu. Asymetrický charakter obnovy rovnováhy v hospodárstve eurozóny pokračoval, pričom k náprave nerovnováh došlo iba v krajinách, ktoré sú čistými dlžníkmi, čo má za následok zvyšovanie prebytku bežného účtu. V rámci globálnej dohody skupiny G20 sa členské štáty eurozóny vyzývajú, aby využívali všetky nástroje politiky – menové, fiškálne a štrukturálne – individuálne aj kolektívne – na dosiahnutie silného, udržateľného, vyrovnaného a inkluzívneho rastu.

               (2)Ambiciózne štrukturálne reformy by mali uľahčiť hladké a efektívne prerozdeľovanie ľudských a kapitálových zdrojov a pomôcť pri riešení výziev prebiehajúcich technologických a štrukturálnych zmien. Sú potrebné reformy, ktoré vytvárajú priaznivé podnikateľské prostredie, dobudovávajú jednotný trh a odstraňujú prekážky brániace investíciám. Tieto snahy sú rozhodujúce pre zvyšovanie produktivity a zamestnanosti, posilňovanie konvergencie a zvyšovanie rastového potenciálu a adaptačnej kapacity hospodárstva eurozóny. Vykonávanie štrukturálnych reforiem vytvorením efektívnych trhov s pohotovo reagujúcimi cenovými mechanizmami by podporilo menovú politiku uľahčením jej prenosu do reálnej ekonomiky. Reformy na odstránenie prekážok brániacich investovaniu a na podporu investícií môžu priniesť dvojaký úžitok podporovaním hospodárskej činnosti v krátkodobom horizonte a vytváraním kapacít pre dlhodobý rast. Reformy, ktoré zvyšujú produktivitu, sú obzvlášť dôležité pre členské štáty s veľkou potrebou znižovania pákového efektu súvisiaceho s vysokým vonkajším dlhom, pretože rýchlejší rast prispieva k znižovaniu dlhu ako podielu na HDP. Oživenie cenovej a necenovej konkurencieschopnosti by ďalej prispelo k obnove vonkajšej rovnováhy v uvedených krajinách. Členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu môžu prispieť k obnove rovnováhy v eurozóne zavedením opatrení vrátane štrukturálnych reforiem, ktoré uľahčujú nasmerovanie nadmerných úspor do domáceho dopytu, a to najmä posilnením investícií. Súčasné prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami v tomto ohľade ponúka aj ďalšie možnosti, najmä v krajinách, ktoré majú značný fiškálny priestor.

               (3)Lepšia koordinácia vykonávania štrukturálnych reforiem vrátane reforiem stanovených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a reforiem, ktoré sú potrebné na dobudovanie hospodárskej a menovej únie (HMÚ), môže priniesť pozitívne účinky presahovania v jednotlivých členských štátoch a posilniť ich pozitívne krátkodobé účinky. Ukázalo sa, že tematické diskusie Euroskupiny boli užitočné pri vytváraní spoločného chápania reformných priorít v eurozóne, pri výmene osvedčených postupov, podporovaní vykonávania reforiem a štrukturálnej konvergencii. Euroskupina by mala v týchto rokovaniach pokračovať, v rámci možností ich zintenzívniť a účinne využívať dohodnuté spoločné zásady a referenčné porovnávanie. K diskusii na vnútroštátnej úrovni a k návrhu štrukturálnych reforiem potrebných pre členské štáty v kontexte hospodárstva eurozóny môžu prispieť aj národné rady pre produktivitu, ktoré sa majú zriadiť v nadväznosti na odporúčanie Rady prijaté 20. septembra 2016
                  3
               .

