title: Odporúčanie Rady z 29. novembra 2021 týkajúce sa metód zmiešaného učenia v záujme vysokokvalitného a inkluzívneho primárneho a sekundárneho vzdelávania 2021/C 504/03

text:
               14.12.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 504/21

      ODPORÚČANIE RADY
      z 29. novembra 2021
      týkajúce sa metód zmiešaného učenia v záujme vysokokvalitného a inkluzívneho primárneho a sekundárneho vzdelávania
      (2021/C 504/03)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      KEĎŽE:

                  1.

                  Pandémia COVID-19 zasiahla systémy vzdelávania a odbornej prípravy na celom svete a v celej Únii a v jej dôsledku sa ocitli pod bezprecedentným tlakom. Spoločenské obmedzenia priniesli závažné zmeny vo výučbe a učení sa, ako aj v komunikácii a spolupráci v rámci komunít v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (1). Majú vplyv na vzdelávajúce sa osoby, ich rodiny, učiteľov, školiteľov a vedúcich pracovníkov inštitúcií, ako aj na odborníkov komunít, ktorí podporujú vzdelávanie, ako sú sociálni pracovníci, psychológovia, ďalší odborníci v poradenstve, zdravotnícki pracovníci a pedagógovia v oblasti kultúry. Členské štáty dokázali rýchlo zmobilizovať riešenia a podporu pre dištančné vzdelávanie, pričom v mnohých prípadoch na to využili digitálne technológie. Získali sa užitočné poznatky o nových možnostiach vzdelávania a odbornej prípravy vrátane významného zvýšenia digitálnych zručností a kompetencií učiteľov a užších väzieb medzi školami a širšou komunitou. Mnohé členské štáty sa však stretávajú s nedostatkami v systéme, s rozsiahlym nedostatkom pripravenosti a zdrojov na prechod na odlišný prístup k výučbe a učeniu sa, čo zvýraznilo a zhoršilo existujúce nerovnosti, rozdiely a potreby (2). Systémy vzdelávania a odbornej prípravy sa musia týmito problémami zaoberať a zvýšiť aj svoju odolnosť, aby v budúcnosti dokázali lepšie čeliť a prispôsobovať sa meniacim sa okolnostiam.

                  2.

                  V záveroch Rady o reakcii na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sa členské štáty vyzývajú, aby „obnovili činnosti v oblasti prezenčného vzdelávania a učenia sa“ a okrem toho aby poskytovali „možnosti dištančného, digitálneho a zmiešaného učenia“ a aby pritom „venovali osobitnú pozornosť zabezpečeniu rovnakých príležitostí“. V záveroch Rady o digitálnom vzdelávaní v európskych vedomostných spoločnostiach (3) sa ďalej Komisia vyzýva, aby „v úzkej spolupráci s členskými štátmi a na základe faktov nadviazala na“ uvedené závery, „aby sa na úrovni EÚ dospelo k spoločnému chápaniu prístupov v záujme účinných, inkluzívnych a príťažlivých procesov učenia sa na diaľku“.

                  3.

                  V akčnom pláne digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027 sa opisuje vízia Európskej komisie pre vysokokvalitné, inkluzívne a prístupné digitálne vzdelávanie v Európe. Je to výzva na opatrenia zamerané na silnejšiu spoluprácu na európskej úrovni s cieľom poučiť sa z pandémie COVID-19 a pripraviť systémy vzdelávania a odbornej prípravy na digitálny vek. Zdôrazňuje sa v ňom potenciál technológií umožňovať prístupnejšie, flexibilnejšie a personalizovanejšie vzdelávanie zamerané na vzdelávajúce sa osoby. Usiluje sa nájsť riešenia nerovností vo vzdelávaní a odbornej príprave v prípadoch, keď chýbajú digitálne zručnosti a kompetencie, prístup k vhodným nástrojom a spoľahlivé online pripojenie. Zdôrazňuje sa v ňom potreba posilnenia digitálnych kapacít v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy.

                  4.

                  Posilňovanie rozvoja kompetencií je jedným z cieľov európskeho vzdelávacieho priestoru, ktorý by mohol využiť „plný potenciál vzdelávania a kultúry ako hybných síl pre tvorbu pracovných miest, sociálnu spravodlivosť či aktívne občianstvo a príležitosti na zažívanie európskej identity v celej jej rozmanitosti“ (4). V uznesení Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) (5) sa za hlavný cieľ európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy stanovuje podpora ďalšieho rozvoja systémov vzdelávania a odbornej prípravy v členských štátoch, ktoré majú zaručiť všetkým občanom osobné, spoločenské a profesijné naplnenie, súčasne podporujúc demokratické hodnoty, rovnosť, sociálnu súdržnosť, aktívne občianstvo a medzikultúrny dialóg, ako aj udržateľnú hospodársku prosperitu, zelenú a digitálnu transformáciu a zamestnateľnosť.

                  5.

                  V Európskom pilieri sociálnych práv (6) sa ako prvá zásada uvádza, že každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, aby si udržal a získal zručnosti, ktoré mu umožnia plne sa zapojiť do života spoločnosti a úspešne zvládať zmeny postavenia na trhu práce. V zásade 11 piliera sa uvádza, že deti zo znevýhodneného prostredia majú právo na osobitné opatrenia na podporu rovnosti príležitostí. Účinné uplatňovanie týchto zásad vo veľkej miere závisí od odhodlania a opatrení členských štátov. Opatreniami na úrovni EÚ sa môžu dopĺňať vnútroštátne opatrenia a Komisia predstavila svoj príspevok v rámci akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (7).

                  6.

                  V európskom programe v oblasti zručností (8) sa vymedzujú opatrenia, ktoré majú pomôcť jednotlivcom a podnikom rozvíjať väčší počet zručností, lepšie zručnosti a využívať ich prostredníctvom posilňovania udržateľnej konkurencieschopnosti a budovania odolnosti pri reakcii na krízy, a to na základe poznatkov získaných počas pandémie COVID-19; navrhuje sa v ňom aj podpora vzdelávania v oblasti STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) v rámci činností v oblasti výskumu a inovácií.

                  7.

                  V odporúčaní Rady, ktorým sa zriaďuje Európska záruka pre deti (9), sa členské štáty vyzývajú, aby deťom v núdzi (t. j. deťom ohrozeným chudobou alebo sociálnym vylúčením) zaručili účinný a bezplatný prístup k vzdelávaniu a školským aktivitám. Stratégia EÚ v oblasti práv dieťaťa (10) vyzýva na budovanie inkluzívneho a kvalitného vzdelávania.

                  8.

                  V rýchlo sa meniacom a úzko prepojenom svete musí každý disponovať širokou škálou kompetencií a musí ich nepretržite počas celého života rozvíjať. Účelom kľúčových kompetencií, ako sú vymedzené v európskom referenčnom rámci kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie (11), je položiť základ na vybudovanie spravodlivejších a demokratickejších spoločností. Reaguje sa nimi na potrebu inkluzívneho a udržateľného rastu, sociálnej súdržnosti a ďalšieho rozvoja demokratickej kultúry.

                  9.

                  V odporúčaní Rady o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (12) sa uvádza, že rozvoj kompetencií sa uľahčuje podporou rôznych vzdelávacích prístupov a prostredia vrátane primeraného využívania digitálnych technológií; poskytovaním podpory pedagogickým pracovníkom, ako aj ostatným zainteresovaným stranám podporujúcim učebné postupy vrátane rodín; podporou a ďalším rozvojom posudzovania a potvrdzovania kľúčových kompetencií získaných v rôznych prostrediach a posilňovaním spolupráce v rámci vzdelávania a medzi subjektmi vzdelávania, odbornej prípravy a učenia sa na všetkých úrovniach a v rôznych oblastiach.

                  10.

                  V odporúčaní Rady o odbornom vzdelávaní a príprave (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (13) sa navrhuje modernizovaná vízia politiky EÚ v oblasti OVP vrátane jej digitalizácie a využívania zmiešaného učenia. V Osnabrückej deklarácii o odbornom vzdelávaní a príprave ako prostriedku na oživenie a spravodlivý prechod k digitálnemu a ekologickému hospodárstvu sa uvádza, že digitálne vzdelávanie môže zohrávať dôležitú a doplňujúcu úlohu (14).

                  11.

                  V záveroch Rady o európskych učiteľoch a školiteľoch pre budúcnosť (15) sa uznáva, že učitelia, školitelia a vedúci pracovníci škôl sú nevyhnutnou hnacou silou vzdelávania a odbornej prípravy, ktorí by sa mali podieľať na tvorbe politík v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy s autonómiou pri uplatňovaní týchto politík v praxi, ale ktorí potrebujú aj podporu komplexného prístupu k počiatočnému vzdelávaniu, zaškoľovaniu a kontinuálnemu profesijnému rozvoju.

                  12.

                  Pandémia zvýšila dlhodobé obavy o fyzickú, duševnú a emocionálnu pohodu detí a mladých ľudí. Všetkým deťom a mladým ľuďom by sa mala poskytnúť podpora, ktorú potrebujú pre zdravý a aktívny životný štýl (16) a ktorá stimuluje celoživotné pozitívne návyky, pričom by mali mať možnosť zúčastňovať sa na rôznych športových a iných fyzických aktivitách, ktoré zlepšujú motorické zručnosti a podporujú duševnú a emocionálnu pohodu. Deti a mladí ľudia potrebujú aj podporu pre svoju duševnú a emocionálnu pohodu počas učenia sa, a to aj pri učebných úlohách v zložitých podmienkach a snahe porozumieť tomu, ako sa bezpečne a zodpovedne správať na internete (17). Podpora je potrebná aj pre tie vzdelávajúce sa osoby, ktoré trávia dlhé časové obdobia mimo podpory zo strany rodiny, rovesníkov alebo zamestnancov škôl. Dôležité je aj určenie oblastí, v ktorých je potrebné dosiahnuť zlepšenie a nápravu, s cieľom riešiť prípadné straty vo vzdelávaní a vplyv na pohodu.

                  13.

                  Hoci sa uznáva hodnota prezenčného vzdelávania, vzdelávanie v rôznych formách a rôznych prostrediach, okrem iného v škole, doma, vonku, v prostrední kultúrnych pamiatok, pracovísk a v digitálnom prostredí, môže deti a mladých ľudí motivovať, aby si intenzívnejšie rozvíjali širokú škálu kompetencií. To im zase môže pomôcť pochopiť dôležitosť formálneho vzdelávania a odbornej prípravy pre ich život v spoločnosti a motivovať sa ňou, ako aj zvýšiť svoju aktívnu angažovanosť vo vzťahu k miestnym a globálnym výzvam, napríklad k otázkam súvisiacim so životným prostredím a zmenou klímy.

                  14.

