title: Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0418

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2014_x000b__x000b_a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2014_x000b_ /* COM/2014/0418 final - 2014/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Maďarska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
Maďarska na rok 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej
Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá
sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na
oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012
rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný
rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s
využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že
treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa
v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a
splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré
sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2013, a vydala svoje
stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky
2013 – 2016.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila
Maďarsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa
vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority
na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj
opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú
fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové
podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť,
riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj
modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania pre Maďarsko[7]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie
vyplýva záver, že v Maďarsku naďalej existujú makroekonomické
nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a rozhodné politické opatrenia.
Najmä prebiehajúca úprava vysoko negatívnej čistej medzinárodnej
investičnej pozície, vysoká úroveň dlhu verejného a súkromného
sektora v súvislosti s krehkým finančným sektorom a zhoršujúcou sa
výkonnosťou v oblasti vývozu si naďalej zasluhujú zvýšenú
pozornosť v záujme obmedzenia dôležitých rizík nepriaznivých účinkov
na fungovanie hospodárstva.
(8)
Maďarsko predložilo 30. apríla 2014 svoj
národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok
2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie opísanej v
konvergenčnom programe na rok 2014 je zníženie celkového deficitu z
2,9 % HDP v roku 2014 na 1,9 % do konca programového obdobia. Tento
cieľ sa má dosiahnuť v postupe konsolidácie s ťažiskom v samom
závere obdobia, pričom hodnoty cieľového deficitu boli oproti
predchádzajúcemu programu revidované výrazne smerom nahor. V programe sa
potvrdzuje strednodobý cieľ vo výške –1,7 % HDP, ktorý odráža ciele
Paktu stability a rastu. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda sa
však neočakáva dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového
obdobia. Podľa plánu sa (prepočítané) štrukturálne saldo v roku 2014
zhorší o 1,5 percentuálneho bodu, čím sa výrazne odchýli od strednodobého
cieľa, a má sa stabilizovať v roku 2015, čo oproti požadovanému
zlepšeniu smerom k strednodobému cieľu znamená zaostávanie o 0,5 %
HDP. Referenčná hodnota pre výdavky vykazuje výraznú odchýlku tak v roku
2014, ako aj v roku 2015. Na roky 2016 a 2017 sa plánuje ďalšie zhoršenie
(prepočítaného) štrukturálneho salda. Celkovo sa od roku 2014 počíta
s výrazným odchýlením sa od postupu úprav smerujúcich k strednodobému
cieľu. V programe sa predpokladá postupné, ale nepretržité znižovanie dlhu
verejnej správy zo 79 % HDP v roku 2013 približne na 75 % HDP v roku
2017. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú rozpočtové prognózy
programu, je v prípade rokov 2014 až 2016 vo všeobecnosti realistický,
pričom predpokladá, že HDP v tomto a nasledujúcom roku porastie o
2,3 %, resp. 2,5 % oproti hodnotám 2,3 %, resp. 2,1 %
podľa prognózy Komisie z jari 2014. V prípade roka 2017 je však program
príliš optimistický. V roku 2014 sú riziká pre rozpočtové ciele zhruba
vyvážené, rastie však hrozba, že od roku 2015 deficit nakoniec môže byť
vyšší, než je cieľ. Konkrétne riziká vyplývajú zo skutočnosti, že
plánované zníženie pomeru výdavkov sa v prípade väčšiny diskrečných
výdavkových položiek má dosiahnuť zavedením ich plošného nominálneho
zmrazenia alebo obmedzením ich zvyšovania pod mieru inflácie. V prognóze
Komisie z jari 2014 sa predpokladá, že celkový deficit sa v rokoch 2014 a 2015
bude zhodovať s cieľmi programu. Predpokladaný štrukturálny deficit
vo výške 2,2 % HDP v roku 2014 a 2,3 % HDP v roku 2015 v prognóze
Komisie potvrdzuje hrozbu výrazného odchýlenia sa od strednodobého cieľa
od roku 2014. Okrem toho prognóza Komisie upozorňuje na nedodržanie
referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu v rokoch 2014 a 2015. Vychádzajúc z
posúdenia programu a z prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č.
1466/97 Rada zastáva názor, že je potrebné vyvinúť dodatočné úsilie v
oblasti štrukturálnej konsolidácie vzhľadom na riziká výrazného odchýlenia
sa od strednodobého cieľa, ako aj na nedodržanie pravidla pre zníženie dlhu
od roku 2014.
(10)
Strednodobý rozpočtový rámec bol posilnený
predĺžením horizontu plánovania tak, aby presahoval hranice tohto
rozpočtového roka. Ešte však nie je zabezpečená jeho
účinnosť a záväzná povaha. Boli zavedené nové numerické fiškálne
pravidlá, nedošlo však k náprave koncepčných nedostatkov, ktoré súvisia
hlavne s absenciou systematického následného monitorovania, chýbajúcimi
úrovňami maximálnej prípustnej odchýlky a neprítomnosťou zdravých
korekčných mechanizmov. Malý rozsah povinných úloh fiškálnej rady a jej
analytická kapacita ešte stále nezodpovedajú jej právu veta v otázkach
rozpočtu. Ďalšie posilnenie strednodobého rozpočtového rámca a
rozšírenie povinného mandátu fiškálnej rady by prispelo k zvýšeniu
dôveryhodnosti, transparentnosti a účinnosti celkového fiškálneho rámca.
(11)
Napriek zavedeniu dotovanej schémy centrálnej banky
„Financovanie v prospech rastu“ pre malé a stredné podniky nedošlo k
udržateľnému oživeniu bežného poskytovania úverov do hospodárstva.
Regulačná záťaž finančného sektora sa ešte zvýšila, čím sa
obmedzila schopnosť akumulácie kapitálu. Opatrenia, ako je zvýšenie
poplatku z finančných transakcií, prispeli k nárastu využívania
hotovostných platieb v hospodárstve. Portfólio domácností sa ďalej
zhoršilo a vysoký podiel nesplácaných úverov v súčasnosti predstavuje
jednu z najväčších výziev stojacich pred finančným sektorom.
Čistenie portfólia je obmedzované nedostatočnou efektívnosťou
riešenia krízových situácií. Na odstránenie toxických aktív z bankových súvah
sa nevykonalo žiadne nové významné opatrenie. Kombinácia značnej
regulačnej záťaže a vysokého podielu nesplácaných úverov
zapríčinila obmedzenie dostupnosti úverov. Vláda opakovane informovala o
svojom zámere zaviesť nový program úľav pri splácaní dlhu na pomoc
dlžníkom s úvermi v cudzej mene, vo väčšine prípadov sa však nezameriava
na ohrozených dlžníkov a má negatívny vplyv na platobnú morálku domácností v
dôsledku toho, že očakávajú ďalšiu pomoc od vlády. Finančná
regulácia a dohľad sa posilnili integráciou orgánu finančného
dohľadu do štruktúry centrálnej banky a prenesením zodpovednosti za
makroprudenciálny dohľad na centrálnu banku. Začali sa prípravné
práce na zavedení režimu riešenia krízových situácií bánk.
(12)
Hoci sa početnosť daňových zmien
oproti predchádzajúcemu roku znížila, pri zlepšovaní vyváženosti systému dane z
príjmu právnických osôb nebol dosiahnutý žiadny významný pokrok. Niektoré z
existujúcich sektorových daní sa dokonca zvýšili. Uplatňovanie rôznych
daňových sadzieb v rôznych sektoroch je prekážkou účinného
prideľovania zdrojov, a preto má negatívny vplyv na rast. V záujme
zlepšenia vplyvu zdaňovania na zamestnanosť Maďarsko rozšírilo
okruh osôb, ktoré majú nárok na daňovú úľavu na rodinu v prípade dane
z príjmu fyzických osôb, čo môže pomôcť osobám s nízkymi mzdami. Daňovo-odvodové zaťaženie slobodných osôb s nízkymi príjmami
je jedno z najvyšších v EÚ. Kritériá oprávnenosti
podľa zákona o ochrane práce sa v podstate nezmenili, aj keď na
značnú časť pracovníkov s nízkymi príjmami sa opatrenie
naďalej nevzťahuje. Bude dôležité posúdiť vplyv a nákladovú
účinnosť programu a podľa potreby ho upraviť tak, aby sa
zvýšila jeho schopnosť uvádzať ľudí do zamestnania. Určitý
pokrok bol dosiahnutý v posune zdaňovania od práce k environmentálnym
daniam, sú však potrebné ďalšie opatrenia. Po opakovaných odkladoch v
minulosti sa postupne realizuje online prepojenie registračných pokladníc
s daňovými úradmi. Maďarsko však naďalej trpí vysokou
úrovňou porušovania daňovej disciplíny s nezmenenou mierou nelegálnej
práce a rozdielom pri dodržiavaní predpisov o DPH. Posilniť by sa mali
kontrolné opatrenia, najmä v záujme zlepšenia efektívnosti boja proti podvodom
v oblasti DPH.
(13)
V roku 2013 sa znížila miera nezamestnanosti
mladých ľudí, zatiaľ čo počet mladých ľudí, ktorí nie
sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, sa
zvýšil. Dosah na mladých ľudí by sa mohol zvýšiť efektívnou
koordináciou pobočiek verejných služieb zamestnanosti so vzdelávacími
inštitúciami a zainteresovanými stranami na miestnej úrovni. Začalo sa
budovanie kapacít verejných služieb zamestnanosti vrátane prípravy systému
profilovania klientov, pričom by sa aktívne politiky trhu práce v prospech
otvoreného trhu práce mali posúdiť s cieľom zhodnotiť ich efektívnosť
a účinnosť a v prípade potreby by sa mali prispôsobiť, aby sa
zlepšil prístup niektorých znevýhodnených skupín k trhu práce. Musí sa
