title: Odporúčanie Európskeho Výboru Pre Systémové Riziká z 30. marca 2022, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ESRB/2022/3) 2022/C 206/02

text:
                  23.5.2022

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  C 206/3

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
         z 30. marca 2022,
         ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite
         (ESRB/2022/3)
         (2022/C 206/02)
         GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jej prílohu IX,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho článok 3 a články 16 až 18,
         so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (3), a najmä na jej časť VII oddiel II kapitolu 4,
         so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (4), a najmä na jeho články 18 až 20,
         keďže:

                     (1)

                     S cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne opatrenia makroprudenciálnej politiky účinné a jednotné, je dôležité, aby popri uznávaní podľa právnych predpisov Únie existovala aj dobrovoľná reciprocita.

                     (2)

                     Účelom rámca pre dobrovoľnú reciprocitu opatrení makroprudenciálnej politiky ustanoveného v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 (5) je zabezpečiť, aby sa všetky opatrenia makroprudenciálnej politiky založené na expozícii, ktoré boli aktivované v jednom členskom štáte, recipročne uplatňovali v ostatných členských štátoch.

                     (3)

                     Dňa 11. januára 2022 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (NBB/BNB) ako určený orgán na účely článku 133 ods. 12 smernice 2013/36/EÚ oznámila Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB) svoj zámer stanoviť požiadavku na mieru vankúša na krytie systémového rizika podľa článku 133 ods. 9 uvedenej smernice s cieľom predchádzať makroprudenciálnym alebo systémovým rizikám vyplývajúcim z expozícií inštitúcií, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch (ďalej len „expozície IRB“), ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, a tieto riziká zmierňovať. Zamýšľaná požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika sa bude uplatňovať na domáce úverové inštitúcie a dcérske spoločnosti, ktorých materská spoločnosť má sídlo v inom členskom štáte.

                     (4)

                     Toto opatrenie nadobúda účinnosť 1. mája 2022 a nahrádza existujúce prísnejšie vnútroštátne opatrenie prijaté podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu iv) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (6), ktoré pozostáva z navýšenia a multiplikátora rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určeným na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku a uplatňuje sa na všetky domáce úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch (ďalej len „prístup IRB“). Existujúce prísnejšie vnútroštátne opatrenie sa prestane uplatňovať 30. apríla 2022.

                     (5)

                     NBB/BNB predložila 11. januára 2022 ESRB žiadosť o reciprocitu miery vankúša na krytie systémového rizika podľa článku 134 ods. 5 smernice 2013/36/EÚ.

                     (6)

                     Na základe žiadosti NBB/BNB predloženej ESRB o reciprocitu uvedeného opatrenia inými členskými štátmi a s cieľom zabrániť vzniku negatívnych cezhraničných účinkov vo forme únikov a regulatórnej arbitráže, ktoré by mohli nastať v dôsledku implementácie opatrenia makroprudenciálnej politiky, ktoré sa bude uplatňovať v Belgicku, sa generálna rada ESRB rozhodla zahrnúť aj toto opatrenie do zoznamu opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré sa odporúčajú na recipročné uplatnenie podľa odporúčania ESRB/2015/2.

                     (7)

                     Odporúčanie ECB/2015/2 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

            Zmeny

         Odporúčanie ESRB/2015/2 sa mení takto:

                     1.

                     V oddiele 1 sa odporúčanie C bod 1 nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté inými príslušnými orgánmi a odporúčané na reciprocitu ESRB. Odporúča sa recipročne uplatniť tieto opatrenia, ako je to bližšie opísané v prílohe:

                                             Belgicko:

                                                         —

                                                         požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 9 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície IRB voči fyzickým osobám zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku;

                                             Francúzsko:

                                                         —

                                                         sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % kapitálu Tier 1, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie;

                                             Litva

                                                         —

                                                         požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 2 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície voči fyzickým osobám s pobytom v Litovskej republike, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie.

                                             Luxembursko:

                                                         —

                                                         Právne záväzné limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (ďalej len ‚limity LTV‘) pri nových hypotekárnych úveroch na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku, s rôznymi limitmi LTV, ktoré sa uplatňujú na rôzne kategórie dlžníkov:

                                                                     a)

                                                                     limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                                                     b)

                                                                     limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                                                     c)

                                                                     limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                                             Holandsko:

                                                         —

                                                         minimálna priemerná riziková váha, ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Holandsku, a ktoré používajú prístup IRB na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek, vo vzťahu k ich portfóliám expozícií voči fyzickým osobám zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúcimi sa v Holandsku. Pri každej jednotlivej položke expozície, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného opatrenia, sa priraďuje 12 % riziková váha tej časti úveru, ktorá nepresahuje 55 % trhovej hodnoty nehnuteľnosti, ktorá slúži na zabezpečenie úveru, a zvyšnej časti úveru sa priraďuje 45 % riziková váha. Minimálna priemerná riziková váha portfólia je expozíciami vážená priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov.