                  Vzdelanie je základným ľudským právom a právom dieťaťa. Prístup k nemu musí byť zaručený, a to nezávisle od prostredia, v ktorom sa uskutočňuje – v škole, iných fyzických prostrediach, dištančne alebo ako kombinácia všetkých spôsobov – a nezávisle od rôznych osobných a sociálnych pomerov vzdelávajúcich sa osôb. Aj bez ohľadu na pandémiu a plne uznávajúc hodnotu vzdelávania v školách a prezenčného vzdelávania sú metódy zmiešaného učenia príležitosťou na zlepšenie kvality, relevantnosti a inkluzívnosti vzdelávania a odbornej prípravy, ako je lepšie zabezpečenie vzdelávania vo vidieckych a vzdialených regiónoch vrátane najvzdialenejších regiónov a ostrovných spoločenstiev a pre ďalšie vzdelávajúce sa osoby, ktoré (dočasne) nemôžu navštevovať školu každodenne: osoby, ktoré sú súčasťou kočovných komunít alebo osoby, ktoré cestujú na pracovné účely; mladé osoby s opatrovateľskými povinnosťami; osoby so zdravotnými problémami alebo zdržiavajúce sa v nemocniciach a zariadeniach starostlivosti; vrcholoví športovci a osoby, ktoré sa zúčastňujú na odbornej príprave alebo majú platenú prácu. Všetky prostredia a nástroje by mali byť rovnako prístupné pre menšinové skupiny, deti a mladých ľudí so zdravotným postihnutím a zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených prostredí a nemali by viesť k diskriminácii ani segregácii.

                  15.

                  Metódy zmiešaného učenia uznávajú hodnotu školy ako spoločného priestoru pre osobnú a sociálnu interakciu, ktorý je dôležitý pre vzdelávanie ako spôsob pochopenia sveta a porozumenia jeho zmyslu. V tejto súvislosti je dôležitá architektúra škôl, ako aj koncepcia školského priestoru.

                  16.

                  Metódy zmiešaného učenia môžu posilniť rozvoj širokej škály kompetencií vďaka rôznorodosti učebných úloh a nástrojov, ktoré môžu zahŕňať. Používanie digitálnych technológií vrátane pripojenia zariadení online môže uľahčovať interakciu vzdelávajúcej sa osoby s ostatnými vzdelávajúcimi sa osobami, vzdelávacími programami a inými zdrojmi informácií a môže podporovať prezenčné vzdelávanie a vzdelávanie v rôznych prostrediach. Metódy zmiešaného učenia môžu uľahčiť získavanie digitálnych kompetencií a kompetencií v oblasti dát. Doplnkové využívanie vedeckého vybavenia, otvorených vzdelávacích zdrojov (OVZ), remeselných nástrojov, reálií (predmetov, ktoré sa vyskytujú a používajú v každodennom živote), publikovaných textov, nástrojov na písanie a nástrojov vizuálneho umenia môže podporovať tvorivosť a osobný prejav jednotlivca i kolektívu.

                  17.

                  Metódy zmiešaného učenia si vyžadujú jednotný celosystémový prístup v záujme vytvorenia vhodných podmienok. Tento prístup zahŕňa zapájanie odborníkov pôsobiacich v rôznych oblastiach a presadzovanie spolupráce s komunitou, ktorá podporuje spoločnú zodpovednosť za rozvoj detí a mladých ľudí. Účinnosť systematických opatrení na podporu metód zmiešaného učenia si bude vyžadovať aj formulovanie a podporu vzťahov medzi rôznymi prvkami ekosystému, medzi miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za vzdelávanie a odbornú prípravu; odvetvím vzdelávacích zdrojov (poskytujúcim technológie, vydávanie publikácií a ďalšie vybavenie podľa učebných osnov); výskumnými, vzdelávacími inštitúciami a inštitúciami odbornej prípravy; komunitami; organizáciami a iniciatívami občianskej spoločnosti; ako aj samotnými rodinami a vzdelávajúcimi sa osobami bez ohľadu na ich potreby alebo úroveň schopností.

                  18.

                  Metódy zmiešaného učenia sú všeobecne zavedenou praxou v počiatočnom odbornom vzdelávaní a príprave (18), ale pandemické obmedzenia sú výzvou pre schopnosť inštitúcií a organizácií poskytovať učenie sa na pracovisku a udržiavať komunikáciu so školiteľmi a s mentormi a majú vplyv na poskytovanie učňovskej prípravy. Obmedzením prístupu k praktickým skúsenostiam sa zdôraznila známa potreba odborného vzdelávania a prípravy využívať výhody digitálnych technológií vrátane digitálnych zariadení a vzdelávacích platforiem, elektronických portfólií a rozšírenej reality a virtuálnej reality pre simulácie. Posilnila sa aj potreba rozumieť tomu, ako sa používajú digitálne technológie na vzdelávanie v rôznych prostrediach (napr. v škole alebo počas odbornej stáže), a koordinovať ich používanie s cieľom pripraviť vzdelávajúce sa osoby na život a budúci trh práce.

                  19.

                  Dôležitosť a význam neformálneho vzdelávania sú zrejmé zo skúseností získaných prostredníctvom práce s mládežou, dobrovoľníckej činnosti a účasti na kultúrnych činnostiach vrátane športu pre všetkých. Neformálne vzdelávanie zohráva dôležitú úlohu pri podpore rozvoja základných medziľudských, komunikačných, kognitívnych a osobných zručností, okrem iného aj tvorivosti, ktoré uľahčujú mladým ľuďom prechod do dospelosti, aktívneho občianstva a pracovného života (19). Určovanie nových spôsobov vzdelávania zahŕňa lepšiu spoluprácu medzi formálnymi a neformálnymi vzdelávacími prostrediami (20).

                  20.

               V tomto odporúčaní sa v plnej miere rešpektujú zásady subsidiarity a proporcionality. Uznáva sa, že úroveň autonómie inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy sa v jednotlivých členských štátoch značne líši. V niektorých členských štátoch majú inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, inštitúcie vzdelávania učiteľov, ako aj učitelia a školitelia vysoký stupeň autonómie. Odporúčanie sa bude vykonávať v závislosti od vnútroštátnych okolností.
            Zohľadní sa toto vymedzenie pojmu „zmiešané učenie“:
      na účely tohto odporúčania zahŕňa zmiešané učenie vo formálnom vzdelávaní a odbornej príprave rôzne metódy a má sa chápať tak, že škola (v primárnom a sekundárnom vzdelávaní vrátane odborného vzdelávania a prípravy), učiteľ a školiteľ alebo vzdelávajúca sa osoba zaujmú k vzdelávaciemu procesu viac ako jeden prístup:

                  —

                  kombinovanie prostredia školy a iných fyzických prostredí mimo nej (buď za prítomnosti učiteľa/školiteľa, alebo oddelene v priestore a/alebo čase pri dištančnom vzdelávaní);

                  —

                  kombinovanie rôznych vzdelávacích nástrojov, ktoré môžu byť digitálne (vrátane online vzdelávanie) a nedigitálne.

            Učitelia, školitelia a školy na základe svojho odborného pedagogického posúdenia vyberú tieto metódy a uľahčia ich používanie ako súčasť pútavých a účinných učebných úloh, ktoré podporujú rozvoj širokej škály kompetencií podľa veku, schopností a okolností vzdelávajúcich sa osôb a plánovaných vzdelávacích výstupov.

         Ďalšie fyzické prostredia môžu zahŕňať napríklad na jednej strane: domov, nemocnice (v prípade chorých alebo zranených detí) a na druhej strane kultúrne a pamäťové inštitúcie, farmy, podniky a iné pracoviská, prírodné a vonkajšie lokality, športové a mládežnícke priestory.

         Dištančné vzdelávanie je vzdelávanie, pri ktorom je učiteľ/školiteľ oddelený od vzdelávajúcej sa osoby v priestore a/alebo čase, pričom sa zohľadňujú vnútroštátne okolnosti.

         Online vzdelávanie je vzdelávanie, pri ktorom sa využíva digitálna technológia na pripojenie rôznych zariadení a na uľahčenie interakcie medzi vzdelávajúcou sa osobou a učiteľmi, školiteľmi alebo inými pedagogickými pracovníkmi či inými vzdelávajúcimi sa osobami s cieľom získať obsah vzdelávania alebo iné informácie na splnenie cieľov vzdelávacích programov.

         Digitálne nástroje vzdelávania môžu zahŕňať napríklad: inteligentné tabule a projektory na spoluprácu v triedach, mobilné zariadenia, tablety a laptopy s aplikáciami na koncipovanie, skúmanie a zdieľanie práce, televíziu a rozhlas na sledovanie programov a nástroje a aplikácie rozšírenej a virtuálnej reality na posilnenie interaktivity. Digitálne nástroje vzdelávania nemusia byť vždy pripojené na internet,
      TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

                  1.

                  Na základe poznatkov získaných v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 podporovať obnovu a pripravenosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy riešením dôsledkov pandémie pre vzdelávajúce sa osoby, učiteľov, školiteľov a iných pedagogických pracovníkov, rozvíjať dlhodobejší strategický prístup k zmiešanému učeniu a vychádzať z úspešných inovácií zavedených alebo vyskúšaných počas pandémie na výmenu a rozširovanie osvedčených postupov, a to v súlade so zásadami stanovenými v tomto odporúčaní (21). Tieto inovácie nenahrádzajú vzdelávanie v školách a prezenčné vzdelávanie, ale dopĺňajú ich.

                  2.

                  Podporovať vzdelávajúce sa osoby zvážením týchto opatrení:

         V rámci priamej reakcie na krízu:

                  a)

                  poskytovanie ďalších možností vzdelávania a cielenej podpory vzdelávajúcim sa osobám s cieľom napraviť straty vo vzdelávaní spôsobené čiastočným zatvorením škôl a obmedzeniami prezenčnej výučby, a to najmä v prípade tých osôb, ktoré trpia poruchami učenia, majú osobitné vzdelávacie potreby, sú zo znevýhodnených skupín, alebo sú inak postihnuté narušením vzdelávania a odbornej prípravy. Mohlo by to zahŕňať napríklad zvýšenú individualizovanú podporu a osobné tútorstvo, systémy mentorstva (vrátane partnerského mentorstva), inkluzívne učiace sa komunity, pridelenie ďalších pedagogických zdrojov do tried (napr. spoločné vyučovanie dvomi pedagógmi), zvýšenú poradenskú podporu, ďalší čas na učenie sa počas školského roka a/alebo prázdnin, prístup k ďalším vzdelávacím prostrediam, ako sú verejné knižnice a spoločenské priestory, a do mimoškolských zariadení s pedagogickou podporou;

                  b)

                  uprednostňovanie fyzickej a duševnej pohody vzdelávajúcich sa osôb a ich rodín. To by mohlo zahŕňať: posilnenie psychologickej podpory a rozvoj poradenstva pre duševné zdravie; začlenenie politík týkajúcich sa pohody vzdelávajúcich sa osôb a politík proti šikanovaniu do školských cieľov; procesy zamerané na monitorovanie a na zabezpečovanie kvality (ako súčasť pravidelného zabezpečovania kvality alebo činností školskej inšpekcie alebo v kontexte konkrétnych hodnotení situácie v škole v súvislosti s pandémiou); pridelenie špecializovaných zamestnancov alebo uľahčenie prístupu ku kvalifikovaným odborníkom a službám v oblasti duševného zdravia a podpory;

                  c)

                  podpora rozvoja digitálnych zručností a kompetencií všetkých vzdelávajúcich sa osôb a ich rodín s prihliadnutím na digitálnu priepasť a digitálne rodové rozdiely a pri súčasnom boji proti všetkým stereotypom a predsudkom vrátane rodových stereotypov a rodových predsudkov, a podpora digitálnej kapacity systémov vzdelávania a odbornej prípravy prostredníctvom podpory investícií do dostupných zariadení a pripojiteľnosti na úrovni škôl a komunít a poskytovania príležitostí na podporu digitálnych zručností a kompetencií vrátane využívania komunikačných technológií na samostatné aj kolaboratívne učenie sa a na sebahodnotenie s cieľom zlepšiť ďalšie učenie sa. Realizáciou investícií a reforiem predpokladaných v národných plánoch a Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečuje, aby všetky vzdelávajúce sa osoby mali prístup k potrebnému vybaveniu a možnostiam vzdelávania;