posilniť aktivačný prvok rozličných opatrení trhu práce a
sociálnych opatrení (režim verejných prác, dávky v nezamestnanosti a sociálna
pomoc). Režim verejných prác pohltí väčšiu časť
rozpočtových zdrojov dostupných na opatrenia v oblasti zamestnanosti, v
roku 2013 však bolo menej než 10 % osôb, ktoré sa do režimu zapojili, po
jeho opustení schopných vrátiť sa na otvorený trh práce. To vyvoláva
otázku, či by sa režim mal v záujme zabezpečenia trvalejšieho vplyvu
na zamestnanosť upraviť, napríklad jeho silnejším naviazaním na
aktiváciu, odbornú prípravu a pomoc pri hľadaní pracovného miesta.
Účasť žien na trhu práce bola stimulovaná zvýšením flexibility
systému platenej rodičovskej dovolenky a poskytnutím kapacít
starostlivosti o deti, je však nevyhnutné ďalšie úsilie, keďže
úroveň zamestnanosti žien zostáva pod 60 %. Obdobie oprávnenosti
poberať dávky v nezamestnanosti je kratšie než priemerný čas, ktorý
uchádzači potrebujú na nájdenie zamestnania. Počet osôb ohrozených
chudobou alebo sociálnym vylúčením v Maďarsku neprestáva rásť a
v súčasnosti predstavuje takmer tretinu celkovej populácie. Chudoba
naďalej neúmerne postihuje znevýhodnené skupiny, najmä deti a Rómov.
Napriek tomu, že existuje národná stratégia pre sociálne začlenenie,
politické opatrenia vo väčšine oblastí systematicky nepodporujú ciele
stanovené v tejto stratégii. Na účinné
potlačenie chudoby sú potrebné integrované a efektívne politické
opatrenia.
(14)
Podnikateľské prostredie
v Maďarsku je charakterizované častými zmenami regulačného rámca
a obmedzenou hospodárskou súťažou v čoraz väčšom počte
sektorov. V sektore služieb boli zavedené nové bariéry, pričom tie
existujúce neboli odstránené (napr. lekárne, odpadové hospodárstvo, mobilné
platby, maloobchodný predaj tabaku a učebníc). K mimoriadne silnému
poklesu celkových investícií došlo v tých sektoroch, v ktorých sa v posledných
rokoch zaviedli sektorové daňové prirážky. Od roku 2010 do roku 2013
nominálne investície v energetickom sektore klesli o 44 %, vo
finančnom sektore o 28 % a v telekomunikačnom sektore o
18 %, zatiaľ čo celkové investície sa zvýšili o 3,4 %.
Určitý pokrok sa dosiahol pri posilňovaní hospodárskej súťaže vo
verejnom obstarávaní, je však potrebné ďalšie úsilie. Napríklad
väčšie využívanie elektronického obstarávania by mohlo priniesť
významné úspory nákladov, zvýšiť transparentnosť verejného
obstarávania a posilniť hospodársku súťaž. Podnikli sa kroky na
vykonávanie stratégií integrity a presadzovanie lepších štandardov
transparentnosti vo verejnej správe, na účinné riešenie problematiky
korupcie je však nevyhnutné ďalšie úsilie.
(15)
Zvyšuje sa podiel osôb, ktoré predčasne
ukončili školskú dochádzku. Prijatie stratégie na prevenciu
predčasného ukončenia školskej dochádzky sa opakovane odložilo. Je
nevyhnuté ďalšie úsilie na to, aby žiaci získali základné zručnosti,
schopnosti a kvalifikácie relevantné pre trh práce. Pre znevýhodnené deti,
najmä pre Rómov, je naďalej významným problémom rovnaký prístup ku
kvalitnému všeobecnému vzdelaniu. S cieľom uľahčiť stále
ťažký prechod zo vzdelávacieho procesu na trh práce bol prijatý nový zákon
o odbornej príprave zavádzajúci okrem iného nový „duálny model“, ktorého
účinky je potrebné dôsledne monitorovať.
(16)
V rokoch 2013 a 2014 Maďarsko pokračovalo
v znižovaní cien elektriny a plynu pre koncových používateľov. Toto
znižovanie cien v spojení s nadmerným daňovým zaťažením energetických
spoločností negatívne ovplyvnilo schopnosť dodávateľov energie
pokrývať náklady a investície v oblasti energetiky, ako aj údržbu sietí.
Energetická náročnosť domácností patrí v súčasnosti k najvyšším
v EÚ a energetická účinnosť by sa mohla zvýšiť najmä v sektore bývania.
Stále vyvoláva obavy nedostatočná nezávislosť regulačného orgánu
v oblasti energetiky, pokiaľ ide o stanovenie podmienok prístupu k sieti a
taríf za tento prístup. Bolo prijatých niekoľko opatrení na racionalizáciu
organizácie podnikov verejnej dopravy, udržateľnosť by sa však mohla
ďalej zvýšiť riešením problematiky prevádzkových nákladov a zmenou
tarifného systému.
(17)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú
premietnuté do odporúčaní 1 až 7.
(18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala
konvergenčný program Maďarska a jej stanovisko[8] je premietnuté najmä do
odporúčania 1.
(19)
V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a
týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný
program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č.
1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1, 2, 3 a 5,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na vznikajúcu medzeru vo
výške 0,9 % HDP oproti požiadavkám Paktu stability a rastu, konkrétne
pravidlu pre zníženie dlhu, na základe prognózy Komisie z jari 2014. V roku
2015 a v ďalších rokoch výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu na
zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa a dodržania požiadaviek
na zníženie dlhu s cieľom udržať pomer dlhu verejných financií k HDP
na ceste udržateľného znižovania. Ďalej posilniť záväznú povahu
strednodobého rozpočtového rámca systematickým následným monitorovaním
dodržiavania numerických fiškálnych pravidiel a využívaním korekčných
mechanizmov. Zvýšiť transparentnosť verejných financií okrem iného
rozšírením povinnej pôsobnosti fiškálnej rady tak, že sa bude vyžadovať
vypracúvanie pravidelných makrofiškálnych prognóz a posúdení vplyvu zásadných
politických návrhov na rozpočet.
2.           Pomôcť obnoviť
bežné úverové toky do hospodárstva, a to okrem iného zlepšením koncepcie daní
uvalených na finančné inštitúcie a znížením ich zaťaženia týmito
daňami. Upraviť poplatok z finančných transakcií s cieľom
predísť presunu úspor z bankového sektora a zvýšiť stimuly na
využívanie elektronických platieb. Zisťovať a odstraňovať
prekážky čistenia portfólia okrem iného sprísnením pravidiel vytvárania
rezerv pre reštrukturalizované úvery, odstránením prekážok vymáhania zábezpeky,
ako aj zrýchlením a zefektívnením konkurzných konaní. V tejto súvislosti
uskutočňovať úzke konzultácie o nových politických iniciatívach
so zainteresovanými stranami a zabezpečiť, aby tieto iniciatívy boli
vhodne zacielené a aby nezvyšovali morálny hazard v prípade dlžníkov.
Ďalej posilniť finančnú reguláciu a dohľad.
3.           Zabezpečiť
stabilný, vyváženejší a jednoduchší systém dane z príjmu právnických osôb, a to
aj postupným zrušením rušivých osobitných sektorových daní. Znížiť
daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami okrem iného
zvýšením efektívnosti environmentálnych daní. Zintenzívniť opatrenia na
zlepšenie daňovej disciplíny, najmä na obmedzenie podvodov v oblasti DPH,
a znížiť celkové náklady na jej dodržiavanie.
4.           Posilniť vhodne cielené
opatrenia aktívnej politiky trhu práce okrem iného prostredníctvom urýchlenia
zavádzania systému profilovania klientov vo verejných službách zamestnanosti.
Zaviesť plánovanú poradenskú sieť pre mladých ľudí a v záujme
rozšírenia jej dosahu koordinovať jej činnosť so vzdelávacími
inštitúciami a zainteresovanými stranami na miestnej úrovni. Preskúmať
režim verejných prác za účelom zhodnotenia toho, ako účinne pomáha
ľuďom nájsť ďalšie zamestnanie, a ďalej
posilňovať jeho aktivačné prvky. Zvážiť predĺženie
obdobia oprávnenosti poberať dávky v nezamestnanosti a pritom vziať
do úvahy priemerný čas potrebný na nájdenie nového zamestnania a
prepojenie s aktivačnými opatreniami. Zlepšiť primeranosť a
rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a pritom posilniť je prepojenie s
aktiváciou. V záujme zmiernenia chudoby vykonať racionálne a integrované
politické opatrenia na podstatné obmedzenie chudoby, najmä medzi deťmi a
Rómami.
5.           Stabilizovať
regulačný rámec a podporiť hospodársku súťaž na trhu okrem iného
odstránením prekážok v sektore služieb. Podniknúť ambicióznejšie kroky na
posilnenie hospodárskej súťaže a transparentnosti vo verejnom obstarávaní
vrátane zavedenia elektronického obstarávania a pokračovať v
znižovaní korupcie a celkového administratívneho zaťaženia.
6.           Vykonávať národnú
stratégiu na prevenciu predčasného ukončenia školskej dochádzky so
zameraním na predčasné ukončenie odborného vzdelávania a prípravy.
Zaviesť systematický prístup k znižovaniu segregácie v oblasti vzdelávania
a podporiť inkluzívne všeobecné vzdelávanie znevýhodnených skupín, najmä
Rómov. Poskytnúť podporu pri prechode medzi rôznymi stupňami vzdelávania
a zo vzdelávacieho procesu na trh práce a pozorne monitorovať vykonávanie
reformy odbornej prípravy Vykonať reformu vysokoškolského vzdelávania,
ktorá poskytne väčšie možnosti terciárneho vzdelania, najmä znevýhodneným
študentom.
7.           Preskúmať vplyv
regulácie cien energií na investičné stimuly a na hospodársku súťaž
na trhu s elektrickou energiou a plynom. Podniknúť ďalšie kroky na
zabezpečenie autonómie národného regulačného orgánu pri stanovovaní
sieťových taríf a podmienok. Prijať opatrenia na zvýšenie
energetickej účinnosti, najmä v sektore bývania. Ďalej zlepšovať
udržateľnosť dopravného systému okrem iného znižovaním prevádzkových
nákladov štátnych podnikov v sektore dopravy a revíziou ich tarifného systému.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 418 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 85 final.
[8]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z 18. mája 2005 o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv a s nimi súvisiacich práv na oprávnené online hudobné služby   (Text s významom pre EHP)

