title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/32

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2016
   (2016/C 299/08)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Bulharsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Bulharsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, a pokrok Bulharska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia prijala 8. marca 2016 oznámenie, v ktorom predstavila výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Bulharsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Hospodárstvo sa vyznačuje predovšetkým pretrvávajúcou nestabilitou vo finančnom sektore a vysokou zadlženosťou podnikov v kontexte vysokej nezamestnanosti.

               (3)

               Bulharsko predložilo 15. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Bulharsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2016 plánuje postupne zlepšovať celkové saldo na – 1,9 % HDP v roku 2016 a ďalej na – 0,2 % HDP v roku 2019. Dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, je naplánované od roku 2017. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2018 na úrovni 31,8 % a postupne klesne na 30,8 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je mierne priaznivý. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje za predpokladu nezmenenej politiky riziko určitej odchýlky od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Bulharsko vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Napriek tomu budú v rokoch 2016 a 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)

               Bulharsko dosiahlo určitý pokrok pri plnení minuloročného odporúčania zefektívniť výdavky na zdravotnú starostlivosť, najmä vytvorením národnej mapy zdravia, ktorá umožní, aby plánovanie výdavkov na zdravotnú starostlivosť bolo v súlade s územnými kritériami a potrebami obyvateľstva. Bulharský systém zdravotnej starostlivosti čelí závažným výzvam, ako je obmedzený prístup k starostlivosti, nízka úroveň financovania a zlé výsledky v oblasti zdravotnej starostlivosti. Napriek nedávnemu úsiliu o zlepšenie výberu daní zostáva tieňové hospodárstvo aj naďalej veľkou výzvou ovplyvňujúcou verejné príjmy. Neevidovaná práca vrátane nepriznávania odmeňovania a vyhýbania sa plateniu príspevkov sociálneho zabezpečenia deformuje pracovný trh a znižuje rozpočtové príjmy.

               (7)

               Prípady nerozvážnych podnikateľských praktík vo finančnom sektore, najmä v bankovom sektore, vytvorili spolu s neefektívnym dohľadom prostredie, v ktorom sa hromadia nerovnováhy. Dôveru vo finančný sektor posilní transparentné dokončenie nedávno začatých preskúmaní sektorov bankovníctva, poisťovníctva a dôchodkových fondov podľa najlepších medzinárodných postupov a prijatie nevyhnutných nadväzných opatrení. Pokračujúce úsilie o zlepšenie finančného dohľadu v bankovom aj nebankovom sektore bude navyše zohrávať dôležitú úlohu pri posilňovaní finančného systému a jeho umiestňovaní tak, aby podporoval vznikajúce makroekonomické oživenie.

               (8)

               Trh práce zaznamenal mierne oživenie, ale pretrvávajúce nedostatky aj naďalej brzdia rast a obmedzujú adaptačnú schopnosť hospodárstva. Štrukturálna povaha dlhodobej nezamestnanosti, zmenšujúca sa a starnúca pracovná sila, nízka účasť na trhu práce a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami bránia úpravám na trhu práce. Zatiaľ čo nezamestnanosť sa postupne znižuje, stále existujú značné výzvy, napríklad pokiaľ ide o dlhodobo nezamestnaných a mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Aktívne politiky trhu práce by mohli zohrávať výraznejšiu úlohu pri pomoci týmto skupinám získať prístup na trh práce. Aktivácia ľudí poberajúcich sociálne dávky je obmedzovaná rozdrobenosťou rôznych agentúr, ktoré vyplácajú dávky a poskytujú služby integrácie na trh práce, a obmedzenou spoluprácou medzi nimi. V rámci pilotného projektu sa vytvorili špecializované strediská pre zamestnanosť a sociálnu pomoc, ktoré spájajú služby úradu práce a agentúry pre sociálnu pomoc, ale zatiaľ nebolo prijaté žiadne rozhodnutie rozšíriť záber tohto projektu po jeho skončení v decembri 2016.

               (9)

               Hoci minimálna mzda v Bulharsku je stále najnižšia v Únii, od roku 2011 sa značne zvýšila a skutočnosť, že neexistujú objektívne kritériá na stanovovanie minimálnej mzdy, vytvára neistotu. Napriek úsiliu vlády a sociálnych partnerov v tejto oblasti Bulharsko stále nemá jasné usmernenia alebo transparentné kritériá pre stanovovanie minimálnej mzdy, ktoré zohľadňujú jeho dosah na vytváranie pracovných miest, sociálne podmienky a konkurencieschopnosť.

               (10)

               V Bulharsku pretrváva veľmi vysoké riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia, ako aj vysoká miera nerovnosti. Pokrok pri riešení chudoby a sociálneho vylúčenia obmedzujú pretrvávajúce výzvy v oblasti integrácie Rómov do pracovnej sily, uľahčovania prechodu zo školy do zamestnania a zlepšenia pokrytia a účinnosti sociálnej politiky, politiky zdravotnej starostlivosti a politiky trhu práce. Všeobecný systém minimálneho príjmu poskytuje obyvateľstvu len veľmi obmedzenú podporu a pomoc. Tento príspevok je pod hranicou chudoby a nezvyšoval sa v súlade s vývojom minimálnej a priemernej mzdy v posledných rokoch. Odhady pokrytia naznačujú, že veľká časť zamýšľaných príjemcov nedostáva dávky. Zmierniť chudobu by pri zachovaní fiškálnej zodpovednosti pomohla lepšia pomoc cieľovým skupinám.

               (11)

               Vzdelávací systém má len obmedzenú kapacitu na zahrnutie ohrozených skupín a na vybavenie vzdelávajúcich sa osôb potrebnými zručnosťami. Ohrozené skupiny, ako sú Rómovia a žiaci z chudobných rodín, aj naďalej čelia značným prekážkam v prístupe k vzdelaniu a pri ukončovaní vzdelávania. Úroveň zápisu Rómov do všetkých úrovní vzdelávania je značne nižšia než v prípade nerómskej populácie. Miera predčasného ukončovania školskej dochádzky sa naďalej zvyšuje a vo vidieckych oblastiach a menej rozvinutých oblastiach je mimoriadne vysoká. Na zlepšenie vzdelávacích výsledkov a zabránenie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky je kľúčové odstránenie prekážok účasti znevýhodnených detí na vzdelávaní v ranom detstve. Parlament prijal v septembri 2015 nový zákon o predškolskom a školskom vzdelávaní, ktorý je dôležitým krokom na ceste ku komplexnej reforme školského systému. Vykonávanie týchto právnych predpisov, spolu s cielenými opatreniami na prekonanie nelegislatívnych prekážok brániacich plnej účasti znevýhodnených skupín na vzdelávaní, by malo v dlhodobom horizonte prispieť k zlepšovaniu rastového potenciálu bulharského hospodárstva a sociálnej súdržnosti. Miera zápisov a počet absolventov v terciárnom vzdelávaní stúpajú a miera zamestnanosti čerstvých absolventov sa pomaly zvyšuje, hoci zostáva výrazne pod priemerom EÚ.

               (12)

               Riziká vyplývajúce z vysokej zadlženosti podnikov a z prekážok pri znižovaní pákového efektu sú stále značné. Existujúci rámec pre platobnú neschopnosť poskytuje len obmedzený priestor na účinný proces reštrukturalizácie dlhu a nerieši vysokú úroveň zadlženosti podnikov. Reformy na zjednodušenie konkurzného konania podnikov by mohli zlepšiť znižovanie pákového efektu a viesť k novému poskytovaniu úverov a investíciám.

               (13)

               Systém verejného obstarávania v Bulharsku naďalej trpí štrukturálnymi nedostatkami vrátane systematických nezrovnalostí v postupoch verejného obstarávania, nedostatku administratívnych kapacít a nedostatočných kontrolných mechanizmov v spojení so systematickými súdnymi opravnými prostriedkami, ktoré často spôsobujú oneskorenie prác v teréne. Pri prechode na plne elektronické verejné obstarávanie sa dosiahol len obmedzený pokrok. Nedostatky bulharského systému verejného obstarávania viedli k prerušeniu platieb a k finančných opravám v programoch financovania z prostriedkov EÚ a negatívne vplývajú na širšie podnikateľské prostredie.

               (14)

               Nestabilné politiky a nedostatok dôvery v kľúčové verejné inštitúcie, napríklad súdnictvo, majú odrádzajúci účinok na investície do bulharského hospodárstva. Pokrok v zlepšovaní investičnej klímy brzdí pomalé vykonávanie reformy verejnej správy a reforiem v určitých odvetviach, ako je výskum, inovácie a energetika. Hoci Bulharsko prijalo strategický rámec pre reformu a modernizáciu verejnej správy, pokrok je len mierny a jeho vykonávanie sa často odkladá. Nové právne predpisy nepodliehajú systematickému posudzovaniu vplyvu, hoci bolo zaznamenané určité úsilie túto situáciu zmeniť. Časté zmeny právneho rámca vytvárajú neistotu a negatívne ovplyvňujú podnikateľské prostredie. Korupcia stále zostáva závažným problémom a reakcii vnútroštátnych orgánov na tento problém aj naďalej bránia slabé a rozdrobené inštitúcie. Bulharsko dostáva v rámci mechanizmu spolupráce a overovania odporúčania v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii a organizovanému zločinu. Tieto oblasti majú kľúčový význam pre celkové podnikateľské prostredie, a preto nie sú zahrnuté v odporúčaniach pre Bulharsko.

               (15)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Bulharsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (4) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (17)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške 0,5 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v rokoch 2016 a 2017. Ďalej zlepšiť výber daní a prijať opatrenia na zníženie rozsahu neformálnej ekonomiky vrátane neevidovanej práce.

               2.

               Do konca roku 2016 dokončiť posúdenie kvality aktív a stresové testy bánk. Do konca roku 2016 dokončiť posúdenie súvah a stresové testy poisťovní a posúdenie aktív súkromných dôchodkových fondov. Podľa potreby prijať nadväzné opatrenia vo všetkých troch sektoroch a naďalej zlepšovať bankový aj nebankový dohľad.

               3.

               Posilniť a integrovať sociálnu pomoc vrátane relevantných sociálnych služieb a aktívne politiky trhu práce, najmä pre dlhodobo nezamestnaných a mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Skvalitniť poskytovanie vzdelávania pre znevýhodnené skupiny vrátane Rómov. Zlepšiť efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti zlepšením prístupu k zdravotnej starostlivosti, jej financovania a výsledkov v oblasti zdravotnej starostlivosti. V spolupráci so sociálnymi partnermi vypracovať usmernenia a kritériá na stanovovanie minimálnej mzdy. Zvýšiť pokrytie a primeranosť systému minimálneho príjmu.

               4.