         Na podporu obnovy a dlhodobejšej pripravenosti vzdelávania a odbornej prípravy:

                  d)

                  skúmanie spôsobov, ako vypracovať metódy zmiešaného učenia v oblasti primárneho a sekundárneho vzdelávania vrátane odborného vzdelávania a prípravy v prospech všetkých vzdelávajúcich sa osôb a zabezpečiť trvalý pozitívny vplyv na výučbu a učenie sa prispôsobených veku, schopnostiam, osobitným potrebám a vzdelávacím cieľom vzdelávajúcich sa osôb, pri súčasnom plnom uznaní hodnoty vzdelávania v školách a prezenčného vzdelávania. Mohlo by to zahŕňať posilnenie rozvoja a začleňovania rôznych nástrojov na vzdelávanie s cieľom poskytnúť príležitosti na skúmanie a vyjadrenie vrátane rozvoja prírodovednej, digitálnej a mediálnej gramotnosti; podporu učenia, ktoré kombinuje rôzne prostredia v záujme obohatenia skúseností získaných v jeho priebehu; vytvorenie primeranej rovnováhy medzi učením vedeným učiteľmi a študentmi na jednej strane a kolaboratívnym a samostatným učením sa na strane druhej; skúmanie učebných metód s cieľom zvýšiť príťažlivosť nových možností a ponúknuť lepšie vzdelávacie riešenia pre vzdelávajúce sa osoby, ako aj učiteľov;

                  e)

                  využívanie metód zmiešaného učenia ako spôsobu podpory pohody, autonómie a vzdelávania prispôsobeného individuálnym potrebám vzdelávajúcich sa osôb (s prihliadnutím na vek, schopnosti a špecifické vzdelávacie potreby vzdelávajúcich sa osôb) a na rozvoj ich „osobných a sociálnych kompetencií a kompetencie naučiť sa učiť“ (jedna z ôsmich kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie (22), ktorá je ďalej rozvinutá v iniciatíve Komisie týkajúcej sa európskeho rámca LifeComp (23));

                  3.

                  Podporovať učiteľov a školiteľov zvážením týchto opatrení:

         V rámci priamej reakcie na krízu:

                  a)

                  podpora sebahodnotenia učiteľov, pokiaľ ide o využívanie digitálnych technológií, ako aj podpora kurzov na zvyšovanie úrovne zručností a iných foriem odborného vzdelávania pre učiteľov a školiteľov s cieľom pomôcť im používať a začleniť digitálne programy a nástroje do vyučovania (24). Vypracovanie a šírenie online aj prezenčných pedagogických modulov a zdrojov s cieľom pomôcť učiteľom a školiteľom prispôsobovať svoje vyučovacie metódy a postupy metódam zmiešaného učenia (25), a to na základe ich skúseností a spätnej väzby, a spolupracovať s nimi pri používaní nových nástrojov a materiálov, okrem iného aj pokiaľ ide o to, ako bezpečne a eticky fungovať v digitálnom prostredí a ako v tom podporovať aj študentov;

                  b)

                  zvýšenie zamerania na pohodu učiteľov a školiteľov, vedúcich pracovníkov škôl a ďalších pedagogických zamestnancov a kvalitu ich pracovného života s cieľom zmierniť stres a zabrániť vyhoreniu. To by mohlo zahŕňať: uľahčenie prístupu ku kvalifikovaným odborníkom a službám v oblasti duševného zdravia a podpory, podporu rozvoja a/alebo organizácie partnerskej podpory na zmiernenie stresu a poskytovanie lepších možností odbornej prípravy v oblasti odolnosti/duševnej pohody v programoch počiatočného vzdelávania učiteľov a kontinuálneho profesijného rozvoja;

         Na podporu obnovy a dlhodobejšej pripravenosti učiteľov a školiteľov:

                  c)

                  začlenenie metód zmiešaného učenia do programov počiatočného vzdelávania učiteľov (26) a kontinuálneho profesijného rozvoja (27) s cieľom pomôcť pedagogickým zamestnancom, aby primerane prispôsobovali koncepciu vzdelávania ich profesijným kontextom a aby boli schopní vyučovať v rôznych vnútorných a vonkajších prostrediach a prostredníctvom rôznych nástrojov a úloh;

                  d)

                  poskytovanie prístupu k odborným centrám a primeraným zdrojom v záujme usmerňovania a posilňovania metód zmiešaného učenia. Podpora zamestnancov v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy pri rozvoji metód zmiešaného učenia v ich konkrétnych kontextoch prostredníctvom výmen zamestnancov a partnerského učenia, vytváraním silných školských tímov prostredníctvom kolaboratívneho učenia, sietí, projektov spolupráce a komunít praxe;

                  e)

                  vypracovanie usmernení k novým prístupom v oblasti hodnotenia a záverečných skúšok, a to aj online, s vhodnými nástrojmi na formatívne a sumatívne hodnotenie, ktoré sú vhodné pre rôzne úrovne a prostredia vzdelávania a odbornej prípravy;

                  f)

                  stimulovanie pedagogických zamestnancov, aby sa zúčastňovali na prieskumných projektoch a výskume vrátane testovania využívania úloh v iných vzdelávacích prostrediach a používania digitálnych technológií na podporu procesov vyučovania a učenia sa.

                  4.

                  Podporovať školy zvážením týchto opatrení:

         V rámci priamej reakcie na krízu:

                  a)

                  poskytovanie nástrojov a zdrojov pre metódy zmiešaného učenia, ako aj usmernení školám k tomu, ako ich možno účinne využívať (28);

                  b)

                  mobilizácia alebo prijímanie ďalších zamestnancov s cieľom poskytnúť viac času na individuálnu podporu školských a mimoškolských aktivít, ak je to možné;

                  c)

                  podpora účinných partnerstiev v oblasti infraštruktúry a zdrojov medzi rôznymi poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy, napríklad z miestnych a regionálnych orgánov, podnikateľskej oblasti, profesijných združení, umeleckej oblasti, oblasti kultúrneho dedičstva, športu, prírody, vysokoškolského vzdelávania a výskumných ústavov, občianskej spoločnosti, odvetvia vzdelávacích zdrojov (vrátane technológií, vydávania publikácií a iného vybavenia pre učebné osnovy) a pedagogického výskumu;

                  d)

                  podpora škôl pri monitorovaní a sebahodnotení ich stratégií a postupov začleňovania týkajúcich sa metód zmiešaného učenia a pri prijímaní opatrení potrebných na nápravu nedostatkov, a to aj využívaním nástrojov EÚ (29);

                  e)

                  zlepšovanie informovanosti rodičov, poručníkov a rodín o vzdelávacích prostrediach, nástrojoch a úlohách prostredníctvom systematickej komunikácie a poradenstva bez toho, aby sa pre nich vytváralo dodatočné zaťaženie;

         Na podporu dlhodobejšej obnovy a zvyšovanie kapacity pre organizačné zmeny:

                  f)

                  investovanie do vysokorýchlostného internetového pripojenia v prostredí škôl a dištančného vzdelávania, od ktorého online vzdelávanie závisí, spolu s plánmi údržby a modernizácie technickej infraštruktúry;

                  g)

                  ak je to možné a v súlade s vnútroštátnymi a regionálnymi právnymi predpismi a okolnosťami, umožnenie primeranej úrovne autonómie pre rozhodovanie na úrovni škôl (školskými radami, riaditeľmi, vedúcimi pracovníkmi) s cieľom uľahčovať inováciu, reakcieschopnosť a prispôsobovanie sa miestnym a regionálnym potrebám;

                  h)

                  podpora vedúcich pracovníkov škôl, ktorí majú kľúčovú úlohu pri riadení organizačných zmien a neustáleho zlepšovania, pomocou špecializovaného profesijného rozvoja a poradenstva pre ich funkcie. Podpora škôl a pridružených poskytovateľov vzdelávania a odbornej prípravy pri uvažovaní o metódach zmiešaného učenia v rámci ich procesov strategického plánovania a zlepšovania škôl, čo môže zahŕňať využívanie nástrojov sebahodnotenia;

                  i)

                  podpora dialógu a vytvárania sietí medzi rôznymi zainteresovanými stranami vrátane rodín, ktoré sú zapojené do vzdelávania v školách a iných fyzických prostrediach, ako aj do dištančného vzdelávania s cieľom vytvárať spätnú väzbu a nápady pre budúci rozvoj z rôznych zdrojov. Malo by to zahŕňať aj dialóg, usmerňovanie a stratégie na ochranu bezpečnosti detí a mladých ľudí a na zabezpečenie dôvernosti a ochrany ich údajov, ako aj ich bezpečnosti a súkromia v digitálnom svete;

                  j)

                  vyžívanie, ak je to možné, časti vnútorných a/alebo vonkajších mechanizmov kontroly a zabezpečenia kvality školy na kombináciu vzdelávacích prostredí a nástrojov, pričom sa začlení aj hodnotenie iných poskytovateľov ako škola alebo hodnotenie prostredníctvom nich.

                  5.

                  Plne využívať finančné prostriedky a praktické alebo odborné znalosti EÚ na reformy a investície do infraštruktúry, nástrojov a pedagogiky na zvýšenie odolnosti a pripravenosti škôl pripravených na budúcnosť, najmä program Erasmus+, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Európsky sociálny fond plus, Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), program Digitálna Európa, program Horizont Európa a Nástroj technickej podpory.

                  6.

                  Investovať do výskumu, ako aj monitorovania a hodnotenia politických výziev a vplyvu týchto iniciatív na vzdelávací ekosystém s cieľom nadviazať na získané skúsenosti a poskytnúť vstupy pre budúcu reformu politiky, a to aj prostredníctvom budovania na skúsenostiach vzdelávajúcich sa osôb, ako aj na získaných údajoch, ak sú k dispozícii, s cieľom vypracovať najlepšie postupy a prispôsobené riešenia v oblasti umelej inteligencie pre zdokonalené programy vzdelávania.