text:
               21.10.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 276/54

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 18. mája 2005
   o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv a s nimi súvisiacich práv na oprávnené online hudobné služby
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/737/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               V apríli 2004 prijala Komisia oznámenie o správe autorských práv a s nimi súvisiacich práv na vnútornom trhu.

               (2)

               V správe z 15. januára 2004 (1) Európsky parlament uviedol, že držitelia práv by mali mať možnosť využívať ochranu autorských práv a s nimi súvisiacich práv, kdekoľvek sú také práva ustanovené, nezávisle od štátnych hraníc alebo spôsobov použitia počas celého obdobia ich platnosti.

               (3)

               Európsky parlament ďalej zdôraznil, že akékoľvek aktivity zo strany Spoločenstva v súvislosti s kolektívnou cezhraničnou správou autorských práv a s nimi súvisiacich práv by mali posilniť dôveru umelcov, vrátane spisovateľov a hudobníkov, v to, že celoeurópske používanie ich tvorivých diel bude finančne odmeňované (2).

               (4)

               Nové technológie vedú k vytvoreniu novej generácie komerčných používateľov, ktorí šíria hudobné diela a iné predmety ochrany online. Poskytovanie oprávnených online hudobných služieb si vyžaduje spravovanie série autorských práv a s nimi súvisiacich práv.

               (5)

               Jednu kategóriu týchto práv predstavuje výlučné právo na rozmnožovanie, ktoré sa vzťahuje na všetky rozmnožovania vykonané v procese online šírenia hudobného diela. Ďalšie kategórie práv predstavujú právo sprostredkovať verejnosti hudobné diela, právo na primeranú odmenu a výlučné právo sprístupňovať hudobné dielo alebo iný predmet ochrany.

               (6)

               Podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES z 22. mája 2001 o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (3) a smernice Rady 92/100/EHS z 19. novembra 1992 o nájomnom práve a výpožičnom práve a o určitých právach súvisiacich s autorskými právami v oblasti duševného vlastníctva (4) sa pre každé z práv na online využívanie hudobných diel vyžaduje licencia. Tieto práva môžu spravovať kolektívni správcovia práv, ktorí poskytujú určité služby spravovania držiteľom práv ako agenti, alebo si ich môžu spravovať samotní držitelia práv.

               (7)

               Udeľovanie licencií na online práva je často obmedzené podľa územia a komerční používatelia rokujú v každom členskom štáte s každým z príslušných kolektívnych správcov práv pre každé právo, ktoré je zahrnuté v online využívaní.

               (8)

               V oblasti online využívania hudobných diel však komerční používatelia potrebujú licenčnú politiku, ktorá zodpovedá všadeprítomnosti online prostredia a ktorá je multiteritoriálna. Preto je vhodné, aby sa poskytovali multiteritoriálne licencie s cieľom posilniť väčšiu právnu istotu komerčných používateľov vo vzťahu k ich činnosti a posilniť rozvoj oprávnených online služieb, čím sa zároveň zvýši finančný príjem držiteľov práv.

               (9)

               Sloboda poskytovať služby kolektívneho spravovania za hranicami zaručuje, že držitelia práv si môžu slobodne zvoliť kolektívneho správcu práv na spravovanie práv potrebných na oprávnené poskytovanie online hudobných služieb v celom Spoločenstve. Toto právo umožňuje zveriť alebo presunúť všetky alebo časť online práv na iného kolektívneho správcu práv, bez ohľadu na členský štát, v ktorom má kolektívny správca práv alebo držiteľ práv bydlisko alebo na ktorý sa viaže ich štátna príslušnosť.

               (10)

               Posilňovanie efektívnych štruktúr na cezhraničné spravovanie práv by malo taktiež zabezpečiť, že kolektívni správcovia práv dosiahnu istý stupeň racionalizácie a transparentnosti, pokiaľ ide o súlad s pravidlami hospodárskej súťaže, najmä vo svetle požiadaviek vyplývajúcich z digitálneho prostredia.

               (11)

               Vzťah medzi držiteľmi práv a kolektívnymi správcami práv, či už je založený na zmluve, alebo na pravidlách štatutárneho členstva, by mal zahŕňať minimálnu ochranu držiteľa práv, pokiaľ ide o všetky kategórie práv, ktoré sú nevyhnutné na poskytovanie oprávnených online hudobných služieb. Nemali by byť žiadne rozdiely v zaobchádzaní s držiteľmi práv zo strany správcov práv na základe členského štátu, v ktorom má držiteľ práv bydlisko alebo na ktorý sa viaže jeho štátna príslušnosť.

               (12)

               Autorské honoráre vybrané v mene držiteľov práv by sa mali prideľovať spravodlivo a bez diskriminácie na základe bydliska, štátnej príslušnosti, alebo kategórie držiteľa práv. Autorské honoráre vybrané v mene držiteľa práv v inom členskom štáte, ako je štát, v ktorom má držiteľ práv bydlisko, alebo z ktorého pochádza, by sa mali prideľovať čo najefektívnejšie a najúčinnejšie.

