|

52010DC0116

Odporúčanie komisie ktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Európskej únie za účelom obnovenia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Federatívnymi štátmi Mikronézie  /* KOM/2010/0116 v konečnom znení */

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 29.3.2010KOM(2010)116 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIEktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Európskej únie za účelom obnovenia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Federatívnymi štátmi Mikronézie(predložená Komisiou)ODPORÚČANIE KOMISIEktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Európskej únie za účelom obnovenia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Federatívnymi štátmi MikronézieDÔVODOVÁ SPRÁVAEurópska únia a Federatívne štáty Mikronézie uzatvorili 25. apríla 2006 dohodu o partnerstve v oblasti rybolovu[1], pričom platnosť jej protokolu, ktorý nadobudol platnosť 26. februára 2007 a ktorým sa stanovujú možnosti rybolovu a finančná kompenzácia podľa dohody, uplynie 25. februára 2010.Komisia navrhuje v súlade so závermi Rady z roku 2004 o dohodách o partnerstve v oblasti rybolovu vyjednať nový protokol, ktorý by lepšie zodpovedal zisteným možnostiam a potrebám flotily členských štátov.Rada sa preto vyzýva, aby schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.ODPORÚČANIES ohľadom na hore uvedené skutočnosti preto Komisia odporúča, aby:-  Rada povolila Komisii začať a viesť rokovania s cieľom obnoviť protokol v rámci dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Federatívnymi štátmi Mikronézie,-  sa Komisia vymenovala za zástupcu povereného rokovaniami v tejto záležitosti;-  Komisia pri rokovaniach konzultovala zvláštny výbor v súlade s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie;-  Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.PRÍLOHASmernice na rokovaniaCieľom rokovaní je obnoviť protokol k dohode o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskou úniou a Federatívnymi štátmi Mikronézie v súlade so závermi Rady z 15. júla 2004, ktoré vyplývajú z oznámenia Komisie z 23. decembra 2002.V snahe zabezpečiť týmto novým protokolom podporu trvalo udržateľného a zodpovedného rybolovu založí Komisia svoje rokovania na týchto cieľoch:-  prístup do výhradnej hospodárskej zóny (VHZ) Federatívnych štátov Mikronézie, ako aj potrebné povolenia na lov tuniakov v tejto VHZ pre plavidlá európskej flotily;-  zohľadnenie najlepších dostupných vedeckých stanovísk;-  zabezpečenie úrovne prístupu k zdrojom, a to na základe parametrov stanovených v aktuálnom protokole a ich vývoja zaznamenaného počas posledných rokov;-  prehĺbenie dialógu o sektorovej politike, aby sa podporilo vykonávanie politiky zodpovedného rybolovu v spojení s cieľmi rozvoja krajiny, najmä pokiaľ ide o kontrolu rybolovu a dohľad nad ním, riadenie rybolovných zdrojov a zlepšenie zdravotných podmienok produktov rybolovu.[1] Nariadenie Rady (ES) č. 805/2006 z 25. apríla 2006 - Ú. v. EÚ L 151, 6.6.2006, s. 1.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/18

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2015
   (2015/C 272/05)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Švédska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na rok 2014.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Švédsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Švédsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Najmä dlh domácností zostáva na veľmi vysokej úrovni a naďalej sa rozširuje v dôsledku zvyšovania cien nehnuteľností, pretrvávajúcich nízkych úrokových mier, vysokých daňových stimulov a obmedzenej ponuky nehnuteľností. Pozornosť si aj naďalej zasluhuje makroekonomický vývoj spojený so súkromným dlhom.

               (7)

               Švédsko 23. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a 24. apríla 2015 svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Švédsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. Švédska vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje postupne zlepšovať celkový deficit na 1,4 % HDP v roku 2015, dosiahnuť vyrovnaný rozpočet v roku 2018 a naďalej plniť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP – počas celého programového obdobia. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 44,2 % a že bude postupne klesať na 40,0 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Bude však potrebné spresniť opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že štrukturálne saldo bude v roku 2015 v súlade so strednodobým cieľom – 1 % a že v roku 2016 sa zlepší na – 0,9 % HDP. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že možno očakávať, že Švédsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Na rozdiel od mnohých iných členských štátov ceny nehnuteľností vo Švédsku nezaznamenali žiadnu významnú úpravu a od polovice roku 2013 vykazujú silný rast. Z hĺbkového preskúmania, ktoré vykonala Komisia, vyplýva, že švédske ceny nehnuteľností vyzerajú byť nad svojimi základnými hodnotami. Je to čiastočne v dôsledku priaznivých základných kategórií, ako sú vyšší disponibilný príjem, nízke úrokové miery a priaznivý demografický vývoj. V správe o krajine sa však identifikovali hybné faktory cien nehnuteľností – tak na strane dopytu, ako aj na strane ponuky. Na strane dopytu sú to obzvlášť priaznivé úverové stimuly. Tlak na rast cien nehnuteľností okrem toho vytvára aj švédsky daňový systém, ktorý poskytuje jedny z najsilnejších daňových stimulov za vlastníctvo nehnuteľnosti v Únii. Týmto sa zároveň vo Švédsku podnietil nárast dlhu domácností, ktorý je vysoký a rastie rýchlejšie než vo zvyšku Únie. Aj keď sú celkové aktíva domácností na vysokej úrovni a disponibilné príjmy sa v posledných rokoch zvyšovali, sektor domácností je v súčasnosti zraniteľnejší než predtým a vysoká úroveň zadlženosti domácností predstavuje riziko pre makroekonomickú stabilitu. Účinky zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní príjmu fyzických osôb by sa mali riešiť prostredníctvom postupného obmedzovania daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo prostredníctvom zvyšovania periodických daní z nehnuteľného majetku. Okrem toho je potrebné úsilie, aby sa zvýšilo nízke tempo amortizácie hypoték s cieľom znížiť rast zadlženosti domácností.

               (10)

               Na strane ponuky vedú štrukturálne nedostatky k nedostatočnej ponuke nehnuteľností a podnecujú rast cien nehnuteľností. Tieto zábrany obmedzujú mobilitu pracovnej sily a vytvárajú sociálne výzvy pre zraniteľné skupiny. Ponuku brzdí neúčinné využívanie existujúceho bytového fondu, ako aj nedostatočné štrukturálne investície do novej výstavby. Mali by sa posilniť najmä stimuly pre obce, aby aktívne podporovali investície do výstavby a zaoberali sa potrebami bývania zraniteľných skupín. Je potrebné posilniť hospodársku súťaž v sektore stavebníctva, na dosiahnutie čoho by sa mali zabezpečiť plne transparentné postupy verejného obstarávania. Plánovacie a odvolacie postupy sú zdĺhavé a zložité a mali by sa zjednodušiť. Nepružnosť na trhu s nájomným bývaním, ktorý zrejme neplní svoju úlohu pri zmierňovaní tlaku na ceny nehnuteľností alebo pri podpore potrieb mobility, je udávaná prevažne ako dôvod vysokej úrovne regulácie nájmu. Táto nepružnosť by sa mala riešiť prostredníctvom postupnej reformy systému stanovovania nájomného. To by malo umožniť väčšie rozdiely v úrovniach nájomného, ktoré by mohli viesť k účinnejšiemu využívaniu existujúceho bytového fondu, a väčšiu slobodu v zmluvách medzi jednotlivými nájomníkmi a majiteľmi nehnuteľností.

               (11)

               Vláda podniká kroky na zlepšenie výsledkov škôl po ich výraznom zhoršení v poslednom desaťročí, ktoré prispieva k pomerne vysokej miere nezamestnanosti mladých ľudí. Vláda takisto prijíma opatrenia na uľahčenie prechodu zo vzdelávania na trh práce a na zlepšenie začlenenia mladých ľudí s nízkym vzdelaním a ľudí z prostredia migrantov na trh práce. V tejto oblasti bude potrebné sledovať pokrok.

               (12)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania (1).

               (13)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a dospela k názoru (5), že Švédsko dodržiava Pakt stability a rastu.

               (14)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčania (1).

         ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Riešiť nárast dlhu domácností, a to pomocou úpravy fiškálnych stimulov, najmä pomocou postupného obmedzovania daňovej odpočítateľnosti platieb hypotekárnych úrokov alebo pomocou zvyšovania periodických daní z nehnuteľného majetku a zrýchľovania tempa amortizácie hypotekárnych úverov. Na zmiernenie štrukturálnej nedostatočnej ponuky nehnuteľností podporiť hospodársku súťaž v sektore stavebníctva, zjednodušiť plánovacie a odvolacie postupy v stavebníctve a pozmeniť systém stanovovania nájomného, aby umožňoval úrovne nájomného, ktoré budú viac orientované na trh.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 132).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