                  7.

                  Prijať opatrenia a nadviazať na vykonávanie tohto odporúčania v súlade s vnútroštátnymi a regionálnymi systémami vzdelávania a odbornej prípravy. Zohľadniť, ak je to vhodné, všetky opatrenia podporujúce metódy zmiešaného učenia vo vnútroštátnych akčných plánoch na vykonávanie Európskej záruky pre deti.

            TÝMTO VYZÝVA KOMISIU, ABY S NÁLEŽITÝM OHĽADOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY A VNÚTROŠTÁTNE PODMIENKY:

                  1.

                  Podporovala vykonávanie tohto odporúčania umožnením vzájomného učenia a výmen medzi členskými štátmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, s výhradou prijatia a ďalšieho rozpracovania opatrení, prostredníctvom:

                              i)

                              strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) (30);

                              ii)

                              nového európskeho centra digitálneho vzdelávania a nového štruktúrovaného dialógu s členskými štátmi, ktorý sa ustanoví v rámci akčného plánu digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027 na podporu medziodvetvovej spolupráce v oblasti digitálneho vzdelávania;

                              iii)

                              online platforiem EÚ a komunít pre vzdelávanie a odbornú prípravu vrátane platforiem School Education Gateway a eTwinning a európskeho súboru nástrojov pre školy „Podpora inkluzívneho vzdelávania a riešenie problému predčasného ukončovania školskej dochádzky“.

                  2.

                  Podporovala rozvoj zdrojov v spolupráci s členskými štátmi, ktoré sa budú využívať na dobrovoľnej báze, ako sú:

                              i)

                              usmerňujúci materiál založený na dôkazoch o koncepcii vzdelávania a postupoch pri organizácii školy v rámci metód zmiešaného učenia, a to aj o možných digitálnych nástrojoch, prístupoch k hodnoteniu a potvrdzovaniu vzdelávania a ochrany údajov, súkromia a bezpečnosti na internete;

                              ii)

                              vytvorenie a sprístupnenie vysokokvalitného obsahu digitálneho vzdelávania, pričom sa tiež preskúma potenciál európskeho rámca pre obsah digitálneho vzdelávania, ktorý v súčasnosti pripravuje Komisia.

                  3.

                  Podporovala možnosti profesijného rozvoja a vzdelávania učiteľov, školiteľov a iných pedagogických zamestnancov prostredníctvom:

                              i)

                              podpory hromadných otvorených online kurzov (MOOC) o metódach zmiešaného učenia pre učiteľov, školiteľov, vedúcich pracovníkov škôl a školiteľov učiteľov, ktoré organizuje platforma School Education Gateway, ako aj širokého využívania týchto kurzov pre pedagogických pracovníkov v školách;

                              ii)

                              sprístupnenia osvedčených postupov z výmen pracovníkov, projektov a sietí v rámci programu Erasmus+, a to aj prostredníctvom online komunity eTwinning, budúcich pedagogických akadémií programu Erasmus+ a centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy;

                              iii)

                              podpory nového online nástroja SELFIE pre učiteľov, ktorý im pomôže uvažovať o ich digitálnych kompetenciách a naplánovať ďalšie zlepšenie. Tento nástroj vychádza z nástroja SELFIE pre digitálne plánovanie v rámci celých škôl, ktorý môže pomôcť podporiť účinné metódy zmiešaného učenia, a to aj v oblasti OVP.

                  4.

                  Spolupracovala so všetkými zainteresovanými stranami vrátane poskytovateľov softvéru a hardvéru na spôsoboch zlepšovania digitálnej infraštruktúry a nástrojov a ich používania v súvislosti so vzdelávaním a odbornou prípravou a okrem toho zdôrazňovala význam dôvernosti a ochrany údajov v tomto kontexte.

                  5.

                  Podporovala iniciatívy na ďalší rozvoj a podporu inkluzívneho, spravodlivého, kvalitného vzdelávania a možností celoživotného vzdelávania pre všetkých, najmä pokiaľ ide o inklúziu vzdelávajúcich sa osôb z rôznych pomerov, ktoré ovplyvňujú ich prístup ku konkrétnym vzdelávacím prostrediam a nástrojom, a začlenenie tých, ktorí vo vzdelávacom procese potrebujú cielenú podporu.

                  6.

                  Naďalej podporovala členské štáty, ktoré uskutočňujú reformy s cieľom zvýšiť kvalitu a inkluzívnosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy, a podporovala ich digitálnu pripravenosť v súlade s cieľmi akčného plánu digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027.

                  7.

                  Zaoberala sa rozvojom metód zmiešaného učenia v primárnom a sekundárnom vzdelávaní vrátane odborného vzdelávania a prípravy v pravidelných správach o pokroku týkajúcich sa európskeho vzdelávacieho priestoru a akčného plánu digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027.

         V Bruseli 29. novembra 2021

               Za Radu

               predsedníčka

            S. KUSTEC

         (1)  Závery Rady o reakcii na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, (Ú. v. EÚ C 212 I, 26.6.2020, s. 9).

         (2)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie SWD(2021) 219 final, časť 1, strana 6 (poznámka pod čiarou 2).

         (3)  Ú. v. EÚ C 415, 1.12.2020, s. 22.

         (4)  COM(2017) 673 final.

         (5)  Ú. v. EÚ C 66, 26.2.2021, s. 1.

         (6)  Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10.

         (7)  COM(2021) 102 final.

         (8)  COM(2020) 274 final.

         (9)  Ú. v. EÚ L 223, 22.6.2021, s. 14.

         (10)  COM(2021) 142 final.

         (11)  Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 7.

         (12)  Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1.

         (13)  Ú. v. EÚ C 417, 2.12.2020, s. 1.

         (14)  Schválená 30. novembra 2020.

         (15)  Ú. v. EÚ C 193, 9.6.2020, s. 11.

         (16)  Napríklad na úrovni EÚ začína Európska komisia iniciatívu HealthyLifestyle4All – dvojročnú kampaň, ktorej cieľom je prepojiť šport a aktívny životný štýl s politikami v oblasti zdravia a potravín a ďalšími politikami.

         (17)  Pozri správu Spoločného výskumného centra s názvom The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets (Pravdepodobný vplyv pandémie COVID-19 na vzdelávanie: úvahy vychádzajúce z existujúcej literatúry a najnovších medzinárodných súborov údajov) (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. a Mazza, J., 2020).

         (18)  Počiatočné odborné vzdelávanie a príprava zvyčajne prebiehajú na úrovni vyššieho sekundárneho vzdelávania a postsekundárneho vzdelávania pred tým, ako sa študenti zaradia do pracovného života. Uskutočňuje sa buď v školskom prostredí (hlavne v učebniach) alebo v pracovnom prostredí, ako sú školiace strediská a spoločnosti, a to v závislosti od vnútroštátnych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a ekonomických štruktúr.

         (19)  Závery Rady o úlohe práce s mládežou pri podpore mladých ľudí v rozvíjaní základných životných zručností uľahčujúcich ich úspešný prechod do dospelosti, aktívneho občianstva a pracovného života, (Ú. v. EÚ C 189, 15.6.2017, s. 30).

         (20)  Závery Rady o maximalizácii úlohy amatérskeho športu pri rozvíjaní prierezových zručností najmä medzi mladými ľuďmi, Ú. v. EÚ C 172, 27.5.2015 s. 8.

         (21)  Rámec zmiešaného učenia uvedený v pracovnom dokumente útvarov Komisie SWD (2021) 219 final môže byť základom pre konkrétne opatrenia prispôsobené situácii v jednotlivých krajinách.

         (22)  Odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie, (Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1).

         (23)  Rámec LifeComp sa skladá z troch vzájomne prepojených oblastí kompetencií: „osobná“, „sociálna“ a „naučiť sa učiť“. Každá oblasť obsahuje tri kompetencie: sebaregulácia, flexibilita, pohoda (osobná oblasť); empatia, komunikácia, spolupráca (sociálna oblasť); zmýšľanie zamerané na rast, kritické myslenie a riadenie učenia (oblasť kompetencie naučiť sa učiť). Kompetencie rámca LifeComp sa uplatňujú vo všetkých sférach života a možno ich získať celoživotne prostredníctvom formálneho, informálneho a neformálneho vzdelávania. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

         (24)  Európska komisia 5. októbra 2021 spustila nový nástroj SELFIE pre učiteľov, ktorý môže podporovať pedagógov pri plánovaní rozvoja ich digitálnych kompetencií.

         (25)  Platforma School Education Gateway už obsahuje viaceré zdroje určené učiteľom a školiteľom týkajúce sa zmiešaného učenia.

         (26)  Obdobie formálneho štúdia na získanie uznávanej kvalifikácie a učiteľského zamestnania. Zvyčajne ho ponúkajú pedagogické fakulty na univerzitách alebo nezávislé inštitúcie pre vzdelávanie učiteľov (pozri glosár v pracovnom dokumente útvarov Komisie SWD (2021) 219 final).

         (27)  Vzdelávanie, do ktorého sa kvalifikovaní pracovníci zapájajú v ktorejkoľvek fáze svojej kariéry s cieľom zdokonaliť svoju prax (pozri glosár v pracovnom dokumente útvarov Komisie SWD (2021) 219 final);

         (28)  Nástroj SELFIE môže pomôcť školám zobrazovať a zhromažďovať fakty o ich súčasnej situácii a potrebách. Tento nástroj je modulárny a každá škola ho môže prispôsobovať tak, aby zohľadňoval jej konkrétny kontext.

         (29)  Európsky súbor nástrojov pre školy „Podpora inkluzívneho vzdelávania a riešenie problému predčasného ukončovania školskej dochádzky“ ponúka množstvo zdrojov a praktických príkladov, ako aj nástroj na sebahodnotenie škôl.

         (30)  Ú. v. EÚ C 66, 26.2.2021, s. 1.