               (13)

               Dodatočné odporúčania týkajúce sa zodpovednosti, zastúpenia držiteľa práv v procese rozhodovania orgánov kolektívnych správcov práv a urovnávanie sporov by mali zabezpečiť, že kolektívni správcovia práv dosiahnu vyšší stupeň racionalizácie a transparentnosti a že držitelia práv a komerční používatelia sa môžu rozhodovať na základe dostatočnej informovanosti. Nemali by byť žiadne rozdiely v zaobchádzaní na základe kategórie členstva v organizácii kolektívnej správy práv: so všetkými držiteľmi práv, či sú to autori, skladatelia, vydavatelia, producenti nahrávok, interpreti alebo iní, by sa malo zaobchádzať rovnako.

               (14)

               Je vhodné priebežne hodnotiť rozvoj online hudobného trhu,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Vymedzenie pojmov

               1.

               Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú tieto definície:

                           a)

                           „spravovanie autorských práv a s nimi súvisiacich práv na poskytovanie oprávnených online hudobných služieb na úrovni Spoločenstva“ znamená poskytovanie týchto služieb: udeľovanie licencií komerčným používateľom, audit a monitorovanie práv, presadzovanie autorských práv a s nimi súvisiacich práv, vyberanie licenčných poplatkov a prideľovanie autorských honorárov držiteľom práv;

                           b)

                           „hudobné diela“ znamenajú akékoľvek hudobné dielo alebo iný predmet ochrany;

                           c)

                           „repertoár“ znamená zoznam hudobných diel, ktoré spravuje kolektívny správca práv;

                           d)

                           „multiteritoriálna licencia“ znamená licenciu, ktorá sa vzťahuje na územie viac ako jedného členského štátu;

                           e)

                           „kolektívny správca práv“ znamená osobu, ktorá poskytuje služby uvedené v písm. a) viacerým držiteľom práv;

                           f)

                           „online práva“ znamenajú tieto práva:

                                       i)

                                       výlučné právo na rozmnožovanie, ktoré sa vzťahuje na všetky rozmnožovania ustanovené v smernici 2001/29/ES vo forme nehmotných kópií vyrobených počas online šírenia hudobných diel;

                                       ii)

                                       právo na sprostredkovanie hudobného diela verejnosti buď vo forme práva udeliť súhlas alebo zakázať rozmnožovanie podľa smernice 2001/29/ES, alebo vo forme práva na primeranú odmenu podľa smernice 92/100/EHS, ktoré zahŕňa webcasting, internetové rádio a simulcasting alebo „near-on-demand“ služby poskytované pomocou osobného počítača alebo mobilného telefónu;

                                       iii)

                                       výlučné právo sprístupňovať hudobné diela podľa smernice 2001/29/ES, ktoré zahŕňa „on-demand“ služby alebo ďalšie interaktívne služby;

                           g)

                           „držiteľ práv“ znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá je držiteľom online práv;

                           h)

                           „komerčný používateľ“ znamená akúkoľvek osobu, ktorá sa zúčastňuje na poskytovaní online hudobných služieb, ktorá potrebuje od držiteľa práv licenciu, aby mohla poskytovať oprávnené online hudobné služby;

                           i)

                           „vzájomná dohoda o zastúpení“ znamená akúkoľvek dvojstrannú dohodu medzi kolektívnymi správcami práv, ktorou jeden kolektívny správca práv udeľuje druhému právo zastupovať jeho repertoár na území druhého správcu.

         Všeobecne

               2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby uskutočnili potrebné kroky na uľahčenie rozvoja oprávnených online služieb v Spoločenstve podporovaním právneho prostredia, ktoré v najväčšej miere zodpovedá správe autorských práv a s nimi súvisiacich práv na poskytovanie oprávnených online hudobných služieb na úrovni Spoločenstva.

         Vzťah medzi držiteľmi práv, kolektívnymi správcami práv a komerčnými používateľmi

               3.

               Držitelia práv by mali mať právo zveriť správu akéhokoľvek online práva, ktoré je nevyhnutné na poskytovanie oprávnených online hudobných služieb, na základe územnej pôsobnosti podľa ich výberu, kolektívnemu správcovi práv podľa ich výberu, bez ohľadu na členský štát, v ktorom má kolektívny správca práv alebo držiteľ práv bydlisko alebo na ktorý sa viaže ich štátna príslušnosť.

               4.

               Kolektívni správcovia práv by mali zastupovať záujmy držiteľov práv čo najstarostlivejšie.

               5.

               So zreteľom na poskytovanie licencií na online práva by sa mal vzťah medzi držiteľmi práv a kolektívnymi správcami práv, či už je založený na zmluve, alebo na pravidlách štatutárneho členstva, riadiť aspoň týmito zásadami:

                           a)

                           držitelia práv by mali mať možnosť určiť, ktoré online práva sa majú zveriť do kolektívnej správy;

                           b)

                           držitelia práv by mali mať možnosť určiť územnú pôsobnosť mandátu kolektívnych správcov práv;

                           c)

                           držitelia práv by mali, na základe včasného oznámenia takého zámeru, mať právo na zrušenie akýchkoľvek online práv a presunutie multiteritoriálnej správy týchto práv na iného kolektívneho správcu práv, bez ohľadu na členský štát, v ktorom má kolektívny správca práv alebo držiteľ práv bydlisko alebo na ktorý sa viaže ich štátna príslušnosť;

                           d)

                           keď držiteľ práv presunul správu online práva na iného kolektívneho správcu práv, bez toho, aby boli dotknuté ďalšie formy spolupráce medzi správcami práv, mali by všetci príslušní kolektívni správcovia práv zabezpečiť, aby sa dané online práva vyňali z akejkoľvek existujúcej vzájomnej dohody o zastúpení, ktorú spolu uzavreli.

               6.

               Kolektívni správcovia práv by mali informovať držiteľov práv a komerčných používateľov o repertoári, ktorý zastupujú, o akýchkoľvek existujúcich vzájomných dohodách o zastúpení, o územnej pôsobnosti ich mandátov pre daný repertoár a o uplatniteľných poplatkoch.

               7.

               Kolektívni správcovia práv by si mali včas navzájom oznámiť, rovnako aj komerčným používateľom, zmeny v repertoári, ktorý zastupujú.

               8.

               Komerční používatelia by mali kolektívnych správcov práv informovať o rôznej povahe služieb, na ktoré chcú získať online práva.

               9.

               Kolektívni správcovia práv by mali komerčným používateľom udeľovať licencie na základe objektívnych kritérií a bez akejkoľvek diskriminácie používateľov.

         Spravodlivé prideľovanie a zrážky

               10.

               Kolektívni správcovia práv by mali prideľovať autorské honoráre všetkým držiteľom práv alebo kategórii držiteľov práv, ktorých zastupujú, spravodlivým spôsobom.

               11.

               V zmluvách a pravidlách štatutárneho členstva, ktorými sa riadi vzťah medzi kolektívnymi správcami práv a držiteľmi práv, pokiaľ ide o spravovanie hudobných diel na online použitie na úrovni Spoločenstva, by sa malo presne uviesť, či a v akom rozsahu sa budú uplatňovať zrážky z autorských honorárov, ktoré sa majú prideliť na iné účely ako na poskytované služby spravovania.

               12.

               Na základe vyplácania autorských honorárov by mali kolektívni správcovia práv presne uviesť vo vzťahu ku všetkým držiteľom práv, ktorých zastupujú, zrážky uskutočnené na iné účely, ako na poskytované služby spravovania.

         Nediskriminácia a zastúpenie

               13.

               Vzťah medzi kolektívnymi správcami práv a držiteľmi práv, či už je založený na zmluve, alebo na pravidlách štatutárneho členstva, by mal byť založený na týchto zásadách:

                           a)

                           s každou kategóriou držiteľov práv sa zaobchádza rovnako vo vzťahu ku všetkým prvkom poskytovanej služby spravovania práv;

                           b)

                           zastúpenie držiteľov práv v procese interného rozhodovania je spravodlivé a vyrovnané.

         Zodpovednosť

               14.

               Kolektívni správcovia práv by mali pravidelne podávať správy všetkým držiteľom práv, ktorých zastupujú, či už priamo, alebo formou vzájomných dohôd o zastúpení, o akýchkoľvek udelených licenciách, uplatniteľných poplatkoch a vybraných a pridelených autorských honorároch.