               Uskutočniť reformu rámca pre platobnú neschopnosť v záujme urýchlenia postupov ozdravenia a riešenia úpadku a zlepšiť ich účinnosť a transparentnosť. Zvýšiť kapacitu súdov týkajúcu sa konkurzných konaní. Posilniť kapacitu agentúry pre verejné obstarávanie a verejných obstarávateľov a skvalitniť koncepciu a kontrolu postupov verejného obstarávania, konkrétne úplným vykonaním národnej stratégie rozvoja sektora verejného obstarávania (2014 – 2020). Urýchliť zavedenie elektronického verejného obstarávania.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  13. júla 2010 o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie

text:
               23.7.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 191/28

         ODPORÚČANIE RADY
   z 13. júla 2010
   o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie
   (2010/410/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   keďže:

               (1)

               V zmluve sa ustanovuje, že členské štáty majú považovať svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu a koordinovať ich v rámci Rady. V súlade s ustanoveniami zmluvy Európska únia vypracovala a implementovala nástroje na koordináciu politík vo fiškálnej oblasti (Pakt stability a rastu) a makroštrukturálnych politík.

               (2)

               V zmluve sa ustanovuje, že Rada má prijať usmernenia pre zamestnanosť a hlavné smery hospodárskych politík, ktorými sa majú riadiť politiky členských štátov.

               (3)

               Lisabonská stratégia, ktorá sa začala realizovať v roku 2002, vychádzala z uvedomenia si potreby EÚ zvýšiť zamestnanosť, produktivitu a konkurencieschopnosť a súčasne posilniť sociálnu súdržnosť, aby bola schopná čeliť celosvetovej konkurencii, technologickým zmenám, environmentálnym výzvam a problému starnutia obyvateľstva. V roku 2005 bola lisabonská stratégia obnovená na základe preskúmania v polovici jej trvania, čo viedlo k väčšiemu dôrazu na rast, zvýšenie počtu pracovných miest a zlepšenie ich kvality.

               (4)

               Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť prispela k dosiahnutiu konsenzu o všeobecnom smerovaní hospodárskych politík a politík zamestnanosti Únie. V rámci tejto stratégie Rada v roku 2005 (1) prijala hlavné smery hospodárskych politík a usmernenia pre zamestnanosť a v roku 2008 (2) vykonala ich revíziu. Národné programy reforiem vychádzali z 24 usmernení, v ktorých sa pre EÚ ako celok stanovili kľúčové priority reforiem na makroekonomickej a mikroekonomickej úrovni, ako aj v oblasti trhu práce. Zo skúseností však vyplýva, že priority stanovené v usmerneniach neboli dostatočne jasné a väzby medzi nimi by mohli byť silnejšie. To obmedzilo ich vplyv na tvorbu vnútroštátnych politík

               (5)

               Finančná a hospodárska kríza, ktorá prepukla v roku 2008, viedla k značnému zníženiu počtu pracovných miest a poklesu potenciálneho produktu a spôsobila dramatické zhoršenie stavu verejných financií. Členským štátom však pri riešení krízy pomohol európsky plán na oživenie hospodárstva (3), a to čiastočne prostredníctvom koordinovaných fiškálnych stimulov, pričom euro poslúžilo ako prostriedok na udržanie makroekonomickej stability. Kríza tak ukázala, že ak sa koordinácia hospodárskych politík na úrovni Únie posilní a účinne vykonáva, môže priniesť významné výsledky. Zároveň zdôraznila úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev členských štátov a trhov práce.

               (6)

               Komisia navrhla vymedziť novú stratégiu pre nasledujúce desaťročie, stratégiu Európa 2020 (4), ktorá má Únii umožniť, aby vyšla z krízy silnejšia a aby nasmerovala svoje hospodárstvo k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu. Päť hlavných cieľov uvedených v rámci príslušných usmernení predstavuje spoločné ciele, ktorými sa riadia opatrenia členských štátov a Únie, pričom sa berie do úvahy relatívna východisková situácia a vnútroštátne okolnosti členských štátov. Členské štáty by mali vyvinúť maximálne úsilie na splnenie národných cieľov a na odstránenie prekážok rastu.

               (7)

               Členské štáty by v rámci komplexných stratégií ukončenia angažovanosti v súvislosti s hospodárskou krízou mali uskutočniť ambiciózne programy reforiem na zaistenie makroekonomickej stability a udržateľnosti verejných financií, zlepšenie konkurencieschopnosti, zníženie makroekonomických nerovnováh a zlepšenie výkonnosti trhu práce. Dočasné opatrenia zavedené v reakcii na krízu by sa mali ukončiť koordinovaným a náležitým spôsobom, keď bude hospodárske oživenie isté. Ukončenie fiškálnych stimulov by sa malo uskutočniť a koordinovať v rámci Paktu stability a rastu.

               (8)

               V rámci stratégie Európa 2020 by členské štáty a Únia mali uskutočniť reformy zamerané na „inteligentný rast“, t. j. rast založený na znalostiach a inovácii. Reformy by sa mali sústrediť na zlepšenie kvality vzdelávania, zabezpečenie jeho dostupnosti pre všetkých, posilnenie výskumu a výkonnosti v oblasti podnikania, ako aj na ďalšie zlepšenie regulačného rámca, s cieľom podporiť šírenie inovácií a znalostí v celej Únii. Mali by podporovať podnikanie a pomáhať pri premene tvorivých nápadov na inovatívne produkty, služby a postupy, ktoré môžu byť zdrojom rastu, kvalitných pracovných miest, územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti a prispieť k efektívnejšiemu riešeniu európskych a celosvetových spoločenských výziev. V tejto súvislosti má zásadný význam maximálne využitie informačných a komunikačných technológií.

               (9)

               Politiky Únie a členských štátov by sa aj prostredníctvom programov reforiem mali zamerať na „udržateľný rast“. Udržateľný rast znamená oddelenie hospodárskeho rastu od využívania zdrojov, budovanie udržateľného a konkurencieschopného hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a energiu, spravodlivé rozdelenie nákladov a prínosov a využívanie vedúceho postavenia Európy v rámci snáh o vyvinutie nových postupov a technológií vrátane ekologických technológií. Členské štáty a Únia by mali vykonať potrebné reformy zamerané na zníženie emisií skleníkových plynov a efektívne využívanie zdrojov, ktoré zároveň pomôžu predchádzať poškodzovaniu životného prostredia a strate biodiverzity. Mali by tiež zlepšiť podnikateľské prostredie, stimulovať tvorbu „zelených“ pracovných miest a pomôcť podnikom modernizovať svoju priemyselnú základňu.

               (10)

               Politiky Únie a programy reforiem členských štátov by sa takisto mali zamerať na „inkluzívny rast“. Inkluzívny rast znamená vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny, a tak sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva. Reformy členských štátov by preto mali zabezpečiť prístup a možnosti pre všetkých počas celého života, a tak prispieť k znižovaniu chudoby a sociálneho vylúčenia prostredníctvom odstránenia prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce, a to najmä v prípade žien, starších pracovníkov, mladých ľudí, osôb so zdravotným postihnutím a legálnych migrantov.
               Vo všetkých uvedených politikách by malo zohľadniť rodové hľadisko. Malo by sa tiež zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny. Ústrednými prvkami programov reforiem členských štátov by preto malo byť zaistenie účinného fungovania trhov práce prostredníctvom investovania do úspešných prechodov, rozvoj vhodných zručností, zvyšovanie kvality pracovných miest a boj proti segmentácii, štrukturálnej nezamestnanosti a nečinnosti pri súčasnom zabezpečení primeranej a udržateľnej sociálnej ochrany a aktívneho začlenenia v záujme znižovania chudoby, pričom by sa zároveň zachovala dohodnutá fiškálna konsolidácia.

               (11)

               Členské štáty a Únia by mali pokračovať v úsilí ďalej zlepšovať svoj regulačný rámec, najmä pre európske podniky, a naďalej toto úsilie zintenzívňovať, čo predstavuje kľúčový prvok. Členské štáty a Únia by posilnením svojich inteligentných regulačných nástrojov mali zaručiť, že právne predpisy sú dobre navrhnuté a primerané, že sa pravidelne preskúmavajú a že nespôsobujú neprimerané zaťaženie. Prioritou ostáva dosiahnutie cieľov spočívajúcich v obmedzení administratívneho zaťaženia.

               (12)

               Štrukturálne reformy Únie a členských štátov môžu účinne prispieť k rastu a tvorbe pracovných miest, ak posilnia konkurencieschopnosť Únie v rámci svetového hospodárstva, vytvoria nové príležitosti pre európskych vývozcov a poskytnú konkurenčný prístup k dôležitým dovozom. Pri reformách by sa preto mal zohľadňovať vplyv na vonkajšiu konkurencieschopnosť, aby sa podporil rast Európy a jej účasť na otvorených a spravodlivých trhoch na celom svete.

               (13)

               Stratégia Európa 2020 sa musí opierať o integrovaný súbor európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali vykonávať v plnom rozsahu a podobným tempom, aby sa dosiahol pozitívny účinok presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem a jednotnejší príspevok európskych politík k dosahovaniu cieľov stratégie, zohľadňujúcich vnútroštátne východiskové pozície.

               (14)

               Tieto usmernenia sú síce určené členským štátom a Európskej únii, stratégia Európa 2020 by sa mala vykonávať v partnerstve so všetkými celoštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti, ktorí prispejú k vypracovaniu národných programov reforiem, k ich vykonávaniu a k celkovej komunikácii v súvislosti so stratégiou.

               (15)

               Stratégia Európa 2020 je založená na menšom súbore usmernení, ktoré nahrádzajú predchádzajúci súbor 24 usmernení a ktoré koherentným spôsobom riešia otázky zamestnanosti a hlavné otázky hospodárskej politiky. Hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie, ktoré sú pripojené k tomuto odporúčaniu, sú neoddeliteľne spojené s príslušnými usmerneniami pre politiky zamestnanosti. Spolu tvoria Integrované usmernenia stratégie Európa 2020.

               (16)

               Tieto nové integrované usmernenia sú v súlade so závermi Európskej rady. Poskytujú členským štátom presné smerovanie, pokiaľ ide o vymedzenie národných programov reforiem a uskutočnenie reforiem, a to s ohľadom na ich vzájomnú závislosť a v súlade s Paktom stability a rastu. Usmernenia budú základom všetky špecifické odporúčania, ktoré môže Rada adresovať jednotlivým členským štátom, alebo – v prípade hlavných smerov hospodárskych politík – pre akékoľvek napomenutia, ktoré môže vydať Komisia v prípade, keď sú opatrenia prijaté na základe príslušných špecifických odporúčaní pre danú krajinu nedostatočné.

               (17)

               Tieto usmernenia by mali zostať nezmenené až do roku 2014, aby sa bolo možné sústrediť na ich vykonávanie,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty a v náležitých prípadoch Európska únia by mali vo svojich hospodárskych politikách zohľadniť usmernenia stanovené v prílohe.