               15.12.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 506/109

      P9_TA(2021)0163
      Vzťahy medzi EÚ a Indiou
      Odporúčanie Európskeho parlamentu z 29. apríla 2021 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (2021/2023(INI))
      (2021/C 506/17)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na nadchádzajúce stretnutie vedúcich predstaviteľov EÚ a Indie, ktoré sa má konať 8. mája 2021 v Porte (Portugalsko),

                  —

                  so zreteľom na strategické partnerstvo medzi EÚ a Indiou, ktoré začalo v roku 2004,

                  —

                  so zreteľom na dohodu medzi EÚ a Indiou o spolupráci z roku 1994,

                  —

                  so zreteľom na spoločné vyhlásenie a strategické partnerstvo EÚ a Indie: plán činností EÚ a Indie do roku 2025 (1) prijatý na virtuálnom samite EÚ – India 15. júla 2020, ako aj ďalšie nedávno podpísané spoločné vyhlásenia, a to aj v oblasti boja proti terorizmu, klímy a energetiky, urbanizácie, migrácie a mobility a partnerstva v oblasti vodného hospodárstva,

                  —

                  so zreteľom na spoločné oznámenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) a Komisie z 20. novembra 2018 s názvom Prvky stratégie EÚ pre Indiu (JOIN(2018)0028) a súvisiace závery Rady o stratégii EÚ pre Indiu z 10. decembra 2018 (14634/18),

                  —

                  so zreteľom na spoločné oznámenie PK/VP a Komisie z 19. septembra 2018 s názvom Prepájanie Európy a Ázie – základné piliere stratégie EÚ (JOIN(2018)0031) a súvisiace závery Rady z 15. októbra 2018 (13097/18),

                  —

                  so zreteľom na závery Rady o posilnenej bezpečnostnej spolupráci EÚ v Ázii a s Áziou z 28. mája 2018 (9265/1/18 REV 1),

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. septembra 2001 s názvom Európa a Ázia: Strategický rámec pre posilnené partnerstvá (COM(2001)0469),

                  —

                  so zreteľom na budúce nariadenie, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce na roky 2021 – 2027 (2018/0243(COD)),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenia z 20. januára 2021 o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – výročná správa 2020 (2), z 21. januára 2021 o prepojenosti a vzťahoch medzi EÚ a Áziou (3) a z 13. septembra 2017 o politických vzťahoch EÚ s Indiou (4), ako aj na svoje predchádzajúce uznesenia o Indii vrátane uznesení o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a právneho štátu,

                  —

                  so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 28. októbra 2004 o vzťahoch medzi EÚ a Indiou (5),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 29. septembra 2005 o vzťahoch medzi EÚ a Indiou: strategické partnerstvo (6),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 13. apríla 2016 o EÚ v meniacom sa globálnom prostredí – prepojenejší, konfliktnejší a komplexnejší svet (7),

                  —

                  so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 10. mája 2012 o námornom pirátstve (8),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 27. októbra 2016 o jadrovej bezpečnosti a nešírení jadrových zbraní (9),

                  —

                  so zreteľom na 10. zasadnutie parlamentného partnerstva Ázia – Európa (ASEP10), ktoré sa konalo 27. – 28. septembra 2018 v Bruseli, a na príslušné prijaté vyhlásenie, a na 11. zasadnutie parlamentného partnerstva Ázia – Európa (ASEP11), ktoré sa konalo 26. – 27. mája 2021 v Phnom Penhe v Kambodži,

                  —

                  so zreteľom na dialóg na vysokej úrovni medzi EÚ a Indiou o obchode a investíciách, ktorého prvá schôdza sa konala 5. februára 2021,

                  —

                  so zreteľom na služobnú cestu Výboru pre zahraničné veci do Indie, ktorá sa konala 21. – 22. februára 2017,

                  —

                  so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024,

                  —

                  so zreteľom na závery Rady z 22. februára 2021 o prioritách EÚ na fórach OSN zaoberajúcich sa ľudskými právami v roku 2021,

                  —

                  so zreteľom na tematické usmernenia EÚ o ľudských právach, vrátane usmernení týkajúcich sa ochrancov ľudských práv a o ochrane a presadzovaní slobody náboženského vyznania alebo viery,

                  —

                  so zreteľom na článok 118 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na list Výboru pre medzinárodný obchod a so zreteľom na jeho právomoci podľa prílohy VI k rokovaciemu poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0124/2021),

                  A.

                  keďže EÚ a India majú na základe záväzku pravidelne sa stretávať na najvyššej úrovni a posilňovať strategické partnerstvo zriadené v roku 2004 zvolať stretnutie lídrov na 8. mája 2021 v Porte (Portugalsko) s cieľom posilniť hospodársku a politickú spoluprácu;

                  B.

                  keďže strategické partnerstvo medzi EÚ a Indiou v posledných rokoch nabralo dynamiku, odrážajúc obnovenú politickú vôľu posilniť jeho strategický rozmer a rastúcu geopolitickú moc Indie a spoločné demokratické hodnoty po tom, ako sa vyvinulo z hospodárskeho partnerstva na vzťahy vo viacerých sektoroch;

                  C.

                  keďže EÚ a India ako dve najväčšie demokracie na svete majú silné politické, hospodárske, sociálne a kultúrne väzby; keďže však dvojstranné vzťahy ešte nedosiahli svoj plný potenciál a vyžadujú si zvýšenú politickú angažovanosť; keďže vedúci predstavitelia EÚ a Indie potvrdili odhodlanie zachovať a presadzovať účinný multilateralizmus a multilaterálny poriadok založený na pravidlách, ktorého hlavnými piliermi sú Organizácia Spojených národov (ďalej len „OSN“) a Svetová obchodná organizácia (ďalej len „WTO“);

                  D.

                  keďže regionálny a globálny význam Indie rastie a India čoraz viac posilňuje svoju pozíciu darcu, ako aj hospodárskej a vojenskej mocnosti; keďže indické predsedníctvo skupiny G20 v roku 2023 a jej členstvo v Bezpečnostnej rade OSN v rokoch 2021 – 2022 a v Rade OSN pre ľudské práva v rokoch 2019 – 2021 oživilo potrebu koordinácie globálneho riadenia a ďalšej podpory spoločnej vízie multilateralizmu založeného na pravidlách;

                  E.

                  keďže strategický rámec EÚ zakotvený v jej globálnej stratégii, stratégii týkajúcej sa Indie, stratégii EÚ na prepájanie Európy a Ázie, ako aj v novej indicko-tichomorskej stratégii zvýraznil zásadný význam spolupráce s Indiou v rámci globálneho programu EÚ; keďže dvojstranná a mnohostranná spolupráca v súčasnom kontexte zvýšených globálnych rizík a rastúcej hospodárskej súťaže veľmocí by mala zahŕňať posilnenie medzinárodnej bezpečnosti, posilnenie pripravenosti a reakcie na globálne núdzové situácie v oblasti zdravia, ako je súčasná pandémia ochorenia COVID-19, posilnenie globálnej hospodárskej stability a inkluzívneho rastu a plnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

                  F.

                  keďže India má pevnú a rastúcu ekonomiku; keďže EÚ je hlavným obchodným partnerom Indie, zatiaľ čo India je 9. najväčším obchodným partnerom EÚ; keďže Indický oceán má veľký strategický význam pre svetový obchod a má zásadný hospodársky a strategický význam pre EÚ aj Indiu; keďže EÚ a India majú silné spoločné záujmy v indicko-tichomorskom regióne a zameriavajú sa na jeho udržanie ako oblasti spravodlivej hospodárskej súťaže, nenarušených námorných komunikačných liniek, stability a bezpečnosti;

                  G.

                  keďže prepojenosť by mala predstavovať dôležitý prvok spoločného strategického programu EÚ a Indie v súlade so stratégia EÚ na prepájanie Európy a Ázie; keďže na poslednom samite EÚ – India sa dohodli zásady udržateľnej prepojenosti a dohodlo sa, že sa preskúmajú spôsoby, ako zlepšiť prepojenosť medzi EÚ a Indiou a následnú prepojenosť s tretími krajinami, a to aj v indicko-tichomorskom regióne; keďže komplexnosť prepájania sa neobmedzuje len na fyzickú infraštruktúru, ako sú cesty a železnice, ale aj na námorné trasy, digitálnu infraštruktúru a environmentálne aspekty, s osobitným dôrazom na Európsku zelenú dohodu; keďže prepojenosť má geopolitickú a transformačnú úlohu a pôsobí ako udržateľný nástroj rastu a zamestnanosti;

                  H.

                  keďže na podporu účinnej diplomacie v oblasti klímy a globálneho záväzku k vykonávaniu Parížskej dohody a globálnej ochrane klímy a životného prostredia je potrebné vedúce postavenie EÚ a Indie;

                  I.

                  keďže miestni a medzinárodní pozorovatelia pre ľudské práva uvádzajú, že obhajcom ľudských práv a novinárom v Indii chýba bezpečné pracovné prostredie; keďže v októbri 2020 vysoká komisárka OSN pre ľudské práva Michelle Bachelet vyzvala indickú vládu, aby chránila práva obhajcov ľudských práv a mimovládnych organizácií, pričom vyjadrila znepokojenie nad zmenšujúcim sa priestorom pre organizácie občianskej spoločnosti, zadržiavaním obhajcov ľudských práv a obvineniami voči ľuďom, ktorí len uplatňovali svoje práva na slobodu prejavu a pokojné zhromažďovanie, ako aj nad využívaním zákonov na potlačenie nesúhlasu, ako je zákon o regulácii zahraničných príspevkov a zákon o predchádzaní nezákonným činnostiam;

                  J.

                  keďže Amnesty International bola nútená zatvoriť svoje kancelárie v Indii po zmrazení jej bankových účtov z dôvodu údajného porušenia zákona o regulácii zahraničných príspevkov a traja osobitní spravodajcovia OSN vyzvali na zmenu zákona v súlade s právami a povinnosťami Indie podľa medzinárodného práva;

                  K.

                  keďže skupiny občianskej spoločnosti uvádzajú, že ženy v Indii čelia viacerým vážnym výzvam a porušovaniu ich práv, a to aj v súvislosti s kultúrnymi, kmeňovými a tradičnými praktikami, sexuálnym násilím a obťažovaním a obchodovaním s ľuďmi; keďže ženy z prostredia náboženskej menšiny čelia dvojnásobnej zraniteľnosti, ktorá sa ešte viac zhoršuje v prípade žien z nižšej kasty;

                  L.

                  keďže napriek tomu, že je diskriminácia na základe príslušnosti ku kaste zakázaná, zostáva v Indii naďalej systémovým problémom, a to aj v systéme správy trestného súdnictva, ktorý Dalitom bráni v prístupe k zamestnaniu, vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti a rozpočtovým prostriedkom na rozvoj Dalitov;

                  M.

                  keďže India je jednou z krajín, ktoré sú najviac postihnuté novou pandémiou ochorenia COVID-19 s vyše 11 miliónmi potvrdených prípadov a viac ako 150 000 úmrtiami, a keďže indická vláda prijala iniciatívu na darovanie miliónov očkovacích látok krajinám v jej bezprostrednom susedstve a kľúčovým partnerským krajinám v Indickom oceáne;

         1.

            odporúča Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku:

         Všeobecné vzťahy medzi EÚ a Indiou

                  a)

                  pokračovať v zlepšovaní a prehlbovaní vzťahov medzi EÚ a Indiou ako strategických partnerov a dodržiavať záväzok uskutočňovať pravidelné viacúrovňové dialógy vrátane samitov;

                  b)

                  konsolidovať pokrok dosiahnutý v rámci strategického partnerstva od minuloročného samitu a dosiahnuť hmatateľný pokrok v prioritných otázkach, najmä pokiaľ ide o odolnosť globálneho zdravia, zmenu klímy a ekologický rast, digitalizáciu a nové technológie, prepojenosť, obchod a investície, zahraničnú, bezpečnostnú a obrannú politiku a ľudské práva;

                  c)

                  byť naďalej plne odhodlaný a v plnej miere vykonávať stratégiu EÚ pre Indiu z roku 2018 a plán činností EÚ a Indie do roku 2025 v koordinácii s vlastnými vzťahmi členských štátov s Indiou; stanoviť jasné a verejné kritériá na meranie pokroku v súvislosti s plánom; zabezpečiť parlamentný dohľad nad politikou EÚ v Indii prostredníctvom pravidelných výmen názorov s Výborom pre zahraničné veci;

                  d)

                  uvoľniť plný potenciál dvojstranných vzťahov medzi dvoma najväčšími svetovými demokraciami; opätovne zdôrazniť potrebu hlbšieho partnerstva založeného na spoločných hodnotách demokracie, pluralizmu, právneho štátu, rovnosti, dodržiavaní ľudských práv, záväzku podporovať inkluzívny, súdržný globálny poriadok založený na pravidlách, účinnom multilateralizme a udržateľnom rozvoji, bojovať proti zmene klímy a presadzovať mier a stabilitu vo svete;

                  e)

                  zdôrazniť význam Indie ako partnera v celosvetovom boji proti zmene klímy a degradácii biodiverzity a pri ekologickom prechode na energiu z obnoviteľných zdrojov a na klimatickú neutralitu; konsolidovať spoločné plány na úplné vykonávanie Parížskej dohody a jej vnútroštátne stanovených príspevkov a na spoločnú diplomaciu v oblasti klímy;

                  f)

                  obnoviť požiadavku Rady o modernizáciu inštitucionálnej štruktúry dohody o spolupráci medzi EÚ a Indiou z roku 1994 v súlade s novými spoločnými cieľmi a globálnymi výzvami; oživiť myšlienku rokovať o dohode o strategickom partnerstve so silným parlamentným rozmerom, ktorá by v prípade potreby podporovala kontakty a spoluprácu na štátnej úrovni;

                  g)

                  podporovať štruktúrovaný medziparlamentný dialóg, a to aj nabádaním indickej strany, aby vytvorila stále partnerstvo Delegácie Európskeho parlamentu pre vzťahy s Indickou republikou v dolnej snemovni (Lok Sabha) a hornej snemovne (Radžja Sabha) indického parlamentu, ako aj podporou kontaktov medzi výbormi;

                  h)

                  zabezpečiť aktívne a pravidelné konzultácie a zapojenie občianskej spoločnosti EÚ a Indie vrátane odborových zväzov, náboženských organizácií, feministických a LGBTI organizácií, environmentálnych organizácií, obchodných komôr a ďalších zainteresovaných strán do rozvoja, vykonávania a monitorovania vzťahov medzi EÚ a Indiou; usilovať sa o vytvorenie platformy občianskej spoločnosti EÚ – India na tento účel a samit mládeže EÚ – India ako sprievodné podujatie budúcich samitov EÚ – India s cieľom posilniť vzťahy medzi mladšími generáciami;

                  i)

                  konsolidovať úsilie EÚ v oblasti verejnej diplomacie s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie medzi EÚ, jej členskými štátmi a Indiou a pomôcť zvýšiť poznatky na oboch stranách, a to zapojením akademickej obce, think-tankov a zástupcov z celej EÚ a Indie;

         Spolupráca v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky

                  j)

                  podporovať väčšiu synergiu zahraničnej a bezpečnostnej politiky existujúcimi príslušnými mechanizmami dialógu a na fórach zriadených v rámci plán činností EÚ a Indie do roku 2025, ako aj so zreteľom na nedávny strategický dôraz EÚ na posilnenú bezpečnostnú spoluprácu v Ázii a s Áziou, kde India zohráva čoraz dôležitejšiu a strategickejšiu úlohu;

                  k)

                  zdôrazniť, že väčšia angažovanosť medzi EÚ a Indiou v oblasti bezpečnosti a obrany by sa nemala vnímať ako príspevok k polarizácii v indicko-tichomorskej oblasti, ale skôr ako podpora spoločnej bezpečnosti, stability a mierového rozvoja;

                  l)

                  zdôrazniť potrebu užšej tematickej koordinácie medzinárodných bezpečnostných politík a opatrení v oblastiach, ako sú jadrová bezpečnosť a nešírenie a kontrola zbraní hromadného ničenia, zníženie počtu chemických, biologických a rádiologických zbraní, podpora predchádzania konfliktom a budovania mieru v regióne, boj proti pirátstvu, námorná bezpečnosť, boj proti terorizmu (vrátane boja proti radikalizácii, praniu špinavých peňazí a boj proti financovaniu terorizmu), násilnému extrémizmu, ako aj kybernetická bezpečnosť, hybridné hrozby a kozmický priestor; zdôrazniť význam dialógu medzi EÚ a Indiou o boji proti terorizmu; posilniť medzivojenské vzťahy a výmeny s cieľom posilniť strategické partnerstvo medzi EÚ a Indiou;

                  m)

                  poukázať na to, že EÚ a India sú dvaja z najväčších prispievateľov operácií udržiavania mieru OSN a sú odhodlaní obhajovať udržateľný mier; podporovať diskusie a iniciatívy zamerané na rozšírenie spolupráce v oblasti udržiavania mieru;

                  n)

                  vziať s uspokojením na vedomie šesť pravidelných konzultácií medzi EÚ a Indiou o odzbrojení a nešírení zbraní hromadného ničenia, ktoré sa uskutočnili, a nabádať Indiu, aby v tejto súvislosti posilnila regionálnu spoluprácu a prijala konkrétne kroky v tomto smere; uznať, že India sa pripojila k trom hlavným multilaterálnym režimom kontroly vývozu súvisiacim so šírením zbraní, a podporiť užšie partnerstvo medzi EÚ a Indiou v rámci týchto fór;

                  o)

                  koordinovať pozície a iniciatívy na multilaterálnych fórach, najmä v OSN, WTO a G20, a to presadzovaním spoločných cieľov v súlade so spoločnými medzinárodnými hodnotami a normami, zintenzívnením dialógu a účinným zosúladením pozícií pri obrane multilateralizmu a medzinárodného poriadku založeného na pravidlách; zapojiť sa do diskusií o reforme Bezpečnostnej rady OSN a pracovných metód a podporiť snahu Indie o trvalé členstvo v reformovanej Bezpečnostnej rade OSN;

                  p)

                  podporovať predchádzanie konfliktom a hospodársku spoluprácu prostredníctvom podpory iniciatív regionálnej integrácie v južnej Ázii, a to aj v rámci Juhoázijského združenia pre regionálnu spoluprácu (SAARC);

                  q)

                  vychádzať z rozsiahlych regionálnych skúseností Indie a existujúcich prístupov členských štátov EÚ pre indicko-tichomorský región s cieľom vypracovať proaktívnu, ucelenú a realistickú európsku indicko-tichomorskú stratégiu založenú na spoločných zásadách, hodnotách a záujmoch, a to i ekonomických, a medzinárodnom práve; usilovať sa v prípade potreby o koordináciu politík EÚ a Indie voči indicko-tichomorskému regiónu a rozšíriť spoluprácu na všetky oblasti spoločného záujmu; náležite zohľadniť zvrchované politické rozhodnutia iných krajín v regióne a dvojstranné vzťahy EÚ s nimi;

                  r)

                  podporovať ambicióznu spoločnú činnosť zahŕňajúcu osobitné opatrenia pri koordinácii rozvoja a humanitárnej pomoci, a to i na Blízkom východe a v Afrike, ako aj pri posilňovaní demokratických procesov a v boji proti autoritárskym trendom a všetkým druhom extrémizmu vrátane nacionalistického a náboženského v Ázii a mimo nej;

                  s)

                  podporovať spoločnú činnosť pri koordinácii operácií v oblasti potravinovej bezpečnosti a zmierňovania následkov katastrof v súlade s humanitárnymi zásadami zakotvenými v medzinárodnom humanitárnom práve vrátane nestrannosti, neutrality a nediskriminácie pri poskytovaní pomoci;

                  t)

                  vziať na vedomie, že EÚ pozorne sleduje situáciu v Kašmíre; opätovne zdôrazniť svoju podporu stabilite a zmierneniu napätia medzi Indiou a Pakistanom, keďže obe krajiny sú štátmi s jadrovými zbraňami, a naďalej sa angažovať v dodržiavaní ľudských práv a základných slobôd; podporovať vykonávanie rezolúcií Bezpečnostnej rady a správ UNHCR o Kašmíre; vyzvať Indiu a Pakistan, aby si uvedomili, akým nesmiernym prínosom by pre ľudí, hospodárstvo a politiku bolo vyriešenie tohto konfliktu;

                  u)

                  obnoviť úsilie o zblíženie a obnovu dobrých susedských vzťahov medzi Indiou a Pakistanom na základe zásad medzinárodného práva, prostredníctvom komplexného dialógu a postupného prístupu počnúc opatreniami na budovanie dôvery; v tejto súvislosti privítať spoločné vyhlásenie Indie a Pakistanu o prímerí z 25. februára 2021 ako dôležitý krok pri nastolení mieru a stability v regióne; zdôrazniť význam bilaterálneho rozmeru v práci na dosiahnutí trvalého mieru a spolupráce medzi Indiou a Pakistanom, čo by pozitívne prispelo k bezpečnosti a hospodárskemu rozvoju v regióne; zdôrazniť zodpovednosť za budovanie mieru ako povinnosť oboch strán, ktoré sú jadrovými mocnosťami;

                  v)

                  uznať dlhodobú podporu Afganistanu zo strany Indie a jej záväzok v oblasti úsilia o budovanie mieru zameraného na ľudí a vedeného na miestnej úrovni: spolupracovať s Indiou a inými regionálnymi štátmi na podpore stabilizácie, bezpečnosti, mierového riešenia konfliktov a demokratických hodnôt vrátane práv žien v krajine; opätovne zdôrazniť, že mierový a prosperujúci Afganistan by priniesol prospech širšiemu regiónu;

                  w)

                  zdôrazniť, že zachovanie mieru, stability a slobody plavby v ázijsko-tichomorskom regióne má naďalej kľúčový význam pre záujmy EÚ a jej členských štátov; zvýšiť vzájomnú angažovanosť s cieľom zabezpečiť, aby obchod v indicko-tichomorskom regióne nebol brzdený; podporovať ďalšie spoločné čítanie Dohovoru OSN o morskom práve, a to aj pokiaľ ide o slobodu plavby, a zintenzívniť spoluprácu v oblasti námornej bezpečnosti a spoločných výcvikových misií v indicko-tichomorskom regióne s cieľom zachovať bezpečnosť a slobodu plavby pozdĺž námorných komunikačných liniek; pripomenúť, že najmä v kontexte rastúcej regionálnej mocenskej rivality by sa spolupráca s krajinami indicko-tichomorského regiónu mala riadiť zásadami otvorenosti, prosperity, inkluzívnosti, udržateľnosti, transparentnosti, reciprocity a životaschopnosti; začať dialóg na vysokej úrovni medzi EÚ a Indiou o námornej spolupráci zameraný na rozšírenie rozsahu súčasných konzultácií o boji proti pirátstvu a zvýšenie interoperability a koordinácie medzi operáciou EUNAVFOR Atalanta, indickým strediskom informačnej syntézy pre oblasť Indického oceánu a indickým námorníctvom v oblasti námorného dozoru, zmierňovania následkov katastrof a spoločnej odbornej prípravy a cvičení;