				|

		52012PC0738

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2011/734/EÚ, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu /* COM/2012/0738 final */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
V rozhodnutí Rady 2011/734/EÚ sú na základe
článku 126 ods. 9 a článku 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
(ZFEÚ) vymedzené opatrenia, ktoré sa týkajú koordinácie rozpočtovej
disciplíny Grécka a dohľadu nad ňou a opatrenia týkajúce sa
stanovenia hospodársko-politických usmernení pre Grécko. Grécku sa
odporučilo, aby prijalo opatrenia na korekciu nadmerného deficitu
najneskôr do roku 2014, aby sa zabezpečilo zlepšenie štrukturálneho salda
aspoň o 10 percentuálnych bodov HDP v období rokov 2009 – 2014.
Dodržanie rozhodnutia je relevantné nielen
v kontexte postupu pri nadmernom deficite, ale aj v kontexte
financovania Grécka prostredníctvom členských štátov eurozóny pomocou
úverového nástroja pre Grécko a Európskeho nástroja finančnej stability
(ENFS).
Očakáva sa, že deficit verejných financií
v roku 2012 dosiahne 13,4 miliardy EUR, čím sa dodrží strop deficitu
vo výške 14,8 miliardy EUR stanovený v rozhodnutí Rady. Očakáva sa,
že deficit verejných financií dosiahne 6,9 % HDP, čo je dostatočne
v rámci stropu deficitu verejných financií na rok 2012 vo výške 7,3 % HDP.
Cieľ pre primárny deficit na uvedený rok sa minie o približne 0,5 % HDP.
Po reštrukturalizácii dlhu v marci 2012 sú v celkovom výsledku
premietnuté nižšie úrokové platby, než sa plánovalo.
Grécko schválilo 11. novembra rozpočet na
rok 2013, ktorým sa zabezpečí pokračovanie fiškálnej konsolidácie
prostredníctvom opatrení zameraných na zabezpečenie úspor vo výške
približne 5 % HDP. Dňa 7. novembra takisto prijalo strednodobú fiškálnu
stratégiu vrátane opatrení, ktorými sa zabezpečí ďalšie zníženie
deficitu v nasledujúcich rokoch. Grécko prijalo účinné opatrenia
v súlade s rozhodnutím Rady 2011/734/EÚ. V období rokov 2009 – 2012
Grécko zabezpečilo zlepšenie štrukturálneho salda, ktoré už presiahlo
hodnotu odporúčanú Radou, ktorá má byť v rokoch 2009 – 2014
aspoň 10 percentuálnych bodov HDP . Odhaduje sa, že Grécko zlepšilo svoj
štrukturálny deficit o 13,9 percentuálneho bodu HDP z deficitu vo výške 14,7 %
v roku 2009 na deficit v odhadovanej výške 1,5 % v roku 2012.
V súčasnosti sa predpokladá, že
hospodárska činnosť bude oveľa slabšia, než sa očakávalo v
čase prijatia rozhodnutia 2012/734/EÚ v marci 2012. Grécke hospodárstvo je
v recesii už piaty rok za sebou. Podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2012
sa predpokladá, že reálny HDP klesne v roku 2012 o 6,0 % v porovnaní so 4,7 %
v predchádzajúcom rozhodnutí Rady a o 4,2 % v roku 2013 v porovnaní
s 0,0 % v predchádzajúcom rozhodnutí Rady. Potom bude nasledovať
rast iba o 0,6 % v roku 2014. Na rozdiel od toho bolo rozhodnutie Rady z
marca 2012 založené na raste, ktorý sa mal oživiť už do roku 2013. V tomto
výraznom zhoršení hospodárskeho výhľadu sa odráža politická neistota v
Grécku počas dvojitých volieb, oslabenie vonkajšieho dopytu, vplyvy
omeškaní vo vykonávaní programu a náklady na verejné a súkromné
financovanie.
Pri nezmenenej politike zodpovedá toto výrazné
zhoršenie hospodárskeho scenára zodpovedajúcemu zhoršeniu výhľadu v
oblasti verejných financií a sťažuje dokončenie korekcie
nadmerného deficitu do roku 2014, ako vyžaduje Rada vo svojom rozhodnutí 2011/734/EÚ.
Predĺženie obdobia pre úpravy je zaručené vzhľadom na
nepriaznivé hospodárske podmienky. Predovšetkým je potrebné predĺžiť
lehotu, ktorá bola stanovená v rozhodnutí Rady na korekciu nadmerného
deficitu v Grécku, o dva roky na rok 2016. Fiškálne ciele vedúce
ku korekcii nadmerného deficitu by mali byť definované na základe
primárneho salda verejných financií v nominálnom vyjadrení. V roku 2012
by primárny deficit mal byť vo výške 2 925 mil. EUR (1,5 % HDP),
v roku 2013 by malo byť primárne saldo vo výške 0 EUR (0 % HDP),
v roku 2014 vo výške 2 775 mil. EUR (1,5 % HDP), v roku 2015 vo výške
5 700 mil. EUR (3,0 % HDP) a v roku 2016 vo výške 9 000 mil. EUR (4,5 % HDP).
S prihliadnutím na tento vývoj, ktorý
posilňuje potrebu vlády prísť s ambicióznym balíkom reforiem, je
potrebné v memorande o porozumení aktualizovať politické
podmienky týkajúce sa programu hospodárskych úprav pre Grécko. Tieto podmienky
sa týkajú nielen opatrení na fiškálnu konsolidáciu, ale aj tých opatrení, ktoré
sú potrebné na zvýraznenie povahy orientovanej na rast a minimalizáciu
prípadných negatívnych sociálnych účinkov.
Berúc do úvahy iniciatívy, na ktorých sa
dohodli členské štáty eurozóny, na zlepšenie udržateľnosti dlhu
a určité opatrenia na zníženie dlhu, ktoré zvažuje Grécko, ako aj
klesajúci rozpočtový deficit a silnejší rast nominálneho HDP
v dôsledku opatrení štrukturálnej politiky, sa očakáva, že pomer dlhu
k HDP dosiahne vrchol v roku 2013. Pomer dlhu k HDP by
začal klesať počnúc rokom 2014, aby sa dostal pod úroveň 160
% HDP v roku 2016. Tým by sa mala zlepšiť udržateľnosť
vývoja dlhu bez toho, aby sa zmenil fiškálny plán pre primárny prebytok.
Komisia prijala odporúčanie pre
rozhodnutie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/734/EÚ
a postúpila ho Rade.
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie
Rady 2011/734/EÚ, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu
fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na
zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 9 a článok 136,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       V článku 136 ods. 1
písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa predpokladá možnosť
prijať opatrenia špecifické pre tie členské štáty, ktorých menou je
euro, na posilnenie koordinácie a dohľadu nad ich rozpočtovou
disciplínou.
(2)       V článku 126 ZFEÚ sa
stanovuje, že členské štáty sa majú vyhýbať nadmernému deficitu
verejných financií, a na tento účel sa stanovuje postup pri nadmernom
deficite. Pakt o stabilite a raste, v ktorom sa v jeho nápravnej časti
upravuje postup pri nadmernom deficite, poskytuje rámec na podporu vládnych
politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so
zreteľom na hospodársku situáciu.
(3)       Rada 27. apríla 2009 v súlade
s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva
(Zmluvy o ES) rozhodla, že v Grécku existuje nadmerný deficit.
(4)       Rada 10. mája 2010 prijala
rozhodnutie 2010/320/EÚ[1]
určené Grécku podľa článku 126 ods. 9 a článku 136 ZFEÚ,
podľa ktorého má Grécko posilniť a prehĺbiť fiškálny
dohľad, pričom sa v ňom upozorňuje na to, aby prijalo
opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie
nadmerného deficitu najneskôr do konečného termínu v roku 2014. Rada
stanovila rok 2014 ako konečný termín na korekciu nadmerného deficitu a
ročné ciele pre deficit verejných financií.
(5)       Rozhodnutie Rady 2010/320/EÚ
bolo niekoľkokrát podstatne zmenené a doplnené. Keďže bolo treba
urobiť ďalšie zmeny a doplnenia, 12. júla 2011 sa rozhodnutím
Rady 2011/734/EÚ[2]
prepracovalo v záujme zreteľnosti. Uvedené rozhodnutie sa zmenilo
a doplnilo po prvýkrát 8. novembra 2011[3].
(6)       Rozhodnutie Rady 2011/734/EÚ
bolo 13. marca 2012[4],
po odporúčaní Komisie, opätovne zmenené a doplnené v niekoľkých
ohľadoch vrátane postupu fiškálnych úprav, pričom lehota na korekciu
nadmerného deficitu sa nezmenila[5].
V rozhodnutí sa potvrdilo odporúčanie, podľa ktorého Grécko bude
musieť prijať opatrenia na korekciu nadmerného deficitu najneskôr do
roku 2014, aby sa zabezpečilo zlepšenie štrukturálneho salda aspoň o 10
percentuálnych bodov HDP v období rokov 2009 – 2014.
(7)       V súlade s článkom 5
ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, ak sa podľa článku 126 ods. 9
ZFEÚ prijme účinné opatrenie a po prijatí oznámenia sa vyskytnú
neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými
dôsledkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie
rozhodnúť o prijatí revidovaného oznámenia podľa článku 126 ods.
9 ZFEÚ.
(8)       Z aktuálnych prognóz
vyplýva, že hospodárska činnosť bude omnoho slabšia, než sa
očakávalo v čase prijatia naposledy zmeneného a doplneného
rozhodnutia Rady 2011/734/EÚ v marci 2012. Očakáva sa, že reálny aj
nominálny HDP budú v rokoch 2012 a 2013 na omnoho nižších úrovniach.
Nedávna revízia národných účtov Grécka v októbri 2012 odhalila prudší
pokles reálneho HDP v porovnaní s podkladovými číselnými údajmi
v rozhodnutí Rady. Podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2012 sa
predpokladá, že reálny HDP klesne v roku 2012 o 6,0 % v porovnaní so 4,7 %
v rozhodnutí Rady na rok 2012 a o ďalších 4,2 % v roku 2013
v porovnaní s rastom vo výške 0,0 % v rozhodnutí Rady na rok 2013,
než porastie o 0,6 % v roku 2014. Pri nezmenenej politike zodpovedá toto
výrazné zhoršenie hospodárskeho scenára zodpovedajúcemu zhoršeniu výhľadu
v oblasti verejných financií.
(9)       Očakáva sa, že deficit
verejných financií dosiahne v roku 2012 6,9 % HDP, čo je
dostatočne v rámci stropu deficitu verejných financií (na základe ESA95)
na rok 2012 vo výške 7,3 % HDP stanoveného v rozhodnutí Rady. Očakáva
sa, že v nominálnom vyjadrení dosiahne deficit verejných financií
v roku 2012 výšku 13,4 miliardy EUR v porovnaní so stropom deficitu