                                             Nórsko:

                                                         —

                                                         požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre expozície v Nórsku vo výške 4,5 %, ktorá sa v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ uplatniteľnej na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 podľa podmienok Dohody o Európskom hospodárskom priestore (*1) (Dohoda o EHP) (ďalej len ‚smernica o kapitálových požiadavkách uplatniteľná na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020‘) uplatňuje na všetky úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku;

                                                         —

                                                         požiadavka na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 20 % pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku, ktorá sa podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 podľa podmienok Dohody o EHP (ďalej len ‚nariadenie o kapitálových požiadavkách uplatniteľné na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020‘) uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch (ďalej len ‚prístup IRB‘);

                                                         —

                                                         požiadavka na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 35 % pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku, ktorá sa podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia o kapitálových požiadavkách uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup IRB.

                                             Švédsko:

                                                         —

                                                         minimálna úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.“

                        (*1)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3."

                     2.

                     Príloha sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

            Vo Frankfurte nad Mohanom, 30. marca 2022

                  Vedúci sekretariátu ESRB

                  v mene Generálnej rady ESRB

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

            (2)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

            (3)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.

            (4)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

            (5)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 z 15. decembra 2015 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 9).

            (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

            PRÍLOHA
            Príloha k odporúčaniu ECB/2015/2 sa nahrádza takto:

                     „PRÍLOHA

                        Belgicko

                           Požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 9 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície IRB zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Belgickým opatrením, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ, sa ukladá požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 9 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície IRB voči fyzickým osobám zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku (tak na expozície, pri ktorých k zlyhaniu nedošlo, ako aj na expozície v stave zlyhania).

                           II.   Reciprocita

                                 2.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby belgické opatrenie recipročne uplatnili na retailové expozície IRB voči fyzickým osobám zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku (tak na expozície, pri ktorých k zlyhaniu nedošlo, ako aj na expozície v stave zlyhania). Alternatívne možno uvedené opatrenie recipročne uplatniť s použitím tohto rozsahu v rámci predkladania správ COREP: retailové expozície IRB voči fyzickým osobám zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku (tak expozície, pri ktorých k zlyhaniu nedošlo, ako aj expozície v stave zlyhania).

                                 3.

                                 Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 4.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Inštitúcie môžu byť oslobodené od požiadavky na mieru vankúša na krytie systémového rizika, ak ich príslušné sektorové expozície nepresahujú 2 miliardy EUR. Z tohto dôvodu sa vyžaduje reciprocita len vtedy, keď sa prekročí prahová hodnota pre jednotlivú inštitúciu.

                                 5.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Francúzsko

                           Sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % kapitálu Tier 1, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Francúzske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na G-SII a O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie (nie na subkonsolidovanej úrovni), pozostáva zo sprísnenia limitu veľkej majetkovej angažovanosti na 5 % ich kapitálu Tier 1, ktoré sa uplatňuje na expozície voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku.

                                 2.

                                 Nefinančná korporácia je vymedzená ako fyzická alebo právnická osoba podľa súkromného práva, ktorá má sídlo vo Francúzsku, a ktorá na svojej úrovni a na najvyššej úrovni konsolidácie patrí do sektora nefinančných korporácií, ktorý je vymedzený v bode 2.45 prílohy A k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 (*1).

                                 3.

                                 Opatrenie sa uplatňuje na expozície voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku a na expozície voči skupinám prepojených nefinančných korporácií takto:

                                             a)

                                             V prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, sa opatrenie uplatňuje na súčet čistých expozícií voči skupine a všetkým jej prepojeným subjektom v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                                             b)

                                             V prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, sa opatrenie uplatňuje na súčet:

                                                         i)

                                                         expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku;

                                                         ii)

                                                         expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré nefinančné korporácie uvedené v bode i) priamo alebo nepriamo kontrolujú v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a

                                                         iii)

                                                         expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré sú ekonomicky závislé od nefinančných korporácií uvedených v bode i) v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                                   Nefinančné korporácie, ktoré nemajú sídlo vo Francúzsku, a ktoré nie sú dcérskou spoločnosťou nefinančnej korporácie so sídlom vo Francúzsku alebo od nej ekonomicky závislým subjektom, a ktoré priamo alebo nepriamo nekontroluje nefinančná korporácia so sídlom vo Francúzsku, preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto opatrenia.
                                             V súlade s článkom 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa opatrenie uplatňuje po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                 4.

                                 G-SII alebo O-SII musí považovať nefinančnú korporáciu so sídlom vo Francúzsku za veľkú, ak sa jej pôvodná expozícia voči nefinančnej korporácii alebo voči skupine prepojených nefinančných korporácií v zmysle odseku 3 rovná alebo je vyššia než 300 miliónov EUR. Hodnota pôvodnej expozície sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek uvedených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014 (*2).

                                 5.

                                 Nefinančná korporácia sa považuje za vysoko zadlženú, ak ukazovateľ finančnej páky presahuje 100 % a ukazovateľ krytia finančných nákladov je nižší ako 3, a to pri výpočte na najvyššej úrovni konsolidácie skupiny uskutočnenom takto:

                                             a)

                                             Ukazovateľ finančnej páky je pomer medzi celkovým dlhom bez hotovosti a vlastným kapitálom a

                                             b)

                                             Ukazovateľ krytia finančných nákladov je pomer medzi hrubým príjmom zvýšeným o prevádzkové dotácie po odpočítaní: i) miezd; ii) prevádzkových daní a poplatkov; iii) iných čistých bežných prevádzkových nákladov s výnimkou čistých úrokov a podobných nákladov a iv) odpisov a amortizácie na jednej strane a na strane druhej úrokmi a podobnými nákladmi.
                                             Ukazovatele sa vypočítajú na základe účtovných agregátov vymedzených v súlade s platnými normami a uvedených v účtovnej závierke nefinančnej korporácie overenej v prípade potreby audítorom.