         Urovnávanie sporov

               15.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby zabezpečili účinný mechanizmus na urovnávanie sporov, najmä vo vzťahu k poplatkom, licenčným podmienkam, zverovaniu online práv do správy a zrušeniu online práv.

         Ďalší postup

               16.

               Členské štáty a kolektívni správcovia práv sa vyzývajú, aby každoročne podávali Komisii správy o opatreniach, ktoré uskutočnili v súvislosti s týmto odporúčaním, a o spravovaní autorských práv a s nimi súvisiacich správ na poskytovanie oprávnených online hudobných služieb na úrovni Spoločenstva.

               17.

               Komisia má v úmysle priebežne hodnotiť rozvoj v sektore online hudby, a to na základe tohto odporúčania.

               18.

               Na základe hodnotenia uvedeného v bode 17 zváži Komisia potrebu ďalších aktivít na úrovni Spoločenstva.

         Adresáti

               19.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom a všetkým hospodárskym subjektom, ktoré sa zúčastňujú na spravovaní autorských práv a s nimi súvisiacich práv v rámci Spoločenstva.

      V Bruseli 18. mája 2005

            Za Komisiu

         Charlie McCREEVY

            člen Komisie

      (1)  A5-0478/2003.

      (2)  Pozri odôvodnenie 29.

      (3)  Ú. v. ES L 167, 22.6.2001, s. 10.

      (4)  Ú. v. ES L 346, 27.11.1992, s. 61. Smernica zmenená a doplnená smernicou 2001/29/ES.


title: Odporúčanie Komisie z  30. mája 2008 o opatreniach na zníženie rizík pre látky chróman sodný, dichróman sodný a 2,2′,6,6′-tetrabróm-4,4′-izopropylidéndifenol (tetrabrómbisfenol A) [oznámené pod číslom K(2008) 2256] (Text s významom pre EHP)

text:
               18.6.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 158/62

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 30. mája 2008
   o opatreniach na zníženie rizík pre látky chróman sodný, dichróman sodný a 2,2′,6,6′-tetrabróm-4,4′-izopropylidéndifenol (tetrabrómbisfenol A)
   [oznámené pod číslom K(2008) 2256]
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/454/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 793/93 z 23. marca 1993 o vyhodnocovaní a kontrole rizík existujúcich látok (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V rámci nariadenia (EHS) č. 793/93 boli ako prioritné látky, ktoré je potrebné vyhodnotiť v súlade s nariadeniami Komisie (ES) č. 143/97 (2) a (ES) č. 2364/2000 (3), ktoré sa týkajú tretieho a štvrtého zoznamu prioritných látok podľa nariadenia (EHS) č. 793/93, identifikované tieto látky:

                           —

                           chróman sodný,

                           —

                           dichróman sodný,

                           —

                           2,2′,6,6′-tetrabróm-4,4′-izopropylidéndifenol (tetrabrómbisfenol A).

               (2)

               Členské štáty určené ako spravodajské členské štáty podľa nariadení (EHS) č. 793/93 a (ES) č. 143/97 ukončili činnosti týkajúce sa hodnotenia rizík, ktoré tieto látky predstavujú pre ľudí a životné prostredie, v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1488/94 z 28. júna 1994, ktorým sa stanovujú princípy pre hodnotenie rizík existujúcich látok pre človeka a životné prostredie v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 793/93 (4), a navrhli stratégiu obmedzenia týchto rizík.

               (3)

               Uskutočnili sa konzultácie s Vedeckým výborom pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie (SCTEE) a s Vedeckým výborom pre zdravotné riziká a riziká životného prostredia (SCHER), ktoré prijali stanoviská k vyhodnoteniu rizík vykonanému zo strany spravodajcov. Tieto stanoviská boli uverejnené na internetovej stránke týchto výborov.

               (4)

               Výsledky vyhodnotenia rizík a ďalšie výsledky stratégií obmedzenia rizík sú uvedené v príslušnom oznámení Komisie (5).

               (5)

               Na základe tohto vyhodnotenia je vhodné odporučiť niektoré opatrenia na zníženie rizík pre určité látky.

               (6)

               Opatrenia na zníženie rizík odporúčané pre pracovníkov by sa mali zvážiť v rámci právnych predpisov na ochranu pracovníkov, ktoré sa považujú za primeraný rámec na zníženie rizík, ktoré predstavujú príslušné látky, v potrebnom rozsahu.

               (7)

               Opatrenia na zníženie rizík ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 15 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 793/93,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   ODDIEL 1
   CHRÓMAN SODNÝ

         (CAS Č. 7775-11-3, Einecs Č. 231-889-5)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (1) a životné prostredie (2, 3, 4, 5, 6)

               1.

               Zamestnávatelia, ktorí používajú zlúčeniny chrómu (VI) na výrobu pigmentov a farbív, na prípravu výrobkov na spracovanie kovov, na elektrolytické pokovovanie a ako moridlá pri farbení vlny, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe pokynov nezáväzného charakteru podľa článku 12 ods. 2 smernice Rady 98/24/ES (6).

               2.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/1/ES (7) podmienky, limitné hodnoty emisií alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre chróm (VI), aby bolo možné prevádzkovať príslušné zariadenia v súlade s najlepšími dostupnými technikami (ďalej len „BAT“).

               3.

               Členské štáty by mali pozorne monitorovať uplatňovanie BAT na chróm (VI) a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácií o BAT.

               4.

               Na účely zjednodušenia povoľovania a monitorovania podľa smernice 2008/1/ES by mal byť chróm (VI) zahrnutý do prebiehajúcich prác na vypracovaní usmernenia k BAT.

               5.

               Lokálne emisie do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

               6.

               V prípade vodných útvarov, ktoré môžu byť ohrozené emisiami chrómu (VI), by príslušné členské štáty mali ustanoviť normy kvality životného prostredia (ďalej len „NKŽP“) a vnútroštátne opatrenia na zníženie znečistenia na účely dosiahnutia NKŽP do roku 2015 v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (8).

         ODDIEL 2
   DICHRÓMAN SODNÝ

         (CAS Č. 10588-01-9, Einecs Č. 234-190-3)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (7) a životné prostredie (8, 9, 10, 11, 12)

               7.

               Zamestnávatelia, ktorí používajú zlúčeniny chrómu (VI) na výrobu pigmentov a farbív, na prípravu výrobkov na spracovanie kovov, na elektrolytické pokovovanie a ako moridlá pri farbení vlny, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe pokynov nezáväzného charakteru podľa článku 12 ods. 2 smernice 98/24/ES.

               8.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky príslušných zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 2008/1/ES podmienky, limitné hodnoty emisií alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre chróm (VI), aby bolo možné prevádzkovať dotknuté zariadenia v súlade s BAT.

               9.

               Členské štáty by mali pozorne monitorovať uplatňovanie BAT na chróm (VI) a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácií o BAT.

               10.

               Na účely zjednodušenia povoľovania a monitorovania podľa smernice 2008/1/ES by mal byť chróm (VI) zahrnutý do prebiehajúcich prác na vypracovaní usmernenia k BAT.

               11.

               Lokálne emisie do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

               12.

               V prípade vodných útvarov, ktoré môžu byť ohrozené emisiami chrómu (VI), by príslušné členské štáty mali ustanoviť NKŽP a vnútroštátne opatrenia na zníženie znečistenia na účely dosiahnutia NKŽP v roku 2015 v súlade so smernicou 2000/60/ES.

         ODDIEL 3
   2,2′,6,6′-TETRABRÓM-4,4′-IZOPROPYLIDÉNDIFENOL (TETRABRÓMBISFENOL A)

         (CAS Č. 79-94-7, Einecs Č. 201-236-9)

   Opatrenia na zníženie rizík pre životné prostredie (13, 14)

               13.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky príslušných zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 2008/1/ES podmienky, limitné hodnoty emisií alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre TBBPA (tetrabrómbisfenol A), aby bolo možné prevádzkovať príslušné zariadenia v súlade s BAT.

               14.

               Lokálne emisie TBBPA do prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

         ODDIEL 4
   ADRESÁTI

               15.

               Toto odporúčanie je určené všetkým sektorom, v rámci ktorých sa uvedené látky dovážajú, vyrábajú, prepravujú, skladujú, spracovávajú na prípravok alebo iným spôsobom, využívajú, likvidujú alebo recyklujú, ako aj členským štátom.