vo výške 14,8 miliardy EUR stanoveným v rozhodnutí Rady. Primárny deficit
však bude podľa očakávaní mierne vyšší ako cieľová hodnota 1,0 %
HDP z dôvodu hlbšej recesie, než sa očakávalo. Odhaduje sa, že
Grécko zlepšilo svoj štrukturálny deficit o 13,9 percentuálneho bodu HDP z
deficitu vo výške 14,7 % v roku 2009 na deficit v odhadovanej výške 1,5 %
v roku 2012. V období rokov 2009 – 2012 tak Grécko zabezpečilo
zlepšenie štrukturálneho salda, ktoré už presiahlo hodnotu odporúčanú
Radou vo výške aspoň 10 percentuálnych bodov HDP v rokoch 2009 – 2014.
Dňa 11. novembra 2012 schválil grécky parlament rozpočet na rok 2013,
ktorý prinesie úspory vo výške viac ako 9,2 miliardy EUR, čo je vyše 5 %
HDP. Rozpočet na rok 2013 tvorí časť strednodobej fiškálnej
stratégie (MTFS) na roky 2013 – 2016, ktorú grécky parlament prijal o
niekoľko dní skôr, a to 7. novembra 2012. MTFS a príslušné právne
predpisy na jej vykonanie stanovujú veľmi rozsiahlu a prednostne
uskutočnenú fiškálnu konsolidáciu dosahujúcu viac ako 7 % HDP do roku 2016
s komplexným súborom štrukturálnych opatrení, ktoré tvoria základ pre
značnú fiškálnu konsolidáciu. S prihliadnutím na tento vývoj je
potrebné aktualizovať politické podmienky v memorande o porozumení
týkajúce sa programu hospodárskych úprav pre Grécko. Záväzok prijatý Gréckom sa
týka nielen opatrení na fiškálnu konsolidáciu, ale aj tých opatrení, ktoré sú
potrebné na zvýraznenie povahy orientovanej na rast a na minimalizáciu prípadných
negatívnych sociálnych účinkov. Celkovo tak Grécko v roku 2012
v súlade s rozhodnutím Rady 2011/734/EÚ prijalo účinné opatrenia
na zníženie svojho deficitu.
(10)     Očakáva sa, že
konsolidovaný dlh verejnej správy poklesne v roku 2012 o 11,1 miliardy
EUR oproti 26,95 miliardy, ako je uvedené v rozhodnutí Rady. Dôvodom sú
nižšie príjmy z privatizácie, nižšia konsolidácia dlhu verejných financií a
horšie účtovné rozdiely (na hotovostnom alebo akruálnom princípe), než sa
očakávalo, a iné úpravy úrokov. V dôsledku nižšieho nominálneho HDP na
základe revízie štatistických údajov a vzhľadom na horšie makroekonomické
prognózy pomer dlhu k HDP v roku 2012 pravdepodobne vzrastie na 162,5 %.
Prostredníctvom iniciatív, na ktorých sa dohodli členské štáty eurozóny,
na zlepšenie udržateľnosti dlhu a určitých opatrení na zníženie
dlhu, ktoré zvažuje Grécko, by sa mala zlepšiť udržateľnosť
vývoja dlhu bez toho, aby sa zmenil fiškálny plán pre primárny prebytok. S
prihliadnutím aj na klesajúci rozpočtový deficit a silnejší rast
nominálneho HDP v dôsledku opatrení štrukturálnej politiky sa očakáva, že
pomer dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2013. Pomer dlhu k HDP by od roku 2014
začal klesať, aby sa v roku 2016 dostal pod úroveň 160 % HDP.
(11)     Napriek podniknutým účinným
opatreniam zodpovedá pri nezmenenej politike toto výrazné zhoršenie
hospodárskeho scenára zodpovedajúcemu zhoršeniu výhľadu v oblasti
verejných financií a sťažuje dokončenie korekcie nadmerného
deficitu do roku 2014, ako vyžaduje Rada vo svojom rozhodnutí 2011/734/EÚ.
Predĺženie lehoty na úpravy je vzhľadom na nepriaznivé hospodárske
udalosti zaručené. Predovšetkým je potrebné predĺžiť lehotu,
ktorá bola stanovená v rozhodnutí Rady, o dva roky na rok 2016. V rámci
revidovaného plánu programu hospodárskych úprav pre Grécko by sa cieľové
hodnoty primárneho salda mali stanoviť na 0 %, 1,5 %, 3 % a
4,5 % HDP na štvorročné obdobie 2013 – 2016. Revidovaný plán znamená,
že saldo verejných financií v roku 2016 klesne pod 3 % HDP. Bez
ohľadu na predĺženie však fiškálne úsilie potrebné na dosiahnutie
cieľa ostáva na roky 2013 – 2014 veľmi vysoké a musí sa
vynakladať hlavne v začiatočných fázach programu. Touto revíziou
lehoty sa preto zachová dôveryhodnosť programu, pričom sa zváži
ekonomický a sociálny vplyv konsolidácie a potreba zachovať
dôveru v schopnosť vlády riešiť fiškálne otázky.
(12)     Každé opatrenie vyžadované
týmto rozhodnutím je nápomocné pri dosahovaní požadovanej úpravy rozpočtu.
Niektoré opatrenia majú priamy vplyv na rozpočtovú situáciu Grécka, zatiaľ
čo ostatné sú štrukturálne opatrenia, ktorými sa dosiahne zlepšené
fiškálne riadenie a zdravšia rozpočtová situácia zo strednodobého
hľadiska.
(13)     Veľmi vážne zhoršenie
finančnej situácie gréckej vlády viedlo členské štáty eurozóny k
rozhodnutiu poskytnúť Grécku stabilizačnú pomoc s cieľom
zaistiť ochranu finančnej stability eurozóny ako celku aj v spojení s
multilaterálnou pomocou poskytnutou Medzinárodným menovým fondom. Od marca 2012
má podpora poskytnutá členskými štátmi eurozóny podobu bilaterálneho
úverového nástroja pre Grécko, ako aj pôžičky z ENFS. Veritelia sa
rozhodli podmieniť poskytnutie svojej pomoci dodržiavaním rozhodnutia 2011/734/EÚ,
v jeho znení zmien a doplnení, zo strany Grécka. Očakáva sa
najmä to, že Grécko vykoná opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí podľa
harmonogramu, ktorý je v ňom uvedený,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Rozhodnutie 2011/734/EÚ sa týmto mení a
dopĺňa takto:
1.         Článok 1 sa nahrádza takto:
„(1)   Grécko odstráni existujúci nadmerný
deficit čo najskôr, a najneskôr do roku 2016.
(2)     Cieľom postupu úpravy smerom ku
korekcii nadmerného deficitu je dosiahnuť primárny deficit verejných
financií (deficit bez výdavkov na úroky) nepresahujúci 2 925 miliónov EUR (1,5
% HDP) v roku 2012 a primárne prebytky verejných financií najmenej vo
výške 0 miliónov EUR (0,0 % HDP) v roku 2013, 2 775 miliónov EUR (1,5
% HDP) v roku 2014, 5 700 miliónov EUR (3,0 % HDP) v roku 2015
a 9 000 miliónov EUR (4,5 % HDP) v roku 2016. Z týchto
cieľov pre primárny deficit/prebytok vyplýva celkový deficit verejných
financií (na základe ESA) vo výške 6,9 % HDP v roku 2012, 5,4 % HDP
v roku 2013, 4,5 % HDP v roku 2014, 3,4 % HDP v roku 2015
a 2,0 % HDP v roku 2016. Tieto čísla by podľa odhadu mohli
viesť k zlepšeniu pomeru cyklicky upraveného primárneho salda
k HDP zo 4,1 % v roku 2012 na 6,2 % v roku 2013
a aspoň 6,4 % HDP v rokoch 2014, 2015 a 2016 a pomeru
cyklicky upraveného deficitu verejných financií k HDP vo výške – 1,3 %
v roku 2012, 0,7 % v roku 2013, 0,4 % v roku 2014, 0,0 %
v roku 2015 a – 0,4 % v roku 2016 pri zohľadnení profilu
úrokových platieb. Výnosy z privatizácie finančných a nefinančných
aktív, transakcie súvisiace s rekapitalizáciou bánk, ako aj všetky prevody
súvisiace s rozhodnutím Euroskupiny z 21. februára 2012 o príjmoch národných
centrálnych bánk eurozóny vrátane Bank of Greece, vyplývajúcich z držby
gréckych štátnych dlhopisov v ich investičných portfóliách, nesmú
oslabovať požadované fiškálne konsolidačné úsilie a nesmú sa
zohľadňovať pri posudzovaní týchto cieľov.
(3)     Postup úpravy uvedený v odseku 2 by bol v
súlade s pomerom konsolidovaného dlhu verejnej správy k HDP vo výške 172,5
% v roku 2013, 171,4 % v roku 2014, 166,2 % v roku 2015 a vo výške 157,3 % v
roku 2016.
2.         V článku 2 sa za odsek 10
vkladá tento odsek:
„10a.  Grécko príjme bezodkladne a najneskôr
do [dátum prijatia tohto rozhodnutia]
tieto opatrenia:
(a)     rozpočet na rok 2013
a strednodobú fiškálnu stratégiu (ďalej len „MTFS“) do roku 2016, ako
aj opatrenia opísané v prílohe IA k tomuto rozhodnutiu,
a príslušné vykonávacie právne predpisy. V rámci MTFS sa vypracujú
opatrenia na trvalú fiškálnu konsolidáciu, vďaka ktorým sa zabezpečí,
aby sa v období rokov 2012 – 2016 neprekročil strop deficitu stanovený
v tomto rozhodnutí a aby sa zaistilo udržateľné znižovanie pomeru
dlhu k HDP;
b)      predloženie aktualizovaného plánu
privatizácie parlamentu a uverejnenie polročnej aktualizácie plánu
vývoja aktív;
c)      presun úplného a priameho
vlastníctva (akcie alebo koncesné práva) Egnatia Motorway a regionálnych
prístavov Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandropolis, Volos, Kavala, Corfu,
Patras, Heraklion, a Rafina do portfólia privatizačných aktív fondu
HRADF;
d)      zabezpečenie, aby príslušné
ministerstvá a ostatné príslušné subjekty poskytli generálnemu
sekretariátu pre verejný majetok úplný prístup k inventáru všetkého
nehnuteľného majetku vo vlastníctve štátu;
e)      zmena a doplnenie a/alebo zrušenie
zákonných ustanovení o podnikoch vo vlastníctve štátu (prístavné orgány
PPC, OLP a OLTH, HELPE, EYATH a EYDAP, prístavy atď.), ktoré sa odlišujú
od práva súkromných obchodných spoločností, pokiaľ ide o
akékoľvek obmedzenia hlasovacích práv súkromných akcionárov;
f)       právne predpisy na vymedzenie úlohy
a kvalifikácií generálneho tajomníka daňovej správy a pre
ministra financií na delegovanie rozhodovacích právomocí na generálneho
tajomníka;
g)      využívanie skúsených daňových
audítorov na činnosti slúžiace na okamžité naliehavé požiadavky
v oblasti príjmov, úplné sfunkčnenie hlavných oblastí presadzovania
ako správnej jednotky pre veľkých platcov dane presunutím 100 audítorov,
zriadenie jednej funkčnej jednotky pre jednotlivcov s veľkým majetkom
a samostatne zárobkovo činné osoby s vysokým príjmom a
personálne obsadenie jednotky 50 skúsenými daňovými audítormi priamo
podliehajúcimi generálnemu tajomníkovi daňovej správy;
h)      akt Rady ministrov (nahrádzajúci akt Rady
ministrov prijatý 29. októbra 2012), ktorého cieľom je posilnenie plnenia