               2.

               Členské štáty by mali vypracovať národné programy reforiem v súlade s cieľmi stanovenými v Integrovaných usmerneniach stratégie Európa 2020.

      V Bruseli 13. júla 2010

            Za Radu

            predseda

         D. REYNDERS

      (1)  KOM(2005) 141.

      (2)  KOM(2007) 803.

      (3)  KOM(2009) 615, 19.11.2009.

      (4)  KOM(2010) 2020, 3.3.2010.

      PRÍLOHA

         Hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie

      Usmernenie 1:   Zabezpečenie kvality a udržateľnosti verejných financií
      Členské štáty by mali rázne realizovať stratégie rozpočtovej konsolidácie v rámci Paktu stability a rastu a najmä odporúčania, ktoré im boli adresované v rámci postupu pri nadmernom deficite a/alebo v memorandách o porozumení v prípade podpory platobnej bilancie. Členské štáty by mali najmä dosiahnuť konsolidáciu v súlade s odporúčaniami Rady a splniť svoje strednodobé ciele v súlade s Paktom stability a rastu. Bez toho, aby bol dotknutý právny rámec Paktu stability a rastu, uvedené ciele pre väčšinu členských štátov znamenajú dosiahnutie konsolidácie, ktorá výrazne presahuje referenčnú hodnotu 0,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) ročne v štrukturálnom vyjadrení, a to až dovtedy, kým pomery dlhu k HDP nenadobudnú tendenciu nepretržitého klesania. Fiškálna konsolidácia by sa mala začať najneskôr v roku 2011, prípadne v tých členských štátoch, v ktorých to hospodárska situácia umožní, aj skôr za predpokladu, že z prognóz Komisie bude naďalej vyplývať, že oživenie sa posilňuje a stáva sa samoudržateľným.
      Pri vypracúvaní a vykonávaní stratégií rozpočtovej konsolidácie by sa členské štáty mali zamerať na obmedzenie výdavkov a uprednostniť výdavkové položky podporujúce rast v oblastiach, akými sú vzdelávanie, zručnosti a zamestnateľnosť, výskum, vývoj a inovácie a investície do sietí, ktoré by mali kladný vplyv na produktivitu, napríklad do vysokorýchlostného internetu a prepojení energetických a dopravných systémov a infraštruktúry. Ak bude potrebné zvýšiť dane, mali by sa súčasne tam, kde je to možné, prijať opatrenia na zmenu daňových systémov tak, aby boli priaznivejšie pre zamestnanosť, životné prostredie a rast, a to napríklad presunutím daňového zaťaženia smerom k činnostiam poškodzujúcim životné prostredie. Daňové systémy a systémy dávok by mali poskytovať lepšie stimuly zvyšujúce finančnú atraktivitu práce.
      Okrem toho by členské štáty mali posilniť vnútroštátne rozpočtové rámce, zvýšiť kvalitu verejných výdavkov a zlepšiť udržateľnosť verejných financií tým, že sa budú usilovať najmä o dôsledné znižovanie dlhu, reformy verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako sú napríklad dôchodky a výdavky na zdravotnú starostlivosť, a uplatňovanie politík prispievajúcich k rastu zamestnanosti a zvyšovaniu skutočného veku odchodu do dôchodku s cieľom zaistiť, aby boli verejné výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva a sociálne systémy finančne udržateľné.
      Rozpočtová efektivita a kvalita verejných financií sú dôležité aj na úrovni Únie.
      Usmernenie 2:   Riešenie makroekonomických nerovnováh
      Členské štáty by mali zabrániť vzniku neudržateľných makroekonomických nerovnováh, ktoré vznikajú najmä v dôsledku vývoja na bežných účtoch, vývoja na kapitálových trhoch a vývoja bilancií domácností a podnikového sektora. Členské štáty s veľkou nerovnováhou bežného účtu, ktorá je dôsledkom dlhodobej straty konkurencieschopnosti alebo má iné príčiny, by sa mali zamerať na riešenie základných príčin, a to napríklad prostredníctvom krokov v oblasti fiškálnej politiky, vývoja miezd, štrukturálnych reforiem na trhoch s výrobkami a finančnými službami (vrátane krokov v oblasti toku kapitálu, ktorý zvyšuje produktivitu), v oblasti pracovných trhov v súlade s usmerneniami pre zamestnanosť alebo v akejkoľvek inej príslušnej oblasti politiky. V tejto súvislosti by členské štáty mali podporovať vhodné rámcové podmienky pre systémy vyjednávania o mzdách a vývoj nákladov práce, ktoré sú v súlade s cenovou stabilitou, trendmi v oblasti produktivity v strednodobom horizonte a potrebou zníženia makroekonomických nerovnováh. Prípadné vhodné stanovenie miezd vo verejnom sektore by sa malo považovať za dôležitý signál pre vykonanie úprav miezd v súkromnom sektore, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť konkurencieschopnosť. Rámce pre stanovenie miezd vrátane minimálnej mzdy by mali umožniť taký spôsob tvorby miezd, ktorý zohľadňuje rozdiely v kvalifikácii pracovnej sily a v podmienkach na miestnom trhu práce a ktorý reaguje na veľké rozdiely v hospodárskej výkonnosti jednotlivých regiónov, odvetví a obchodných spoločností v rámci jednej krajiny. V tomto kontexte musia zohrávať dôležitú úlohu sociálni partneri. Členské štáty s veľkými prebytkami na bežnom účte by sa mali snažiť prijať opatrenia zamerané na vykonávanie štrukturálnych reforiem, ktoré napomáhajú posilňovanie potenciálneho rastu, čím podporujú aj domáci dopyt. Riešenie makroekonomických nerovnováh, a to aj medzi členskými štátmi, by tiež pomohlo dosiahnuť hospodársku súdržnosť.
      Usmernenie 3:   Znižovanie nerovnováh v eurozóne
      Členské štáty, ktorých menou je euro, by mali považovať veľké a pretrvávajúce rozdiely, čo sa týka stavu bežných účtov a iných makroekonomických nerovnováh, za vec spoločného záujmu a v prípade potreby by mali prijať naliehavé opatrenia na ich zníženie. Opatrenia je potrebné prijať vo všetkých členských štátoch eurozóny, avšak charakter, dôležitosť a naliehavosť politických výziev sa výrazne od krajiny ku krajine líšia. Vzhľadom na slabé miesta a rozsah požadovaných úprav je potreba politických opatrení obzvlášť naliehavá v členských štátoch, ktoré trvalo vykazujú veľké deficity bežného účtu a veľkú stratu konkurencieschopnosti. Tieto štáty by mali dosiahnuť výrazné a trvalé zníženie deficitu bežného účtu. Mali by sa tiež usilovať o zníženie jednotkových nákladov práce, a to pri zohľadnení vývoja produktivity na regionálnej úrovni, odvetvovej úrovni a na úrovni obchodných spoločností, a o zvýšenie konkurencie na trhoch s výrobkami. Členské štáty eurozóny s veľkým prebytkom bežného účtu by mali prijať opatrenia zamerané na vykonávanie štrukturálnych reforiem, ktoré napomáhajú posilňovanie potenciálneho rastu, čím podporujú aj domáci dopyt. Podobne by členské štáty eurozóny mali konať aj v prípade akýchkoľvek ďalších makroekonomických nerovnováh, ako sú napríklad nadmerná kumulácia súkromného dlhu a rozdiely v oblasti inflácie. Mali by sa odstrániť inštitucionálne prekážky, ktoré bránia tomu, aby sa ceny a mzdy pružne prispôsobovali podmienkam trhu. Makroekonomické nerovnováhy by sa mali podrobne monitorovať v rámci euroskupiny, ktorá by mala v prípade potreby navrhnúť nápravné opatrenia.
      Usmernenie 4:   Optimalizácia podpory výskumu a vývoja a inovácie, posilnenie vedomostného trojuholníka a uvoľnenie potenciálu digitálneho hospodárstva
      Členské štáty by mali vykonať revíziu svojich vnútroštátnych (a regionálnych) systémov v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, pričom by mali zabezpečiť účinné a primerané rámcové podmienky pre verejné investície v rámci stratégií rozpočtovej konsolidácie podľa Paktu stability a rastu (usmernenie 1) a zaistiť, aby tieto systémy prispievali k vyššiemu rastu a v prípade potreby zároveň k riešeniu hlavných spoločenských problémov (vrátane energetiky, efektívneho využívania zdrojov, zmeny klímy, biodiverzity, sociálnej a územnej súdržnosti, starnutia, zdravia a bezpečnosti), a to spôsobom, ktorý je nákladovo efektívny. Konkrétne by mali verejné investície slúžiť tomu, aby sa zvýšilo súkromné financovanie výskumu a vývoja. Reformy by mali pomáhať rozvoju excelentnosti a inteligentnej špecializácie, podporovať vedeckú integritu, posilniť spoluprácu medzi univerzitami, výskumnými ústavmi, verejnými a súkromnými aktérmi a aktérmi z tretieho sektora, a to na domácej aj medzinárodnej úrovni, a zabezpečiť rozvoj infraštruktúry a sietí, ktoré umožnia šírenie znalostí. Malo by sa zlepšiť riadenie výskumných inštitúcií, aby vnútroštátne výskumné systémy fungovali nákladovo efektívnejšie a produktívnejšie. Na tento účel by sa mal modernizovať univerzitný výskum, mali by sa vytvoriť a sprístupniť infraštruktúry svetovej úrovne a mali by sa podporovať atraktívne možnosti na rozvoj kariéry a mobilita výskumných pracovníkov a študentov. Mechanizmy financovania a verejného obstarávania by sa mali upraviť a zjednodušiť, čo by v prípade potreby pomohlo uľahčiť cezhraničnú spoluprácu, šírenie znalostí a súťaž na základe schopností, pričom by sa vychádzalo zo synergií a získavala by sa väčšia hodnota.
      Politiky členských štátov v oblasti výskumu, vývoja a inovácie by mali priamo reagovať na vnútroštátne príležitosti a výzvy a mali by prihliadať ku kontextu Únie s cieľom vytvoriť viac príležitostí na spojenie verejných a súkromných zdrojov v oblastiach, v ktorých Únia môže priniesť pridanú hodnotu, aby bolo možné využiť synergie s fondmi Únie, a tak dosiahnuť dostatočné úspory z rozsahu a vyhnúť sa fragmentácii. Členské štáty a Únia by mali začleniť inováciu do všetkých príslušných politík a podporovať inováciu v širšom zmysle (vrátane netechnologickej inovácie). S cieľom podporiť súkromné investície do výskumu a inovácie by členské štáty a Európska únia mali zlepšiť rámcové podmienky, najmä pokiaľ ide o podnikateľské prostredie, konkurenčné a otvorené trhy a veľký hospodársky potenciál kultúrnych a tvorivých odvetví, a kombinovať náležitým spôsobom nákladovo efektívne fiškálne stimuly, a to v závislosti od priestoru, ktorý má každý členský štát na vlastné opatrenia v oblasti fiškálnej politiky, a iné finančné nástroje s opatreniami na uľahčenie prístupu k súkromnému financovaniu (vrátane rizikového kapitálu) a na zjednodušenie tohto prístupu pre malé a stredné podniky, zvýšiť dopyt, a to najmä v oblasti ekologickej inovácie (v prípade potreby prostredníctvom zeleného verejného obstarávania a interoperabilných noriem), podporovať trhy a právne úpravy, ktoré vytvárajú vhodné podmienky pre inováciu, a zaistiť efektívnu, prístupnú a účinnú ochranu a správu duševného vlastníctva. Všetky tri strany daného trojuholníka (vzdelávanie, výskum a inovácie) by sa mali vzájomne podporovať a ovplyvňovať. V súlade s usmerneniami 8 a 9 by členské štáty mali ľuďom umožniť získať širokú škálu zručností potrebných na účely inovácie vo všetkých jej formách vrátane ekologických inovácií a mali by sa usilovať zaistiť dostatočný počet absolventov vedeckých, matematických a technologických odborov.
      Členské štáty a Únia by mali vytvoriť vhodné rámcové podmienky pre rýchly rozvoj jednotného digitálneho trhu, ktorý ponúka široko prístupný obsah a služby on-line. Členské štáty by mali presadzovať zavádzanie a využívanie vysokorýchlostného internetu ako základného prostriedku umožňujúceho prístup k znalostiam a účasť na ich vytváraní. Verejné financovanie by malo byť nákladovo efektívne a malo by sa zamerať na riešenie tých oblastí, kde trh zlyháva. Politiky by mali rešpektovať zásadu technologickej neutrality. Členské štáty by sa mali usilovať znížiť náklady na budovanie sietí, najmä zlepšovaním koordinácie verejných prác. Členské štáty a EÚ by mali podporovať zavádzanie a používanie moderných služieb prístupných on-line, a to aj prostredníctvom ďalšieho rozvoja elektronickej štátnej správy, elektronického podpisu, elektronickej totožnosti a elektronických platieb, podporovať aktívnu účasť v digitálnej spoločnosti, najmä podporou prístupu ku kultúrnemu obsahu a službám aj prostredníctvom mediálnej a digitálnej gramotnosti, a prispievať k vytvoreniu atmosféry bezpečnosti a dôvery.