      V Bruseli 30. mája 2008

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 84, 5.4.1993, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Ú. v. ES L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  Ú. v. ES L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  Ú. v. EÚ C 152, 18.6.2008, s. 11.

      (6)  Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11. Smernica zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/30/ES (Ú. v. EÚ L 165, 27.6.2007, s. 21).

      (7)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (8)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2008/32/ES (Ú. v. EÚ L 81, 20.3.2008, s. 60).


				|

		52013DC0354

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2012 − 2016 /* COM/2013/0354 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Dánska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na
rok 2012 − 2016
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä
na jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť,
ktorý poskytuje ucelený rámec pre opatrenia na úrovni členských štátov, EÚ
a eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a
politiky. Rozhodli o prijatí opatrení na úrovni členských štátov, pričom
vyjadrili najmä úplné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a
vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2012,
a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska
na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia 28. novembra 2012
prijala ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2013. Komisia okrem toho 28. novembra 2012 prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], v ktorej
určila Dánsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému
sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti,
riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu
modernizácie verejnej správy.
(7)       Komisia 10. apríla 2013
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh uverejnila výsledky svojho hĺbkového
preskúmania[8]
pre Dánsko. Analýza Komisie ju vedie k záveru, že v Dánsku existujú
makroekonomické nerovnováhy, hoci nie nadmerné.
(8)       Dánsko 30. apríla 2013
predložilo svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa vzťahuje
na obdobie rokov 2012 – 2016, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia (ES) č.
1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je realistický. Scenár, podľa ktorého
sa v roku 2013 predpokladá rast HDP vo výške 0,7 % a v roku 2014
1,6 %, je do veľkej miery v súlade s prognózou Komisie z jari 2013,
podľa ktorej bude rast HDP v roku 2013 predstavovať 0,7 %
a v roku 2014 a 1,7 %. V programe je opísaná rozpočtová
stratégia zameraná na odstránenie nadmerného deficitu a splnenie strednodobého
cieľa, ktorým je štrukturálny deficit vo výške najviac 0,5 % HDP do roku 2013,
čo zodpovedá cieľom paktu. Cieľom programu je deficit verejných
financií vo výške 1,7 % HDP v roku 2013 a 1,8 % v roku 2014, čo je
v súlade s lehotou, ktorú navrhla Komisia v rámci postupu pri
nadmernom deficite. Priemerné ročné fiškálne úsilie v rokoch 2011 – 2013
vychádzajúce z výpočtov štrukturálneho salda rozpočtu je v súlade s
odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Reálne verejné
výdavky (vrátane diskrečných opatrení na strane príjmov) budú mať v
roku 2013 podľa odhadov nulový rast a v roku 2014 narastú o 0,4 %, čo
znamená, že v obidvoch rokoch sa dodrží referenčná hodnota pre výdavky.
Verejné financie v Dánsku sú vo všeobecnosti zdravé a krajina už dosiahla svoj
strednodobý cieľ. Avšak aj vzhľadom na starnutie obyvateľstva a
ambicióznu sociálnu politiku je pre Dánsko mimoriadne dôležité, aby si
zachovalo zdravý a udržateľný rámec fiškálnej politiky a udržalo deficit
pod referenčnou hodnotou 3 % HDP uvedenou v zmluve.
(10)     V roku 2012 Dánsko
dokončilo reformu systému invalidných dôchodkov a systému subvencovaného
zamestnávania (systém „flex-job“), ktorá nadobudla účinnosť 1.
januára 2013. Tieto reformy predstavujú významné opatrenia na zvýšenie ponuky
pracovnej sily v Dánsku. Zlepšenie zamestnateľnosti osôb s najmenšou šancou
zamestnať sa vrátane osôb z prostredia migrantov, dlhodobo nezamestnaných
a nízkokvalifikovaných pracovníkov však naďalej zostáva výzvou. Aj
keď sa uznáva ambiciózny reformný program dánskej vlády, je dôležité
zabezpečiť, aby povestný dánsky model „flexiistoty“ naďalej
uľahčoval plynulý prechod medzi nezamestnanosťou a zamestnaním a
zároveň aj obmedzil marginalizáciu a sociálne vylúčenie. V tejto
súvislosti je dôležitá úloha vzdelávania, odbornej prípravy a zlepšovania zručností.
(11)     V prípade Dánska je
vzdelávanie oprávnene jasnou prioritou. Je však potrebné vyvinúť
ďalšie úsilie na zlepšenie kvality a nákladovej efektívnosti jeho systémov
vzdelávania a odbornej prípravy aj prostredníctvom úspešného dokončenia
začatých reforiem. Navrhovaná reforma systémov primárneho a nižšieho
sekundárneho vzdelávania sa uberá správnym smerom a dá sa očakávať,
že bude mať pozitívny vplyv na nákladovú efektívnosť školského
systému a kvalitu vzdelávania vrátane úrovne dosiahnutého vzdelania žiakov.
Pokiaľ ide o odbornú prípravu, dánska vláda podnikla kroky na posilnenie
kvality odbornej prípravy mládeže a zabezpečenie potrebnej súkromnej
učňovskej prípravy. Bol zriadený výbor medzi vládou, obcami, regiónmi
a sociálnymi partnermi s cieľom nájsť trvalé riešenie na
zabezpečenie potrebného poskytovania učňovskej prípravy a
zlepšenie kvality systému odborného vzdelávania a prípravy. Nájdenie trvalých a
ambicióznych riešení v prípade nedostatku učňovských miest a vysokej
miery predčasného ukončovania školskej dochádzky v systéme odborného
vzdelávania mládeže by Dánsko skutočne lepšie pripravilo na budúci dopyt
po zručnostiach na trhu práce a zlepšilo produktivitu.
(12)     Dánsko by mohlo dosiahnuť
vyšší hospodársky rast tým, že by odstránilo prekážky hospodárskej súťaži
v miestnych a maloobchodných službách, keďže tento sektor má v dánskom
hospodárstve veľký význam. V roku 2012 predstavila dánska vláda nový zákon
o hospodárskej súťaži, ktorý predstavuje významný krok správnym smerom.
Revíziou zákona o hospodárskej súťaži sa zaviedli účinnejšie
mechanizmy na posilnenie právnej regulácie hospodárskej súťaže, čím
sa v úplnej miere reaguje na zodpovedajúcu časť odporúčania z
roku 2012. Pre zabezpečenie účinnosti opatrení prijatých v oblasti
sektorových a verejných služieb v záujme zvýšenia hospodárskej súťaže a
fungovania trhu je však možné urobiť viac. Rôzne politické iniciatívy v
tejto oblasti sa ešte nachádzajú v skorom štádiu a na zabezpečenie
účinného vykonávania je potrebné ďalšie úsilie.
(13)     V minulom roku sa
uskutočnila rozsiahla analýza zadlženosti domácností na úrovni
členských štátov a EÚ, aby sa posúdila hrozba pre finančnú a
hospodársku stabilitu. Zdá sa, že v súčasnosti sú riziká v súvislosti s
finančnou stabilitou odvrátené, ale vyžadujú si priebežné monitorovanie.
Dánske orgány prijali niekoľko opatrení na zlepšenie stability systému
hypotekárnych úverov. Patrí sem systém označovania rizika v prípade
hypotekárnych úverov na bývanie a obmedzenia variabilného úroku a/alebo úverov
s odloženou amortizáciou. Hypotekárne inštitúcie prijali z vlastnej
iniciatívy opatrenia s cieľom zabezpečiť poskytovanie
ďalších záruk. Všetky tieto opatrenia sú zamerané správnym smerom, ale
bude potrebné dôkladné monitorovanie, aby sa zistilo, či majú želaný
účinok. Komisia preverí pravidelné správy Dánska o vplyve opatrení
prijatých v tejto súvislosti. Zdaňovanie majetku by sa v Dánsku malo
časom preskúmať, aby sa znížili deformácie a posilnili jeho
proticyklické účinky.
(14)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové
preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
sociálno-ekonomickú politiku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ
vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej
únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych
rozhodnutí. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.
(15)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Dánska a jej stanovisko[9] je
premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.
(16)     Rada na základe hĺbkového
preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem a konvergenčný program Dánska. Jej odporúčania
podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh sú premietnuté do ďalej uvedeného
odporúčania 3,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko prijalo
v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           V roku 2013 vykonať
podľa plánu rozpočtovú stratégiu, aby sa do roku 2013
zabezpečilo odstránenie nadmerného deficitu. Okrem toho vykonať
rozpočtovú stratégiu na rok 2014 a ďalšie roky, aby sa
zabezpečilo primerané fiškálne úsilie na zachovanie strednodobého
cieľa.
2.           Podniknúť ďalšie
kroky na zlepšenie zamestnateľnosti osôb na periférii trhu práce vrátane
osôb z prostredia migrantov, dlhodobo nezamestnaných a nízkokvalifikovaných
pracovníkov. Zlepšiť kvalitu odbornej prípravy, aby sa znížila miera
predčasného ukončovania školskej dochádzky a zvýšil počet
učňovských miest. Uskutočniť reformu primárneho a nižšieho
sekundárneho vzdelávania, aby sa zvýšila úroveň dosiahnutého vzdelania a zlepšila
nákladová efektívnosť vzdelávacieho systému.
3.           Pokračovať
v úsilí o odstránenie prekážok hospodárskej súťaži v sektore služieb
vrátane maloobchodných služieb a v úsilí o zvýšenie účinnosti v
poskytovaní verejných služieb.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ
L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 354
final.
[4]               P7_TA(2013)0052
a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutie
Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 115 final.
[9]               Podľa
článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/114