rozpočtu a zlepšenie riadneho fiškálneho riadenia a ktorý nad rámec
ustanovení v pôvodnom akte Rady ministrov zahŕňa ďalšie
ustanovenia: i) stanovenie, že do konca decembra každého roka budú podpísané
memorandá o spolupráci medzi ministerstvom financií a ostatnými
ministerstvami alebo medzi ministerstvami a manažérmi subjektov, nad
ktorými sa vykonáva dohľad (čím sa pokryje celá verejná správa); ii)
posilnenie súčasných obmedzení týkajúcich sa vyrovnaného rozpočtu
miestnych samospráv s cieľom zvýšiť účinnosť vrátane
nápravných a sankčných mechanizmov; iii) posilnenie súčasného
monitorovacieho systému pre štátne podniky (ŠP) so zavedením mechanizmu na
presadzovanie v prípade odchýlok od osobitných cieľov stanovených pre
jednotlivé ŠP a iv) určenie rámca na vymedzenie osobitných
cieľov na pokrytie registrov prevádzkových záväzkov miestnych samospráv
a ŠP, ktoré sa stanovia každý rok do decembra; musí zahŕňať
aj rámec na nápravu prevodov z ústrednej štátnej správy na riešenie
odchýlok od cieľov v rámci roka a prípadne v nasledujúcich
rokoch a zároveň sa zabezpečí, aby sa nezvyšovali nedoplatky;
výslovne sa stanoví, že výnosy z privatizácie štátnych aktív sa uhrádzajú
priamo na oddelený účet s cieľom monitorovať peňažné toky,
aby sa zabránilo presmerovaniu oficiálneho financovania a zabezpečila
sa včasná obsluha dlhu; stanovia sa automatické zníženia výdavkov, ktoré sa
budú automaticky uplatňovať v prípade nesplnenia cieľov,
pričom sa zabezpečí, aby sa nezvyšovali nedoplatky;
i)       súbor opatrení na zlepšenie
súčasnej finančnej situácie Národnej organizácie pre zdravotnú
starostlivosť (EOPYY) a zabezpečenie toho, aby sa plnenie
rozpočtu v rokoch 2012 a 2013 približovalo vyrovnanému rozpočtu
vrátane: i) zefektívnenia balíka dávok; ii) zvýšenia podielu znášaných nákladov
na zdravotnú starostlivosť zabezpečovanú súkromnými
poskytovateľmi; ii) rokovania o dohodách, v ktorých cena závisí
od kupovaného množstva, a revidovania zmlúv založených na mixe prípadov so
súkromnými poskytovateľmi; iv) revidovania poplatkov za diagnostické
a fyzioterapeutické služby a ich počtu, o ktorých uzavrela
EOPYY zmluvy so súkromnými poskytovateľmi, s cieľom znížiť
súvisiace náklady v roku 2013 aspoň o 80 miliónov EUR; v)
zavedenia systému referenčných cien pre preplácanie zdravotníckych pomôcok
a vi) postupného zvyšovania príspevkov uhrádzaných členmi OGA na
priemer príspevkov uhrádzaných ostatnými členmi EOPYY;
j)       tieto opatrenia súvisiace
s preplácaním liekov: i) právne predpisy na kontrolu výdavkov na
farmaceutické výrobky, ktorými sa aktivujú pohotovostné opatrenia (vrátane
napr. plošného zníženia cien), ak sa pre akúkoľvek príčinu spätným
získavaním poskytnutých prostriedkov nedokáže dosiahnuť cieľ. Týmito
opatreniami sa dosiahne rovnocenná úroveň úspor; ii) ministerská vyhláška,
v ktorej sa určuje nová hraničná hodnota spätného získavania
poskytnutých prostriedkov na rok 2013 (2,4 miliardy EUR pre ambulantných
pacientov); iii) aktualizácia cenníka a pozitívneho zoznamu uhrádzaných
liekov najmä uhrádzaním len nákladovo efektívnych balíkov za chronické
ochorenia, presunutím liekov z pozitívneho zoznamu do negatívneho zoznamu
a zoznamu voľne predajných liekov a zavedením systému
referenčných cien vypracovaného Národnou organizáciou pre lieky (EOF).
Tieto zoznamy sa musia aktualizovať najmenej dvakrát ročne
v súlade so smernicou Rady 89/105/EHS a iv) nahrádzanie
predpísaných liekov produktom s najnižšou cenou s rovnakou aktívnou
látkou v referenčnej kategórii lekárňami (povinné „nahrádzanie
generikami“).“
3.         V článku 2 sa odsek 11
nahrádza takto:
„11.   Grécko prijme do konca decembra 2012 tieto
opatrenia:
a)      reforma dane z príjmu fyzických osôb
a dane z príjmu právnických osôb, ktorej cieľom je zjednodušenie
daňového systému, rozšírenie základu dane a zrušenie oslobodenia od
dane a preferenčných režimov;
b)      potrebné primárne a sekundárne
právne predpisy na zabezpečenie rýchlej realizácie privatizačného
plánu;
c)      stanovenie regulačného rámca pre
vodárenské spoločnosti;
d)      opatrenia na zlepšenie daňovej
správy, zavedenie posúdení výkonnosti, zlepšenie používania techník
posudzovania rizík a zriadenie a posilnenie špecializovaných
jednotiek na riadenie dlhu;
e)      príprava a uverejnenie plánu na
zúčtovanie nedoplatkov voči dodávateľom zo strany verejných
subjektov a vrátení dane;
f)       dokončenie zavádzania reformy
fungovania druhotných/doplnkových verejných dôchodkových fondov
a zjednotenie všetkých existujúcich fondov v oblasti verejného
sektora;
g)      právne predpisy na rozšírenie
uplatňovania 5 % rabatu na farmaceutické spoločnosti (ktorý existuje
pre lieky s cenami pre nemocnice) na všetky produkty predávané
v lekárňach EOPYY;
h)      zvýšenie podielu generík, aby dosahovali 35
percent celkového objemu liekov predávaných lekárňami;
i)       pridelenie vnútorných kontrolórov do
všetkých nemocníc a schválenie registrov záväzkov všetkými nemocnicami.“
4.         V článku 2 sa
dopĺňajú tieto odseky:
„12.   Grécko prijme do konca marca 2013 tieto
opatrenia:
a)      vydanie ministerskej vyhlášky o úprave
cien pre koncových zákazníkov pre nízkonapäťových odberateľov;
b)      aktualizácia MTFS vrátane stanovenia
záväzných 3-ročných stropov výdavkov pre podsektory verejnej správy;
c)      prijatie personálnych plánov pre
príslušné ministerstvá;
d)      vytvorenie značne autonómnejšej
daňovej správy a spresnenie miery autonómie, rámca správy,
zodpovednosti, zákonných právomocí vedúceho daňovej správy a
počiatočných ľudských zdrojov organizácie;
e)      vydanie a zverejnenie nového
plnohodnotného antikorupčného plánu pre verejnú službu vrátane osobitných
ustanovení pre daňovú a colnú správu.
f)       úplné sfunkčnenie štandardného
postupu na revíziu zákonných hodnôt nehnuteľností, aby lepšie zodpovedali
trhovým cenám v rámci zodpovednosti riaditeľstva pre zdaňovanie
kapitálu;
g)      prevod štyridsiatich nových
nehnuteľných aktív (v privatizačnom pláne označených ako
„časť 2 a 3 nehnuteľného majetku“) do HRADF;
„13.   Grécko do konca júna 2013 prijme tieto
opatrenia:
a)      dosiahnutie cieľa, ktorým je 2 000
plne funkčných daňových audítorov;
b)      schválenie nového zákonníka
o daňových postupoch;
c)      zabezpečenie, aby všetky centrálne
obstarávacie organizácie používali elektronické obstarávanie pri všetkých
svojich postupoch zadávania verejnej zákazky.
„14.   Grécko prijme do konca septembra 2013 tieto
opatrenia:
a)      vláda príjme potrebné právne predpisy
s cieľom zaviesť pravidlo štrukturálneho rozpočtového salda
s automatickým nápravným mechanizmom.“
5.         Príloha k tomuto rozhodnutiu
je priložená ako príloha IA k rozhodnutiu 2011/734/EÚ.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom jeho oznámenia.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Helénskej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
Príloha:
„Príloha IA:
Opatrenia týkajúce sa strednodobej fiškálnej stratégie
na obdobie rokov 2013 – 2016
Dodatočné opatrenia zahrnuté do
strednodobej fiškálnej stratégie (MTFS) do roku 2016 sú tieto:
1.           Racionalizácie mzdových
nákladov aspoň o 1 100 miliónov EUR v roku 2013
a ďalších 247 miliónov EUR počnúc rokom 2014.
2.           Úspory na dôchodkoch
aspoň o 4 800 miliónov EUR v roku 2013 a ďalších 423
miliónov EUR počnúc rokom 2014.
3.           Škrty v prevádzkových
výdavkoch štátu aspoň o 239 miliónov EUR v roku 2013 a o
ďalších 285 miliónov EUR počnúc rokom 2014.
4.           Úspory z racionalizácie
a zvyšovania efektívnosti výdavkov v oblasti vzdelávania aspoň
o 86 miliónov EUR v roku 2013 a o ďalších 37 miliónov
EUR počnúc rokom 2014.
5.           Úspory v štátom
vlastnených podnikoch aspoň o 249 miliónov EUR v roku 2013
a o ďalších 123 miliónov EUR počnúc rokom 2014.
6.           Škrty v prevádzkových
výdavkoch na obranu s dosiahnutím úspor aspoň 303 miliónov
EUR v roku 2013 a ďalších 100 miliónov EUR počnúc rokom 2014.
7.           Úspory vo výdavkoch na
zdravotnú starostlivosť a vo farmaceutických výdavkoch vo výške aspoň
455 miliónov EUR v roku 2013 a ďalších 620 miliónov EUR počnúc
rokom 2014.
8.           Úspory z racionalizácie
sociálnych dávok vo výške aspoň 217 miliónov EUR v roku 2013
a ďalších 78 miliónov EUR počnúc rokom 2014.
9.           Škrty v prevodoch
štátnych prostriedkov orgánom miestnej samosprávy aspoň vo výške 50
miliónov EUR v roku 2013 a ďalších 160 miliónov EUR počnúc rokom
2014.
10.         Zníženia výdavkov
v rozpočte verejných investícií (vnútroštátne financované verejné
investície) o 150 miliónov EUR v roku 2013 a ďalších 150
miliónov EUR počnúc rokom 2014.
11.         Zvýšenie príjmov
aspoň o 1 668 miliónov EUR v roku 2013 a ďalších 1 820
miliónov EUR počnúc rokom 2014.
[1]               Ú. v. EÚ L 145, 11.6.2010, s. 6.
[2]               Ú. v. EÚ L 296, 15.11.2011, s. 38.
[3]               Rozhodnutie Rady 2011/791/EÚ (Ú. v. EÚ L 320, 3.12.2011,
s. 28).
[4]               Poslednou zmenou a doplnením je rozhodnutie Rady 2012/211/EÚ
z 13. marca (Ú. v. EÚ L 113, 25.4.2012, s. 8).
[5]               Rozhodnutie Rady 2012/211/EÚ z 13. marca (Ú. v. EÚ L 113,
25.4.2012, s. 8).