         Hlavným cieľom Európskej únie, na základe ktorého členské štáty stanovia svoje národné ciele, je zlepšiť podmienky pre výskum a vývoj, najmä v záujme zvýšenia kombinovaných verejných a súkromných investícií v tomto odvetví do roku 2020 na úroveň 3 % HDP. Komisia vytvorí ukazovateľ, v ktorom sa odzrkadlí intenzita výskumu, vývoja a inovácií.

      Usmernenie 5:   Zlepšovanie efektívnosti využívania zdrojov a znižovanie emisií skleníkových plynov
      Členské štáty a Únia by mali prijať opatrenia na podporu oddelenia hospodárskeho rastu od využívania zdrojov, premeniť environmentálne výzvy na potenciálne zdroje rastu a efektívnejšie využívať svoje prírodné zdroje, čo by tiež pomohlo predchádzať zhoršovaniu stavu životného prostredia a zachovať biodiverzitu. Mali by vykonať potrebné štrukturálne reformy, aby mohli uspieť vo vytváraní nových obchodných príležitostí a pracovných miest v globálnych podmienkach charakteristických čoraz väčšími obmedzeniami týkajúcimi sa emisií uhlíka a dostupnosti zdrojov. Únia a členské štáty by mali vynaložiť ďalšie úsilie na urýchlenie vytvorenia integrovaného a plne funkčného vnútorného trhu s energiami, aby sa zabezpečili dodávky plynu a elektrickej energie bez akýchkoľvek obmedzení. Na účely zníženia emisií a zlepšenia energetickej efektívnosti by členské štáty mali vo veľkej miere využiť trhové nástroje, ktorými by sa podporila zásada internalizácie externých nákladov vrátane zdanenia a ostatné účinné podporné nástroje na zníženie emisií a lepšie prispôsobenie sa zmene klímy, podporu trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti a efektívne využívanie zdrojov spôsobom, ktorý je nákladovo efektívny, stimuláciu využívania energie z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových technológií, ktoré sú odolné voči zmene klímy, a prechod k využívaniu spôsobov dopravy, ktoré sú šetrnejšie k životnému prostrediu a ktoré sú navzájom prepojené, a podporu úspor energie a ekologickej inovácie. Členské štáty by mali postupne prestať poskytovať dotácie na činnosti, ktoré škodia životnému prostrediu, a zaistiť spravodlivé rozdelenie ich nákladov a prínosov.
      Členské štáty a Únia by mali využiť regulačné, mimoregulačné a fiškálne nástroje, napríklad normy energetickej výkonnosti pre výrobky a budovy na úrovni Únie, označovanie výrobkov a „zelené obstarávanie“, na stimulovanie nákladovo efektívnej zmeny modelov spotreby a výroby, podporu recyklácie, uskutočnenie prechodu k efektívnemu využívaniu energií a zdrojov a bezpečnému a trvalo udržateľnému nízkouhlíkovému hospodárstvu a na dosiahnutie pokroku smerom k trvalo udržateľnejšej doprave a bezpečnejšej a ekologickejšej výrobe energie, a to pri maximalizovaní synergií na európskej úrovni v danej súvislosti a pri zohľadnení prínosu trvalo udržateľného poľnohospodárstva. Členské štáty by mali cieľavedome pracovať na vytvorení inteligentnej, modernizovanej a plne prepojenej infraštruktúry v oblasti dopravy a energetiky, využívať informačné a komunikačné technológie v súlade s usmernením 4 s cieľom dosiahnuť zvýšenie produktivity, zaistiť koordinované vykonávanie projektov v oblasti infraštruktúry a podporovať rozvoj otvorených, konkurenčných a integrovaných trhov v rámci sieťových odvetví.

         Hlavným cieľom Európskej únie, na základe ktorého členské štáty stanovia svoje národné ciele, je znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov o 20 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie na našej konečnej spotrebe energie na 20 % a smerovať k tomu, aby sa energetická účinnosť zvýšila o 20 %; v súlade so svojou podmienenou ponukou je Únia odhodlaná prijať rozhodnutie o znížení o 30 % do roku 2020 v porovnaní s úrovňami v roku 1990 v záujme dosiahnutia globálnej a komplexnej dohody na obdobie po roku 2012 a to za predpokladu, že ostatné rozvinuté krajiny sa zaviažu k porovnateľným obmedzeniam emisií a rozvojové krajiny prispejú primerane a v súlade so svojimi povinnosťami a príslušnými kapacitami.

      Usmernenie 6:   Zlepšovanie podnikateľského a spotrebiteľského prostredia a modernizácia a vývoj priemyselnej základne v záujme zabezpečenia plného fungovania vnútorného trhu
      Členské štáty by mali zabezpečiť, aby trhy fungovali v prospech občanov, spotrebiteľov a podnikov. Členské štáty a Únia by mali zároveň so zabezpečovaním ochrany spotrebiteľov vytvoriť predvídateľné rámcové podmienky a zaistiť dobre fungujúce, otvorené a konkurenčné trhy tovarov a služieb. Konkrétne, tieto opatrenia by sa mali zamerať na prehĺbenie jednotného trhu a regulačného systému, najmä vo finančnom sektore, ako aj na podporu rovnakých podmienok pôsobenia na finančných trhoch na globálnej úrovni, na účinné vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu a pravidiel hospodárskej súťaže a na rozvíjanie potrebnej fyzickej infraštruktúry, a to tiež v záujme zmenšovania regionálnych rozdielov.
      Ďalej by sa mal rozvíjať vonkajší rozmer vnútorného trhu, a to na účely posilnenia obchodu a zvýšenia investícií. V kontexte jednotného trhu sa musí venovať náležitá pozornosť tomu, aby sa rešpektovalo náležité poskytovanie služieb všeobecného záujmu. Členské štáty by mali pokračovať v zlepšovaní podnikateľského prostredia prostredníctvom modernizácie verejnej správy, zlepšovania správy a riadenia spoločností, odstraňovania zostávajúcich prekážok na vnútornom trhu a neúmerného administratívneho zaťaženia a predchádzania neprimeranému novému zaťaženiu, a to uplatňovaním inteligentných regulačných nástrojov vrátane rozvoja ďalších interoperabilných služieb elektronickej štátnej správy, odstraňovania daňových prekážok, podporovania malých a stredných podnikov a zlepšovania ich prístupu k jednotnému trhu v súlade s iniciatívou Small Business Act pre Európu a zásadou „najskôr myslieť na malých“, zabezpečenia stability a integrácie trhov s finančnými službami, uľahčovania prístupu k financovaniu, zlepšovania podmienok pre podporu prístupu k právam duševného vlastníctva a ich ochranu, podporovania internacionalizácie malých a stredných podnikov a podpory podnikania vrátane podnikania žien. Verejné obstarávanie by malo podporovať inovácie, najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom a podporovať prechod k hospodárstvu, ktoré efektívne využíva zdroje a energie (v súlade s usmernením 5), pričom by zároveň malo rešpektovať zásady otvorenosti trhov, transparentnosti a účinnej hospodárskej súťaže.
      Členské štáty by mali podporovať modernú, inovatívnu, diverzifikovanú a konkurencieschopnú nízkouhlíkovú priemyselnú základňu, ktorá efektívne využíva zdroje a energiu, a to čiastočne aj uľahčovaním potrebnej reštrukturalizácie spôsobom, ktorý je nákladovo efektívny a v plnom súlade s pravidlami hospodárskej súťaže Únie a ostatnými relevantnými pravidlami. V tejto súvislosti by si členské štáty mali opätovne určiť priority v súvislosti s fondmi Únie. Členské štáty by mali úzko spolupracovať s predstaviteľmi priemyslu a ďalšími zainteresovanými stranami, aby tak prispeli k vedúcemu postaveniu a konkurencieschopnosti Únie v kontexte celosvetového udržateľného a inkluzívneho rozvoja, a to najmä prostredníctvom podporovania sociálnej zodpovednosti podnikov, odhaľovania problémových oblastí a umožňovania zmien.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  2. septembra 2013 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de España (ECB/2013/32)

text:
               13.9.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 264/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 2. septembra 2013
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de España
   (ECB/2013/32)
   2013/C 264/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banco de España sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2012. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2013.

               (3)

               Banco de España si za svojho externého audítora na finančné roky 2013 až 2017 vybrala spoločnosť KPMG Auditores, S.L.,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG Auditores, S.L. vymenovaná za externého audítora Banco de España na finančné roky 2013 až 2017.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 2. septembra 2013

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: 2014/180/EÚ: Odporúčanie Komisie z  27. marca 2014 o druhom koordinovanom pláne kontroly s cieľom určiť rozšírenie podvodných praktík pri predaji určitých potravín  Text s významom pre EHP

text:
               29.3.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 95/64

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 27. marca 2014
   o druhom koordinovanom pláne kontroly s cieľom určiť rozšírenie podvodných praktík pri predaji určitých potravín
   (Text s významom pre EHP)
   (2014/180/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (1), a najmä na jeho článok 53,
   keďže:

               (1)

               Článkom 53 nariadenia (ES) č. 882/2004 sa Komisia splnomocňuje odporučiť koordinované plány kontroly, ktoré sa organizujú ad hoc, ak sa to považuje za potrebné, najmä s ohľadom na určenie rozšírenia ohrozenia krmív, potravín a zvierat.

               (2)

               Smernicou 2000/13/ES Európskeho parlamentu a Rady (2) sa stanovujú pravidlá Únie na označovanie potravín uplatniteľné na všetky potraviny.

               (3)

               Podľa smernice 2000/13/ES by použité označenie a metódy nemali uviesť spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o vlastnosti potravín vrátane ich skutočnej povahy a identity. Okrem toho v prípade, že neexistujú osobitné predpisy Únie ani osobitné vnútroštátne predpisy, platí, že názvom, pod ktorým sa potravina predáva, by mal byť názov vžitý v členskom štáte, v ktorom sa potravina predáva, alebo opis potraviny, ktorý musí byť dostatočne presný, aby kupujúcemu umožnil poznať skutočnú povahu potraviny.

               (4)

               Všetky zložky sa musia uviesť na etikete predbalených potravín určených pre konečného spotrebiteľa alebo do zariadení spoločného stravovania. Najmä v prípade potravín, ktoré ako zložku obsahujú mäso a ktoré sú určené pre konečného spotrebiteľa alebo do zariadení spoločného stravovania, sa musí priamo na obale alebo na etikete pripevnenej na obale uviesť tiež druh zvieraťa, z ktorého mäso pochádza. Ak je určitá zložka uvedená v názve potraviny, musí byť v zozname zložiek uvedené aj jej množstvo vyjadrené v percentách, aby sa predišlo uvedeniu spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o identitu a zloženie potraviny.

               (5)

               V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (3) sa stanovujú ďalšie požiadavky na označovanie, ktoré sa vzťahujú na osobitné potraviny živočíšneho pôvodu. Najmä sa v ňom stanovuje, že na baleniach určených na predaj konečnému spotrebiteľovi, ktoré obsahujú mleté mäso, okrem iného z nepárnokopytníkov, sa musí uviesť, že také výrobky by sa mali pred spotrebou tepelne upraviť, ak to vyžadujú vnútroštátne predpisy členského štátu, na území ktorého sa výrobok uvádza na trh, a v takom rozsahu, v akom to tieto predpisy vyžadujú.

               (6)

               V nadväznosti na úradné kontroly vykonávané od decembra 2012 v niekoľkých členských štátoch bola Komisia informovaná o tom, že niektoré predbalené výrobky obsahujú konské mäso, ktoré nie je uvedené v zozname zložiek priamo na obale alebo na etikete k nemu pripevnenej. Namiesto toho sa v názve niektorých týchto potravín a/alebo v priloženom zozname zložiek klamlivo uvádzala len prítomnosť hovädzieho mäsa.

               (7)

               V súlade s článkom 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4) musia prevádzkovatelia potravinárskych a krmivárskych podnikov vo všetkých stupňoch výroby, spracúvania a distribúcie v podnikoch, ktoré riadia, zabezpečiť, aby potraviny alebo krmivá spĺňali požiadavky potravinového práva, ktoré sa týkajú ich činností a musia overovať, či sa také požiadavky plnia.

               (8)

               V odporúčaní Komisie 2013/99/EÚ (5) sa členským štátom odporúča vykonávať počas jedného mesiaca koordinovaný plán kontroly s cieľom stanoviť mieru rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín. Tento odporúčaný koordinovaný plán kontroly pozostáva z dvoch opatrení. Prvé opatrenie spočíva v primeraných kontrolách vykonávaných na maloobchodnej úrovni a v iných zariadeniach s cieľom určiť, či predbalené a nepredbalené potravinárske výrobky obsahujú konské mäso, ktoré nie je riadne označené na obale, alebo v prípade nepredbalených potravín nie sú informácie týkajúce sa jeho prítomnosti dostupné spotrebiteľom alebo zariadeniam spoločného stravovania. Druhé opatrenie spočíva v primeraných kontrolách vykonávaných v zariadeniach, v ktorých sa manipuluje s konským mäsom určeným na ľudskú spotrebu vrátane potravín s pôvodom v tretích krajinách, na účely zisťovania rezíduí fenylbutazónu.

               (9)

               Výsledky koordinovaného plánu kontroly potvrdili opakované nedodržiavanie právnych predpisov, ktoré sa vzťahujú na označovanie mäsových výrobkov vo väčšine členských štátov. Je preto potrebné nadviazať na tento koordinovaný plán kontroly druhým kolom kontrol na maloobchodnej úrovni a v iných zariadeniach s cieľom určiť, či sa aj naďalej vyskytujú postupy zistené počas prvého koordinovaného plánu kontroly.

               (10)

               Na druhej strane sa úradnými kontrolami vykonávanými na overenie prítomnosti rezíduí fenylbutazónu nezistili žiadne rozsiahle opakované nedodržiavanie predpisov; odporúčať druhý súbor koordinovaných kontrol v tejto záležitosti sa preto v tejto fáze nepovažuje za potrebné.

               (11)

               Počas prvého koordinovaného plánu kontroly poskytovalo referenčné laboratórium Európskej únie pre živočíšne proteíny v krmivách poradenstvo týkajúce sa používania metód na zistenie prítomnosti bielkovín nedeklarovaného druhu zvierat vo vzorkách. Pre túto analýzu ešte stále neexistuje validovaná metóda, ale po konzultácii s odborníkmi vyššie uvedené laboratórium aktualizovalo informácie týkajúce sa používania harmonizovaného protokolu a sprístupnilo ich na svojej webovej stránke.

               (12)

               Členské štáty by mali v stanovenej lehote a v harmonizovanom formáte oznamovať Komisii použité metódy, výsledky kontrol a opatrenia prijaté v prípade pozitívnych nálezov.

               (13)

               Po porade so Stálym výborom pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali koordinovaný plán kontroly realizovať počas obdobia 4 po sebe nasledujúcich týždňov v časovom rámci od 21. apríla do 16. júna 2014 v súlade s prílohou I k tomuto odporúčaniu.

               2.

               Členské štáty by mali o výsledkoch úradných kontrol vykonaných v súlade s bodom 1 a o všetkých relevantných opatreniach na presadzovanie právnych predpisov podať správu do 22. júla 2014 vo formáte uvedenom v prílohe II k tomuto odporúčaniu.

      V Bruseli 27. marca 2014

            Za Komisiu

         Tonio BORG

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (Ú. v. ES L 109, 6.5.2000, s. 29).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES. L 31, 1.2.2002, s. 1).

      (5)  Odporúčanie Komisie 2013/99/ES z 19. februára 2013 o koordinovanom pláne kontroly s cieľom určiť rozšírenie podvodných praktík pri predaji určitých potravín (Ú. v. EÚ L 48, 21.2.2013, s. 28).

      PRÍLOHA I

         Druhý koordinovaný plán kontroly s cieľom určiť rozšírenie podvodných praktík pri predaji určitých potravín

      ROZSAH KOORDINOVANÉHO PLÁNU KONTROLY A OPATRENIA V RÁMCI NEHO
      A.   Rozsah výrobkov

                  1.

                  Potraviny predávané a/alebo označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso ako dominantnú mäsovú zložku (napr. mleté mäso, mäsové výrobky a mäsové prípravky) patriace do týchto dvoch kategórií:

                              a)

                              predbalené potraviny určené pre konečného spotrebiteľa alebo zariadenia spoločného stravovania, ktoré sú označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso ako dominantnú zložku;

                              b)

                              potraviny ponúkané na predaj konečnému spotrebiteľovi alebo zariadeniu spoločného stravovania v nepredbalenom stave a potraviny balené v mieste predaja na žiadosť spotrebiteľa alebo v spotrebiteľskom balení na priamy predaj, ktoré sa predávajú ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso ako dominantnú zložku v mäsitom podiele výrobku.

                  2.

                  Na účely tohto koordinovaného plánu kontroly sa uplatňuje vymedzenie „predbalenej potraviny“ podľa článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2000/13/ES.

                  3.

                  Na účely tohto koordinovaného plánu kontroly sa uplatňujú vymedzenia „mletého mäsa“, „mäsových prípravkov“ a „mäsových výrobkov“ podľa bodov 1.13, 1.15 a 7.1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 853/2004.

            B.   Cieľ
      Príslušné orgány by mali vykonávať úradné kontroly s cieľom zistiť, či výrobky uvedené v písmene A obsahujú konské mäso, ktoré nie je na obale primerane označené, alebo či informácie o jeho prítomnosti v prípade nepredbalených potravín nie sú dané k dispozícii konečným spotrebiteľom alebo zariadeniam spoločného stravovania v súlade s ustanoveniami Únie a prípadne vnútroštátnymi ustanoveniami.
      C.   Miesta odberu vzoriek a postup

                  1.

                  Vzorky by mali byť reprezentatívne pre dotknuté výrobky v danom členskom štáte a pokrývať veľkú škálu výrobkov.

                  2.

                  Odber vzoriek by sa mal vykonávať na maloobchodnej úrovni (napr. v supermarketoch, menších obchodoch, miestnych mäsiarstvach) a možno ho rozšíriť aj na iné zariadenia (napr. chladiarenské sklady).

            D.   Počet vzoriek a podmienky
      V tabuľke sa uvádza prehľad orientačného odporúčaného počtu vzoriek, ktoré treba odobrať v období stanovenom v bode 1 uvedeného odporúčania. Rozdelenie vzoriek podľa členských štátov vychádza z počtu obyvateľstva, pričom minimálny počet je 10 vzoriek dotknutých výrobkov na členský štát za 30 dní.

                  Potraviny predávané ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso

                  Krajina predaja

                  Odporúčaný počet vzoriek

                  Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Poľsko

                  150

                  Rumunsko, Holandsko, Belgicko, Grécko, Portugalsko, Česká republika, Maďarsko, Švédsko, Rakúsko, Bulharsko

                  100

                  Litva, Slovensko, Dánsko, Írsko, Fínsko, Lotyšsko, Chorvátsko

                  50

                  Slovinsko, Estónsko, Cyprus, Luxembursko, Malta

                  10

            E.   Metóda
      Použije sa tento protokol:

                  1.