               (4)Pre dosiahnutie vhodných súhrnných zámerov fiškálnej politiky a riadne fungovanie menovej únie je rozhodujúca silná koordinácia vnútroštátnych fiškálnych politík založená na spoločných pravidlách. Spoločné fiškálne pravidlá sú zamerané na sledovanie udržateľnosti dlhu na vnútroštátnej úrovni a zároveň poskytujú priestor na makroekonomickú stabilizáciu. Vnútroštátne a súhrnné zámery fiškálnej politiky v eurozóne majú teda vyvážiť dvojitý cieľ, a to zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť vnútroštátnych verejných financií a krátkodobú makroekonomickú stabilizáciu na úrovni krajín, ako aj na úrovni eurozóny. V súčasnej situácii vysokej neistoty týkajúcej sa intenzity oživenia hospodárstva a úrovne voľnej kapacity v hospodárstve, keď menová politika viedla k značným kompromisom, treba, aby fiškálna politika na úrovni eurozóny doplnila menovú politiku pri podporovaní dopytu, a najmä investícií, a pri presune od nízkej inflácie. Účinnosť fiškálnej politiky vrátane účinkov presahovania medzi krajinami sa v kontexte nízkych úrokových sadzieb posilňuje. Ide teda o prípad, v ktorom sa pre eurozónu ako celok odporúčajú pozitívnejšie zámery fiškálnej politiky. V súvislosti s rokom 2017 sa Komisia domnieva, že za súčasných okolností je na úrovni eurozóny ako celku žiaduca fiškálna expanzia až 0,5 % HDP
                  4
               . Ide o obozretný a pragmatický cieľ v rámci možných cieľov, ktorý má dolnú hranicu na úrovni 0,3 % a hornú hranicu na úrovni 0,8 % s cieľom vyrovnať obavy týkajúce sa makroekonomickej stabilizácie a fiškálnej udržateľnosti. Zároveň pretrváva vysoký verejný dlh a vo viacerých členských štátoch je stále potrebné dosiahnuť vyššiu udržateľnosť verejných financií v strednodobom horizonte. Z tohto dôvodu treba zabezpečiť vhodnú diferenciáciu fiškálneho úsilia jednotlivých členských štátov, a to so zreteľom na fiškálny priestor a presahovanie medzi krajinami eurozóny. Členské štáty, ktoré nadmerne plnia svoje fiškálne ciele, by mali svoj fiškálny priestor použiť na podporu domáceho dopytu a kvalitných investícií vrátane cezhraničných v kontexte Investičného plánu pre Európu. Napríklad záruky Európskeho fondu pre strategické investície predstavujú zvlášť účinný spôsob, akým môžu členské štáty s fiškálnym priestorom maximalizovať vplyv na reálnu ekonomiku a oživenie hospodárstva v eurozóne. Členské štáty, ktoré potrebujú ďalšie fiškálne úpravy v rámci preventívnej časti paktu, by mali zabezpečiť, aby boli vo všeobecnosti v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu na nadchádzajúci rok. V rámci nápravnej časti paktu musia členské štáty zabezpečiť včasnú nápravu svojich nadmerných deficitov vrátane vytvorenia fiškálnych rezerv pre prípad nepredvídaných okolností. Štrukturálne reformy, najmä tie, ktoré zvyšujú produktivitu, by podporili rast a zlepšili udržateľnosť verejných financií. Rozhodujúcim zlepšením štruktúry a riadenia vnútroštátnych rozpočtov, a to na strane príjmov aj na strane výdavkov, presunutím zdrojov na hmotné a nehmotné investície by sa okrem toho zvýšil vplyv rozpočtov na dopyt v krátkodobom horizonte a na produktivitu v dlhodobom horizonte. Na posilnenie dôveryhodnosti politík členských štátov a na pomoc pri dosahovaní správnej rovnováhy medzi krátkodobou makroekonomickou stabilizáciou, udržateľnosťou dlhu a dlhodobým rastom sú potrebné účinné vnútroštátne fiškálne rámce.

               (5)Trhy práce v eurozóne sa naďalej postupne zotavujú a nezamestnanosť stále klesá. Miera dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí však zostáva vysoká, zatiaľ čo chudoba sa vo viacerých členských štátoch stabilizovala na vysokej úrovni. Napriek určitému pokroku v oblasti reforiem, ktorých cieľom je zlepšiť odolnosť a adaptačnú kapacitu trhov práce, pretrvávajú medzi jednotlivými členskými štátmi eurozóny významné rozdiely, ktoré sú aj naďalej výzvou pre hladké fungovanie eurozóny. Pre bezproblémové a permanentné prerozdeľovanie pracovných síl na produktívnejšie činnosti, na podporu (opätovnej) integrácie osôb, ktoré trpia v dôsledku prechodov medzi pracovnými miestami alebo sú vylúčené z trhu práce, na zníženie segmentácie a na podporu sociálnej spravodlivosti vrátane zvýšenia príležitostí na kvalitné zamestnanie je potrebný dobre navrhnutý, spravodlivý a inkluzívny trh práce, systém sociálnej ochrany, daňový systém a systém sociálneho zabezpečenia. Výsledkom bude aj účinnejšia automatická stabilizácia a intenzívnejší rast a zamestnanosť, ktoré sú dôležité pre riešenie sociálnych výziev v eurozóne. Potrebné reformy zahŕňajú tieto oblasti: i) zmeny v právnych predpisoch na ochranu zamestnanosti zamerané na spoľahlivé zmluvné dohody, ktoré zamestnancom aj zamestnávateľom poskytujú flexibilitu a bezpečnosť, podporujú zmenu postavenia na trhu práce, bránia dvojakému trhu práce a v prípade potreby umožňujú úpravu nákladov práce, t. j. oblasť, v ktorej bolo v posledných rokoch zvlášť intenzívne reformné úsilie; ii) prehĺbenie zručností zlepšením výkonu a efektívnosti vzdelávacích systémov a komplexných stratégií celoživotného vzdelávania zameraných na potreby trhu práce; iii) účinné aktívne politiky trhu práce na pomoc nezamestnaným vrátane dlhodobo nezamestnaných, aby sa mohli vrátiť na trh práce a zvýšiť účasť na trhu práce a iv) moderné a primerané systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré podporujú tých, ktorí to potrebujú, vrátane nezamestnaných a osôb mimo trhu práce a poskytujú stimuly na integráciu na trhu práce. Zníženie daňového zaťaženia práce, najmä nízkopríjmových skupín, a zaistenie spravodlivých daňových systémov môže navyše zlepšiť situáciu na trhu práce. Krajiny eurozóny, ktoré vykonávajú takéto reformy, sú odolnejšie a preukazujú lepšie výsledky v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti.