                  x)

                  spoločne podporovať ďalší dialóg s cieľom skorého vypracovania kódexu správania v Juhočínskom mori, ktorým by neboli dotknuté legitímne práva žiadneho národa v súlade s medzinárodným právom;

                  y)

                  vziať so znepokojením na vedomie zhoršenie vzťahov medzi Indiou a Čínskou ľudovou republikou (ďalej len „ČĽR“), a to aj v dôsledku expanzívnej politiky a významného zvyšovania vojenských kapacít ČĽR; podporovať mierové riešenie sporov, konštruktívny a komplexný dialóg a dodržiavanie medzinárodného práva na hraniciach medzi Indiou a ČĽR;

                  z)

                  uznať záväzok Indie týkajúci sa programu Ženy, mier a bezpečnosť (WPS) jej príspevkom k mierovým misiám; posilniť vzájomný záväzok k vykonávaniu rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 vrátane vypracovania národných akčných plánov s primeranými rozpočtovými prostriedkami na účinné vykonávanie;

                  aa)

                  podporiť spoločný záväzok na vykonávanie rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN č. 2250, 2419 a 2535 o mládeži, mieri a bezpečnosti (YPS), a to aj vypracovaním národných stratégií a akčných plánov pre mladých ľudí s primeranými rozpočtovými prostriedkami a dôrazom na predchádzanie konfliktom; nabádať Indiu, aby spolu s členskými štátmi EÚ investovala do kapacít mladých ľudí a aby uzavrela partnerstvo s mládežníckymi organizáciami v oblasti presadzovania dialógu a prevzatia zodpovednosti; preskúmať nové spôsoby, ako zapojiť mladých ľudí do budovania pozitívneho mieru a bezpečnosti;

         Podpora zásad právneho štátu, ľudských práv a dobrej správy vecí verejných

                  ab)

                  postaviť ľudské práva, demokratické hodnoty do centra spolupráce EÚ s Indiou, čím sa umožní konštruktívny dialóg zameraný na výsledky a hlbšie vzájomné porozumenie; vypracovať v spolupráci s Indiou stratégiu na riešenie otázok ľudských práv, najmä pokiaľ ide o ženy, deti a etnické a náboženské menšiny a slobodu náboženského vyznania a viery, a riešiť otázky právneho štátu, ako je boj proti korupcii, ako aj slobodné a bezpečné prostredie pre nezávislých novinárov a občiansku spoločnosť vrátane obhajcov ľudských práv, a začleniť otázky ľudských práv do širšieho partnerstva medzi EÚ a Indiou;

                  ac)

                  vyjadruje hlboké znepokojenie nad novelou indického zákona o občianstve, ktorá je podľa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva zásadne diskriminačná voči moslimom a vytvára nebezpečné rozkoly; nabádať Indiu, aby zaručila právo slobodne vyznávať a šíriť náboženstvo podľa vlastného výberu, ako je to zakotvené v článku 25 jej ústavy; pracovať na odstránení a odrádzaní od nenávistných prejavov, ktoré podnecujú diskrimináciu alebo násilie, čo vedie k toxickému prostrediu, v ktorom môže beztrestne dochádzať k neznášanlivosti a násiliu voči náboženským menšinám; vymieňať si najlepšie postupy v oblasti výcviku policajných síl v oblasti tolerancie a medzinárodných noriem v oblasti ľudských práv; uznať prepojenie medzi zákonmi proti konverzii a násilím voči náboženským menšinám, najmä kresťanským a moslimským komunitám;

                  ad)

                  podporiť Indiu v tom, aby ako člen Rady OSN pre ľudské práva konala v súlade s odporúčaniami svojho procesu všeobecného pravidelného preskúmania, prijala a uľahčila návštevy osobitných spravodajcov OSN a úzko s nimi spolupracovala vrátane osobitného spravodajcu OSN pre podporu a ochranu práva na slobodu presvedčenia a prejavu, osobitného spravodajcu OSN pre slobodu pokojného zhromažďovania a združovania a osobitného spravodajcu OSN pre mimosúdne, zrýchlené alebo svojvoľné popravy, na monitorovanie vývoja v oblasti občianskeho priestoru a základných práv a slobôd v rámci záväzku podporovať skutočnú účasť a účinné zapojenie občianskej spoločnosti do presadzovania a ochrany ľudských práv;

                  ae)

                  riešiť situáciu v oblasti ľudských práv a výzvy, ktorým čelí občianska spoločnosť, najmä obavy, ktoré vzniesol vysoký komisár OSN pre ľudské práva a osobitní spravodajcovia OSN, v rámci dialógu s indickými orgánmi, a to aj na úrovni samitov; nabádať Indiu ako najväčšiu demokraciu na svete, aby preukázala svoj záväzok rešpektovať, chrániť a v plnej miere presadzovať ústavne zaručené práva na slobodu prejavu pre všetkých vrátane online, právo na pokojné zhromažďovanie a združovanie, a to aj v súvislosti s najnovšími rozsiahlymi protestmi poľnohospodárov, a slobodu náboženského vyznania a viery; vyzvať Indiu, aby zabezpečila bezpečné prostredie pre prácu obhajcov ľudských práv a chránila a zaručila základné slobody a slobody ochrancov ľudských práv, ochrancov životného prostredia, novinárov a iných aktérov občianskej spoločnosti, bez politického alebo hospodárskeho tlaku, a aby prestala uplatňovať zákony proti buričstvu a terorizmu ako prostriedok na obmedzovanie ich legitímnych činností, a to aj v Džammú a Kašmíre, zastavila plošné obmedzenia prístupu na internet, preskúmala zákony s cieľom zabrániť ich možnému zneužívaniu na umlčanie opozície a zmenila právne predpisy, ktoré podporujú porušovanie práv, a uľahčila prístup k spravodlivosti; riešiť škodlivé účinky zákona o regulácii zahraničných príspevkov na organizácie občianskej spoločnosti;

                  af)

                  nabádať Indiu, aby podnikla ďalšie kroky s cieľom vyšetriť rodovo motivované násilie a diskrimináciu a predchádzať mu a podporovať rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien; riešiť otázku rastúceho násilia páchaného na ženách a dievčatách v Indii podporovaním dôkladného vyšetrovania násilných trestných činov páchaných na ženách a dievčatách vrátane odbornej prípravy úradníkov v oblasti policajnej práce a vyšetrovania na základe informácií o traume, presadzovaním účinného monitorovacieho mechanizmu na dohľad nad vykonávaním zákonov týkajúcich sa sexuálneho násilia páchaného na ženách a dievčatách, ako aj urýchlením zákonného spracovania a zlepšením ochrany obetí;

                  ag)

                  riešiť otázku prevládajúcej diskriminácie na základe príslušnosti ku kaste a dôležitú otázku udeľovania práv podľa zákona o právach duševného vlastníctva spoločenstvám etnika Adivasi;

                  ah)

                  pripomenúť zásadové a dlhodobé odmietanie trestu smrti zo strany EÚ a opätovne požiadať Indiu o moratórium na trest smrti s cieľom trvalo zrušiť trest smrti;

                  ai)

                  uznať v Indii proces rozvoja národného akčného plánu v oblasti podnikania a ľudských práv s cieľom v plnej miere vykonávať hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a pripomenula zodpovednosť všetkých spoločností za dodržiavanie ľudských práv vo svojich hodnotových reťazcoch, a nabádať EÚ aj Indiu, aby sa aktívne zúčastňovala na prebiehajúcich rokovaniach o záväznej zmluve OSN o zodpovednosti podnikov za ľudské práva;

                  aj)

                  naliehať na Indiu, aby ratifikovala Dohovor OSN proti mučeniu a jeho opčný protokol a Dohovor OSN o ochrane všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím;

                  ak)

                  nabádať Indiu, aby ďalej podporovala medzinárodné úsilie v oblasti spravodlivosti podpísaním Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu (MTS);

                  al)

                  nabádať Indiu, aby pokračovala vo svojej tradícii poskytovania ochrany osobám, ktoré utekajú pred násilím a prenasledovaním, kým nebudú možné podmienky pre bezpečný, dôstojný a dobrovoľný návrat, a aby prijala všetky opatrenia potrebné na odstránenie rizík stavu bez štátnej príslušnosti pre komunity v Indii;

                  am)

                  pripomína, že je dôležité čo najskôr sa zapojiť do pravidelného dialógu o ľudských právach medzi EÚ a Indiou v súlade so záväzkom v rámci plánu činností EÚ a Indie a v súlade so spoločným zámerom obnoviť zasadnutia po ôsmich rokoch bez toho, aby sa takéto stretnutia uskutočnili, čo je významnou príležitosťou pre obe strany diskutovať a vyriešiť zvyšné otázky ľudských práv; posilniť dialóg na úrovni ústredia a usilovať sa o to, aby bol zmysluplný prostredníctvom účasti na vysokej úrovni, stanovením konkrétnych záväzkov, kritérií a medzníkov pokroku, riešením jednotlivých prípadov a uľahčením dialógu medzi EÚ a Indiou s občianskou spoločnosťou pred medzivládnym dialógom; požiadať ESVČ, aby Európskemu parlamentu pravidelne podávala správy o dosiahnutých výsledkoch;

         Obchod v záujme udržateľnosti a prosperity

                  an)

                  pripomenúť, že obchod medzi EÚ a Indiou sa medzi rokmi 2009 a 2019 zvýšil o viac ako 70 % a že je v spoločnom záujme podporovať užšie hospodárske väzby; uznať, že India je spoľahlivou alternatívou pre EÚ, ktorá chce diverzifikovať svoje dodávateľské reťazce a že EÚ je najväčším obchodným partnerom Indie v agropotravinovom sektore;

                  ao)

                  využiť príležitosť, ktorú ponúka stretnutie vedúcich predstaviteľov EÚ a Indie, a otvorene na najvyššej úrovni riešiť spoluprácu v otázkach obchodu a investícií založenú na hodnotách; opätovne zdôrazniť, že EÚ je pripravená zvážiť začatie rokovaní o samostatnej dohode o ochrane investícií, čím by sa zvýšila právna istota pre investorov na oboch stranách a ďalej posilniť bilaterálne obchodné vzťahy; pracovať na dosiahnutí spoločných a vzájomne prospešných cieľov v tých oblastiach, ktoré by mohli prispieť k hospodárskemu rastu a inováciám a ktoré sú v súlade so všeobecnými ľudskými právami vrátane ľudských práv a prispievajú k ich dodržiavaniu, podporovať boj proti zmene klímy a dosahovanie cieľov udržateľného rozvoja Agendy 2030;

                  ap)