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2017
   (2017/C 261/25)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Fínsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 a 2.

               (3)

               Správa o Fínsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli uverejnené takisto 22. februára 2017. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že vo Fínsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (4)

               Fínsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Fínsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zhoršenie celkového salda z úrovne -1,9 % HDP v roku 2016 na -2,3 % v roku 2017, po ktorom bude nasledovať stabilné zlepšovanie, pri ktorom sa dosiahne úroveň -0,2 % v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa predpokladov bude dosahovať od roku 2019. Podľa prepočítaného (5) štrukturálneho salda sa však strednodobý rozpočtový cieľ dosiahne až od roku 2020. Na základe programu stability na rok 2017 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne maximálnu hodnotu v roku 2017 na úrovni 64,7 % a klesne na 62,7 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa javí ako optimistický, a to predovšetkým na roky 2018 a 2019. Tento scenár vychádza z očakávania, že zamestnanosť bude v rokoch 2018 a 2019 stúpať o takmer 2 % ročne, čo je podstatne viac ako priemerné ročné zvýšenie za posledných 10 rokov (+0,2 %).

               (7)

               Komisia 22. mája 2017 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože verejný dlh Fínska prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP. V správe sa dospelo k záveru, že po posúdení všetkých relevantných faktorov by sa dlhové kritérium malo považovať za splnené.

               (8)

               V programe stability na rok 2017 sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet je významný a je dostatočným dôkazom rozsahu a povahy týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa programu stability na rok 2017 dosiahli náklady v roku 2016 výšku 0,34 % HDP. Podľa Komisie oprávnené dodatočné výdavky v roku 2016 predstavovali 0,17 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov je nezvyčajnou udalosťou, jej vplyv na verejné financie Fínska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2016 znížila s cieľom zohľadniť tieto náklady. Podľa programu stability na rok 2017 sa predpokladá, že náklady súvisiace s výnimočným prílevom utečencov v roku 2017 klesnú o 0,15 % HDP. Na jar 2018 Komisia vykoná konečné posúdenie roku 2017 vrátane posúdenia oprávnených súm na základe zistených údajov poskytnutých fínskymi orgánmi.

               (9)

               Vo svojom návrhu rozpočtového plánu na rok 2017 Fínsko požiadalo o využitie flexibility v rámci preventívnej časti podľa „spoločne dohodnutej pozície k flexibilite v rámci Paktu stability a rastu“ schválenej Radou pre hospodárske a finančné záležitosti vo februári 2016 so zreteľom na plánovanú realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (požiadavka na flexibilitu HDP na úrovni 0,5 %) a vnútroštátne výdavky na projekty spolufinancované Úniou v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (požiadavka na flexibilitu HDP na úrovni 0,1 %).

               (10)

               Žiadosť o využitie flexibility v prípade štrukturálnych reforiem sa vzťahuje na reformy trhu práce, predovšetkým na pakt pre konkurencieschopnosť a dôchodkovú reformu. Viac ako 90 % zamestnancom sa týmto paktom zmrazia mzdy na 12 mesiacov a natrvalo sa im predĺži ročný pracovný čas o 24 hodín bez kompenzácie. Okrem toho zamestnanci budú trvalo platiť väčší podiel príspevkov na sociálne zabezpečenie. Na kompenzáciu zmrazenia miezd a zvýšenia finančných nákladov pre zamestnancov vláda trvalo znížila dane z dosiahnutého príjmu s platnosťou od roku 2017. Dôchodkovou reformou sa do roku 2027 zvýši najnižší zákonný vek odchodu do dôchodku zo 63 rokov na 65 rokov. Potom bude vek odchodu do dôchodku prepojený so strednou dĺžkou života. Obe reformy vstúpili do platnosti v roku 2017. V dôsledku paktu pre konkurencieschopnosť zvýšená nákladová konkurencieschopnosť by mohla viesť k vyššej zamestnanosti a zvýšeniu reálneho HDP o 1,5 až 2 % tak, ako bolo uvedené v návrhu rozpočtového plánu na rok 2017. Vzhľadom na povahu tohto opatrenia existujú neistoty súvisiace s odhadmi zamestnanosti alebo HDP, ale zdajú sa vo všeobecnosti realistické. Tieto reformy budú mať preto pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Výsledky podrobného posúdenia odhadu produkčnej medzery v roku 2017 uskutočneného na základe prognózy Komisie z jari 2017 okrem toho naznačujú, že Fínsko v roku 2017 dodrží minimálnu referenčnú hodnotu. Ako ďalšie uistenie na zaručenie dodržania referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP sa vláda verejne zaviazala v prípade potreby v roku 2017 prijať dodatočné opatrenia na zabezpečenie dodržiavania fiškálnych pravidiel vrátane toho, že dodrží referenčnú hodnotu 3 % HDP uvedenú v zmluve. Na základe toho sa Fínsko v súčasnosti môže hodnotiť ako krajina, ktorá spĺňa podmienky na udelenie požadovanej dočasnej odchýlky vo výške 0,5 % HDP v roku 2017, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať dohodnuté reformy, čo sa bude sledovať v rámci európskeho semestra.

               (11)

               Pokiaľ ide o žiadosť o využitie flexibility v prípade ďalších investícií, informácie poskytnuté v programe stability na rok 2017 podľa všetkého potvrdzujú, že dočasná odchýlka Fínska od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017 sa účinne využíva na zvyšovanie investícií. Preto, a aj po zohľadnení uvedených prvkov týkajúcich sa minimálnej referenčnej hodnoty a toho, že podrobné posúdenie odhadu produkčnej medzery potvrdzuje, že Fínsko je v zlej hospodárskej situácii, je možné Fínsko v súčasnosti považovať za krajinu, ktorá spĺňa podmienky na dočasnú odchýlku vo výške 0,1 % HDP v roku 2017, s cieľom zohľadniť vnútroštátne investičné výdavky na projekty spolufinancované Úniou. Komisia vykoná následné hodnotenie s cieľom overiť skutočnú výšku vnútroštátnych výdavkov na spolufinancované investičné projekty a súvisiacich príspevkov.

               (12)

               Rada 12. júla 2016 Fínsku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni aspoň 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Okrem zaručenia ďalšieho dodržiavania minimálnej referenčnej hodnoty (t. j. štrukturálneho deficitu vo výške 1,1 % HDP) sa v prognóze Komisie z jari 2017 uvádza rozsah ďalšej dočasnej odchýlky vo výške 0,6 % HDP v roku 2017 na základe doložiek o štrukturálnych a investičných reformách. Na základe toho by sa povolilo zhoršenie štrukturálneho salda o 0,5 % HDP v roku 2017. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 by Fínsko dodržalo požiadavky preventívnej časti paktu. Ak by sa zohľadnil súčasný aktualizovaný odhad zníženého vplyvu na rozpočet v roku 2017 vyplývajúceho z výnimočného prílevu utečencov, záver celkového posúdenia by sa nezmenil. V roku 2018 by Fínsko malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, keď sa zohľadní úľava v súvislosti s nezvyčajnými udalosťami (udelená na rok 2016), ako aj úľavy súvisiace so zavádzaním štrukturálnych reforiem a s investíciami (udelené na rok 2017) (6). Na základe prognózy Komisie z jari 2017 to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) vo výške 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,1 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Fínsko v roku 2018 dodržalo požiadavky preventívnej časti paktu. Ak by sa zohľadnil súčasný aktualizovaný odhad zníženého vplyvu na rozpočet v roku 2017 vyplývajúceho z výnimočného prílevu utečencov, záver celkového posúdenia by sa nezmenil. Zároveň sa predpokladá, že Fínsko v rokoch 2017 a 2018 prima facie nedodrží referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu. Rada celkovo zastáva názor, že Fínsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek.