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0065

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2006 – 2010  /* SEK/2007/0065 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 23.1.2007SEK(2007) 65 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2006 – 2010(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTIPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Nemecka bol predložený v januári 1999. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 15. marca 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.2. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Nemecka predloženú 30. novembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v novom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov,2.  situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postupy riešenia nadmerného deficitu),3.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a4.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.2.1. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiPočas posledných desiatich rokov prešlo Nemecko obdobím úprav na vyrovnanie nevyvážeností po znovuzjednotení. Umiernenie mzdových požiadaviek prispelo k znovunadobudnutiu konkurencieschopnosti externých cien a Nemecko získalo podiely na vývoznom trhu, a to najmä od roku 2000. Je pozoruhodné, že znovunadobudnutie konkurencieschopnosti externých cien Nemecka sa uskutočnilo v čase, keď iné krajiny eurozóny mali nižšie dlhodobé úrokové miery ako Nemecko. Nemecko má však nedávnu skúsenosť, že silná vývozná výkonnosť sa nie vždy rýchlo prejaví vo vyššom domácom dopyte.Problém rastu v Nemecku je vo svojej povahe najmä problémom štruktúry. Výsledky v hospodárskej oblasti brzdí najmä pomalý rast celkovej produktivity faktorov a vysoká štrukturálna nezamestnanosť. Potenciálny rast nie je len podstatne nižší ako v minulosti. Poklesol takisto nižšie ako v ostatných štátoch eurozóny. Hospodárska politika stojí pred úlohou ako zlepšiť podmienky rastu a súčasne sa zamerať na príspevky z práce, faktorovej produktivity a v menšom rozsahu z tvorby kapitálu. Táto dôležitá úloha sa musí splniť na podklade napätých verejných financií napriek nedávnym zlepšeniam.V niektorých oblastiach nemecké orgány začali reformy, ako napríklad na trhu práce alebo v mikroekonomickej oblasti pri podpore výskumu a inovácií, ktoré stále potrebujú čas na dokázanie svojich úplných dôsledkov. V iných oblastiach, ako zdaňovanie podnikov, sa reformné kroky zvažujú. Je však pravdepodobné, že budú potrebné ďalšie snahy, najmä na trhu práce, na podstatné podporenie potenciálneho rastu v dlhodobejšom meradle.2.2. Postup riešenia nadmerného deficitu v NemeckuV súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 Rada adresovala Nemecku 21. januára 2003 odporúčanie, v ktorom vyzýva Nemecko, aby vyriešilo nadmerný deficit čo najrýchlejšie a najneskôr v roku 2004. Odporúčanie bolo zverejnené. Ako sa uvádza v oznámení Komisie zo 14. decembra 2004, ktoré Rada schválila 18. januára 2005, vzhľadom na výnimočné podmienky vytvorené závermi Rady z 25. novembra 2003 a vzhľadom na rozhodnutie Európskeho súdneho dvora z 13. júla 2004, rok 2005 mal byť považovaný za primeraný termín úpravy nadmerného deficitu.Keďže deficit verejných financií v roku 2005 prekročil úroveň 3 % HDP, Rada sa 14. marca 2006 rozhodla napomenúť Nemecko v súlade s článkom 104 ods. 9, aby prijalo nevyhnutné opatrenia na zníženie nadmerného deficitu s cieľom vyriešiť situáciu v súvislosti s nadmerným deficitom „čo najrýchlejšie a najneskôr v roku 2007“. Rada konkrétne požadovala, „aby v rokoch 2006 a 2007 Nemecko zabezpečilo kumulatívne zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení aspoň o jeden percentuálny bod“. Nemecko bolo navyše vyzvané, aby „zabezpečilo, že rozpočtová konsolidácia smerujúca k strednodobému cieľu vyváženého rozpočtu zo štrukturálneho hľadiska bude udržaná znížením štrukturálneho deficitu po odstránení nadmerného deficitu najmenej o 0,5 % HDP ročne“. V nadväznosti na predloženie vykonávacej správy Nemecka z 5. júla prijala Komisia 19. júla 2006 oznámenie na informovanie Rady, že Nemecko prijalo opatrenia, ktoré predstavujú primeraný pokrok smerom ku korekcii nadmerného deficitu v rámci časových lehôt stanovených Radou, a že v tomto bode neboli potrebné žiadne ďalšie kroky v postupe riešenia nadmerného deficitu. Na schôdzi 10. októbra 2006 sa Rada stotožnila s týmto názorom.2.3. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada uvítala, „že vláda považuje rozpočtovú konsolidáciu stanovenú v programe za prioritu“, ale upozornila na „riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov a dlhodobú udržateľnosť verejných financií“. Takisto v zmysle rozhodnutia Rady zo 14. marca v súlade s článkom 104 ods. 9 zmluvy Rada vyzvala „Nemecko, aby-  v rokoch 2006 a 2007 zabezpečilo plánovanú kumulatívnu štrukturálnu úpravu aspoň o jeden percentuálny bod, čo by najneskôr v roku 2007 spoľahlivo a udržateľne znížilo deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP;-  po odstránení nadmerného deficitu rýchlo dosiahlo strednodobý rozpočtový cieľ znížením štrukturálneho deficitu najmenej o 0,5 percentuálneho bodu ročne, a to najmä dôsledným uskutočnením plánovaného obmedzenia výdavkov, aby mohlo poskytnúť plánovanú úľavu v oblasti príspevkov do sociálneho poistenia, a tým, že zabezpečí, aby avizovaná reforma systému zdaňovania príjmov právnických osôb neohrozila fiškálnu konsolidáciu;-  realizovalo plány reformy federálneho systému s cieľom zlepšiť rozpočtový rámec a prispieť tak k dosiahnutiu rozpočtových cieľov na všetkých úrovniach vlády.“2.4. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Nemecka vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 18. októbra 2006. V nemeckom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: znalostná spoločnosť, fungovanie trhu a konkurencieschopnosť, podnikateľské prostredie, udržateľnosť verejných financií (vrátane trvalo udržateľného rastu a sociálneho zabezpečenia), ekologická inovácia a zmena orientácie trhu práce.V hodnotení tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[2]) sa ukázalo, že Nemecko celkovo dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem a najmä v makroekonomických a mikroekonomických kľúčových výzvach a prioritných akciách. Pomalšie napreduje v oblasti zamestnanosti. Na podklade označených silných a slabých stránok sa Nemecku odporúčalo konať v oblastiach dlhodobej udržateľnosti verejných financií, hospodárskej súťaže na trhoch tovarov a služieb a štrukturálnej nezamestnanosti.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné; strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný; či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu; či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa; pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátanie zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom; či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3]; stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami; súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2006 – 2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010.6.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP dočasne spomalí z 2,3 % v roku 2006 na 1,4 % v roku 2007, po ktorom sa predpokladá priemerný rast na úrovni 1,75 % do konca programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií (podľa prvých oficiálnych odhadov predstavuje rast HDP v roku 2006 2,5 %) sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov do roku 2008 a neskôr z mierne optimistických predpokladov, v porovnaní s prognózami Komisie týkajúcimi sa potenciálneho rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa ukazujú ako nadhodnotené.7.  Na rok 2006 sa v programe uvádzal deficit verejných financií vo výške 2,1 % HDP (táto hodnota bola na základe posledného vládneho vyhlásenia upravená na 1,9 %) v porovnaní s 3,3 % HDP určenými v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Vláda získala neočakávane vysoké príjmy z daní, ktoré sa v súvislosti s paktom stability a rastu v roku 2006 neminuli. Predpovedá sa, že daňové zaťaženie (teda príjmy z daní a sociálne odvody) vzrastie v roku 2006 približne na 40 % HDP, čo bude približne o 1 % HDP viac, ako sa plánovalo v predchádzajúcej aktualizácii. Výdavky verejných financií boli v roku 2006 pod kontrolou. O niečo prísnejšie vykonávanie rozpočtu sa odvíja od nižších peňažných transferov prameniacich najmä z neočakávaného odľahčenia, ktoré v dôsledku zlepšujúceho sa trhu práce zaznamenal federálny úrad práce. Úrokové výdavky a subvencie boli navyše nižšie, ako sa predpokladalo.8.  Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v programe navrhuje pokračovať v rozpočtovej konsolidácii a zároveň zlepšovať podmienky rastu a zamestnanosti. Po predpokladanej korekcii nadmerného deficitu v roku 2006 sa predpokladá pokles pomeru deficitu o 0,5 percentuálneho bodu ročne (okrem roku 2008) a dosiahnutie 0,5 % HDP v roku 2010. Zlepšenie primárneho salda sa riadi podľa toho istého vzoru s prebytkom dosahujúcim 2 % HDP v roku 2010. Zatiaľ čo rozpočet obsahuje korektívne opatrenia na strane príjmov, a to najmä nárast ústrednej sadzby DPH zo 16 % na 19 %, pomery príjmov aj výdavkov k HDP sú stanovené tak, aby odrážali postupujúci klesajúci trend v medziročnom porovnaní. Pomer výdavkov by vlastne klesol o 2,5 percentuálneho bodu na 43 % HDP v roku 2010, pričom je naplánované, že sa to dosiahne najmä prostredníctvom obmedzenia sociálnych výdavkov. V tomto istom období sa plánuje zníženie pomeru príjmov k HDP o 1,5 percentuálneho bodu na 42 % HDP v roku 2010; nárast v podiele dane (napr. nárast ústrednej sadzby DPH v roku 2007) je všeobecne vyvážený poklesom podielu sociálnych príspevkov (z dôvodu zníženia sadzby poistenia v nezamestnanosti v roku 2007 a klesajúceho trendu podielu príspevkov), zatiaľ čo nedaňové príjmy klesajú. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sú rozpočtové ciele vyššie každý rok napriek tomu, že v roku 2008 sa neplánuje žiadna úprava.9.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 2 % HDP v roku 2006 na 0,5 % na konci programového obdobia, približne o takmer 0,5 % HDP ročne. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážená pozícia zo štrukturálneho hľadiska, nepočíta sa však s dosiahnutím tohto cieľa v rámci programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.10.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa na rok 2007 ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené, výsledky rozpočtového hospodárenia, ktoré budú nasledovať, by mohli byť horšie, ako sa predpokladalo. Naďalej existuje najmä riziko, že predpokladané zníženie miery výdavkov v sociálnej oblasti, ktoré nie je v programe definované podrobne, sa nedosiahne bez dodatočných opatrení, ktoré nie sú uvedené v programe. V samotnej aktualizácii sa skutočne uvádza, že na trhu práce a v systémoch sociálneho zabezpečenia sú potrebné ďalšie reformy. Podstatné riziko navyše pramení z plánovanej reformy podnikovej dane v roku 2008 mimo rozpočtového zaťaženia stanoveného v programe. Môže sa preto ukázať ako nevyhnutné kompenzovať možné nižšie príjmy z podnikovej dane pomocou ďalšieho obmedzenia výdavkov. Odhliadnuc od tejto reformy sa prognózy týkajúce sa príjmov zdajú opatrné. Napriek tomu však negatívne riziká rozpočtovej úpravy naďalej pretrvávajú, najmä z implementácie postupu úpravy v ďalších rokoch.11.  V zmysle hodnotenia rizika je rozpočtová pozícia v programe v súlade s korekciou nadmerného deficitu v roku 2006, jeden rok popredu oproti termínu stanovenému Radou. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch ako v roku 2007, aj keď hrozia určité riziká na rok 2008. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu by sa malo najmä v roku 2008 zostriť tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe, aby bolo v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v „priaznivom“ hospodárskom období a mohla by byť nižšia v „nepriaznivom“ hospodárskom období. Predovšetkým sa neplánuje zlepšenie v štrukturálnom salde na rok 2008, v čase, keď sa očakáva prevaha „priaznivých“ období. Splnenie požadovaného postupu štrukturálnej úpravy by vlastne umožnilo dosiahnutie strednodobého cieľa v programovom horizonte.12.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh sa pohyboval v roku 2006 na úrovni 67,9 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá pokles pomeru dlhu o 3,5 percentuálneho bodu počas programového obdobia. Vývoj pomeru dlhu sa ukázal ako menej priaznivý, ako sa očakávalo v programe, z dôvodu rizík v oblasti cieľov deficitu a neistoty o kapitálových vyrovnaniach znižujúcich dlh predpokladaných v programe. V zmysle hodnotenia rizika sa pomer dlhu počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži smerom k referenčnej hodnote.13.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Nemecku blízky priemeru EÚ, aj keď výdavky na dôchodky vykazujú o niečo menší nárast ako v mnohých iných krajinách vplyvom prijatých dôchodkových reforiem. Bol prijatý návrh zákona zvyšujúci od roku 2012 zákonný dôchodkový vek na 67 rokov. Napriek tomu, že sa udeľujú výnimky z vyššieho vekového limitu, tento posun podporí dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Vývoj ďalších súkromných dôchodkových schém by pozitívne ovplyvnil dôchodkové príjmy. Počiatočná rozpočtová pozícia vytvára riziko pre udržateľné verejné financie dokonca už predtým, ako sa vezme do úvahy dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je navyše nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Vo všeobecnosti sa zdá, že pre Nemecko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko.14.  Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Neposkytuje navyše žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy explicitne nezohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa predpokladá najmä reforma podnikovej dane v roku 2008 a reforma zdravotnej starostlivosti. V oboch programoch sa navyše predpokladá ako druhý stupeň reformy vo federálnom systéme preskúmanie fiškálnych vzťahov medzi úrovňami vlády s cieľom posilniť zodpovednosť na každej úrovni. Program stability navyše uznáva v tejto súvislosti nevyhnutnosť vývoja inštitucionálneho rámca, ktorý by zabezpečil rozpočtovú disciplínu na všetkých úrovniach vlády a predvídal opatrenia na zabránenie rozvíjajúcej sa krízy rozpočtu.15.  Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.16.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch[6].Aktualizovaný program je celkovo v súlade s korekciou nadmerného deficitu už v roku 2006, jeden rok pred termínom stanoveným Radou, a určité napredovanie k strednodobému cieľu sa uskutoční v nasledujúcich rokoch. Existujú však riziká v súvislosti s dosahovaním rozpočtových cieľov.V zmysle uvedeného hodnotenia sa Nemecko vyzýva, aby:(i) posilnilo štrukturálnu úpravu, využitím hospodárskych „priaznivých období“, na dosiahnutie strednodobého cieľa v roku 2008 a v nasledujúcich rokoch: udržiavaním prísnej kontroly nad výdavkami pri zabezpečení, že oznámená reforma systému podnikovej dane neohrozí fiškálnu konsolidáciu;(ii) vzhľadom na úroveň dlhu a predpokladaný nárast výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa a zavádzaním reforiem najmä v oblasti systému zdravotnej starostlivosti;(iii) zlepšilo rozpočtový rámec na posilnenie fiškálnej disciplíny na všetkých úrovniach vlády, najmä implementovaním plánov druhého stupňa reformy federálneho systému.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálny HDP (zmena v %) | PS nov. 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |KOM nov. 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | -- | -- |PS feb. 2006 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 | -- |Inflácia HISC (%) | PS nov. 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |KOM nov. 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | -- | -- |PS feb. 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS nov. 20061 | -1,2 | -0,3 | -0,3 | -0,2 | 0,0 | 0,0 |KOM nov. 20065 | -1,3 | -0,2 | -0,4 | 0,1 | -- | -- |PS feb. 20061 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 | -- |Saldo verejných financií (% HDP) | PS nov. 2006 | -3,2 | -2,1 | -1,5 | -1,5 | -1 | -0,5 |KOM nov. 2006 | -3,2 | -2,3 | -1,6 | -1,2 | -- | -- |PS feb. 2006 | -3,3 | -3,3 | -2,5 | -2 | -1,5 | -- |Primárne saldo (% HDP) | PS nov. 2006 | -0,5 | 1/2 | 1 | 1 | 1,5 | 2 |KOM nov. 2006 | -0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | -- | -- |PS feb. 2006 | -0,5 | -0,5 | 0,5 | 1,75 | 1,5 | -- |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS nov. 20061 | -2,6 | -2,0 | -1,5 | -1,5 | -1,0 | -0,6 |KOM nov. 2006 | -2,6 | -2,2 | -1,4 | -1,2 | -- | -- |PS feb. 20061 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | -- |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS nov. 20063 | -2,7 | -2,0 | -1,5 | -1,5 | -1,0 | -0,6 |KOM nov. 20064 | -2,7 | -2,2 | -1,4 | -1,2 | -- | -- |PS feb. 2006 | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 | -- |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS nov. 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66,5 | 65,5 | 64,5 |KOM nov. 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | -- | -- |PS feb. 2006 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 | -- |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,1 % HDP v roku 2005 s účinkom nárastu deficitu) 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,1 % HDP v roku 2005 s účinkom nárastu deficitu). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,2 %, 1,3 %, 1,4 %, resp. 1,4 % v období rokov 2005 – 2008 Zdroj: Program stability(PS);Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006s (KOM); Výpočty útvarov Komisie |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Konkrétne sa v programe neuvádzajú údaje o inflácii HISC, o celkových sociálnych transferoch a o kapitálovom vyrovnaní, ako ani údaje o odmenách zamestnancov a zložení daňových príjmov, ktoré boli Komisii poskytnuté samostatne.