                  Všetky vzorky by sa mali podrobiť počiatočnému skríningovému testu zameranému na zistenie prítomnosti konského mäsa v mäsitej zložke (ako pomer hmotnostného podielu w/w) na úrovni 0,5 % alebo vyššej. Výber skríningovej metódy je v pôsobnosti členského štátu.

                  2.

                  Iba vzorky s pozitívnym výsledkom skríningového testu podľa odseku 1 by mali byť predmetom potvrdzujúceho testu, ktorý využíva techniku RT-PCR a je zameraný na mitochondrickú DNA, s cieľom zistiť prítomnosť konského mäsa v mäsitej zložke (ako pomer hmotnostného podielu w/w) na úrovni 1 % alebo vyššej. Metóda použitá na potvrdenie musí byť kalibrovaná podľa štandardizovanej kontrolnej vzorky čerstvého mäsa dodanej z referenčného laboratória Európskej únie pre živočíšne bielkoviny v krmivách.

                  3.

                  Všetky potvrdzujúce testy podľa odseku 2 by sa mali v členských štátoch vykonávať v laboratóriu, ktoré na tento účel určil príslušný orgán. Určené laboratórium môže byť v inom členskom štáte, po dohode s príslušným úradom tohto členského štátu. Určené laboratórium by malo byť certifikované minimálne podľa normy ISO 17025 pre porovnateľné testy. Určené laboratórium sa môže podieľať aj na počiatočnom skríningovom kole.
                  Názov a adresa určených laboratórií, ktoré sa zapoja do potvrdzujúcich testov, by sa mali zaslať referenčnému laboratóriu Európskej únie pre živočíšne bielkoviny v krmivách, ktoré tieto informácie zverejní na svojej internetovej stránke.
                  Podrobnejšie pokyny k potvrdzujúcej metóde sú k dispozícii na webovej stránke referenčného laboratória Európskej únie pre živočíšne bielkoviny v krmivách, na adrese http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops

      PRÍLOHA II

         Formát správy o výsledkoch podľa bodu 2

                  Kategória výrobku

                  Počet vzoriek

                  Použitá metóda testovania (typ testu a obchodné meno) v 1. skríningovom kole

                  Počet pozitívnych výsledkov po 1. skríningovom kole (=/> 0,5 %)

                  Metóda testovania v potvrdzujúcom kole

                  Počet pozitívnych výsledkov po 2. kole v určenom laboratóriu (=/> 1 %)

                  Poznámky

                  Celkový počet vzoriek

                  Celkový počet pozitívnych vzoriek po 1. skríningovom kole

                  Celkový počet pozitívnych vzoriek po 2. kole v určenom laboratóriu

         Formát správy o opatreniach na presadzovanie právnych predpisov podľa bodu 2

                  Počet pozitívnych nálezov, v prípade ktorých už boli uložené opatrenia na presadzovanie právnych predpisov

                  Ak je to možné, uveďte podrobnosti týkajúce sa najbežnejších uložených opatrení na presadzovanie právnych predpisov (maximálne v troch zarážkach)

                  Počet pozitívnych nálezov, v prípade ktorých doteraz neboli uložené opatrenia na presadzovanie právnych predpisov

                  Ak je to možné, uveďte podrobnosti týkajúce sa najbežnejších dôvodov neuloženia opatrení na presadzovanie právnych predpisov (maximálne v troch zarážkach)


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/57

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2014
   2014/C 247/11
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štáto (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov rozhodli 29. júna 2012 o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k programu stability Talianska na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Talianska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu (6), čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Taliansko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Taliansko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva, že Taliansko čelí nadmerným makroekonomickým nerovnováham, ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a rázne politické opatrenia. Predovšetkým, neustále vysoká úroveň verejného dlhu spojená so slabou externou konkurencieschopnosťou vzhľadom na pomalý rast produktivity, ktorý je ešte zvýraznený pretrvávajúcim slabým rastom, si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a pozornosť.

               (8)

               Taliansko predložilo 22. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie navrhnutej v programe stability je dosiahnuť strednodobý cieľ vyrovnanej rozpočtovej pozície v štrukturálnom vyjadrení do roku 2016 a zároveň dodržať pravidlo pre dlh v prechodnom období 2013 – 2015. V programe stability sa potvrdzuje strednodobý cieľ vyrovnanej rozpočtovej pozície v štrukturálnom vyjadrení, ktorý odzrkadľuje požiadavky Paktu stability a rastu. (Prepočítaná) štrukturálna úprava plánovaná v programe stability predstavuje 0,2 percentuálneho bodu HDP v roku 2014 a 0,4 percentuálneho bodu v roku 2015. Podľa programu stability tento obmedzený postup úpravy smerom k strednodobému cieľu odôvodňujú vážne hospodárske podmienky a úsilie, ktoré je potrebné na vykonanie ambiciózneho programu štrukturálnych reforiem. Predovšetkým sú plánované viaceré štrukturálne reformy, ktoré by mali mať pozitívny vplyv na potenciálny hospodársky rast a prípadne znížiť pomer verejného dlhu k HDP v nadchádzajúcich rokoch. Štrukturálna úprava plánovaná v programe stability by mala umožniť Taliansku dodržať referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu v prechodnom období rokov 2013 – 2015, čiastočne vďaka ambicióznemu plánu privatizácie, ktorý sa má vykonať v období rokov 2014 – 2017 (a ktorý predstavuje každý rok 0,7 percentuálneho bodu HDP). Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability a ktorý nebol schválený nezávislým orgánom, je mierne optimistický, najmä v neskorších rokoch programu stability.
               Odchýlka od postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je plánovaná v roku 2014. Ak sa táto odchýlka zopakuje nasledujúci rok, mohla by sa považovať za významnú, a to aj na základe referenčnej hodnoty pre výdavky. Okrem toho, dosiahnutie rozpočtových cieľov nie je plne podporené dostatočne podrobnými opatreniami, a to najmä od roku 2015. Prognóza útvarov Komisie z jari 2014 poukazuje na nesúlad s referenčnou hodnotou pre znižovanie dlhu v roku 2014, pretože očakávaná štrukturálna úprava (len 0,1 percentuálneho bodu HDP) nedosahuje požadovanú štrukturálnu úpravu 0,7 percentuálneho bodu HDP. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 je Rada toho názoru, že je potrebné dodatočné úsilie, aj v roku 2014, aby sa dosiahol súlad s požiadavkami Paktu stability a rastu.

               (10)

               Nedávne opatrenia na zníženie zdanenia výrobných faktorov sú do istej miery obmedzené. Existuje preto priestor, pri prísnom dodržaní rozpočtových cieľov, pre ďalší presun daňového zaťaženia na oblasť spotreby, vlastníctva a životného prostredia. Pokiaľ ide o spotrebu, zlepšenie štruktúry daňového systému si veľmi vyžaduje aj revíziu znížených sadzieb DPH a výdavkov na priame dane, pričom treba venovať náležitú pozornosť potrebe znížiť prípadný distribučný vplyv. Pokiaľ ide o vlastníctvo, reforma katastrálnych hodnôt v súlade so súčasnými trhovými hodnotami by umožnila spravodlivejšie periodické zdaňovanie nehnuteľného majetku. Nedávno prijatý vykonávací právny predpis pre daňovú reformu je príležitosťou vykonať takéto potrebné reformy. Vzhľadom na veľkosť tejto výzvy je potrebné doplniť opatrenie týkajúce sa zloženia daňovej štruktúry dodatočnými opatreniami zameranými na zlepšenie daňovej správy a daňovej disciplíny a rozhodnými opatreniami na boj proti daňovým únikom, tieňovému hospodárstvu a nelegálnej práci, ktoré aj naďalej predstavujú záťaž pre verejné financie aj pre daňové zaťaženie daňových poplatníkov, ktorí dodržiavajú príslušné právne predpisy. V tejto súvislosti sa vo vykonávacom právnom predpise pre daňovú reformu predpokladajú viaceré opatrenia na posilnenie daňovej správy – komplexný systém na odhad a monitorovanie daňového rozpätia, zjednodušujúce opatrenia, opatrenia zamerané na zlepšenie vzťahu s daňovými poplatníkmi, opatrenia na zlepšenie vymáhania miestnych daní a posilnenie daňových kontrol. Rozhodnutie zaviesť od roku 2015 formuláre daňových priznaní s niektorými vopred vyplnenými údajmi je ďalším kladným krokom na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov.

               (11)

               Dôkladné a rýchle vykonávanie prijatých opatrení zostáva pre Taliansko hlavnou výzvou a to z pohľadu vyriešenia existujúcich nedostatkov vo vykonávaní aj z pohľadu predchádzania hromadeniu ďalších oneskorení. Jedným z kľúčových nástrojov na zlepšenie výkonnosti Talianska pri vykonávaní a všeobecnejšie na zaistenie plynulejších politických opatrení spočíva v posilnenej koordinácii a účinnejšom prerozdelení právomocí medzi rôzne úrovne správy. To by spätne mohlo byť prínosom pre oblasť hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ, v ktorej boli doteraz prijaté len čiastočné alebo neúplné opatrenia, a to najmä v južných oblastiach. Hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ tiež naďalej trpí nedostatočnými administratívnymi kapacitami a nedostatočnou transparentnosťou, hodnotením a kontrolami kvality. Vyššia efektivita, zameranie na služby a zodpovedajúce zmeny v riadení ľudských zdrojov by takisto mohli byť prínosom pre kvalitu verejnej služby. Korupcia naďalej podstatne ovplyvňuje výrobný systém Talianska a dôveru v politické a inštitucionálne prostredie. Je potrebné vykonať revíziu inštitútu premlčania. Účinný boj proti korupcii si tak isto vyžaduje primerané splnomocnenie Národného protikorupčného úradu pre hodnotenie a transparentnosť verejnej správy. Civilné súdnictvo je stále neefektívne a vplyv prijatých opatrení je potrebné pozorne monitorovať.

               (12)

               Na základe cieleného posúdenia kvality aktív, ktoré bolo vykonané minulý rok pod záštitou Talianskej národnej banky (Bank of Italy), je naďalej dôležité zlepšiť správu aktív so zníženou hodnotou a podporiť ich likvidáciu, aby sa oživila schopnosť bánk rozšíriť ponuku úverov pre reálnu ekonomiku. Pokiaľ ide o prístup k financovaniu, doteraz sa hlavné opatrenia zameriavali na uľahčenie prístupu podnikov k pôžičkám. Rozvoj iných nástrojov financovania ako sú bankové úvery však zostáva, najmä pre malé a stredné podniky, obmedzený. Iniciatívy prijaté v oblasti bankovej správy a riadenia, najmä nové zásady, ktoré nedávno vydala Národná banka Talianska, sú vítané. Ich vplyv bude zároveň závisieť od ich riadneho vykonávania bankami a od ich presadzovania. Najmä podrobné monitorovanie niektorých z najväčších družstevných bánk („banche popolari“) je naďalej potrebné.