                           II.   Reciprocita

                                 6.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby francúzske opatrenie recipročne uplatnili na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                                 7.

                                 Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, v súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do šiestich mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 8.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený kombinovaný prah významnosti, ktorý sa skladá z:

                                             a)

                                             prahovej hodnoty vo výške 2 miliardy EUR pre celkové pôvodné expozície, ktoré majú G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií;

                                             b)

                                             prahovej hodnoty vo výške 300 miliónov EUR, ktorý sa uplatňuje na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré dosahujú alebo prekračujú prahovú hodnotu uvedenú v písm. a) pre:

                                                         i)

                                                         jednotlivú pôvodnú expozíciu voči nefinančnej korporácii so sídlom vo Francúzsku;

                                                         ii)

                                                         súčet pôvodných expozícií voči skupine prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, vypočítaný v súlade s odsekom 3 písm. a);

                                                         iii)

                                                         súčet pôvodných expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, ako sú vykázané vo vzoroch C 28.00 a C 29.00 prílohy VIII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 680/2014;

                                             c)

                                             Prahovej hodnoty vo výške 5 % kapitálu Tier 1 G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni konsolidácie pre expozície uvedené v písm. b) po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
                                             Prahové hodnoty uvedené v odsekoch b) a c) sa uplatnia bez ohľadu na to, či príslušný subjekt alebo nefinančná korporácia sú alebo nie sú vysoko zadlžené.
                                             Hodnota pôvodnej expozície uvedenej v odsekoch a) a b) sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek stanovených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014.

                                 9.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie, ktoré neprekračujú kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby francúzske opatrenie v prípade prekročenia kombinovaného prahu významnosti uvedeného v odseku 8 uplatňovali na G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré boli predtým oslobodené. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                                 10.

                                 Ak neexistujú G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie s povolením v dotknutých členských štátoch, ktoré by mali expozície voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií prekračujúce prah významnosti uvedený v odseku 8, príslušné orgány dotknutých členských štátov môžu podľa oddielu 2 ods. 2 bodu 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať francúzske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby recipročne uplatňovali francúzske opatrenie, ak G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie prekročí kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                                 11.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8 odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Litva:

                           Požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 2 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície voči fyzickým osobám s pobytom v Litovskej republike, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Litovským opatrením uplatňovaným v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ sa ukladá požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 2 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície voči fyzickým osobám v Litve, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie.

                           II.   Reciprocita

                                 2.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili litovské opatrenie na v Litve sa nachádzajúce pobočky bánk, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, a na priame cezhraničné expozície voči fyzickým osobám v Litve, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie. Významný podiel všetkých hypotekárnych pozícií je v držbe pobočiek zahraničných bánk pôsobiace v Litve, a preto by reciprocita opatrenia inými členskými štátmi pomohla podporiť rovnaké podmienky a zabezpečiť, aby všetci významní účastníci trhu zohľadňovali zvýšené riziko pri nehnuteľnostiach na bývanie v Litve a zvýšili svoju odolnosť.

                                 3.

                                 Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 4.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu sú spolu s týmto opatrením stanovené dva prahy významnosti: prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu, a prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Inštitúcie môžu byť oslobodené od požiadavky na mieru vankúša na krytie systémového rizika, ak ich príslušné sektorové expozície nepresahujú 50 miliónov EUR, čo je približne 0,5 % príslušných expozícií celého sektora úverových inštitúcií v Litve. Z tohto dôvodu sa vyžaduje reciprocita len vtedy, keď sa prekročí prahová hodnota pre jednotlivú inštitúciu.

                                 5.

                                 Odôvodnenie takejto prahovej hodnoty:

                                             a.

                                             Je potrebné minimalizovať potenciál regulačnej fragmentácie, keďže rovnaký prah významnosti sa bude uplatňovať aj na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Litve;

                                             b.

                                             Uplatňovanie takéhoto prahu významnosti by pomohlo zabezpečiť rovnaké podmienky v tom zmysle, že na inštitúcie s expozíciami podobnej veľkosti by sa vzťahovala požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika;

                                             c.

                                             Prahová hodnota je relevantná pre finančnú stabilitu, keďže ďalší vývoj rizika pri nehnuteľnostiach na bývanie bude závisieť najmä od aktivity na trhu s nehnuteľnosťami, ktorá čiastočne závisí od objemu nových úverov na kúpu nehnuteľnosti na bývanie. Toto opatrenie by sa preto malo vzťahovať na účastníkov trhu, ktorí pôsobia na tomto trhu, hoci ich portfóliá hypotekárnych úverov nie sú také veľké ako portfóliá najväčších poskytovateľov úverov.