				|

		52013DC0364

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0364 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Lotyšska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Lotyšska
na roky 2012 – 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti,
v súvislosti s ktorými je potrebné vykonať opatrenia na oživenie
potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a
zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec opatrení na vnútroštátnej
úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých
dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatrení, ktoré treba
prijať na úrovni členských štátov, a predovšetkým vyjadrili plné
odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať
odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada prijala 6. júla 2012
odporúčanie k národnému programu reforiem Lotyšska na rok 2012 a
predložila stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Lotyšska na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia 28. novembra 2012
prijala ročný prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania[6], v ktorej neurčila
Lotyšsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada schválila 14.
marca 2013 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu
presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať
rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania
rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov
krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Lotyšsko predložilo 29.
apríla 2013 svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa týka rokov
2012 – 2016, a 2. mája 2013 predložilo svoj národný program
reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi
sa obidva programy posudzovali súčasne.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú
založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Očakáva sa, že
hospodársky rast sa v programovom období do istej miery spomalí na úroveň
okolo 4 % ročne, pričom sa predpokladá, že nárast cien zostane
mierny. Deficit verejných financií poklesol v roku 2012 na úroveň
značne pod 3 % HDP a strednodobý cieľ sa dosiahol v uvedenom
roku, teda výrazne skôr, než sa predpokladalo v predchádzajúcom programe. V
programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ
stanovený na –0,5 %, ktorý primerane odzrkadľuje ciele paktu.
Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je udržanie
štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorá je založená na strednodobom
cieli, pričom k odchýlkam dochádza len z dôvodu prírastkového
vplyvu systémovej dôchodkovej reformy. Táto reforma zahŕňa postupné
zvyšovanie podielu príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré sa
presmerujú do kapitalizačného dôchodkového systému, a vykoná sa v
rokoch 2013, 2015 a 2016. Po celkovom posúdení, v ktorom sa ako referenčná
hodnota použilo prepočítané štrukturálne saldo a ktoré
zahŕňalo analýzu výdavkov bez diskrečných opatrení, sa však zdá,
že štrukturálne saldo by sa malo v roku 2013 odchýliť od strednodobého
cieľa o 1,0 percentuálneho bodu HDP, t. j. výrazne viac než
v dôsledku prírastkového vplyvu systémovej dôchodkovej reformy, a v
roku 2014 by sa malo odchýliť o ďalšieho 0,2 percentuálneho
bodu. Verejný dlh, ktorý by mal počas celého programového obdobia
zostať značne pod hranicou 60 %, sa zvýšil zo 40,7 % HDP v
roku 2012 na 44,5 % HDP v roku 2013, pretože vláda hromadí aktíva na
splácanie dlhu, a následne od roku 2014, kedy splátky nadobudnú účinnosť,
bude klesať a do konca programového obdobia dosiahne úroveň
34,6 % HDP. Lotyšský parlament schválil v januári 2013 zákon
o fiškálnej disciplíne, ktorý nadobudol účinnosť v marci
2013. Ak by došlo k účinnému vykonaniu nového zákona, výrazne by sa
posilnil fiškálny rámec v Lotyšsku a poskytol by sa účinný
mechanizmus na obmedzovanie rastu výdavkov v priaznivej hospodárskej
situácii, ktorý by slúžil ako základ pre viacročné rozpočtové
plánovanie založené na pravidlách.
(9)       Lotyšsko znížilo daň
z práce a v rokoch 2014 a 2015 plánuje v tomto ohľade
prijať ďalšie opatrenia. Daňovo-odvodové zaťaženie osôb
s nízkymi mzdami je stále jedno z najvyšších v EÚ, čo poukazuje
na potrebu vhodného vyladenia daňovej politiky s cieľom
podnietiť zamestnanosť osôb s nízkou kvalifikáciou. Okrem toho
presunom zdanenia z práce na periodické dane z nehnuteľností
a dane z používania prírodných a iných zdrojov by sa malo
zlepšiť štrukturálne saldo. Environmentálne dane sú stále pomerne málo
rozvinuté a silne im dominuje zdaňovanie motorového paliva, zatiaľ
čo zdaňovanie iných zdrojov energie, znečistenia
a používania prírodných zdrojov je nižšie ako priemer EÚ. Ďalšie
rozšírenie daňového základu tak, aby zahŕňal iné zdroje
environmentálnych daní, by pomohlo dosiahnuť ciele v oblasti
životného prostredia. Vláda zintenzívnila snahy v boji proti neformálnemu
hospodárstvu a v týchto snahách by mala pokračovať.
(10)     Zatiaľ čo pokrízová
štrukturálna úprava bola úspešná, skúsenosti s výrazným cyklom vzostupu
a poklesu si vyžadujú monitorovanie budúceho rastu úverov a stability
finančnej základne bánk v súvislosti s prílivom
zahraničných vkladov prostredníctvom vhodných mikro- a makroprudenciálnych
politík.
(11)     Lotyšsko podniklo
niekoľko krokov s cieľom riešiť vysokú dlhodobú nezamestnanosť
a nezamestnanosť mladých ľudí. Financovanie a dosah
aktívnych politík trhu práce sa v roku 2013 zvýšili v porovnaní
s rokom 2012, pričom sa vykonávajú nové opatrenia vrátane
profilovania nezamestnaných a lepšej pomoci pri hľadaní zamestnania.
Dlhodobá nezamestnanosť a nezamestnanosť mladých ľudí je
však stále vysoká, pričom aktivácia nezamestnaných a poberateľov
dávok je nízka a prístup k sociálnym službám je nedostatočný.
Existujú obavy, že odborné vzdelávanie a odborná príprava neposkytujú
pracovníkom zručnosti dostatočnej kvality, a dostupnosť
kvalitnej odbornej prípravy na pracovisku je obmedzená. Je potrebné
zaviesť komplexné kariérne poradenstvo a pokračovať vo
vykonávaní reforiem v oblasti odborného vzdelávania a odbornej
prípravy vrátane zlepšenia kvality a prístupnosti vzdelávania na
pracovisku a zložiek učňovskej prípravy.
(12)     Veľká časť
lotyšských obyvateľov čelí riziku chudoby alebo sociálneho
vylúčenia (40 %), ktoré je ešte vyššie v prípade detí
(43,6 %). Celkovo sa miera ohrozenia chudobou mierne zvýšila v roku 2012,
čo svedčí o tom, že rast sa nepremieta automaticky do zníženia
chudoby a že sú potrebné cielené politické opatrenia. Lotyšsko podniklo
určité kroky s cieľom riešiť chudobu nezamestnaných a detí.
Pri riešení problémov v oblasti systému sociálnej pomoci, najmä
pokiaľ ide o transparentnosť a dostatočnosť a
rozsah dávok a pri riešení nedostatočnosti aktivačných opatrení pre
príjemcov dávok sa však prijalo menej priamych opatrení. Nedostatok fiškálneho
priestoru viedol Lotyšsko k zníženiu úrovne garantovaného minimálneho
príjmu (ZMP) a zrušeniu financovania dávky ZMP zo štátneho rozpočtu.
Tieto rozhodnutia pravdepodobne zhoršia extrémnu chudobu a vyostria
existujúcu nerovnosť v prístupe k sociálnej pomoci na úrovni
miestnych samospráv a zároveň znížia stimuly na úrovni ústrednej
štátnej správy na investície do rozvoja politiky a kontroly sociálnej pomoci.
Je dôležité monitorovať účinky týchto rozhodnutí s cieľom
zabrániť akémukoľvek zhoršeniu situácie.
(13)     Lotyšsko vypracovalo návrh
ambicióznej reformy, ktorá by podľa očakávania mohla mať
významný pozitívny vplyv na kvalitu systému vysokoškolského vzdelávania.
Reformné plány zahŕňajú prepracovanie akreditačného procesu,