               (13)

               Situácia na pracovnom trhu sa v roku 2013 ešte zhoršila – nezamestnanosť v Taliansku stúpla na 12,2 % a nezamestnanosť mladých ľudí dosiahla 40 %. Zabezpečenie riadneho vykonávania a pozorného monitorovania vplyvu prijatých reforiem v oblasti trhu práce a stanovovania miezd je kľúčové, aby sa zaistilo, že sa prejavia očakávané prínosy v podobe zlepšenej flexibility pri odchode z trhu práce, lepšie regulovanej flexibility pri vstupe na trh práce, komplexnejšieho systému dávok v nezamestnanosti a lepšieho zosúladenia miezd s produktivitou. Plány na zlepšenie účinnosti služieb sprostredkovania práce prostredníctvom posilnenia verejných služieb zamestnanosti zaznamenali omeškania a je potrebné urýchliť ich plnenie. Opatrenia zamerané na podporu tvorby pracovných miest v krátkodobom horizonte je potrebné doplniť opatreniami na riešenie segmentácie. Vo všeobecnosti je taliansky pracovný trh naďalej poznačený segmentáciou a nízkou účasťou, ktorá sa týka najmä žien a mladých ľudí. Preto je potrebné rozšíriť doteraz prijaté obmedzené opatrenia, a to aj v súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí. Taliansko čelí klesajúcemu disponibilnému príjmu domácností spojenému so stúpajúcou chudobou a sociálnym vylúčením, čo má dosah najmä na rodiny s deťmi. Sociálne výdavky v Taliansku sú vo veľkej miere naďalej orientované na staršie osoby a len málo zamerané na aktiváciu, čím sa obmedzuje rozsah na riešenie rizika sociálneho vylúčenia a chudoby. Cieľom nedávno zavedenej pilotnej schémy sociálnej pomoci je poskytnúť sociálnu záchrannú sieť. Jej plánované rozšírenie na celú krajinu si bude vyžadovať zlepšenie účinnosti sociálnych výdavkov a služieb v celej krajine.

               (14)

               Úsilie zamerané na zlepšenie výsledkov vo vzdelávaní a posilnenie ľudského kapitálu sú potrebné na všetkých úrovniach vzdelávania, t. j. na úrovni základného, stredoškolského aj vyššieho vzdelávania. Učiteľská profesia je charakteristická jedným kariérnym priebehom a v súčasnosti ponúka obmedzené vyhliadky, pokiaľ ide o profesijný rast. Diverzifikácia kariér učiteľov a lepšie prepojenie ich kariérnej dráhy so zásluhovosťou a výsledkami spolu so všeobecným rozšírením hodnotenia škôl by sa mohli premietnuť do lepších výsledkov škôl. S cieľom zaistiť plynulý prechod medzi vzdelávaním a trhom práce sa ako veľmi dôležité javí posilnenie a rozšírenie praktickej odbornej prípravy, a to prostredníctvom posilneného učenia sa prácou a prostredníctvom odborného vzdelávania a prípravy na sekundárnej aj terciárnej úrovni. Podľa legislatívneho výnosu z roku 2013 o tejto otázke je zásadné zriadiť národný register kvalifikácií s cieľom zaistiť uznávanie zručností v celej krajine. Vychádzajúc z pôvodného opatrenia v tomto smere by lepšie prideľovanie verejných finančných prostriedkov univerzitám a výskumným inštitúciám na základe výsledkov v oblasti výskumu a vyučovania prispelo k zvýšeniu kvality a prípadne k zvýšeniu výskumných a inovačných kapacít, čo je oblasť, v ktorej Taliansko ešte stále zaostáva.

               (15)

               Boli prijaté niektoré kroky, aby sa dosiahlo ústretovejšie prostredie pre podniky a občanov, ich vplyv však rušia omeškania pri ich konečnom schvaľovaní a medzery vo vykonávaní. Stále existuje viacero prekážok, ktoré ovplyvňujú hospodársku súťaž (vyhradené oblasti činnosti, režimy koncesií/povolení atď.) v oblasti odborných služieb, poistenia, distribúcie palív, maloobchodných a poštových služieb. Je potrebné riešiť aj súbor slabých miest, ktoré ovplyvňujú systém verejného obstarávania. Ďalšou prioritou je zintenzívnenie hospodárskej súťaže v oblasti miestnych verejných služieb. Predovšetkým je potrebné vykonať súčasné právne predpisy, v ktorých sa stanovuje, že existujúce zmluvy, ktoré nie sú v súlade s právnymi predpismi EÚ o interných kritériách, sa musia upraviť do 31. decembra 2014.

               (16)

               Problematické miesta infraštruktúry bránia riadnemu fungovaniu trhu s energiou. V doprave si nedostatok intermodálnej infraštruktúry, synergií a prepojenia talianskych prístavov s vnútrozemím vyžadujú osobitnú pozornosť a opatrenia. Pokiaľ ide o širokopásmové pokrytie, v Taliansku je nedostatočne dostupné vo vidieckych oblastiach.

               (17)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 8.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (19)

               Na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 8.

               (20)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Rada na tomto základe pre členské štáty, ktorých menou je euro, vydala odporúčania adresované jednotlivým krajinám, ktorých menou je euro (8). Ako krajina, ktorej menou je euro, by Taliansko malo tiež zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014, a to vzhľadom na vznikajúcu medzeru v súvislosti s požiadavkami Paktu stability a rastu, konkrétne pravidlami znižovania dlhu, na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2014 a zabezpečiť pokrok v dosahovaní strednodobých cieľov. V roku 2015 podstatne posilniť rozpočtovú stratégiu na dodržanie súladu s požiadavkou zníženia dlhu a dosiahnuť tak strednodobé ciele. Následne zabezpečiť, aby dlh verejných financií dostatočne klesal, realizovať ambiciózny plán privatizácie, vykonať fiškálnu úpravu priaznivú pre rast a založenú na oznámených značných úsporách plynúcich z trvalého zlepšenia efektívnosti a kvality verejných výdavkov na všetkých úrovniach správy a zároveň zachovať výdavky podporujúce rast, ako sú výdavky v oblasti výskumu a vývoja, inovácie, vzdelávania a výdavky na hlavné projekty infraštruktúry. Zaručiť nezávislosť a úplné fungovanie rozpočtovej rady hneď, ako to bude možné, avšak najneskôr v septembri 2014, teda včas na posúdenie návrhu rozpočtového plánu na rok 2015.

               2.

               V súlade s rozpočtovými cieľmi viac presunúť daňové zaťaženie z výrobných faktorov na oblasť spotreby, vlastníctva a životného prostredia. Na tento účel vyhodnotiť účinnosť nedávneho zníženia daňovo-odvodového zaťaženia a zabezpečiť jeho financovanie na rok 2015, prehodnotiť rozsah výdavkov na priame dane a rozšíriť daňový základ, predovšetkým v prípade spotreby. Zabezpečiť účinnejšie environmentálne zdaňovanie, a to aj v oblasti spotrebných daní, a odstrániť dotácie škodlivé pre životné prostredie. Do marca 2015 vykonať vykonávací právny predpis pre daňovú reformu aj prostredníctvom prijatia výnosov vedúcich k reforme katastrálneho systému s cieľom zaistiť efektívnosť reformy zdaňovania nehnuteľností. Ešte viac zlepšiť daňovú disciplínu zlepšením predvídateľnosti daňového systému, zjednodušením postupov, zlepšením vymáhania daní a modernizáciou daňovej správy. Pokračovať v boji proti daňovým podvodom a podniknúť dodatočné kroky proti tieňovému hospodárstvu a nelegálnej práci.

               3.

               Ako súčasť širšieho úsilia zlepšiť efektívnosť verejnej správy, objasniť právomoci na všetkých úrovniach verejnej správy. Zaistiť lepšie hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ, a to prijatím rozhodných opatrení na zlepšenie administratívnej kapacity, transparentnosti, hodnotenia a kontroly kvality tak na celoštátnej, ako aj regionálnej úrovni, najmä v južných oblastiach. Ešte viac zlepšiť účinnosť opatrení proti korupcii, aj prostredníctvom revízie inštitútu premlčania do konca roku 2014 a posilnenia právomocí národného protikorupčného úradu. Včas monitorovať vplyv reforiem prijatých na účely zlepšenia efektívnosti civilného súdnictva s cieľom zaistiť ich účinnosť a v prípade potreby prijať doplňujúce opatrenia.

               4.

               Posilniť odolnosť bankového sektora a zaistiť jeho schopnosť spravovať aktíva so zníženou hodnotou a likvidovať ich s cieľom oživiť poskytovanie úverov pre reálnu ekonomiku. Podporovať nebankový prístup podnikov k financiám, najmä pre malé a stredné podniky. Pokračovať v podporovaní a monitorovaní účinných postupov správy a riadenia spoločnosti v celom bankovom sektore s osobitnou pozornosťou venovanou veľkým družstevným bankám („banche popolari“) a úlohe nadácií, s cieľom zlepšiť účinnosť finančného sprostredkovania.

               5.

               Do konca roka 2014 vyhodnotiť vplyv reforiem v oblasti trhu práce a stanovovania miezd na tvorbu pracovných miest, postupy prepúšťania, dualitu pracovného trhu a konkurencieschopnosť v oblasti nákladov a posúdiť potrebu dodatočných opatrení. Pracovať na dosiahnutí komplexnejšej sociálnej ochrany pre nezamestnaných a zároveň obmedziť využívanie schém na náhradu mzdy s cieľom uľahčiť prerozdelenie pracovných síl. Posilniť vzťah medzi aktívnymi a pasívnymi politikami pracovného trhu, počínajúc podrobným plánom opatrení do decembra 2014, a posilňovať koordináciu a výkonnosť verejných služieb zamestnanosti v krajine. Prijať účinné opatrenia na zvýšenie úrovne zamestnanosti žien, a to prostredníctvom prijatia opatrení na zníženie daňových prekážok pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti do marca 2015 a poskytovaním primeraných opatrovateľských služieb. Poskytovať v celej krajine primerané služby neregistrovaným mladým ľuďom a do konca roka 2014 v súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí zaistiť silnejší záväzok súkromného sektora, že bude ponúkať kvalitnú učňovskú prípravu a stáže. Riešiť problematiku ohrozenia chudobou a sociálneho vylúčenia, rozšíriť nový pilotný systém sociálnej pomoci v súlade s rozpočtovými cieľmi, pričom sa zaručí vhodné zacielenie, prísna podmienenosť a územná jednotnosť a posilnenie prepojenia s aktivačnými opatreniami. Zlepšiť účinnosť schém na podporu rodiny a kvalitné služby zvýhodňujúce domácnosti s nízkymi príjmami a s deťmi.