               (6)Vytvorenie bankovej únie napreduje, stále však nie je dokončené. Neexistencia spoločného systému ochrany vkladov a spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií bránia bankovej únii prerušiť prepojenie medzi bankami a štátmi. Aj keď sa celková odolnosť bankového sektora eurozóny od obdobia krízy zvýšila, tlak na banky vzrástol, a to v dôsledku niekoľkých faktorov, napríklad vysokej úrovne nesplácaných úverov, neefektívnych obchodných modelov a nadmernej kapacity v niektorých členských štátoch, čo spôsobilo nízku ziskovosť a problémy týkajúce sa životaschopnosti. Tento tlak ohrozuje schopnosť bánk poskytovať úvery hospodárstvu. Riziká sa rozširujú aj do reálneho hospodárstva, kde zostáva aj naďalej vysoká úroveň verejného a nefinančného súkromného dlhu v niektorých členských štátoch. Treba pokračovať v disciplinovanom znižovaní zadlženia v súkromnom sektore prostredníctvom riešenia, splácania úrokov a v prípade potreby aj reštrukturalizácie životaschopných dlhov a uvoľnením objemov neživotaschopných dlhov, aby sa kapitál mohol rýchlejšie a efektívnejšie prerozdeliť. V tejto súvislosti riešenie stále zvýšených úrovní nesplácaných úverov a tieto spoločné zásady pri tvorbe rámcov pre platobnú neschopnosť pre podniky a domácnosti vrátane zlepšenia insolvenčného konania a rámcov mimosúdneho urovnávania predstavujú kľúčové prvky úspešného priebehu znižovania zadlženia podporujúceho rast.

               (7)Za posledný rok sa dosiahol určitý pokrok v oblasti iniciatív predstavených v správe piatich predsedov o dobudovaní HMÚ, ako napríklad zvýšená úloha rozmeru eurozóny v európskom semestri, odporúčanie národných rád pre produktivitu a zriadenie Európskej fiškálnej rady v rámci Komisie. Prebiehajú aj práce na zlepšovaní transparentnosti a znižovaní zložitosti fiškálnych pravidiel. Dohoda o ostatných iniciatívach, ktoré majú kľúčový význam pre HMÚ, ako napríklad Európsky systém ochrany vkladov, ktorý Komisia navrhla v novembri 2015, však stále chýba. Okrem toho existujú širšie problémy, ktoré treba riešiť so zreteľom na správu piatich predsedov. Komisia oznámila svoj úmysel predložiť v marci 2017 bielu knihu o budúcnosti Európy, ktorá bude zahŕňať aj budúcnosť HMÚ. Dohoda o operačnom napredovaní si vyžaduje spoločný zmysel pre zodpovednosť a zmysel pre spoločný cieľ všetkých členských štátov eurozóny a inštitúcií EÚ, ako aj členských štátov, ktoré nepatria do eurozóny, pretože silná HMÚ pomôže vyriešiť problémy, ktorým čelí EÚ, dôraznejšie a bude mať pozitívny vplyv aj na členské štáty mimo eurozóny,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2017 až 2018 jednotlivo aj spoločne v rámci Euroskupiny vykonali opatrenia s cieľom:

               1.Uskutočňovať politiky, ktoré podporujú rast v krátkodobom i dlhodobom horizonte a zlepšujú adaptačnú kapacitu, obnovu rovnováhy a konvergenciu. Uprednostniť reformy, ktoré zvyšujú produktivitu, zlepšiť inštitucionálne a podnikateľské prostredie, odstrániť prekážky brániace investovaniu a podporovať vytváranie pracovných miest. Členské štáty s deficitom bežného účtu alebo vysokým vonkajším dlhom by mali zvýšiť produktivitu a zároveň znížiť jednotkové náklady práce. Členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu by mali urýchliť vykonávanie opatrení, ktoré pomôžu posilniť ich domáci dopyt, a najmä investície.

               2.Splniť celkové pozitívne zámery fiškálnej politiky prispievajúce k vyváženej kombinácii politík, podporiť reformy a posilniť oživenie hospodárstva prostredníctvom fiškálnej expanzie na úrovni až 0,5 % HDP v roku 2017. Spájať národné úsilie o zabezpečenie dlhodobej fiškálnej udržateľnosti, pokiaľ ide o Pakt stability a rastu, a krátkodobej makroekonomickej stabilizácie pre eurozónu, s použitím manévrovacieho priestoru v rámci Paktu stability a rastu. Rozlišovať medzi fiškálnym úsilím jednotlivých členských štátov a lepšie zohľadňovať ich príslušnú pozíciu vzhľadom na požiadavky Paktu stability a rastu, situáciu eurozóny v súhrne a presahovanie medzi krajinami eurozóny: i) členské štáty, ktoré nadmerne plnia svoje fiškálne ciele, použijú svoj fiškálny priestor na podporu domáceho dopytu a kvalitných investícií vrátane cezhraničných v kontexte Investičného plánu pre Európu; ii) členské štáty, ktoré potrebujú ďalšie fiškálne úpravy v rámci preventívnej časti paktu, zabezpečia, aby boli vo všeobecnosti v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. iii) členské štáty v rámci nápravnej časti zabezpečia včasnú nápravu svojich nadmerných deficitov vrátane vytvorenia fiškálnych rezerv pre prípad nepredvídaných okolností. Zlepšiť štruktúru verejných financií vytvorením väčšieho priestoru na hmotné a nehmotné investície a zabezpečiť účinné fungovanie vnútroštátnych fiškálnych rámcov.

               3.Vykonať reformy, ktoré podporujú vytváranie pracovných miest, sociálnu spravodlivosť a konvergenciu, podložené účinným sociálnym dialógom. Tieto opatrenia by mali byť kombináciou: i) spoľahlivých pracovných zmlúv, ktoré zamestnancom aj zamestnávateľom poskytujú flexibilitu a bezpečnosť; ii) kvalitných a efektívnych systémov odborného vzdelávania a prípravy a komplexnými stratégiami celoživotného vzdelávania zameranými na potreby trhu práce; iii) účinných aktívnych politík trhu práce na podporu účasti na trhu práce; iv) moderných a primeraných systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré podporujú osoby, ktoré to potrebujú, a poskytujú stimuly na integráciu na trhu práce. Presunúť daňové zaťaženie z práce, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami a v členských štátoch, kde nákladová konkurencieschopnosť zaostáva za priemerom eurozóny, a urobiť ho rozpočtovo neutrálnym v krajinách, ktoré nemajú fiškálny priestor na manévrovanie.

               4.Dohodnúť sa na európskom systéme ochrany vkladov na základe návrhu Komisie z novembra 2015 a začať prácu na tom, aby sa spoločný zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií stal funkčným do konca prechodného obdobia fondu. Navrhnúť a zaviesť účinnú stratégiu pre celú eurozónu s cieľom riešiť ohrozenie životaschopnosti bankového sektora, a to aj pokiaľ ide o vysokú úroveň nesplácaných úverov, neefektívne obchodné modely a nadmernú kapacitu. V členských štátoch, ktoré majú vysokú úroveň súkromného dlhu, podporovať disciplinované znižovanie zadlženia.

               5. Urýchliť iniciatívy na dobudovanie HMÚ pri plnom rešpektovaní vnútorného trhu EÚ a otvoreným a transparentným spôsobom. Vykonať zostávajúce opatrenia v rámci 1. etapy správy piatich predsedov o dobudovaní HMÚ.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  Ú. v. EÚ C 349, 24.9.2016, s. 1.

                     (4)
                  Pozri COM(2016) 727 final, 16.11.2016.