                  čo najlepšie využiť záväzok Indie k multilateralizmu a medzinárodnému obchodnému poriadku založenému na pravidlách; podporovať rozhodujúcu úlohu Indie v prebiehajúcom úsilí o reformu Svetovej obchodnej organizácie;

                  aq)

                  posúdiť, do akej miery je potrebné aktualizovať mandát Komisie na rokovania, ak je cieľom uzavrieť dohodu o obchode a spolupráci, ktorá by obsahovala ambiciózne ustanovenia o vynútiteľnej kapitole o obchode a udržateľnom rozvoji v súlade s Parížskou dohodou, ako aj primerané ustanovenia týkajúce sa práv a povinností investorov a ľudských práv; zabezpečiť konštruktívne rokovania a zároveň zohľadňovať rôzne úrovne ambícií oboch strán; v tejto súvislosti vychádzať z povzbudzujúceho vývoja, pokiaľ ide o postoj indických orgánov k ich pripravenosti zahrnúť ustanovenia o obchode a udržateľnom rozvoji do budúcej dohody;

         Odolnosť prostredníctvom odvetvových partnerstiev

                  ar)

                  dokončiť rokovania o partnerstve v oblasti prepojenosti s Indiou; podporovať toto partnerstvo poskytovaním úverov a záruk na udržateľné investície do digitálnych a ekologických bilaterálnych a multilaterálnych projektov v Indii verejnými a súkromnými subjektmi EÚ, ako je Európska investičná banka (ďalej len „EIB“), a novým nástrojom na financovanie vonkajšej činnosti v súlade s potenciálom načrtnutým v stratégia EÚ na prepájanie Európy a Ázie; preskúmať synergie medzi spoluprácou medzi EÚ a Indiou a spoluprácou s krajinami južnej Ázie a koordináciu rôznych stratégií v oblasti prepojenosti;

                  as)

                  zabezpečiť, aby iniciatívy v oblasti prepojenosti vychádzali zo sociálnych, environmentálnych a fiškálnych noriem a hodnôt udržateľnosti, transparentnosti, inkluzívnosti, právneho štátu, dodržiavania ľudských práv a reciprocity a boli plne v súlade s Rámcovým dohovorom OSN o zmene klímy (UNFCCC) a jeho právnymi nástrojmi vrátane Parížskej dohody;

                  at)

                  uznať odborné znalosti Indie v oblasti riadenia prírodných katastrof; zintenzívniť spoluprácu s Indiou pri zlepšovaní pripravenosti regiónu na prírodné katastrofy, a to aj prostredníctvom partnerstva v rámci Koalície pre infraštruktúru odolnú proti katastrofám, viacstranného úsilia o rozšírenie výskumu a výmeny poznatkov v oblasti riadenia rizík v oblasti infraštruktúry;

                  au)

                  posilniť spoluprácu v oblasti udržateľnej mobility prostredníctvom konkrétnych opatrení, ako je napríklad ďalší rozvoj infraštruktúr v oblasti elektrickej dopravy a investície do železničných projektov; zdôrazniť zásadný význam železníc pre zmiernenie preťaženia a znečistenia vo veľkých mestských oblastiach, dosiahnutie cieľov v oblasti klímy a zabezpečenie odolnosti dôležitých dodávateľských reťazcov, a to aj počas kríz;

                  av)

                  podporovať ďalšiu spoluprácu v oblasti výziev, ktoré prináša rýchla urbanizácia, a to aj prostredníctvom výmeny poznatkov a najlepších postupov prostredníctvom spoločných platforiem a spolupráce medzi mestami, spolupráce v oblasti technológií inteligentných miest a pokračujúcej finančnej podpory projektov v oblasti mestskej dopravy v Indii prostredníctvom EIB;

                  aw)

                  opätovne pripomína úlohu Indie ako hlavného výrobcu farmaceutických výrobkov, generických liekov a vakcín, najmä v kontexte pretrvávajúcej celosvetovej zdravotnej krízy; nabádať spoločné podniky, aby zabezpečili všeobecný prístup k vakcínam proti ochoreniu COVID-19; usilovať sa o vedúce postavenie EÚ a Indie pri propagácii zdravia ako globálneho verejného statku, najmä podporou multilaterálnych iniciatív vrátane COVAX, a pomáhať pri zabezpečovaní všeobecného prístupu k očkovacím látkam, najmä v krajinách s nižšími príjmami, predovšetkým prostredníctvom spolupráce na relevantných medzinárodných fórach;

                  ax)

                  zvýšiť úroveň ambícií bilaterálnej a multilaterálnej spolupráce medzi EÚ a Indiou v oblasti zmeny klímy, najmä urýchlením ekologického rastu a spravodlivého a bezpečného prechodu na čistú energiu, dosiahnutím klimatickej neutrality a zvýšením ambícií v oblasti vnútroštátne stanovených príspevkov; pokračovať v spoločnom globálnom vedúcom postavení pri podpore Parížskej dohody a zamerať sa na vykonávanie programu v oblasti čistej energie a energie z obnoviteľných zdrojov a obehového hospodárstva;

                  ay)

                  opätovne potvrdiť spoločný záväzok ako dvoch hlavných svetových pôvodcov emisií skleníkových plynov ku koordinovanejšiemu úsiliu o zmiernenie účinkov zmeny klímy; vziať na vedomie vedúce postavenie Indie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a pokrok dosiahnutý prostredníctvom partnerstva EÚ a Indie v oblasti čistej energie a klímy; podporovať investície a spoluprácu s cieľom ďalej rozvíjať elektrickú mobilitu, udržateľné chladenie, technológiu batérií novej generácie, distribuovanú výrobu elektrickej energie a spravodlivú transformáciu v Indii; iniciovať diskusiu o strategickej spolupráci v oblasti vzácnych zemín a vyhodnotiť ju; zintenzívniť vykonávanie partnerstva v oblasti udržateľného hospodárenia s vodami;

                  az)

                  podporovať ambiciózny spoločný program a globálne opatrenia v oblasti biodiverzity, a to aj v rámci príprav na konferenciu zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite (COP 15), ktorá sa uskutoční v máji 2021;

                  ba)

                  usilovať sa o spoločné vedúce postavenie pri stanovovaní a presadzovaní medzinárodných noriem v digitálnom hospodárstve, ktoré vychádzajú z udržateľnej a zodpovednej digitalizácie a prostredia IKT založeného na právnom štáte a ľudských právach, a riešiť pri tom kyberneticko-bezpečnostné hrozby a chrániť základné práva a slobody vrátane ochrany osobných údajov;

                  bb)

                  zvýšiť ambície EÚ v oblasti digitálneho prepojenia s Indiou v kontexte stratégie digitálnej transformácie EÚ; spolupracovať s Indiou pri vývoji a využívaní kritických technológií, pričom treba mať na pamäti veľké strategické a bezpečnostné dôsledky, ktoré takéto nové technológie prinášajú; investovať do partnerstva v oblasti digitálnych služieb a rozvoja zodpovednej umelej inteligencie založenej na ľudských právach; uvítať úsilie Indie o vysokú úroveň ochrany osobných údajov podobnú všeobecnému nariadeniu o ochrane údajov a pokračovať v podpore reformy ochrany údajov v Indii; zdôrazniť vzájomný prospech intenzívnejšej spolupráce v tejto oblasti; podporovať ďalšiu konvergenciu medzi regulačnými rámcami s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany osobných údajov a súkromia, a to aj prostredníctvom možných rozhodnutí o primeranosti údajov, s cieľom uľahčiť bezpečné a zabezpečené cezhraničné toky údajov, čím sa umožní užšia spolupráca najmä v sektore IKT a digitálnych služieb; vziať na vedomie, že zosúladenie indického a európskeho nariadenia o údajoch by výrazne uľahčilo vzájomnú spoluprácu, obchod a bezpečný prenos informácií a odborných znalostí; pracovať na opakovaní medzinárodných dohôd EÚ o roamingu v oblasti mobilných telefónov s Indiou;

                  bc)

                  pripomenúť, že rozvoj digitálneho odvetvia je mimoriadne dôležitý a že musí zahŕňať diverzifikáciu dodávateľského reťazca výrobcov zariadení prostredníctvom podpory otvorenej a interoperabilnej štruktúry sietí a partnerstiev v oblasti digitalizácie s partnermi, ktorí sa stotožňujú s hodnotami EÚ a využívajú technológie v súlade so základnými právami;

                  bd)

                  prijať účinné opatrenia na uľahčenie mobility medzi EÚ a Indiou vrátane mobility migrantov, študentov, vysokokvalifikovaných pracovníkov a umelcov vzhľadom na dostupnosť zručností a potreby trhu práce v EÚ a Indii; uznať široký okruh talentov v oblasti digitalizácie a umelej inteligencie v Indii aj v EÚ a spoločný záujem o rozvoj odborných znalostí a spolupráce na vysokej úrovni v tejto oblasti;

                  be)

                  považovať výmeny medzi ľuďmi za jeden z hlavných rozmerov strategického partnerstva; vyzvať na prehĺbenie partnerstva v oblasti verejného vzdelávania, výskumu a inovácií a kultúrnej výmeny; vyzvať členské štáty EÚ a Indiu, aby investovali najmä do kapacít a vedúceho postavenia mladých ľudí a zabezpečili ich zmysluplné začlenenie do politického a hospodárskeho života; podporovať indickú účasť, najmä účasť indických študentov a mladých odborníkov na programoch EÚ, ako sú Horizont Európa, Európska rada pre výskum, štipendium Marie Curie-Skłodowskej a výmeny medzi ľuďmi vo vzdelávaní a kultúre; v tejto súvislosti podporovať program Erasmus+ a zabezpečiť rovnaké začlenenie študentiek, vedkýň, výskumných pracovníčok a odborníčok do týchto programov; pokračovať v úzkej spolupráci v oblasti výskumu a inovácií vrátane digitálnych technológií zameraných na človeka a založených na etike a zároveň podporovať posilňovanie digitálnej gramotnosti a digitálnych zručností;

                  bf)

                  ďalej preskúmať možnosti komplexnej spolupráce v rámci G20 v oblasti zamestnanosti a sociálnych politík, ako je sociálna ochrana, minimálna mzda, účasť žien na trhu práce, vytváranie dôstojných pracovných miest a bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci; spolupracovať v oblasti odstránenia detskej práce podporou uplatňovania a monitorovaním dodržiavania dohovorov MOP č. 138 (Dohovor o minimálnom veku) a 182 (Dohovor o najhoršej forme detskej práce), ktoré India ratifikovala v júni 2017;

                  2.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.

         (1)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

         (2)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0012.

         (3)  Prijaté texty, P9_TA(2021)0016.

         (4)  Ú. v. EÚ C 337, 20.9.2018, s. 48.

         (5)  Ú. v. EÚ C 174 E, 14.7.2005, s. 179.

         (6)  Ú. v. EÚ C 227 E, 21.9.2006, s. 589.

         (7)  Ú. v. EÚ C 58, 15.2.2018, s. 109.

         (8)  Ú. v. EÚ C 261 E, 10.9.2013, s. 34.

         (9)  Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 202.