               6.

               Realizovať Národný systém hodnotenia škôl s cieľom zlepšiť výsledky škôl a následne znížiť úrovne predčasného ukončenia školskej dochádzky. Vo vyššom stredoškolskom odbornom vzdelávaní a príprave zvýšiť využívanie učenia sa prácou a posilniť terciálne odborne zamerané vzdelávanie. Vytvoriť národný register kvalifikácií s cieľom zaistiť široké uznávanie zručností. Zabezpečiť, aby sa verejným financovaním lepšie odmeňovala kvalita vyššieho vzdelávania a výskumu.

               7.

               Schváliť pripravované právne predpisy alebo iné rovnocenné opatrenia zamerané na zjednodušenie regulačného rámca pre podniky a občanov a riešiť nedostatky vo vykonávaní existujúcich právnych predpisov. Podporovať otváranie trhu, odstrániť pretrvávajúce prekážky a obmedzenia týkajúce sa hospodárskej súťaže v oblasti odborných a miestnych verejných služieb, poistenia, distribúcie palív, maloobchodných a poštových služieb. Zvýšiť účinnosť verejného obstarávania, najmä zjednodušením postupov vrátane lepšieho využívania elektronického obstarávania, racionalizácie centrálnych obstarávacích subjektov a zaistenia riadneho uplatňovania pravidiel pred zadaním zákazky a po ňom. V oblasti miestnych verejných služieb do decembra 2014 dôkladne vykonať právne predpisy, ktoré stanovujú opravu zmlúv, ktoré nespĺňajú požiadavky o interných kritériách.

               8.

               Do septembra 2014 zaistiť rýchle a úplné sprevádzkovanie úradu dopravy. Schváliť zoznam strategických infraštruktúr v energetickom sektore a zlepšiť správu prístavov a ich spojenia s pevninou.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Zachované na rok 2014 prostredníctvom rozhodnutia Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 42.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s.11).

      (6)  COM(2013) 800 final.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

      (8)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0958

Odporucanie Komisie Rade ktorým sa Komisia oprávňuje k začatiu rokovaní o účasti Spoločenstva na činnostiach medzinárodného dialógu o daniach  /* SEK/2007/0958 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.7.2007SEK(2007) 958 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEktorým sa Komisia oprávňuje k začatiu rokovaní o účasti Spoločenstva na činnostiach medzinárodného dialógu o daniachDÔVODOVÁ SPRÁVAKONTEXT NÁVRHU |110 | Dôvody a ciele návrhu MDD (Medzinárodný dialóg o daniach - International Tax Dialogue - ITD) je v skutočnosti združením OECD, MMF a Svetovej banky. Toto združenie nemá štatút ani právnu subjektivitu a v súčasnosti sa spravuje písomnou dohodou medzi zástupcami všetkých troch účastníckych organizácií. Ciele MDD: - podporovať skutočný dialóg o daniach medzi zúčastnenými organizáciami a vládami, s cieľom poskytnúť všetkým krajinám prvky, ktoré treba zohľadňovať pri diskusiách o daňovej politike a daňovej správe, - určiť a podeliť sa o osvedčené daňové postupy, - koordinovať činnosti, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v daňovej oblasti, aby sa zabránilo ich duplicite, - poskytnúť prvky potrebné na technickú pomoc v daňovej oblasti. Štúdie vypracované MDD sú uverejnené na jeho internetovej stránke (http://www.itdweb.org/Pages/Home.aspx). MDD okrem toho pravidelne organizuje medzinárodné konferencie. MDD je financované najmä z príspevkov zúčastnených organizácií. Rozhodnutie o výške príspevkov každoročne jednomyseľne prijme riadiaca skupina zložená zo zástupcov zúčastnených organizácií. V posledných rozpočtových rokoch predstavovala výška príspevku každej zúčastnenej organizácie približne 100 000 EUR. MDD a organizácie, ktoré sa zúčastňujú na jeho činnostiach, požiadali Komisiu, aby sa stala štvrtou zúčastnenou organizáciou. |120 | Všeobecný kontext Cieľom Komisie je podporovať koordináciu daňových politík a administratívnej spolupráce v daňovej oblasti na svetovej úrovni. So zreteľom na globalizáciu hospodárstva a internacionalizáciu obchodu sa čoraz väčšmi ukazuje, že je nutné zúčastniť sa na dialógu s medzinárodnými organizáciami, s cieľom koordinovať úsilie v tejto oblasti, aby sa zabezpečilo uplatňovanie zásad, akými sú napríklad dobré riadenie a daňová transparentnosť. Komisia sa chce zúčastniť na tomto dialógu za podmienok úplnej transparentnosti voči členským štátom. MDD preto vytvára na svetové fórum na vysokej úrovni, ktoré má byť najdôležitejším fórom na prediskutovanie otázok daňovej politiky a správy daní. Intenzívnejší dialóg medzi daňovými úradmi na svetovej úrovni a užšia spolupráca v osobitných oblastiach by mali byť prostriedkom na dosiahnutie zjednodušenia a modernizácie pravidiel a administratívnych postupov, ktorými sa musia riadiť hospodárske subjekty v Európe v oblasti daní. Aktívna účasť Únie, ktorú na diskusiách v rámci MDD zastupuje Komisia, umožní prerokovať na svetovej úrovni možnosti spolupráce v oblasti celosvetového boja proti cezhraničným daňovým podvodom. Aktívna účasť Únie, ktorú na diskusiách v rámci MDD zastupuje Komisia, umožní urobiť analýzu snáh alebo skúseností tretích krajín v rámci vypracovania návrhov na modernizáciu európskeho systému DPH. |139 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistuje žiadne súčasné ustanovenie. |140 | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Vo svojom oznámení Rade, Európskemu parlamentu a Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Správa v európskom konsenze o rozvojovej politike: k harmonizovanému prístupu v Európskej únii“ Komisia zdôrazňuje nutnosť podporovať dobrú daňovú správu v rozvojových krajinách. Ciele MDD sú v súlade s týmto odporúčaním. MDD dáva vypracovávať štúdie a organizuje konferencie na veľmi rozmanité daňové témy, ktoré sú väčšinou veľmi blízke oblastiam, v ktorých Európska únia aktívne pôsobí. Účasť na činnostiach MDD umožní dosiahnuť súčinnosť. Na dobré fungovanie vnútorného trhu je potrebná koordinácia daňových politík a postupov daňovej správy na medzinárodnej úrovni. Štúdie, ktoré uskutočnil medzinárodný dialóg o daniach pomôžu rozvojovým krajinám pri presadzovaní pravidiel dobrého daňového riadenia v súlade s rozvojovou politikou Spoločenstva, a najmä s odporúčaniami Komisie v jej oznámení Rade, Európskemu parlamentu a Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Správa v európskom konsenze o rozvojovej politike: k harmonizovanému prístupu v Európskej únii“[1]. |KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU |Konzultácie so zainteresovanými stranami |219 | Na prácach MDD sa nezúčastňujú iné strany ako sú členské štáty a medzinárodné organizácie. |Získavanie a využívanie expertízy |229 | Externá expertíza nebola potrebná. |230 | Hodnotenie vplyvu Cieľom bolo podporiť pôsobenie MDD prostredníctvom grantu. Od tohto variantu sa však upustilo, pretože neumožňoval aktívnu účasť na vymedzení cieľov a pracovného programu MDD. Zvolil sa variant uzavretia dohody medzi Úniou a partnerskými organizáciami MDD. Tento variant umožní Komisii byť súčasťou riadiacej skupiny MDD, a teda stanoviť spoločne s jej členmi pracovný program MDD a jeho priority. |PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Opatrením je odporúčanie Komisie Rade, ktorým sa Rada vyzýva, aby Komisii udelila mandát začať rokovania s cieľom podpísať partnerskú dohodu s MDD. |310 | Právny základ Článok 181A Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. |320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje v prípade, že sa návrh netýka oblasti, ktorá patrí do oblasti výlučnej právomoci Spoločenstva. |Činnosťou členských štátov sa ciele návrhu nemôžu uspokojivo dosiahnuť z týchto dôvodov: |321 | Partnermi v rámci MDD môžu byť iba medzinárodné organizácie. Členské štáty môžu byť členmi MDD, ale nemôžu mať zastúpenie v riadiacej skupine. |323 | Štát sa nemôže stať partnerom MDD. |Činnosťou Spoločenstva sa lepšie dosiahnu ciele návrhu z týchto dôvodov: |324 | Účasťou Únie na činnostiach MDD sa dosiahne koordinovaný prístup a vplyv na pracovný program MDD. |327 | Členské štáty majú možnosť byť členmi MDD a využívať výsledky štúdií uskutočňovaných MDD, ale na druhej strane sa nemôžu podieľať na stanovení pracovného programu. |Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: |331 | Podpísanie dohody s partnermi MDD v mene Únie umožní dosiahnuť úplnú transparentnosť voči členským štátom. |332 | Účasť Komisie na činnostiach MDD v mene Únie umožní minimalizovať finančný vplyv tejto účasti. |Výber nástrojov |341 | Navrhovaný nástroj: odporúčanie. |342 | Iné nástroje by neboli primerané z týchto dôvodov: Mohlo sa uvažovať o uzatvorení dohody medzi Komisiou a ostatnými partnerskými organizáciami MDD bez zapojenia členských štátov, ale tento variant by neumožnil potrebné zapojenie Únie do prác MDD. |VPLYV NA ROZPOčET |401 | V tomto štádiu nemá odporúčanie vplyv na rozpočet, ale ak v ďalšom štádiu Rada udelí Komisii mandát na to, aby sa stala partnerom MDD, ponesie to sebou ročný finančný príspevok vo výške 130 000 EUR na najbližších päť rokov. |DOPLňUJÚCA INFORMÁCIA |Ustanovenie o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti |531 | Návrh obsahuje ustanovenie o preskúmaní. |1.  ODPORÚČANIE KOMISIE RADEktorým sa Komisia oprávňuje k začatiu rokovaní o účasti Spoločenstva na činnostiach medzinárodného dialógu o daniachKOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,ODPORÚČA:aby Rada poverila Komisiu na rokovanie o účasti Spoločenstva na činnostiach medzinárodného dialógu o daniach,keďže v súlade so zmluvou bude Komisia viesť tieto rokovania v mene Spoločenstva, Rada určí ad hoc výbor, ktorý bude pomáhať Komisii pri plnení tejto úlohy.PRÍLOHAList viceprezidenta Svetovej banky pána Dannyho Leipzigera z 19. apríla 2007 komisárovi EÚ Kovácsovi, ktorým vyzýva Európsku úniu, aby sa pripojila k činnostiam Medzinárodného dialógu o daniach.[pic][pic][1] KOM (2006) 421, v konečnom znení.