                                 6.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 50 miliónov EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Luxembursko:

                           Právne záväzné limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (ďalej len ‚limity LTV‘) pri nových hypotekárnych úveroch na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku, s rôznymi limitmi LTV, ktoré sa uplatňujú na rôzne kategórie dlžníkov:

                                 a)

                                       limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                 b)

                                       limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                 c)

                                       limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                           I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Luxemburské orgány aktivovali právne záväzné limity LTV pre nové hypotekárne úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku. V nadväznosti na odporúčanie Výboru pre systémové riziká (Comité du Risque Systémique) (*3) aktivovala Komisia pre dohľad nad finančným sektorom (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (*4) konajúca v súčinnosti s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, ktoré sa líšia v rámci troch kategórií dlžníkov. Limity LTV pre každú z týchto troch kategórií sú takéto:

                                             a)

                                             limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                             b)

                                             limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                             c)

                                             limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                                 2.

                                 LTV je pomer medzi súčtom všetkých úverov alebo tranží úverov, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťami určenými na bývanie v čase poskytnutia úveru, a hodnotou nehnuteľnosti v rovnakom čase.

                                 3.

                                 Limity LTV sa uplatňujú nezávisle od druhu vlastníckeho práva (napr. úplné vlastníctvo, užívacie právo, holé vlastníctvo).

                                 4.

                                 Toto opatrenie sa vzťahuje na každého súkromného dlžníka, ktorý si berie hypotekárny úver na kúpu nehnuteľností určených na bývanie v Luxembursku na nekomerčné účely. Toto opatrenie sa uplatňuje aj vtedy, ak dlžník používa na uskutočnenie tejto transakcie právnu štruktúru, akou je realitná investičná spoločnosť, ako aj v prípade spoločných žiadostí. ‚Nehnuteľnosti určené na bývanie‘ zahŕňajú stavebné pozemky bez ohľadu na to, či sa stavebné práce vykonávajú bezprostredne po kúpe alebo o niekoľko rokov neskôr. Toto opatrenie sa uplatňuje aj vtedy, ak sa dlžníkovi poskytne úver na kúpu nehnuteľnosti s dlhodobou nájomnou zmluvou. Nehnuteľnosť môže byť určená na bývanie vlastníka alebo na kúpu na účely prenájmu.

                           II.   Reciprocita

                                 5.

                                 Členským štátom, ktorých úverové inštitúcie, poisťovacie korporácie a subjekty vykonávajúce činnosti poskytovania úverov (hypotekárni veritelia) majú relevantné významné úverové expozície v Luxembursku prostredníctvom priamo poskytnutých cezhraničných úverov, sa odporúča, aby v ich jurisdikcii recipročne uplatnili luxemburské opatrenie. Ak v ich jurisdikcii nie je pre všetky relevantné cezhraničné expozície dostupné rovnaké opatrenie, príslušné orgány by mali uplatniť dostupné opatrenia, ktorých účinok najviac zodpovedá aktivovanému opatreniu makroprudenciálnej politiky.

                                 6.

                                 Členské štáty by mali oznámiť ESRB, že recipročne uplatnili luxemburské opatrenie alebo použili výnimky de minimis v súlade s odporúčaním D odporúčania ESRB/2015/2. Toto oznámenie by sa malo uskutočniť najneskôr jeden mesiac po prijatí recipročného opatrenia s použitím príslušného vzoru uverejneného na webovom sídle ESRB. ESRB uverejní oznámenia na svojom webovom sídle, čím verejnosti oznámi vnútroštátne rozhodnutia o reciprocite. Súčasťou takéhoto uverejnenia budú všetky výnimky, ktoré uplatnili členské štáty uplatňujúce reciprocitu, ako aj ich záväzok sledovať, či dochádza k únikom a v prípade potreby konať.

                                 7.

                                 Členským štátom sa odporúča recipročne uplatniť opatrenia do troch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 8.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis členskými štátmi uplatňujúcimi reciprocitu sú spolu s týmto opatrením stanovené dva prahy významnosti: prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu, a prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Prah významnosti pre celkové cezhraničné hypotekárne úvery poskytnuté do Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu, je 350 mil. EUR, čo zodpovedá približne 1 % celkového hypotekárneho trhu s nehnuteľnosťami určenými na bývanie v decembri 2020. Prah významnosti pre celkové cezhraničné hypotekárne úvery poskytnuté do Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu, je 35 mil. EUR, čo zodpovedá približne 0,1 % celkového hypotekárneho trhu s nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Luxembursku v decembri 2020. Reciprocita sa vyžaduje len vtedy, keď sa prekročí tak prahová hodnota pre jednotlivú krajinu, ako aj prahová hodnota pre jednotlivú inštitúciu.

                        Holandsko:

                           Minimálna priemerná riziková váha, ktorú uplatňujú úverové inštitúcie s prístupom IRB vo vzťahu k svojim portfóliám expozícií voči fyzickým osobám zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúcimi sa v Holandsku. Pri každej jednotlivej položke expozície, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného opatrenia, sa priraďuje 12 % riziková váha tej časti úveru, ktorá nepresahuje 55 % trhovej hodnoty nehnuteľnosti, ktorá slúži na zabezpečenie úveru, a zvyšnej časti úveru sa priraďuje 45 % riziková váha. Minimálna priemerná riziková váha portfólia je expozíciami vážená priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 V holandskom opatrení, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa ukladá minimálna priemerná riziková váha pre portfólio expozícií úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup IRB, voči fyzickým osobám zabezpečených hypotékami na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Holandsku. Na úvery, na ktoré sa vzťahuje vnútroštátny systém hypotekárnych záruk, sa toto opatrenie nevzťahuje.

                                 2.

                                 Minimálna priemerná riziková váha sa vypočíta takto:

                                             a)

                                             Pri každej jednotlivej položke expozície, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného opatrenia, sa priraďuje 12 % riziková váha tej časti úveru, ktorá nepresahuje 55 % trhovej hodnoty nehnuteľnosti, ktorá slúži na zabezpečenie úveru, a zvyšnej časti úveru sa priraďuje 45 % riziková váha. Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti, ktorý sa má použiť pri tomto výpočte, by sa mal určiť v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                             b)

                                             Minimálna priemerná riziková váha portfólia je expozíciami vážená priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov, ktorá sa vypočíta vyššie uvedeným spôsobom. Jednotlivé úvery, na ktoré sa toto opatrenie nevzťahuje, sa pri výpočte minimálnej priemernej rizikovej váhy nezohľadňujú.

                                 3.

                                 Týmto opatrením sa nenahrádzajú existujúce kapitálové požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) č. 575/2013 a z neho vyplývajúce. Banky, na ktoré sa opatrenie vzťahuje, musia vypočítať priemernú rizikovú váhu tej časti portfólia hypotekárnych úverov, ktorá spadá do rozsahu pôsobnosti tohto opatrenia, a to tak na základe bežných použiteľných ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako aj na základe metódy stanovenej v tomto opatrení. Pri výpočte svojich kapitálových požiadaviek musia následne uplatniť vyššiu z týchto dvoch priemerných rizikových váh.

                           II.   Reciprocita

                                 4.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby holandské opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, a ktoré majú expozície voči fyzickým osobám zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúcimi sa v Holandsku, keďže ich bankový sektor môže byť v súčasnosti alebo v budúcnosti prostredníctvom ich pobočiek priamo alebo nepriamo vystavený systémovému riziku na holandskom trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

                                 5.

                                 V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré v Holandsku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                                 6.

                                 Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 7.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu sú spolu s týmto opatrením stanovené dva prahy významnosti: prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu, a prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Inštitúcie môžu byť oslobodené od požiadavky na minimálnu priemernú rizikovú váhu pre portfólio expozícií úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup IRB, voči fyzickým osobám zabezpečených hypotékami na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Holandsku, ak táto hodnota nepresahuje 5 miliárd EUR. Úvery, na ktoré sa vzťahuje vnútroštátny systém hypotekárnych záruk, sa nebudú započítavať do prahu významnosti.

                                 8.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 5 miliárd EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Nórsko:

                                 —

                                       požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre expozície v Nórsku vo výške 4,5 %, ktorá sa v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ uplatniteľnej na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 podľa podmienok Dohody o Európskom hospodárskom priestore (Dohoda o EHP) (ďalej len ‚smernica o kapitálových požiadavkách uplatniteľná na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020‘) uplatňuje na všetky úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku;

                                 —

                                       požiadavka na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 20 % pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku, ktorá sa podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 podľa podmienok Dohody o EHP (ďalej len ‚nariadenie o kapitálových požiadavkách uplatniteľné na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020‘) uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch (ďalej len ‚prístup IRB‘);

                                 —

                                       požiadavka na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 35 % pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku, ktorá sa podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia o kapitálových požiadavkách uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup IRB.

                           I.   Opis opatrení

                                 1.

                                 Finansdepartementet (nórske ministerstvo financií) zaviedlo od 31. decembra 2020 tri opatrenia, konkrétne: i) požiadavku na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre expozície v Nórsku podľa článku 133 smernice o kapitálových požiadavkách uplatniteľnej na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020; ii) požiadavku na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia o kapitálových požiadavkách uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 a iii) požiadavku na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia o kapitálových požiadavkách uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020.

                                 2.

                                 Požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika je stanovená na 4,5 % a uplatňuje sa na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku. Pre úverové inštitúcie, ktoré nepoužívajú rozšírený prístup IRB, je požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre všetky expozície stanovená vo výške 3 % do 31. decembra 2022; po tomto dátume je požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre domáce expozície stanovená vo výške 4,5 %.

                                 3.

                                 Opatrenie predstavujúce požiadavku na minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach určených na bývanie je požiadavkou na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a uplatňuje sa na úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup IRB. Požiadavka na minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach sa týka expozíciami váženej priemernej rizikovej váhy v portfóliu nehnuteľností určených na bývanie. Expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku by sa mali chápať ako retailové expozície zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľného majetku v Nórsku.

                                 4.

                                 Opatrenie predstavujúce požiadavku na minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach určených na podnikanie je požiadavkou na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a uplatňuje sa na úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup IRB. Požiadavka na minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach sa týka expozíciami váženej priemernej rizikovej váhy v portfóliu nehnuteľností určených na podnikanie. Expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku by sa mali chápať ako expozície voči podnikateľským subjektom zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľného majetku v Nórsku.

                           II.   Reciprocita

                                 5.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili nórske opatrenia pre expozície nachádzajúce sa v Nórsku v súlade s článkom 134 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ a článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili požiadavku na mieru vankúša na krytie systémového rizika do 18 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania, ako bolo zmenené odporúčaním Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2021/3 (*5), v Úradnom vestníku Európskej únie, ak nie je v odseku 7 stanovené inak. Požiadavky na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy uplatniteľné na expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie a podnikanie v Nórsku by sa mali recipročne uplatňovať v rámci štandardného trojmesačného prechodného obdobia stanoveného v odporúčaní ESRB/2015/2.

                                 6.

                                 Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie sú dostupné rovnaké opatrenia makroprudenciálnej politiky, v súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenia makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorých účinok najviac zodpovedá uvedeným opatreniam odporúčaným na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča, aby prijali zodpovedajúce opatrenia na recipročné uplatnenie požiadaviek na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy uplatniteľných na expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie a podnikanie do 12 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie a na recipročné uplatnenie požiadavky na mieru vankúša na krytie systémového rizika do 18 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie, ak nie je v odseku 7 pre vankúš na krytie systémového rizika stanovené inak.

                                 7.

                                 Kým sa smernica (EÚ) 2019/878 začne uplatňovať na Nórsko a v Nórsku v súlade s podmienkami Dohody o EHP, môžu príslušné orgány recipročne uplatniť nórske opatrenie predstavujúce požiadavku na mieru vankúša na krytie systémového rizika takým spôsobom a na takej úrovni, aby sa zohľadnilo akékoľvek prekrývanie alebo rozdiel v kapitálových požiadavkách uplatniteľných v ich členskom štáte a v Nórsku, za predpokladu, že dodržiavajú tieto zásady:

                                             a)

                                             krytie rizika: príslušné orgány by mali zabezpečiť, aby bolo primerane riešené systémové riziko, na zmiernenie ktorého je nórske opatrenie zamerané;

                                             b)

                                             zabránenie regulatórnej arbitráži a zabezpečenie rovnakých podmienok: príslušné orgány by mali minimalizovať možnosť únikov a regulatórnej arbitráže a v prípade potreby urýchlene odstrániť medzeru v regulácii; príslušné orgány by mali zabezpečiť rovnaké podmienky pre úverové inštitúcie.
                                             Tento odsek sa neuplatňuje na opatrenia predstavujúce požiadavky na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy uplatniteľné na expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie a podnikanie.

                           III.   Prah významnosti

                                 8.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu sú spolu s týmito opatreniami prahy významnosti, ktoré sa vzťahujú na každú jednotlivú inštitúciu a ktoré sú založené na expozíciách nachádzajúcich sa v Nórsku, stanovené takto:

                                             a)

                                             pre mieru vankúša na krytie systémového rizika je prah významnosti stanovený na úrovni hodnoty rizikovo váženej expozície vo výške 32 mld. NOK, čo zodpovedá približne 1 % celkovej hodnoty rizikovo vážených expozícií úverových inštitúcií v Nórsku;

                                             b)

                                             pre minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach určených na bývanie je prah významnosti stanovený na úrovni poskytnutých úverov v hrubom vyjadrení vo výške 32,3 mld. NOK, čo zodpovedá približne 1 % úverov na nehnuteľnosti určených na bývanie zabezpečených kolaterálom v hrubom vyjadrení poskytnutých nórskym klientom;

                                             c)

                                             pre minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach určených na podnikanie je prah významnosti stanovený na úrovni poskytnutých úverov v hrubom vyjadrení vo výške 7,6 mld. NOK, čo zodpovedá približne 1 % úverov na nehnuteľnosti určených na podnikanie zabezpečených kolaterálom v hrubom vyjadrení poskytnutých nórskym klientom.

                                 9.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých expozície v Nórsku nedosahujú prah významnosti. Expozície nedosahujú prah významnosti, ak sú nižšie ako prahy významnosti stanovené v odseku 8, ktoré sa vzťahujú na každú jednotlivú inštitúciu. Pri uplatňovaní prahov významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby nórske opatrenia v prípade prekročenia prahov významnosti vo výške stanovenej v odseku 8 uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 10.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 sú prahy významnosti stanovené v odseku 8 odporúčanými maximálnymi úrovňami prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčaných prahových hodnôt podľa potreby stanoviť nižšie prahové hodnoty pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                                 11.

                                 Ak v členských štátoch nie sú žiadne úverové inštitúcie, ktoré by mali v Nórsku významné expozície, príslušné orgány dotknutých členských štátov môžu podľa oddielu 2.2.1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať nórske opatrenia. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby nórske opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia prekročí príslušné prahy významnosti.

                        Švédsko

                           Minimálna úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Švédske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku, pozostáva zo zavedenia minimálnej úrovne expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú úverovú inštitúciu.

                                 2.

                                 Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých expozícií vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                           II.   Reciprocita

                                 3.

                                 V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené švédske opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na vo Švédsku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 4.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené švédske opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku. V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré vo Švédsku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                                 5.

                                 Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, odporúča sa príslušným orgánom po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 6.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                                 7.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku nedosahujú prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby švédske opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 5 miliárd SEK uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 8.

                                 Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali buď pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Švédsku, alebo priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku, a zároveň by mali takéto expozície vo výške 5 miliárd SEK alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať švédske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby švédske opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK.

                                 9.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

               (*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1).

               (*2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).

               (*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (*4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

               (*5)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2021/3 z 30. apríla 2021, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 222, 11.6.2021, s. 1).‘


title: Odporúčanie Komisie z 20. mája 2022 o monitorovaní prítomnosti anorganického arzénu v krmivách 2022/C 206/01

text:
               23.5.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 206/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 20. mája 2022
      o monitorovaní prítomnosti anorganického arzénu v krmivách
      (2022/C 206/01)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Anorganické a organické formy arzénu sa výrazne líšia svojou toxicitou, organické zlúčeniny arzénu vykazujú veľmi nízky toxický potenciál. Potenciálne nežiaduce účinky arzénu na zdravie zvierat (a na ľudské zdravie) sa preto určujú na základe anorganickej frakcie v danom krmive (alebo potravine). V kŕmnych surovinách, ako sú ryby, iné vodné živočíchy a z nich získané produkty a riasy a produkty z nich, sa arzén vyskytuje prevažne v organických formách. Údaje vykazujúce len celkový obsah arzénu v takýchto kŕmnych surovinách je ťažké interpretovať, pokiaľ ide o potenciál vyvolať nežiaduce účinky.

                  (2)

                  Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES (1) sa stanovujú najvyššie prípustné množstvá arzénu v širokej škále produktov určených na kŕmenie zvierat. Tieto najvyššie prípustné množstvá sa vzťahujú na celkový obsah arzénu, keďže pri stanovovaní najvyšších prípustných množstiev arzénu v krmivách nebola k dispozícii žiadna rutinná metóda na samostatnú analýzu anorganického arzénu a bežne sa dal analyzovať len celkový obsah arzénu.

                  (3)

                  Referenčné laboratórium Európskej únie pre kovy a dusíkaté zlúčeniny potvrdilo, že sú k dispozícii rutinné metódy na analýzu anorganického arzénu v krmive morského, živočíšneho a rastlinného pôvodu, ale nie v matriciach minerálnych krmív. V minerálnych krmivách je však arzén prítomný spravidla v anorganickej forme, a preto možno stanovením celkového obsahu arzénu v takýchto kŕmnych matriciach spoľahlivo odhadnúť koncentráciu anorganického arzénu.

                  (4)

                  V databáze Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) sú k dispozícii len obmedzené údaje o výskyte anorganického arzénu v krmivách.

                  (5)

                  Preto je vhodné monitorovať prítomnosť anorganického arzénu v krmivách v celej Únii ešte predtým, ako sa začne uvažovať o stanovení najvyšších prípustných množstiev anorganického arzénu v určitých krmivách alebo prijatí akýchkoľvek iných opatrení na zníženie rizík, ktoré sú potrebné na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany zdravia zvierat a ľudského zdravia.

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Členské štáty by mali za aktívnej účasti prevádzkovateľov krmivárskych podnikov monitorovať prítomnosť anorganického arzénu v krmive. Odporúča sa stanoviť v tých istých vzorkách celkový obsah arzénu na účely stanovenia pomeru medzi prítomnosťou anorganického arzénu a celkovým obsahom arzénu.

                  2.

                  Konkrétne by sa mali odobrať vzorky týchto kŕmnych surovín a kŕmnych zmesí:

                              a)

                              múčka vyrobená z trávy, zo sušenej lucerny a sušenej ďateliny;

                              b)

                              sušené cukrovarské rezky a (melasované) cukrovarské rezky sušené;

                              c)

                              palmojadrové výlisky,

                              d)

                              ryby, iné vodné živočíchy a produkty z nich získané,

                              e)

                              múčka z morských rias a kŕmnych surovín získaných z morských rias;

                              f)

                              kŕmne zmesi s obsahom rýb, iných vodných živočíchov a produktov z nich získaných a/alebo múčka z morských rias a kŕmne suroviny získané z morských rias.

                  3.

                  Členské štáty by mali dodržiavať postup odberu vzoriek stanovený v nariadení Komisie (ES) č. 152/2009 (2), aby sa zabezpečila reprezentatívnosť vzoriek odobratých z danej šarže.

                  4.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa výsledky analýz poskytovali úradu EFSA pravidelne a najneskôr 30. júna 2023 na formulári EFSA slúžiacom na predkladanie údajov v súlade s požiadavkami uvedenými v usmerneniach EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD2) pre potraviny a krmivá (3) a dodatočnými osobitnými požiadavkami EFSA na podávanie správ.

         V Bruseli 20. mája 2022

               Za Komisiu

            Stella KYRIAKIDES

               členka Komisie

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá (Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10).

         (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 152/2009 z 27. januára 2009, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analýzy na účely úradných kontrol krmív (Ú. v. EÚ L 54, 26.2.2009, s. 1).

         (3)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0.


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Bulharska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/5

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Bulharska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/02)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Bulharsko predložilo 15. januára 2019 svoj návrh národného energetického a klimatického plánu. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia vykonala komplexné posúdenie návrhu národného energetického a klimatického plánu Bulharska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Nižšie uvedené odporúčania sa opierajú o toto posúdenie. Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (4)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (5)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (6)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (7)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (8)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Bulharsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Bulharsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (9)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (10)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (11)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (12)

                  Integrované energetické a klimatické plány poskytujú príležitosť jednotne určiť dlhodobé politiky a opatrenia s prihliadnutím na výsledné prepojenia medzi jednotlivými rozmermi, pokiaľ ide o možné synergie alebo riziká. Napriek tomu, že politiky a opatrenia uvedené v navrhovanom pláne podľa všetkého zohľadňujú niektoré vzájomné prepojenia, ich posúdenie vzhľadom na päť rozmerov by sa malo v konečnom pláne ďalej posilniť. Analýza by mohla zahŕňať kvantitatívne odhady a mala by sa venovať aj možným negatívnym interakciám medzi politikami a opatreniami a ukázať, ako ich Bulharsko plánuje riešiť. Hlbšie posúdenie si zaslúžia najmä synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti, vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Väčšia pozornosť by sa mala podobne venovať úlohe energetickej efektívnosti pri riešení energetickej chudoby. Dôležitým prvkom, ktorý treba bližšie posúdiť v konečnom pláne, a to aj z pohľadu nákladov a konkurencieschopnosti, je plánované pokračovanie výroby elektrickej energie v uhoľných elektrárňach a väčšie využívanie plynu vo vzťahu k rozmeru dekarbonizácie. Ďalším prvkom je vplyv využívania biomasy na započítané odstraňovanie emisií v odvetviach využívania pôdy a lesného hospodárstva. Vzťah medzi výrobou elektriny a zavádzaním nízkouhlíkových technológií by sa mal ďalej riešiť v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti.

                  (13)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií, ako aj dekarbonizácie energeticky a uhlíkovo náročných priemyselných odvetví na svetovom trhu. Pomohlo by mu tiež zdôraznenie oblastí konkurenčnej výhody a potenciálnych problémov a určenie z nich vychádzajúcich cieľov, politík a opatrení, ako aj vhodné prepojenia na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Viac by sa mohli zdôrazniť interakcie s obehovým hospodárstvom, a najmä jeho význam pre znižovanie emisií skleníkových plynov.

                  (14)

                  Odporúčania Komisie pre Bulharsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Bulharska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA BULHARSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 na podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške aspoň 27 % ako príspevok Bulharska k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8) a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zvýšiť úroveň ambícií v sektore vykurovania a chladenia, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a predložiť politiky a opatrenia na dosiahnutie cieľa v oblasti dopravy stanoveného v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Bulharska a v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť ďalšie podrobnosti a opatrenia o podpornom rámci pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001, vrátane zjednodušenia administratívnych postupov.

                  2.

                  Zvýšiť ambície vo vzťahu k znižovaniu primárnej aj konečnej energetickej spotreby vzhľadom na potrebu zvýšiť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti a podporiť ich vhodnými politikami a opatreniami, ktorými by sa do roku 2030 dosiahli ďalšie úspory energie. Podoprieť navrhované politiky a opatrenia posúdením vplyvu a podrobnejšími informáciami o vyčíslení vplyvov, pokiaľ ide o očakávané úspory energie, a harmonogramom vykonávania. Podrobnejšie rozpracovať spôsob zvýšenia účinnosti systému povinnosti úspor energie, aby priniesol očakávané výsledky.

                  3.

                  Stanoviť stabilnú stratégiu diverzifikácie dodávok zemného plynu vrátane príslušných zásadných infraštruktúrnych projektov a ich jednotlivých príspevkov. Konkretizovať stratégiu dlhodobých dodávok jadrových materiálov a paliva, najmä z hľadiska predpokladaného rozšírenia jadrových výrobných kapacít.

                  4.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhov, najmä pokiaľ ide o opatrenia na rozvoj konkurencieschopných veľkoobchodných a maloobchodných trhov posilnením hospodárskej súťaže v krajine vrátane postupného smerovania k plne trhovým cenám, ako aj odstránením prekážok pre cezhraničný obchod.

                  5.

                  Bližšie objasniť národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad Európsky strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Zintenzívniť regionálnu spoluprácu so susednými členskými štátmi a v zavedených rámcoch regionálnej spolupráce, ako je napríklad skupina na vysokej úrovni pre plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC), a to aj v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, rozmerov energetickej efektívnosti a výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti a s prihliadnutím na spoločné problémy a ciele. Existuje značný potenciál na ďalšiu spoluprácu v súvislosti s nadchádzajúcim vývojom v odvetví elektroenergetiky vrátane potreby zvládnuť vyššie podiely energie z obnoviteľných zdrojov a čistej dopravy, ktoré by mohli ovplyvniť elektrické prepojenia a obchodovanie v regióne.

                  7.

                  Poskytnúť všeobecný prehľad o investíciách potrebných na modernizáciu ekonomiky dosiahnutím energetických a klimatických cieľov. Poskytnúť všeobecný prehľad o zdrojoch investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni. Zvážiť ako zdroj financovania aj nákladovo efektívne prevody na iné členské štáty podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (9).

                  8.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  9.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia a vyčíslia vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisu.

                  10.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti, a obzvlášť s prihliadnutím na vplyvy prechodu na odvetvie ťažby uhlia a uhlíkovo náročné odvetvia. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby a okrem iného špecifikovať posúdenie v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 225.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1001 final/2.

         (5)  COM(2019) 502 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 225.

         (7)  SWD(2019) 225.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).