oddelenie akademických a riadiacich funkcií na univerzitách, rozvoj nového
modelu financovania a konsolidáciu inštitúcií vyššieho vzdelávania. Plány
sú však zatiaľ v začiatočnom štádiu a je potrebné ich
náležite zrealizovať, ak sa majú dosiahnuť plánované pozitívne
výsledky. V roku 2013 sa okrem toho vykoná hodnotenie účinnosti vedeckých
inštitúcií a ich vývojových stratégií. Toto dôležité hodnotenie by malo
prispieť k podpore budúcej reformy a financovania vedeckých
inštitúcií v prospech intenzívnejšej inovačnej činnosti
v Lotyšsku.
(14)     Lotyšsko zaviedlo politické
opatrenia zamerané na úsporu energie v hlavných odvetviach hospodárstva.
Očakáva sa, že v stavebníckom odvetví dôjde v nadchádzajúcich
rokoch k viac než 70 % úspore energie. Realizácia projektov izolácie budov
je však pomalá a počet ukončených projektov je stále nízky
v pomere k počtu budov s rozsiahlymi energetickými
stratami. Potenciál úspor z efektívnosti v tejto oblasti je významný,
keďže energetická náročnosť lotyšských domácností bola v roku
2010 najvyššia v EÚ. V roku 2012 Lotyšsko dosiahlo pokrok v otváraní
svojho trhu s elektrickou energiou hospodárskej súťaži
a účasti na regionálnych trhoch. Priame uzatváranie zmlúv
s dodávateľmi elektrickej energie sa v plnej miere presadzuje
v podnikateľskom sektore a zavádza sa na dobrovoľnom
základe pre domácnosti. Lotyšsko sa má v júni 2013 pripojiť
k obchodovaniu na trhu Nord Pool Spot. Pokiaľ však ide
o otvorenie trhu so zemným plynom, nedosiahol sa žiadny pokrok
a naďalej pretrváva závislosť na jedinom zdroji. Orgány majú
pred sebou tiež náročné rokovania o vlastníctve a správe
zásobníka plynu, čo má veľký význam pre riadne fungovanie
regionálneho trhu s plynom.
(15)     Lotyšské
súdnictvo charakterizuje neefektívnosť systému občianskoprávneho
súdnictva. Systém sa vyznačuje viacerými nevyhovujúcimi znakmi ako
zdĺhavé konania v občianskoprávnych a obchodných veciach na
prvom stupni a nízka miera vybavovania vecí, čo vedie
k hromadeniu súdnych sporov. Dispozičné časy sú obzvlášť
dlhé pri konkurzných konaniach. Okrem toho mnoho vecí sa nevyrieši na prvom
stupni, čo vytvára omeškania na všetkých úrovniach až po najvyšší súd.
V poslednom čase boli prijaté pozitívne kroky na zlepšenie
efektívnosti a kvality súdnictva, je však ešte príliš skoro na to, aby sa
posúdil ich vplyv. Je obzvlášť dôležité venovať dostatočnú
pozornosť politikám riadenia ľudských zdrojov v súdnictve. K
zlepšeniu kvality súdnictva by mohlo prispieť intenzívnejšie zapojenie
súdnej rady, prehodnotenie úlohy riadiacich pozícií v súdnictve
a viac kurzov odbornej prípravy pre sudcov. Zmeny zákona o konkurze boli
navrhnuté koncom roka 2012. Rozsah zmien je však obmedzený a nerieši nedostatky
zákona komplexným spôsobom. Napríklad sa zistili problémy súvisiace
s praktickým vykonávaním zákona, najmä pokiaľ ide o úlohu
konkurzných správcov, ich povinnosti vo vzťahu k sudcom a účinnú
likvidáciu aktív, ako aj problém platobnej neschopnosti jednotlivcov, ktoré je
potrebné riešiť.
(16)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku
v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom
na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie
tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených
odporúčaní 1 až 6.
(17)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Lotyšska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania 1,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť rozpočtovú
stratégiu, aby sa zabezpečilo, že odchýlenie od strednodobého cieľa
je výsledkom len prírastkového vplyvu systémovej dôchodkovej reformy.
V rámci tejto stratégie znížiť zdanenie pracovníkov s nízkym
príjmom prostredníctvom presunu zdanenia do oblastí ako spotrebné dane,
periodické dane z nehnuteľností a/alebo environmentálne dane.
Pokračovať v snahách o zlepšenie daňovej disciplíny
a bojovať proti tieňovej ekonomike. Pokračovať
v posilňovaní fiškálneho rámca prostredníctvom účinného
vykonania zákona o fiškálnej disciplíne a viacročného
rozpočtového plánovania.
2.           Bojovať proti dlhodobej
nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí prostredníctvom
rozšírenia rozsahu a účinnosti aktívnych politík trhu práce a
cielených sociálnych služieb. Zlepšiť zamestnateľnosť mladých ľudí
napríklad prostredníctvom záruky pre mladých, zaviesť komplexné kariérne
poradenstvo, vykonať reformy v oblasti odborného vzdelávania
a odbornej prípravy a zlepšiť kvalitu a dostupnosť
učňovskej prípravy.
3.           Bojovať proti vysokej
miere chudoby prostredníctvom reformy sociálnej pomoci v záujme lepšieho
pokrytia, zlepšenia dostatočnosti dávok a posilnenia aktivačných
opatrení pre príjemcov dávok. Posilniť mechanizmy na účinné
znižovanie detskej chudoby.
4.           Vykonať plánované
reformy vysokoškolského vzdelávania, ktoré sa týkajú najmä finančného modelu,
ktorý oceňuje kvalitu, reformy systému akreditácie, konsolidácie
inštitúcií a podpory internacionalizácie. Podniknúť ďalšie kroky
v záujme modernizácie výskumných inštitúcií na základe prebiehajúceho
nezávislého posúdenia.
5.           Pokračovať
v zlepšovaní energetickej efektívnosti, najmä obytných budov a sietí
diaľkového vykurovania, poskytovať stimuly na znižovanie nákladov na
energiu a presmerovať spotrebu smerom k energeticky účinným
výrobkom. Zlepšiť prepojenosť s energetickými sieťami EÚ
a podniknúť kroky smerom k liberalizácii trhu so zemným plynom
vrátane zavedenia jasných pravidiel pre prístup tretích strán
k zásobníkom.
6.           Ukončiť
začaté reformy na zlepšenie efektívnosti a kvality súdnictva a znížiť
počet nevybavených prípadov a skrátiť trvanie konaní vrátane
konkurzných konaní. Zaviesť komplexnú politiku ľudských zdrojov
a podniknúť kroky na vykonanie právnych predpisov o mediácii
a zefektívniť systém arbitrážnych súdov.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 364 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ
z 22. apríla 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podľa článku 9 ods. 2
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  15. novembra 2013 Rade Európskej únie o externom audítorovi Latvijas Banka (ECB/2013/42)

text:
               22.11.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 342/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 15. novembra 2013
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Latvijas Banka
   (ECB/2013/42)
   2013/C 342/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2013/387/EÚ (1) spĺňa Lotyšsko potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka v prospech Lotyšska uvedená v článku 4 Aktu o pristúpení (2) z roku 2003 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.

               (3)

               Podľa článku 43 zákona o Latvijas Banka overujú od 1. januára 2014 ročnú účtovnú závierku Latvijas Banka nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou.

               (4)

               Externí audítori, ktorých týmto ECB odporúča, sú súčasnými audítormi Latvijas Banka, vymenovanými na finančné roky 2012 až 2014,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť SIA Ernst & Young Baltic vymenovaná za externého audítora Latvijas Banka na finančný rok 2014.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 15. novembra 2013

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Rozhodnutie Rady 2013/387/EÚ z 9. júla 2013 o prijatí eura Lotyšskom 1. januára 2014 (Ú. v. EÚ L 195, 18.7.2013, s. 24).

      (2)  Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 33.