               (13)

               Výdavky na dôchodky, zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sa v dôsledku starnutia obyvateľstva a zmenšovania pracovnej sily sa podľa všetkého zvýšia z 23 % HDP v roku 2013 na 27 % HDP do roku 2030. V januári 2017 začala platiť dôchodková reforma, ktorou sa do roku 2027 zvýši najnižší zákonný vek odchodu do dôchodku zo 63 na 65 rokov a prepojí sa zákonný dôchodkový vek so zmenami strednej dĺžky života. Náklady na sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti, ktoré v súčasnosti znášajú obce, dosahujú 10 % HDP. Ak nedôjde k reforme systému, výdavky budú podľa prognózy v nasledujúcich rokoch každoročne rásť o 4,4 % v nominálnom vyjadrení a budú rásť aj ako podiel na HDP. K hlavným cieľom reformy patrí zníženie medzery udržateľnosti v dlhodobom horizonte vo verejných financiách prostredníctvom lepšej kontroly nákladov. To sa dosiahne prostredníctvom integrácie služieb, väčších subjektov ako poskytovateľov služieb a digitalizácie. Prvá skupina legislatívnych návrhov reforiem sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti bola predložená parlamentu v marci 2017. Tieto zákony vytvoria právny rámec pre 18 nových krajov, ktoré počnúc rokom 2019 preberú od obcí zodpovednosť za sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti. Legislatívne návrhy týkajúce sa najkontroverznejších častí reformy, predovšetkým o práve pacienta na výber svojho poskytovateľa služieb, sa predložili parlamentu začiatkom mája 2017 a aby sa reforma začala vykonávať podľa plánu od roku 2019, bude ich potrebné ešte prijať.

               (14)

               V posledných rokoch sa mzdy zvyšovali mierne. Priemerný medziročný nárast dohodnutých miezd bol v rokoch 2014 až 2016 0,7 %. V dôsledku slabého rastu produktivity práce sa nákladová konkurencieschopnosť zlepšuje iba postupne. V roku 2016 sociálni partneri podpísali pakt pre konkurencieschopnosť zameraný na postupné zlepšovanie nákladovej konkurencieschopnosti Fínska v roku 2017. Viac ako 90 % zamestnancom sa paktom pre konkurencieschopnosť zmrazia mzdy na 12 mesiacov a natrvalo sa im predĺži ročný pracovný čas o 24 hodín bez dodatočnej kompenzácie. Okrem toho zamestnanci budú trvalo platiť väčší podiel príspevkov na sociálne zabezpečenie. Od týchto opatrení sa očakáva, že sa nimi pomôže zvyšovať vývoz a zamestnanosť v nadchádzajúcich rokoch. Nadchádzajúce kolo rokovaní o mzdách v druhej polovici roku 2017 bude nevyhnutné na zabezpečenie týchto očakávaných pozitívnych účinkov, pretože v pakte pre konkurencieschopnosť nebola celkom uzavretá medzera nákladovej konkurencieschopnosti v porovnaní s analogickými ekonomikami.

               (15)

               Situácia na trhu práce sa v roku 2016 začala postupne zlepšovať, ale výzvy pretrvávajú. Medzi rokmi 2008 a 2015 klesla zamestnanosť vo výrobnom odvetví o 21 %. V iných odvetviach, napríklad v stavebníctve, obchode s nehnuteľnosťami a zdravotnej starostlivosti, sa prejavujú príznaky nedostatku pracovných síl. To zdôrazňuje potrebu cielených aktívnych politík trhu práce a pokračovanie v investovaní do vzdelávania dospelých a do odbornej prípravy, aby sa umožnila pracovná mobilita. Pomer voľných pracovných miest a zamestnanosti bol v roku 2016 takmer rovnako vysoký ako v roku 2007, pričom miera nezamestnanosti bola o dva percentuálne body vyššia. Môže to byť prejavom nerovnováhy medzi dopytom po pracovných silách a ich ponukou, nízkej atraktivity niektorých voľných pozícií alebo obmedzenej motivácie zamestnanie prijať. Je potrebné pokračovať v úsilí, aby sa zabezpečili lepšie výsledky na trhu práce pre neaktívne osoby, najmä vo vekovej kategórii 25 – 39 rokov, pre dlhodobo nezamestnaných a migrantov. Zaručenie zlepšenia výsledkov ľudí s migrantským pôvodom v sociálnej oblasti a na trhu práce si takisto bude vyžadovať pokračovanie investícií do ich vzdelávania.

               (16)

               Pokiaľ ide o aktiváciu, zložitý systém dávok a rôzne druhy jeho príspevkov môžu viesť k významným pasciam nečinnosti a nízkej mzdy, ako aj k byrokratickým problémom pri obnovení vyplácania dávok. Bolo by mimoriadne dôležité tieto pasce riešiť. Na posilnenie motivácie na prijatie ponúkaného zamestnania bola sprísnená povinnosť nezamestnaných osôb prijať pracovnú ponuku a povinnosť zúčastňovať sa na aktivačných programoch. Okrem toho sa skrátilo obdobie vyplácania dávok v nezamestnanosti vyplývajúcich z príjmu. Zaviedli sa pozitívne stimuly, napríklad povolenie používať základnú dávku v nezamestnanosti na mobilitu a mzdové dotácie na aktiváciu uchádzačov o zamestnanie. Ešte viac posilnené stimuly na prijatie zamestnania by bolo možné doplniť odstránením existujúcich byrokratických prekážok pri prijímaní zamestnania alebo na začiatku podnikania.

               (17)

               Nenákladová konkurencieschopnosť zhoršuje vývoznú výkonnosť a môže znížiť príťažlivosť Fínska pre zahraničných investorov. Štrukturálna zmena sa rozvíja, ale nedávno sa spomalila. Dosiahol sa pokrok pri otváraní odvetví služieb, napríklad maloobchodu a dopravy, konkurencii a boli predložené návrhy na zvýšenie hospodárskej súťaže v iných domácich odvetviach služieb. Hoci medzinárodné porovnania umiestňujú Fínsko medzi popredné krajiny na svete, pokiaľ ide o jeho podnikateľské prostredie a príťažlivosť pre investorov, súčasný súbor investícií smerujúcich do Fínska je pod priemerom Únie v porovnaní s veľkosťou hospodárstva.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen význam programov a následných opatrení pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018, po zohľadnení úľav súvisiacich s nezvyčajnými udalosťami a vykonávaním štrukturálnych reforiem a investícií, pre ktoré je dočasná odchýlka udelená. Zabezpečiť včasné prijatie a vykonanie administratívnej reformy s cieľom zlepšiť nákladovú účinnosť sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti.

               2.

               Podporovať ďalšie zosúladenie miezd s vývojom produktivity za súčasného úplného rešpektovania úlohy sociálnych partnerov. Prijať cielené opatrenia aktívnej politiky trhu práce na riešenie zamestnanosti a sociálnych problémov, poskytovať stimuly na prijatie práce a podporovať podnikanie.

               3.

               Pokračovať v zlepšovaní regulačného rámca a znížiť administratívne zaťaženie, aby sa zvýšila hospodárska súťaž v odvetví služieb, a podporovať investície.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Fínsko sa smie v roku 2018 odchýliť od strednodobého rozpočtového cieľa, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov.

      (7)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 28. októbra 2016 – Rade Európskej únie o externom audítorovi Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2016/29)

text:
               10.11.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 413/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 28. októbra 2016
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland
   (ECB/2016/29)
   (2016/C 413/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2015. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2016.

               (3)

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland si za svojho externého audítora na finančné roky 2016 až 2020 vybrala spoločnosť Mazars,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Mazars vymenovaná za externého audítora Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland na finančné roky 2016 až 2020.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 28. októbra 2016

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI