title: 2013/711/EÚ: Odporúčanie Komisie z  3. decembra 2013 o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a polychlórovaných bifenylov (PCB) v krmivách a potravinách  Text s významom pre EHP

text:
               4.12.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 323/37

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 3. decembra 2013
   o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a polychlórovaných bifenylov (PCB) v krmivách a potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   (2013/711/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V rámci celkovej stratégie na zníženie prítomnosti dioxínov, furánov a PCB v životnom prostredí, krmivách a potravinách sa prijalo viacero opatrení.

               (2)

               Najvyššie prípustné hodnoty dioxínov a sumy dioxínov a PCB podobných dioxínom boli stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/EC (1) v prípade krmív a nariadením Komisie (ES) č. 1881/2006 (2) v prípade potravín.

               (3)

               S cieľom podporiť proaktívny prístup k znižovaniu prítomnosti dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách boli v odporúčaní Komisie 2011/516/EÚ (3) stanovené akčné hodnoty dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách a v smernici 2002/32/ES akčné hodnoty dioxínov a PCB podobných dioxínom v krmivách.

               (4)

               Akčné hodnoty pomáhajú príslušným orgánom a prevádzkovateľom identifikovať prípady, v ktorých je vhodné zistiť zdroj kontaminácie a uskutočniť opatrenia na jej zníženie alebo eliminovanie.

               (5)

               Vzhľadom na to, že dioxíny a PCB podobné dioxínom majú rôzne zdroje, je vhodné stanoviť pre dioxíny a PCB podobné dioxínom rôzne akčné hodnoty.

               (6)

               Teraz je vhodné odporučiť, aby prítomnosť dioxínov, PCB podobných dioxínom a PCB nepodobných dioxínom vo vajciach z chovu vo voľnom výbehu, v biovajciach, jahňacej a ovčej pečeni, krabovi čínskom, sušených bylinkách a kaolínoch používaných ako potravinové doplnky podliehala intenzívnejšiemu monitorovaniu.

               (7)

               Okrem toho je vhodné spresniť, že akčné hodnoty uvedené v prípade jednotlivých produktov sa týkajú čerstvej hmotnosti.

               (8)

               Odporúčanie 2011/516/EÚ by sa preto malo nahradiť novým odporúčaním,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali v rozsahu primeranom k ich výrobe, používaniu a spotrebe krmív a potravín vykonávať náhodné monitorovanie prítomnosti dioxínov, PCB podobných dioxínom a PCB nepodobných dioxínom.

               2.

               Popri monitorovaní uvedenom v bode 1 by členské štáty mali špeciálne monitorovať prítomnosť dioxínov, PCB podobných dioxínom a PCB nepodobných dioxínom v nasledujúcich produktoch:

                           a)

                           vajcia z chovu vo voľnom výbehu;

                           b)

                           jahňacia a ovčia pečeň;

                           c)

                           krab čínsky, pokiaľ ide o:

                                       i)

                                       svalovinu z končatín (osobitne);

                                       ii)

                                       hnedé mäso (osobitne);

                                       iii)

                                       celý produkt (pri výpočte sa berú do úvahy hodnoty zistené v svalovine z končatín a hnedom mäse a ich vzájomný pomer);

                           d)

                           sušené bylinky (krmivo a potraviny);

                           e)

                           kaolíny používané ako potravinové doplnky.

               3.

               V prípadoch nesúladu s ustanoveniami smernice 2002/32/ES a nariadenia (ES) č. 1881/2006 a v prípadoch zistenia, že hodnoty dioxínov a/alebo PCB podobných dioxínom presahujú akčné hodnoty stanovené v prílohe k tomuto odporúčaniu, pokiaľ ide o potraviny, a v prílohe II k smernici 2002/32/ES, pokiaľ ide o krmivá, členské štáty v spolupráci s hospodárskymi subjektmi:

                           a)

                           začnú vyšetrovanie s cieľom identifikovať zdroj kontaminácie;

                           b)

                           prijmú opatrenia na zníženie alebo odstránenie zdroja kontaminácie.

               4.

               Členské štáty by mali predložiť všetky údaje o výskyte dioxínov, PCB podobných dioxínom a PCB nepodobných dioxínom v krmivách a potravinách Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA). Členské štáty by mali informovať Komisiu a ostatné členské štáty o svojich zisteniach, výsledkoch svojich vyšetrovaní a opatreniach prijatých s cieľom znížiť alebo eliminovať zdroj kontaminácie.

         Týmto odporúčaním sa nahrádza odporúčanie 2011/516/EÚ.

      V Bruseli 3. decembra 2013

            Za Komisiu

         Tonio BORG

            člen Komisie

      (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá (Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10).

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1881/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (Ú. v. EÚ L 364, 20.12.2006, s. 5).

      (3)  Odporúčanie Komisie 2011/516/EÚ z 23. augusta 2011 o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a polychlórovaných bifenylov (PCB) v krmivách a potravinách (Ú. v. EÚ L 218, 24.8.2011, s. 23).

      PRÍLOHA
      Na účely tejto prílohy platia tieto vymedzenia pojmov:

                  a)

                  „dioxíny a furány (WHO-TEQ)“ znamenajú sumu polychlórovaných dibenzo-para-dioxínov (PCDD) a polychlórovaných dibenzofuránov (PCDF), vyjadrenú ako toxický ekvivalent Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) s použitím faktorov toxickej ekvivalencie WHO (WHO-TEF);

                  b)

                  „PCB podobné dioxínom (WHO-TEQ)“ znamenajú sumu polychlórovaných bifenylov (PCB), vyjadrenú ako toxický ekvivalent WHO s použitím WHO-TEF;

                  c)

                  „WHO-TEF“ znamenajú faktory toxických ekvivalentov Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) na hodnotenie rizík pre ľudské zdravie vychádzajúce zo záverov stretnutia odborníkov Medzinárodného programu chemickej bezpečnosti (International Programme on Chemical Safety – IPCS) Svetovej zdravotníckej organizácie, ktoré sa konalo v Ženeve v júni 2005 [Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223 – 241 (2006)].

                  Potravina

                  Akčná hodnota pre dioxíny a furány (WHO-TEQ) (1)

                  Akčná hodnota pre PCB podobné dioxínom (WHO-TEQ) (1)

                  Mäso a mäsové výrobky (s výnimkou jedlých drobov) (2) z týchto zvierat:

                              —

                              hovädzí dobytok a ovce

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                              —

                              hydina

                  1,25 pg/g tuku (3)

                  0,75 pg/g tuku (3)

                              —

                              ošípané

                  0,75 pg/g tuku (3)

                  0,50 pg/g tuku (3)

                  Zmesové tuky

                  1,00 pg/g tuku (3)

                  0,75 pg/g tuku (3)

                  Svalovina z rýb a produktov rybárstva z farmových chovov

                  1,50 pg/g čerstvej hmotnosti

                  2,50 pg/g čerstvej hmotnosti

                  Surové mlieko (2) a mliečne výrobky (2) vrátane maslového tuku

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  2,00 pg/g tuku (3)

                  Slepačie vajcia a výrobky z vajec (2)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  Kaolín ako potravinový doplnok

                  0,50 pg/g čerstvej hmotnosti

                  0,35 pg/g čerstvej hmotnosti

                  Ovocie, zelenina (vrátane čerstvých byliniek) a obilniny (4)

                  0,30 pg/g čerstvej hmotnosti

                  0,10 pg/g čerstvej hmotnosti

         (1)  Horné hranice koncentrácie: pri výpočte horných hraníc koncentrácie sa vychádza z predpokladu, že všetky hodnoty jednotlivých kongenérov, ktoré sú nižšie, ako je medza stanoviteľnosti, sa rovnajú medzi stanoviteľnosti.

         (2)  Potraviny uvedené v tejto kategórii definované v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55).

         (3)  Akčné hodnoty sa nevzťahujú na potravinové výrobky s obsahom < 2 % tuku.

         (4)  V prípade sušeného ovocia a sušenej zeleniny (vrátane sušených byliniek) je akčná hodnota 0,5 pg/g, pokiaľ ide o dioxíny a furány, a 0,35 pg/g, pokiaľ ide o PCB podobné dioxínom, pričom tieto hodnoty sa uvádzajú na produkte v takom stave, v akom sa predáva.


title: Odporúčanie Komisie zo 16. septembra 2011 týkajúce sa iniciatívy spoločnej tvorby programov v oblasti výskumu s názvom Zdravé a produktívne moria a oceány

text:
               21.9.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 276/1

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   zo 16. septembra 2011
   týkajúce sa iniciatívy spoločnej tvorby programov v oblasti výskumu s názvom Zdravé a produktívne moria a oceány
   2011/C 276/01
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 181,
   keďže:

               (1)

               Európa má pobrežie dlhé 89 000 km (1), ktoré sa tiahne pozdĺž dvoch oceánov a štyroch morí, a podiel pobrežných oblastí EÚ na jej HDP, ako aj na počte obyvateľov predstavuje približne 40 % (2), pričom tieto oblasti rozhodujúcim spôsobom prispievajú ku kľúčovým hospodárskym odvetviam, akými sú námorná doprava a obchod, morská bioekonomika, energetika a cestovný ruch.

               (2)

               Komisia vo svojom oznámení z 10. októbra 2007 s názvom Integrovaná námorná politika Európskej únie (3) uvádza, že integrovaná námorná politika posilní schopnosť Európy čeliť problémom spojeným s globalizáciou a konkurencieschopnosťou, zmenou klímy, degradáciou morského prostredia, námornou bezpečnosťou a ochranou námornej dopravy, energetickou bezpečnosťou a udržateľnosťou. Uvádza sa v ňom takisto, že takáto politika sa musí zakladať na excelentnosti v oblasti morského výskumu, technológií a inovácií.

               (3)

               Cieľom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (4) a na riadenie ľudských činností, v ktorej sa uplatňuje prístup založený na ekosystémoch, je dosiahnuť a udržať dobrý environmentálny stav morských vôd tvoriacich ekologicky rôznorodé a dynamické oceány a moria, ktoré sú čisté, zdravé a produktívne. V tejto smernici, ktorá má predstavovať environmentálny pilier budúcej námornej politiky Únie, sa uvádza, že podpora súvisiaceho výskumu na úrovni Spoločenstva by mala byť neustále súčasťou politík výskumu a vývoja.

               (4)

               V oznámení Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (5) sa uvádza, že Únia by mala využiť príspevok námorných politík EÚ hlavne na dosiahnutie cieľov v oblasti znižovania množstva emisií a biodiverzity, na riešenie otázky prispôsobovania sa zmene klímy, na prevenciu katastrof a reakcie na ne, na účinnejšie využívanie zdrojov a na prispievanie k zvyšovaniu celosvetovej potravinovej bezpečnosti.

               (5)

               Cieľom oznámenia Komisie z 3. septembra 2008 s názvom Európska stratégia pre morský a námorný výskum – Ucelený rámec európskeho výskumného priestoru na podporu trvalo udržateľného využívania oceánov a morí (6) je spoločná tvorba programov v oblasti morského a námorného výskumu v odôvodnených prípadoch a za podpory príslušných členských štátov a v súlade so zásadami a mechanizmami stanovenými v súvisiacom oznámení Komisie z 15. júla 2008 s názvom Smerom k spoločnému plánovaniu výskumu – Spoluprácou k účinnejšiemu riešeniu spoločných výziev (7).

               (6)

               Rada pre konkurencieschopnosť uznala 26. mája 2010„zdravé a produktívne moria a oceány“ za oblasť, v ktorej by spoločná tvorba programov bola významným prínosom k súčasnému nejednotnému úsiliu členských štátov v oblasti výskumu (8). Preto prijala závery, v ktorých uznala potrebu rozbehnúť iniciatívu spoločnej tvorby programov v tejto oblasti a vyzvala Komisiu, aby prispela k jej príprave. Rada takisto opätovne potvrdila, že tvorba spoločných programov je proces, na ktorom sa podieľajú členské štáty a pri ktorom Komisia pôsobí ako sprostredkovateľ. Analýza národných výskumných činností uvedená v pracovnom dokumente útvarov Komisie potvrdzuje, že na zvýšenie účinnosti a vplyvu výskumu, ako aj na zabránenie jeho zdvojovaniu je potrebná lepšia koordinácia prostredníctvom vypracovania spoločného strategického výskumného programu.

               (7)

               Účastnícke krajiny potvrdili svoju účasť na takejto iniciatíve spoločnej tvorby programov zaslaním listov, v ktorých vyjadrili svoj formálny záväzok.

               (8)

               Spoločnou tvorbou programov v oblasti morského a námorného výskumu by sa koordinoval výskum v tejto oblasti, čo by výrazne prispelo k budovaniu fungujúceho európskeho výskumného priestoru v oblasti morí a oceánov, umožnilo udržateľné využívanie ich existujúcich nevyužitých zdrojov, posilnilo vedúce postavenie Európy a konkurencieschopnosť námorného priemyslu, a zároveň by sa chránilo morské prostredie a prebiehala by adaptácia na vplyvy zmeny klímy.

               (9)

               S cieľom dosiahnuť ciele stanovené v tomto odporúčaní by členské štáty mali s Komisiou spolupracovať na preskúmaní možných iniciatív Komisie na pomoc členským štátom pri vypracúvaní a vykonávaní tohto strategického výskumného programu.

               (10)

               S cieľom umožniť Komisii informovať o tejto záležitosti Európsky parlament a Radu by členské štáty mali Komisii pravidelne podávať správy o pokroku dosiahnutom v tejto iniciatíve spoločnej tvorby programov,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby podľa potreby aktualizovali spoločnú víziu spôsobu, akým môže spolupráca a koordinácia v oblasti výskumu na úrovni Únie prispieť k riešeniu otázky udržiavania zdravých a produktívnych morí a oceánov a maximálnemu využitiu možností, ktoré sa pritom ponúkajú (9).

               2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali spoločný strategický výskumný program, v ktorom sa stanovia strednodobé až dlhodobé potreby a ciele v oblasti výskumu morí a oceánov. Tento strategický výskumný program by mal obsahovať plán realizácie, v ktorom sa stanovia priority a harmonogram a určia opatrenia, nástroje a zdroje potrebné na jeho realizáciu.

               3.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby do strategického výskumného programu a plánu realizácie zahrnuli tieto opatrenia:

                           a)

                           ukončenie určovania príslušných národných programov, výskumných činností a kapacít a výmena informácií o nich;

                           b)

                           posilnenie spoločného prognózovania a kapacít hodnotenia technológií;

                           c)

                           výmena informácií, zdrojov, najlepších postupov, metód a usmernení;

                           d)

                           určenie oblastí alebo výskumných činností, pri ktorých by bola prínosom koordinácia alebo, podľa potreby, buď spoločné výzvy na predkladanie návrhov, alebo zlučovanie zdrojov;

                           e)

                           vymedzenie modalít výskumu, ktorý sa má v oblastiach uvedených v písmene d) vykonávať spoločne;

                           f)

                           prípadné spoločné využívanie existujúcich výskumných infraštruktúr alebo koordinovaný vývoj nových nástrojov, akými sú námorné monitorovacie infraštruktúry, ako aj vývoj modelov a aplikácií podľa stanovených potrieb;

                           g)

                           podpora lepšej spolupráce verejného a súkromného sektora, ako aj otvorenej inovácie medzi jednotlivými výskumnými činnosťami a podnikateľskými sektormi vo vzťahu k námornému monitorovaniu, morským zdrojom a námorným činnostiam;

                           h)

                           podpora interdisciplinárnych prístupov a podnecovanie výmen a vzájomného pôsobenia všetkých morských a námorných sektorov;

                           i)

                           vývoj vhodných vedecko-politických rozhraní pre príslušné otázky, akými sú vykonávanie smernice 2008/56/ES a realizácia námorného priestorového plánovania ako základného cieľa oznámenia s názvom Integrovaná námorná politika Európskej únie.

               4.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby vytvorili efektívnu spoločnú riadiacu štruktúru v oblasti výskumu morí a oceánov s mandátom na ustanovenie spoločných podmienok, pravidiel a postupov spolupráce a koordinácie a monitorovali vykonávanie tohto strategického výskumného programu.

               5.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby spoločne realizovali strategický výskumný program, a to aj prostredníctvom svojich národných výskumných programov alebo iných národných výskumných činností, v súlade s usmerneniami pre rámcové podmienky spoločnej tvorby programov, ktoré vypracovala pracovná skupina Rady na vysokej úrovni pre spoločnú tvorbu programov (10).

               6.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby spolupracovali s Komisiou s cieľom preskúmať možné iniciatívy na pomoc členským štátom pri vypracúvaní a realizácii uvedeného strategického výskumného programu a koordinovať spoločné programy s inými iniciatívami Únie v tejto oblasti, najmä s morskými a námornými sieťami v rámci Európskeho výskumného priestoru a spoločným programom výskumu a vývoja v oblasti Baltského mora (BONUS).

               7.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisii podávali správy o pokroku dosiahnutom v tejto iniciatíve spoločnej tvorby programov prostredníctvom každoročných správ o pokroku.

      V Bruseli 16. septembra 2011

            Za Komisiu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komisie

      (1)  Implementing the habitats directive in marine and coastal areas (Vykonávanie smernice o biotopoch v morských a pobrežných oblastiach), Európska komisia, 1998, ISBN: 92-828-4276-2.

      (2)  Eurostat – zaostrené na štatistiku (Eurostat Statistics in focus), 38/2010, Portrét pobrežných oblastí EÚ (Portrait of EU coastal regions).

      (3)  KOM(2007) 574 v konečnom znení.

      (4)  Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19.

      (5)  KOM(2010) 2020.

      (6)  KOM(2008) 534.

      (7)  KOM(2008) 468.

      (8)  10246/10.

      (9)  http://www.jpi-oceans.eu

      (10)  ERC-GPC 1311/10. Spoločná tvorba programov v oblasti výskumu v období rokov 2008 – 2010 a neskôr – Správa skupiny na vysokej úrovni pre spoločnú tvorbu programov Rade z 12. novembra 2010 – príloha II.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/74

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/22
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zahájení novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2011 a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politík ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu vyplývajúcu z mechanizmu varovania, v ktorej neurčila Slovensko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj priority pre opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Slovensko 30. apríla 2012 predložilo svoj program stability na obdobie rokov 2012 – 2015 a národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Je vo všeobecnosti v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2012, hoci v tejto prognóze sa predpokladá o trochu vyšší rast reálneho HDP v roku 2012. Stanoveným cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutým v programe je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Medzistupňami určenými na dosiahnutie uvedeného cieľa sú dôsledné plnenie rozpočtu na rok 2012 a zníženie nominálneho deficitu pod 3 % HDP v roku 2013, čo je termín na korekciu nadmerného deficitu stanovený Radou. Napĺňanie cieľa týkajúceho sa nominálneho deficitu v roku 2013 však nemusí ísť podľa plánov. V programe stability sa zmenil strednodobý rozpočtový cieľ z takmer vyváženého rozpočtu na štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP, ktorého dosiahnutie počas programového obdobia sa nepredpokladá. Nový strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu stability a rastu. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2013, založená na (prepočítanom) štrukturálnom rozpočtovom salde (5), dosahuje 1,3 % HDP, čo je výrazne nad požadovanou hodnotou, ktorú odporučila Rada, pričom reziduálna fiškálna konsolidácia je do určitej miery odložená na rok 2013. Cieľ pre rok 2013 je vystavený rizikám, pretože navrhované opatrenia na strane príjmov nemusia dosiahnuť svoj cieľ; súčasné vykonávanie všetkých opatrení menšieho rozsahu môže byť náročné na realizáciu; a aj vzhľadom na revízie cieľových deficitov smerom nahor, ku ktorým došlo v minulosti.
               Okrem toho ďalšie plošné škrty vo výdavkoch sa môžu ukázať ako neudržateľné zo strednodobého hľadiska. Priemerná fiškálna konsolidácia v rokoch 2014 a 2015 je na úrovni 0,3 % HDP ročne, čo je pod požadovanou úpravou vo výške 0,5 % HDP pre krajiny, ktoré ešte nedosiahli strednodobý rozpočtový cieľ. Podľa programu stability je miera rastu výdavkov verejnej správy, s prihliadnutím na diskrečné príjmové opatrenia, napriek tomu v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu stability a rastu v neskorších rokoch programu stability. Verejný dlh by zostal značne pod 60 % HDP. Hoci Slovensko prijalo právne predpisy, ktorými sa zriaďuje fiškálna rada, táto rada doposiaľ nebola vytvorená a právne predpisy pre výdavkové stropy sa ešte neprijali.

               (11)

               Vzhľadom na zmenšujúci sa priestor na ďalšiu konsolidáciu založenú na výdavkoch a vzhľadom na potrebu podporovať pokračujúcu konvergenciu prostredníctvom výdavkov v kľúčových oblastiach, ako je vzdelávanie, inovácie a dopravná infraštruktúra, ďalší priestor bez narušenia krátkodobých perspektív rastu sa nachádza v opatreniach zameraných na rozšírenie základu dane, obmedzenie daňových únikov a zlepšenie daňovej disciplíny. Vyriešením výpadku z príjmov z DPH, ktorý je jeden z najväčších v EÚ, by sa mohli získať významné dodatočné príjmy. Takisto existuje priestor na zvýšenie príjmov z daní, ktoré sú najmenej škodlivé pre rast, vrátane daní z nehnuteľností a environmentálnych daní. Účinné zdaňovanie pracovného príjmu sa líši podľa rôznych typov zamestnania. Tým sa podporuje prechod na pružnejšie pracovné formy s nepriaznivými krátkodobými a dlhodobými účinkami na verejné financie.

               (12)

               Slovensko len čiastočne vyriešilo dlhodobú udržateľnosť svojich verejných financií, keďže nevykonalo predpokladané zmeny v priebežne financovanom pilieri dôchodkového systému. Prijali sa opatrenia na posilnenie životaschopnosti plne kapitalizačného dôchodkového piliera. Nestále právne prostredie s častými významnými zmenami v minulosti si však vyžiadalo nezanedbateľné náklady na prispôsobenie a vnieslo do plne kapitalizačného piliera neistotu.

               (13)

               Na vyriešenie problému Slovenska týkajúceho sa nezamestnanosti sa neprijali žiadne významné opatrenia. Naďalej existuje potreba zlepšiť účinnosť aktívnych politík trhu práce a kapacitu verejnej služby zamestnanosti. Takisto sú potrebné opatrenia na zvýšenie účasti starších pracovníkov a žien na trhu práce, najmä prostredníctvom zabezpečenia starostlivosti o deti. Daňovo-odvodové zaťaženie vrátane všetkých povinných platieb zostáva pre zamestnancov s nízkymi príjmami relatívne vysoké a určitá časť uchádzačov o zamestnanie má malú motiváciu nájsť si nízko platené zamestnanie namiesto sociálnej pomoci.

               (14)

               Na zlepšenie nízkej kvality systému vzdelávania a odbornej prípravy sa prijali len obmedzené opatrenia. Na riešenie vysokej miery nezamestnanosti mladých ľudí na Slovensku by sa mal prijať a bezodkladne vykonať akčný plán pre mládež, a to v súlade s výsledkami práce spoločného akčného tímu Slovenska a Komisie pre nezamestnanosť mladých ľudí vrátane reformy odborného vzdelávania a prípravy, ako aj vyššieho vzdelávania. Prijala sa aktualizovaná stratégia celoživotného vzdelávania. Na zabezpečenie vyššej miery účasti sa však nezaviedli žiadne osobitné stimuly.

               (15)

               Marginalizované komunity vrátane Rómov sú vo veľkej miere vylúčené z trhu práce a všeobecného systému vzdelávania, čo pre hospodárstvo Slovenska predstavuje významný nevyužitý potenciál pracovnej sily. Slovensko by malo pri riešení tohto problému zintenzívniť úsilie na zlepšenie výsledkov marginalizovaných skupín v oblasti vzdelávania a posilniť svoje politiky reintegrácie pre dospelých.

               (16)

               Slovensko podstatne zvýšilo transparentnosť pravidiel verejného obstarávania a súdnictva, hoci súdne konania sú aj naďalej zdĺhavé a nákladné. Celková kvalita a kapacita verejných inštitúcií je však naďalej slabá. Vo verejnej správe chýba strategický prístup, negatívne na ňu vplýva vysoká fluktuácia zamestnancov a nedostatočné budovanie kapacít, čo sťažuje rozvoj a vykonávanie politík a poskytovanie verejných služieb.

               (17)

               Slovensko v rámci Paktu Euro Plus prijalo viacero záväzkov. Záväzky a plnenie záväzkov predstavených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšenia konkurencieschopnosti, posilnenia udržateľnosti verejných financií a finančnej stability. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:

               1.

               Prijať dodatočné opatrenia v roku 2012 a špecifikovať potrebné opatrenia v roku 2013 na korekciu nadmerného deficitu udržateľným spôsobom a vynaložiť úsilie o štrukturálnu úpravu podľa odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Realizovať cielené zníženie výdavkov pri zabezpečení výdavkov podporujúcich rast a zintenzívniť úsilie na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov. Ďalej zabezpečiť primerané úsilie o štrukturálnu úpravu na dosiahnutie dostatočného pokroku smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky. Urýchliť vytvorenie fiškálnej rady a prijať pravidlá pre výdavkové stropy.

               2.

               Zvýšiť daňovú disciplínu, a to predovšetkým zlepšením efektívnosti výberu DPH; znížiť nezrovnalosti v zdaňovaní práce medzi jednotlivými typmi zamestnania, a to aj obmedzením daňových odpočtov; prepojiť zdaňovanie nehnuteľností s trhovou hodnotou majetku; viac využívať environmentálne dane.

               3.

               Ďalej upraviť priebežne financovaný dôchodkový pilier, najmä zmenou mechanizmu indexácie, priamym naviazaním zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života a zavedením faktora udržateľnosti do vzorca na výpočet dôchodku, v ktorom sa premietne demografická zmena. Zabezpečiť stabilitu a životaschopnosť plne kapitalizačného piliera.

               4.

               Zvýšiť administratívnu kapacitu verejných služieb zamestnanosti s cieľom zlepšiť zameranie, navrhovanie a hodnotenie aktívnych politík trhu práce, aby sa zabezpečili individualizovanejšie služby zamestnanosti pre mládež, dlhodobo nezamestnaných, starších pracovníkov a ženy. Zabezpečiť poskytovanie zariadení starostlivosti o deti. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie pre zamestnancov s nízkym príjmom a upraviť systém dávok.

               5.

               Prijať a vykonať akčný plán pre mládež, najmä pokiaľ ide o kvalitu a význam vzdelávania a odborného vzdelávania pre trh práce, a to aj prostredníctvom zavedenia systému učňovského vzdelávania. Zlepšiť kvalitu vyššieho vzdelávania posilnením zaistenia kvality a orientácie na výsledky.

               6.

               Prijať aktívne opatrenia, aby mali zraniteľné skupiny vrátane Rómov lepší prístup ku kvalitnému školskému a predškolskému vzdelávaniu. Zabezpečiť opätovné začlenenie dospelých do trhu práce prostredníctvom aktivačných opatrení a cielených služieb zamestnanosti, druhej šance na vzdelávanie a krátkodobého odborného vzdelávania.

               7.

               Posilniť kvalitu verejnej služby, a to aj zlepšením riadenia ľudských zdrojov a posilnením analytických kapacít. Ešte viac skrátiť dĺžku súdnych konaní a posilniť úlohu Úradu pre verejné obstarávanie ako nezávislého orgánu.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 272, 15.9.2011, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Saldo očistené od cyklických výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v rámci programu podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52008SC0573

Odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/730/ES o existencii nadmerného schodku v Portugalsku  /* SEK/2008/0573 v konečnom znení */

         SK
            (...PICT...)|KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV|
            Brusel, 7.5.2008
            SEK(2008) 573 v konečnom znení

            Odporúčanie na
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/730/ES o existencii nadmerného schodku v Portugalsku
            (predložená Komisiou)
            DÔVODOVÁ SPRÁVA
            1. Kontext
            Článkom 104 Zmluvy sa ustanovuje, že členské štáty by mali predchádzať nadmerným deficitom, a ustanovuje sa postup na účely ich identifikácie a korekcie. Postup pri nadmernom deficite (ďalej len „EDP“ –  excessive deficit procedure ) je podrobne opísaný v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 o „urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku“ Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5). ,, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Podľa článku 104 ods. 2 Zmluvy musí Komisia monitorovať dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch kritérií:   a) či plánovaný alebo skutočný deficit verejných financií presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP (okrem prípadov, keď miera deficitu výrazne a neustále klesala a dosiahla úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote,   alebo ak sa referenčná hodnota prevýši len výnimočne a dočasne a miera deficitu sa pohybuje tesne okolo referenčnej hodnoty)   a b) či štátny dlh presahuje referenčnú hodnotu 60 % HDP (okrem prípadov, keď sa pomer dlhu dostatočne znižuje a uspokojivým tempom sa približuje k referenčnej hodnote).[1]
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).
            V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k Zmluve, Komisia poskytne údaje nevyhnutné na účely uplatňovania EDP. Súčasťou uplatňovania tohto protokolu je povinnosť členských štátov oznámiť údaje o štátnych deficitoch a dlhoch a iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1). , Najnovšie oznámenie Portugalska sa nachádza na tejto webovej stránke : http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . .[2][3]
            Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).
            Najnovšie oznámenie Portugalska sa nachádza na tejto webovej stránke :
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            Komisia začala 22. júna 2005 uplatňovať EDP pre Portugalsko prijatím správy podľa článku 104 ods. 3 na základe plánovaného celkového deficitu verejných financií vo výške 6,2 % HDP a očakávaného verejného dlhu vo výške 66,5 % HDP v roku 2005 po tom, ako bol nad úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP už v rokoch 2003 a 2004, ako sa uvádzalo v aktualizácii programu stability Portugalska z júna 2005 SEK(2005) 836. . Rada 20. septembra 2005 na základe odporúčania Komisie rozhodla, že Portugalsko má podľa článku 104 ods. 6 nadmerný deficit Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2005, s. 91. . Takisto na základe odporúčania Komisie Rada zároveň Portugalsku adresovala odporúčania podľa článku 104 ods. 7 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií najneskôr do roku 2008 Všetky dokumenty týkajúce sa EDP pre Portugalsko sa nachádzajú na tejto webovej stránke : http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. .[4][5][6]
            SEK(2005) 836.
            Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2005, s. 91.
            Všetky dokumenty týkajúce sa EDP pre Portugalsko sa nachádzajú na tejto webovej stránke : http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            Rada vo svojom odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 odporúčala, aby „portugalské orgány znížili deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP vierohodným a udržateľným spôsobom najneskôr do roku 2008 prijatím opatrení v strednodobom rámci. Portugalské orgány by mali na tento účel konkrétne: obmedziť zhoršovanie fiškálnej pozície v roku 2005 zabezpečením dôslednej implementácie oznámených nápravných opatrení; dôsledne implementovať opatrenia potrebné na zabezpečenie trvalej a výraznej nápravy cyklicky upraveného deficitu bez jednorazových a iných dočasných opatrení dosiahnutím výrazného zníženia o 1,5 % HDP v roku 2006 oproti roku 2005, nasledovaného ďalším výrazným znížením aspoň v rozsahu ¾ % HDP v každom z dvoch nasledujúcich rokov; rýchlo implementovať reformy na obmedzenie a zníženie výdavkov v ďalších rokoch; využiť všetky príležitosti na urýchlenie znižovania rozpočtového deficitu a byť pripravené prijať dodatočné opatrenia, ktoré môžu byť potrebné na dosiahnutie odstránenia nadmerného deficitu do roku 2008“. Rada taktiež odporučila, že „portugalské orgány by mali zabezpečiť, aby sa pomer hrubého verejného dlhu znižoval stálym tempom a približoval k referenčnej hodnote uspokojivým tempom zabezpečením toho, aby vývoj dlhu odzrkadľoval pokrok dosiahnutý pri znižovaní deficitu, obmedzením finančných transakcií zvyšujúcich dlh a starostlivým zohľadnením možného vplyvu významných verejných investičných projektov na dlh vrátane projektov vykonávaných v partnerstve so súkromným sektorom“. Rada požiadala portugalské orgány, aby „ďalej zlepšovali zber a spracúvanie údajov týkajúcich sa všeobecných verejných financií“.
            Rada okrem toho vyzvala portugalské orgány, aby „po odstránení nadmerného deficitu zabezpečili, aby sa rozpočtová konsolidácia smerom k strednodobej pozícii verejných financií na takmer vyváženej úrovni alebo v prebytku udržala prostredníctvom zníženia cyklicky upraveného deficitu bez jednorazových a iných dočasných opatrení aspoň o 0,5 % HDP ročne“.
            Tabuľka 1: Úprava schválená Radou 20. septembra 2005
            % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak|2005|2006|2007|2008|
            Saldo verejných financiízmena štrukturálneho saldap. m.: Rast reálneho HDP (%)|deficit (najviac) 6,20,8|– 4,8+ 1,51,4|deficit < 4+ ¾(aspoň)2,2|deficit < 3+ ¾(aspoň)2,6|
            Poznámka : štrukturálne saldo = cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení.
            Zdroj : Odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7, ktoré sa odvoláva na aktualizáciu programu stability z júna 2005.
            Komisia 22. júna 2006, t. j. po uplynutí 6-mesačnej lehoty na prijatie opatrenia ustanoveného v odporúčaní Rady, posúdila opatrenia prijaté portugalskými orgánmi s cieľom odstrániť nadmerný deficit. Na jeho základe prijala oznámenie Rade, v ktorom sa konštatuje, že opatrenia, ktoré Portugalsko prijalo, predstavovali primeraný pokrok k odstráneniu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou a že v danej etape neboli v rámci postupu pri nadmernom deficite Portugalska potrebné ďalšie opatrenia SEK(2006) 786. . Rada na svojom zasadnutí 11. júla 2006 s týmto posudkom súhlasila.[7]
            SEK(2006) 786.
            Podľa článku 104 ods. 12 je potrebné zrušiť rozhodnutie Rady o existencii nadmerného schodku na základe odporúčania Komisie, ak bol nadmerný deficit v príslušnom členskom štáte podľa názoru Rady odstránený.
            2. Súčasný vývoj deficitu
            Z údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) po prijatí správ z Portugalska pred 1. aprílom 2008, vyplýva, že deficit verejných financií v roku 2007 predstavoval 2,6 % HDP Tlačová správa Eurostatu č. 54 z 18. apríla 2008. , čo znamená výsledky verejného deficitu vo výške 6,1 % HDP v roku 2005 a 3,9 % HDP v roku 2006 (pozri tabuľku 2). Vzhľadom na súčasný nahlásený deficit a referenčnú hodnotu deficitu je pravdepodobnosť, že pomer deficitu verejných financií v roku 2007 na základe akejkoľvek budúcej revízie presiahne hodnotu  3 % HDP, nízka Pomery deficitu sa zvyčajne revidujú – smerom nahor alebo nadol – po uverejnení prvého výsledku v jarnej notifikácii .  Celkovo sú pre členské štáty EÚ revízie zvyčajne relatívne malé a v priemere bezvýznamne odlišné od nuly . V prípade Portugalska boli revízie pomeru deficitu smerom nahor pomerne častejšie ako revízie smerom nadol; to by mohlo naznačovať, že prvé výsledky sú skreslené. Avšak hoci nie je možné vylúčiť budúce revízie portugalských verejných účtov, údaje za posledné roky sa zdali byť spoľahlivejšie ako v minulosti.  .[8][9]
            Tlačová správa Eurostatu č. 54 z 18. apríla 2008.
            Pomery deficitu sa zvyčajne revidujú – smerom nahor alebo nadol – po uverejnení prvého výsledku v jarnej notifikácii .  Celkovo sú pre členské štáty EÚ revízie zvyčajne relatívne malé a v priemere bezvýznamne odlišné od nuly . V prípade Portugalska boli revízie pomeru deficitu smerom nahor pomerne častejšie ako revízie smerom nadol; to by mohlo naznačovať, že prvé výsledky sú skreslené. Avšak hoci nie je možné vylúčiť budúce revízie portugalských verejných účtov, údaje za posledné roky sa zdali byť spoľahlivejšie ako v minulosti.
            K poslednému vývoju verejného deficitu došlo pri nízkom, avšak postupne sa zlepšujúcom hospodárskom raste s mierami rastu reálneho HDP pohybujúcimi sa z 0,9 % v roku 2005 na 1,3 % v roku 2006 a 1,9 % v roku 2007. Odhaduje sa, že záporná produkčná medzera sa v rovnakom období o niečo zúžila.
            Plnenie rozpočtu v rokoch 2006 a 2007 bolo lepšie, ako sa stanovilo v čase prijatia odporúčania podľa článku 104 ods. 7 V porovnaní s fiškálnymi cieľmi uvedenými v aktualizácii programu stability Portugalska z júna 2005, na základe ktorých sa začal súčasný postup pri nadmernom deficite opísaný v oddiele 1.  . Predovšetkým výsledky deficitu v týchto dvoch rokoch boli o približne 1 percentuálny bod HDP nižšie, ako sa pôvodne plánovalo v aktualizácii programu stability Portugalska z júna 2005 Revízie súborov údajov týkajúcich sa HDP na konci roku 2005 a začiatku roku 2006 viedli k vyšším úrovniam HDP, ktoré sa mechanicky prejavili znížením úrovne pomeru deficitu o približne ¼ percentuálneho bodu HDP. . Rozpočtový výsledok v roku 2007 je taktiež porovnateľný s odhadom 3 % HDP uvedeným v aktualizácii programu stability Portugalska z decembra 2007. Celkovo sa verejný deficit nižší ako referenčná hodnota 3 % HDP dosiahol o rok skôr, ako bola lehota stanovená Radou. Príležitosť urýchliť zníženie deficitu rozpočtu sa naozaj využila, ako k tomu vyzývala Rada vo svojom odporúčaní podľa článku 104 ods. 7, najmä prostredníctvom výberu lepších ako očakávaných príjmov.[10][11]
            V porovnaní s fiškálnymi cieľmi uvedenými v aktualizácii programu stability Portugalska z júna 2005, na základe ktorých sa začal súčasný postup pri nadmernom deficite opísaný v oddiele 1.
            Revízie súborov údajov týkajúcich sa HDP na konci roku 2005 a začiatku roku 2006 viedli k vyšším úrovniam HDP, ktoré sa mechanicky prejavili znížením úrovne pomeru deficitu o približne ¼ percentuálneho bodu HDP.
            Zúženie fiškálneho deficitu dosiahnuté v rokoch 2006 a 2007 je dôsledkom klesajúceho pomeru verejných výdavkov k HDP ako aj rastúceho pomeru príjmov k HDP. Pomer výdavkov sa v roku 2006 znížil o približne 1¼ percentuálneho bodu HDP a v roku 2007 o takmer ½ percentuálneho bodu HDP. Súčasne sa pomer verejných príjmov tak v roku 2006 ako aj 2007 zvýšil o takmer ¾ percentuálneho bodu HDP. Fiškálna konsolidácia sa opierala najmä o štrukturálne opatrenia s minimálnym príspevkom jednorazovej operácie v rozsahu 0,1 % HDP v roku 2007 Vzťahuje sa na dlhodobú koncesnú zmluvu na využívanie priehrady, zaúčtovanú ako zníženie ostatných kapitálových výdavkov podľa pravidiel ESA 95. .[12]
            Vzťahuje sa na dlhodobú koncesnú zmluvu na využívanie priehrady, zaúčtovanú ako zníženie ostatných kapitálových výdavkov podľa pravidiel ESA 95.
            Na strane výdavkov došlo v roku 2006 i 2007 k stabilizácii bežných primárnych výdavkov v reálnom vyjadrení. Predovšetkým zníženia odmien štátnych zamestnancov boli rozhodujúcim faktorom v prípade zaznamenaného obmedzenia výdavkov v súvislosti so znížením zamestnanosti vo verejnom sektore a v menšom rozsahu prostredníctvom mzdového obmedzenia spojeného s ročným zvyšovaním miezd nižším, ako bola miera inflácie a zmrazením zvyšovania platov na základe odpracovaných rokov. Zároveň sa sociálne prevody iné ako v naturáliách určitým spôsobom znížili, pričom miera ich rastu v predchádzajúcich rokoch bola veľmi vysoká. K dosiahnutiu tohto výsledku prispelo spomalenie výdavkov na starobné dôchodky, najmä v súvislosti s obmedzenejším počtom odchodov do dôchodku a v roku 2007 zníženie príspevkov v nezamestnanosti. Zníženie verejných investícií ďalej prispelo k obmedzeniu výdavkov a následnému zníženiu deficitu o približne ½ % HDP v roku 2006. Celkovo sú tieto údaje v súlade s odporúčaním Rady implementovať opatrenia na obmedzenie výdavkov, ktorých príkladom bola reforma schémy starobných dôchodkov.
            Na strane príjmov rástli daňové príjmy rýchlym tempom, najmä vzhľadom na nízky hospodársky rast (a konkrétnejšie domáci dopyt). Zdá sa, že toto je výsledkom zvýšenia štandardnej sadzby DPH o 2 percentuálne body (z 19 % na 21 %) v júli 2005, diskrečných opatrení na zvýšenie sadzieb niektorých daní (spotrebné dane, miera sociálnych príspevkov pre niektoré kategórie pracovníkov, nová hraničná sadzba dane z príjmov fyzických osôb v prípade vysokých príjmov) a nižších úľav pri niektorých priamych daniach. Okrem toho významnú časť daňového rozmachu možno pripísať ziskom pochádzajúcim z lepšej správy daní a daňovej disciplíny, ktoré, ako sa zdá, viedli k rozšíreniu základov dane, ktoré sa vo veľkom rozsahu preniesli ďalej. Okrem toho efektívnejšia správa daní viedla k vyšším mieram úspešnosti pri výbere daňových nedoplatkov. Dodatočné daňové príjmy v roku 2007 súviseli s opätovným dosiahnutím ziskovosti niektorých veľkých daňových poplatníkov z radov spoločností a daňou z nehnuteľností. Ostatné príjmy (vrátane vládneho predaja tovarov a služieb) vzrástli v súhrnnom vyjadrení v rokoch 2006 a 2007 o takmer ½ percentuálneho bodu HDP. Do určitej miery to bolo aj dôsledkom vyrovnania schodku súvisiaceho s vyplácaním dividend štátom vlastnenými podnikmi vláde zaznamenaného v roku 2005.
            Uvedený rozpočtový a hospodársky vývoj viedol k výraznému zníženiu štrukturálneho deficitu (t. j. cyklicky upraveného deficitu bez jednorazových a iných dočasných opatrení) v rokoch 2006 a 2007. V roku 2006 sa dosiahlo zníženie o približne 2 percentuálne body HDP, za ktorým nasledoval ďalší pokles o približne 1 percentuálny bod v roku 2007 (pozri tabuľku 2). Zdá sa, že tieto výsledky sú výrazne lepšie, ako sa požadovalo v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 v prípade zníženia štrukturálneho salda o 1,5 % HDP v roku 2006 v porovnaní s rokom 2005 a aspoň o ¾ % HDP v roku 2007.
            3. Prognózy deficitu na rok 2008 a ďalšie obdobia
            Podľa hospodárskych prognóz útvarov Komisie z jari 2008 sa pri predpokladanom raste reálneho HDP vo výške 1,7 % očakáva pokles nominálneho deficitu verejných financií v roku 2008 na úroveň 2,2 % HDP. Táto prognóza je porovnateľná s rozpočtovým cieľom vo výške 2,4 % HDP stanoveným v aktualizácii programu stability Portugalska z decembra 2007 (s rastom reálneho HDP predpokladaným na úrovni 2,2 %) a s revidovanou cieľovou hodnotou 2,2 % HDP oznámenou 26. marca po uverejnení rozpočtových výsledkov za rok 2007.
            Predpokladané zlepšenie fiškálneho salda v roku 2008 je ovplyvňované najmä príjmami. Predpokladá sa, že celkové daňové príjmy budú v roku 2008 ďalej rásť rýchlejšie ako nominálny HDP, hoci zjavne menej ako v roku 2007. V skutočnosti sa očakáva, že sa daňové elasticity po dosiahnutí vysokých hodnôt v ostatných rokoch začnú približovať ich historickému priemeru, čo odráža taktiež predpoklad, že marginálne zisky súvisiace s lepšou daňovou správou a disciplínou môžu vstúpiť do fázy poklesu. Daňové príjmy budú v roku 2008 profitovať z normalizácie čistých príjmov z DPH po skrátení maximálnej lehoty na úhradu zavedenej v rokoch 2006 a 2007. Zníženie štandardnej sadzby DPH o 1 percentuálny bod (z 21 % na 20 %) od 1. júla 2008 však stlmí daňové príjmy. Okrem toho sa predpokladá, že ostatné verejné príjmy sa ako podiel na DPH mierne zvýšia, a to vďaka rastúcim fondom EÚ v súvislosti s implementáciou nového národného strategického referenčného rámca Tieto prílivy budú zároveň taktiež znamenať dodatočné výdavky, ktoré následne výrazne zmiernia vplyv týchto príjmov na celkové rozpočtové saldo. . Predpokladá sa, že pomer výdavkov k HDP zostane na stabilnej úrovni. Predovšetkým sa očakáva, že osobné výdavky sa ako podiel na HDP znížia o približne 0,4 percentuálneho bodu v dôsledku zníženia miezd a zamestnanosti v štátnej správe. Úrokové výdavky sa obmedzia v dôsledku obozretného zníženia štruktúry úrokovej sadzby sporiteľných certifikátov vydaných vládou od začiatku roku 2008. Udeľovanie koncesií na vodné elektrárne vládou bude znamenať jednorazový príspevok na zníženie deficitu vo výške takmer 0,2 % HDP Zaznamenaný ako ostatné kapitálové výdavky podľa pravidiel ESA 95, avšak časť príjmov z tejto operácie sa používa na odškodnenie spoločností vyrábajúcich elektrickú energiu za iba postupné premietanie výrobných cien do spotrebiteľských cien.  .[13][14]
            Tieto prílivy budú zároveň taktiež znamenať dodatočné výdavky, ktoré následne výrazne zmiernia vplyv týchto príjmov na celkové rozpočtové saldo.
            Zaznamenaný ako ostatné kapitálové výdavky podľa pravidiel ESA 95, avšak časť príjmov z tejto operácie sa používa na odškodnenie spoločností vyrábajúcich elektrickú energiu za iba postupné premietanie výrobných cien do spotrebiteľských cien.
            Podľa hospodárskych prognóz útvarov Komisie z jari 2008 sa v prípade, že nedôjde k zmene politiky a rast reálneho HDP dosiahne 1,6 % HDP, predpokladá v roku 2009 deficit verejných financií na úrovni 2,6 % HDP. V aktualizácii programu stability Portugalska z decembra 2007 sa pre rok 2009 stanovil rozpočtový cieľ na úrovni 1,5 % HDP pri predpokladanom raste reálneho HDP 2,8 %. Podľa hospodárskych prognóz útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že vývoj fiškálneho salda bude ovplyvňovať najmä zníženie daňového zaťaženia, stále odrážajúce vplyv zníženia štandardnej sadzby DPH v júli 2008. Okrem toho sa predpokladá, že významné makroekonomické základy pre daňové príjmy, ako napr. spotreba domácností a odmeňovanie zamestnancov, zaostanú za HDP, pričom sa predpokladá, že daňové príjmy sa na rozdiel od predchádzajúcich rokov budú vyvíjať v súlade s príslušnými daňovými základmi. Predpokladá sa preto, že rozšírenie daňových základov uvedené v oddiele 2 bolo v podstate trvalej povahy. V prípade, že by sa u časti týchto ziskov preukázal dodatočne skôr dočasný alebo neudržateľný charakter alebo ich ovplyvní hospodárske spomaľovanie, rozpočtové výhľady by sa zhoršili. Prerušenie jednorazovej operácie implementovanej v roku 2008 ďalej ovplyvní nominálny deficit. Súčasné prognózy finančného a hospodárskeho vývoja, ktoré sú neistejšie ako očakávalo, predstavujú mnoho rizík pre verejné financie.
            Podľa hospodárskej prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa na rok 2008 očakáva zlepšenie štrukturálneho salda o ¼ percentuálneho bodu HDP. V prípade nezmenenej politiky sa v roku 2009 predpokladá zhoršenie o ¼ percentuálneho bodu HDP. Na základe toho sa požaduje výrazný pokrok smerom k fiškálnej konsolidácii pri plnení rozpočtu na rok 2008 a ambiciózny rozpočet na rok 2009, aby sa zaručilo dodržanie odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 týkajúcich sa ďalšieho znižovania štrukturálneho salda smerom k strednodobej pozícii na takmer vyrovnanej úrovni alebo v prebytku aspoň o 0,5 % HDP ročne po odstránení nadmerného deficitu.
            V aktualizácii programu stability Portugalska z decembra 2007 sa stanovili cieľové hodnoty deficitu na úrovni 0,4 % HDP v roku 2010 a 0,2 % HDP v roku 2011. Tieto plány je nutné vnímať v súvislosti s predpokladanou mierou rastu reálneho HDP na úrovni 3 % v oboch rokoch. Rada vo svojom stanovisku k aktualizácii programu uviedla, že „rozpočtová pozícia v programe nemusí postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2010, ako sa predpokladá v programe. Hoci je plánované tempo konsolidácie smerom k strednodobému cieľu v súlade s paktom stability a rastu, úprava si môže vzhľadom na riziká vyžiadať dodatočné úsilie (…)“ Ú. v. EÚ C 73, 19.3.2008, s. 6.  . [15]
            Ú. v. EÚ C 73, 19.3.2008, s. 6.
            4. Vývoj dlhu a jeho prognózy
            Pomer hrubého verejného dlhu prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP v roku 2005, keď z úrovne 56,9 % HDP v roku 2004 vzrástol na úroveň 63,6 % HDP Rozdiely medzi týmito údajmi týkajúcimi sa dlhu a odhadmi v čase začatia postupu pri nadmernom deficite odrážajú najmä revízie údajov týkajúcich sa HDP uvedené v poznámke pod čiarou č. 11.  . V roku 2006 sa ďalej zvýšil na úroveň 64,7 % HDP a v roku 2007 sa opäť znížil na úroveň 63,6 % HDP. Zvýšenie pomeru verejného dlhu zaznamenané v roku 2006 bolo dôsledkom vysokého primárneho deficitu verejných financií a v menšom rozsahu skutočnosti, že implicitná úroková sadzba uplatňovaná na verejný dlh presiahla rast nominálneho HDP (takzvaný „efekt snehovej gule“). Pokles pomeru dlhu v roku 2007 bol spôsobený predovšetkým kapitálovým vyrovnaním znižujúcim dlh. Urýchlenie rastu HDP a minimálny primárny prebytok taktiež v menšom rozsahu prispeli k zníženiu pomeru dlhu.[16]
            Rozdiely medzi týmito údajmi týkajúcimi sa dlhu a odhadmi v čase začatia postupu pri nadmernom deficite odrážajú najmä revízie údajov týkajúcich sa HDP uvedené v poznámke pod čiarou č. 11.
            Keďže sa pomer dlhu v roku 2007 znížil, zaznamenané tempo vývoja verejného dlhu bolo v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z 20. septembra 2005. Okrem toho finančné operácie v roku 2006 a 2007 ako celok prispeli k negatívnemu kapitálovému vyrovnaniu, a tak napomohli zníženiu pomeru verejného dlhu: v roku 2006 boli vysoké príjmy z privatizácie základom pre pokles finančných aktív; v roku 2007 bolo zníženie vkladov a meny rozhodujúce pre ďalšie zníženie finančných aktív a následné kapitálové vyrovnanie znižujúce dlh. Čistý prírastok finančných aktív bez výnosov z vkladov a privatizácie a menových ziskov zostal v rokoch 2006 a 2007 pozitívny, pričom následne zvýšil pomer dlhu.
            Podľa hospodárskej prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že pomer verejného dlhu sa mierne zvýši nad úroveň 64 % HDP v roku 2008 a v prípade absencie politickej zmeny sa v roku 2009 dostane na úroveň 64¼ % HDP. Tento vývoj sa musí posudzovať vzhľadom na nízky rast nominálneho HDP a stále pomerne vysoké deficity verejných financií v danom a nasledujúcom roku. V roku 2008 sa na základe plánov uvedených v aktualizácii programu stability Portugalska z decembra 2007 očakáva, že v pomere dlhu sa odzrkadlí pozitívne kapitálové vyrovnanie zodpovedajúce 0,4 % HDP Zdá sa, že toto je spôsobené pozitívnym rozdielom medzi odloženými a hotovostnými deficitmi, ako sa uvádzajú v aktualizácii programu. Údaje týkajúce sa kapitálového vyrovnania boli upravené tak, aby odrážali poslednú klasifikáciu niektorých kapitálových injekcií do niektorých štátnych nemocníc portugalskými orgánmi ako prevodov kapitálu namiesto finančných operácií.  . Ďalší tlak na kapitálové vyrovnanie vyvoláva predpoklad, že sa umorenia dlhu nad jeho nominálnu hodnotu sa v blízkej budúcnosti výrazne zvýšia v dôsledku zmien vyplácania sporiteľných certifikátov zavedených v januári 2008. Celkovo je vývoj pomeru dlhu v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 vzhľadom na to, že vývoj odráža pokrok dosiahnutý pri znižovaní deficitu a skutočnosť, že finančné operácie medzi rokmi 2006 a 2009 v priemere nezvýšili pomer dlhu. [17]
            Zdá sa, že toto je spôsobené pozitívnym rozdielom medzi odloženými a hotovostnými deficitmi, ako sa uvádzajú v aktualizácii programu. Údaje týkajúce sa kapitálového vyrovnania boli upravené tak, aby odrážali poslednú klasifikáciu niektorých kapitálových injekcií do niektorých štátnych nemocníc portugalskými orgánmi ako prevodov kapitálu namiesto finančných operácií.
            5. Ďalšie skutočnosti
            Rada na základe článku 104 ods. 7 Portugalsku vzhľadom na zjavné nedostatky pri zostavovaní spoľahlivých štatistík verejných financií odporučila, aby zlepšilo zber a spracúvanie údajov týkajúcich sa verejných financií.
            V ostatných rokoch prebehli inštitucionálne zmeny a iné technické zlepšenia pri zostavovaní verejných účtov Portugalska. Patrí medzi ne lepšia spolupráca ako aj jasnejšie rozdelenie práce medzi národným štatistickým úradom, ministerstvom financií a centrálnou bankou, pričom sa zvýšili zdroje, kompetencie a zodpovednosť štatistického úradu. Predovšetkým na začiatku roku 2006 podpísali tieto tri inštitúcie dohodu, v ktorej sa ustanovila spolupráca medzi nimi a vytvorenie dvoch pracovných skupín s cieľom analyzovať vládne účty pred každým fiškálnym oznámením a prediskutovávať metodické záležitosti „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (Inštitucionálna dohoda o spolupráci v oblasti štatistiky verejných financií); anglická verzia je dostupná na webovej stránke:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Pozri aj „Konsolidovaný prehľad zdrojov a metód [pre štatistiku EDP]“, dostupný na webovej stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF. . Očakáva sa, že tieto zmeny prispejú k zvýšeniu kvality štatistík verejného sektora. Zostavovaním a uverejňovaním štvrťročných závierok verejných účtov by sa malo taktiež prispieť k vierohodnosti a celkovej kvalite ročných účtovných závierok, pretože sa vopred identifikujú transakcie, pri ktorých sa vyžaduje osobitné zaúčtovanie. Zdá sa, že sa účinnejšie presadzovalo včasné oznamovanie údajov vládnymi podsektormi; okrem toho sú informácie o plnení rozpočtu podrobnejšie a skôr dostupné. V dôsledku toho boli údaje za ostatné roky spoľahlivejšie ako v minulosti. Celkovo tento vývoj naznačuje dodržiavanie odporúčania Rady. [18]
            „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (Inštitucionálna dohoda o spolupráci v oblasti štatistiky verejných financií); anglická verzia je dostupná na webovej stránke:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Pozri aj „Konsolidovaný prehľad zdrojov a metód [pre štatistiku EDP]“, dostupný na webovej stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            6. Závery
            Nominálny deficit verejných financií sa výrazne znížil zo 6,1 % HDP v roku 2005 na úroveň 3,9 % HDP v roku 2006 a 2,6 % HDP v roku 2007, čo je pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. Opatrenia, ktoré boli základom pre zníženie deficitu, boli väčšinou trvalej povahy. Štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, sa zlepšilo o takmer 2 percentuálne body HDP v roku 2006 a ďalší 1 percentuálny bod HDP v roku 2007, čo je výrazne viac ako fiškálne úsilie odporúčané Radou v rozsahu 1,5 % HDP v roku 2006 a aspoň ¾ % HDP v roku 2007. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že celkový deficit sa v roku 2008 zníži na 2,2 % HDP (vrátane jednorazových opatrení dosahujúcich takmer 0,2 % HDP, bez ktorých by deficit stále zostal pod úrovňou 3 % HDP). Ak nedôjde k zmene politiky, očakáva sa, že deficit sa v roku 2009 zvýši na úroveň 2,6 % HDP. To naznačuje, že deficit sa znížil pod hranicu 3 % HDP vierohodným a udržateľným spôsobom.
            Hrubý dlh verejných financií klesol v roku 2007 na 63,6 % HDP z úrovne 64,7 % HDP v roku 2006. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že dlh sa opätovne mierne zvýši na úroveň približne 64 % HDP v roku 2008 a na úroveň 64¼ % HDP do roku 2009 v prípade absencie zmeny politiky vzhľadom na nízke miery rastu HDP a stále pomerne vysoké deficity verejných financií.
            Z celkového posúdenia vyplýva, že nadmerný deficit sa v Portugalsku odstránil. Komisia preto odporúča Rade, aby zrušila svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v Portugalsku.
            Tabuľka 2: Vývoj rozpočtu, 2005 – 2009
            % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak|2005|2006|2007|2008|2009|
            ||||KOM|PS (2)|KOM (3)|PS (2)|
            Saldo verejných financií|-6,1|-3,9|-2,6|-2,2|-2,4|-2,6|-1,5|
            |||||(-2,2)|||
            - Celkové príjmy|41,6|42,4|43,1|43,6|42,7|43,3|42,8|
            - Celkové výdavky|47,7|46,3|45,7|45,7|45,1|45,9|44,4|
            Z toho:|- úrokové výdavky|2,6|2,8|2,8|2,8|2,9|2,7|2.8|
            |- tvorba hrubého fix. kapitálu|2,9|2,3|2,4|2,4|2,2|2,4|2.3|
            Primárne saldo|-3,5|-1,1|0,2|0,6|0,5|0,1|1,3|
            Jednorazové a dočasné opatrenia|-0,1|0,0|0,1|0,2|0,0|0,0|0,0|
            Štrukturálne saldo  (1)|-5,2|-3,2|-2,2|-1,9|-1,6|-2,2|-1,0|
            Štrukturálne primárne saldo  (1)|-2,6|-0,4|0,6|0,8|1,3|0,6|1,8|
            Hrubý štátny dlh  (4)|63,6|64,7|63,6|64,1|64,1|64,3|62,5|
            Zmena pomeru dlhu (a) = (b) + (c) + (d)  (5)|5,3|1,1|-1,1|0,5|-0,3|0,2|-1,6|
            Príspevky :|-  primárne saldo   (b)|3,5|1,1|-0,1|-0,6|-0,5|-0,1|-1.3|
            |-  efekt „snehovej gule“ (c)|0,7|0,3|-0,2|0,4|-0,1|0,3|-0.4|
            |-  kapitálové vyrovnanie  (d)|1,1|-0,2|-0,8|0,7|0,4|0,0|0.0|
            Pm Rast reálneho HDP (%)|0,9|1,3|1,9|1,7|2,2|1,6|2,8|
            Pm Produkčná medzera|-1,7|-1,6|-1,1|-1,0|-1,8|-1,0|-1,1|
            (...PICT...)(1) Cyklicky upravené (primárne) saldo bez jednorazových a dočasných opatrení.(2) Cyklicky upravené a štrukturálne saldá a produkčné medzery podľa programu, ktoré vypočítali útvary Komisie na základe informácií uvedených v programe.(3) Za predpokladu nezmenenej politiky.(4) Zmenu pomeru hrubého dlhu možno rozložiť takto:kde  t  je časový index;  D, PD, Y  a  SF  istina vládneho dlhu, primárny deficit, nominálny HDP a kapitálové vyrovnanie a  i  a  y  predstavujú priemerné náklady dlhu a rast nominálneho HDP. Výraz v zátvorkách predstavuje efekt „snehovej gule“.(5) Prvky sa v dôsledku zaokrúhlenia nemôžu sčítať na celkovú sumu.Zdroje: Prognózy  útvarov Komisie z jari 2008 (KOM) a aktualizácia programu stability z decembra 2007 (PS). V zátvorkách sú nové oficiálne prognózy, ktoré portugalské orgány oznámili 26. marca 2008.|
            Odporúčanie na
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/730/ES o existencii nadmerného schodku v Portugalsku
            RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
            so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104 ods. 12,
            so zreteľom na odporúčanie Komisie,
            keďže:
            (1) Rozhodnutím Rady 2005/730/ES Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2005, s. 91.  sa po odporúčaní Komisie v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy rozhodlo o tom, že v Portugalsku existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že plánovaný deficit verejných financií bol v roku 2005 na úrovni 6,2 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotu 3 % HDP stanovenou v Zmluve, pričom sa očakávalo, že hrubý dlh verejných financií dosiahne 66,5 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. [19]
            Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2005, s. 91.
            (2) Dňa 20. septembra 2005 v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).  Rada na základe odporúčania Komisie vydala odporúčanie, ktoré bolo určené Portugalsku s cieľom odstrániť nadmerný deficit najneskôr do konca roku 2008. Odporúčanie bolo uverejnené.[20]
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).
            (3) V súlade s článkom 104 ods. 12 Zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu má zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný deficit odstráni.
            (4) V súlade s Protokolom o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k zmluve, Komisia poskytuje údaje na uplatňovanie postupu. Súčasťou uplatňovania uvedeného protokolu je povinnosť členských štátov oznamovať údaje o štátnom deficite a dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1). .[21]
            Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).
            (5) Na základe údajov, ktoré Komisia (Eurostat) poskytla v súlade s článkom 8g ods. 1 nariadenia (ES) č. 3605/93 na základe oznámenia Portugalska pred 1. aprílom 2008, a prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sú oprávnené tieto závery:
            – deficit verejných financií sa znížil zo 6,1 % HDP v roku 2005 na úroveň 3,9 % HDP v roku 2006 a 2,6 % HDP v roku 2007, čo je menej ako referenčná hodnota deficitu 3 % HDP. Posledná hodnota je porovnateľná s cieľovou hodnotou 3 % HDP stanovenou v aktualizácii programu stability Portugalska z decembra 2007,
            – klesajúci pomer verejných výdavkov k HDP a zvyšujúci sa pomer príjmov k HDP prispeli k zlepšeniu salda verejných financií. Pomer výdavkov sa znížil o 1¼ percentuálneho bodu HDP v roku 2006 a o takmer ½ percentuálneho bodu HDP v roku 2007. Súčasne sa pomer verejných príjmov zvýšil o takmer ¾ percentuálneho bodu v roku 2006 aj 2007. Fiškálna konsolidácia sa opierala najmä o štrukturálne opatrenia s minimálnym príspevkom jednorazového opatrenia v hodnote 0,1 % HDP v roku 2007. Odhaduje sa, že štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa zlepšilo o 2 percentuálne body HDP v roku 2006 a o 1 percentuálny bod HDP v roku 2007, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 týkajúceho sa zníženia štrukturálneho salda o 1,5 % HDP v roku 2006 a aspoň o ¾ % HDP v roku 2007,
            – na rok 2008 sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2008 predpokladá, že deficit sa ďalej zníži na úroveň 2,2 % HDP najmä v dôsledku niektorých dodatočných príjmov, pričom plneniu rozpočtu napomohla jednorazová operácia znižujúca deficit v rozsahu 0,2 % HDP. Toto je vo všeobecnosti v súlade s oficiálnou cieľovou hodnotou 2,4 % HDP stanovenou v aktualizácii programu stability Portugalska z decembra 2007 a revidovanou cieľovou hodnotou 2,2 % HDP, ktorú portugalské orgány oznámili koncom marca 2008. Na rok 2009 sa v jarnej prognóze predpokladá deficit verejných financií na úrovni 2,6 % HDP v prípade, že nenastane zmena politiky. To naznačuje, že deficit sa znížil pod úroveň 3 % HDP vierohodným a udržateľným spôsobom. Odhaduje sa, že štrukturálne saldo sa zlepší o približne ¼ percentuálneho bodu HDP v roku 2008 a v prípade absencie politickej zmeny sa v roku 2009 zhorší o ¼ percentuálneho bodu HDP. Tieto skutočnosti je potrebné zohľadňovať v súvislosti s potrebou dosiahnuť pokrok smerom k strednodobému cieľu pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je v prípade Portugalska štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP,
            – verejný dlh sa znížil z úrovne 64,7 % HDP v roku 2006 na úroveň 63,6 % HDP v roku 2007. Očakáva sa, že nízky rast HDP a stále pomerne vysoké deficity verejných financií predpokladané v prognóze útvarov Komisie z jari 2008 zvýšia verejný dlh v roku 2009 na úroveň približne 64¼ % HDP.
            (6) Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit v Portugalsku odstránený, a rozhodnutie 2005/730/ES by sa preto malo zrušiť.
            PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
            Článok 1
            Z celkového posúdenia vyplýva, že nadmerný deficit bol v Portugalsku odstránený.
            Článok 2
            Rozhodnutie 2005/730/ES sa týmto zrušuje.
            Článok 3
            Toto rozhodnutie je určené Portugalskej republike.
            V Bruseli
            Za Radu
            predseda
            [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).
            [2] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).
            [3] Najnovšie oznámenie Portugalska sa nachádza na tejto webovej stránke : http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal .
            [4] SEK(2005) 836.
            [5] Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2005, s. 91.
            [6] Všetky dokumenty týkajúce sa EDP pre Portugalsko sa nachádzajú na tejto webovej stránke : http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
            [7] SEK(2006) 786.
            [8] Tlačová správa Eurostatu č. 54 z 18. apríla 2008.
            [9] Pomery deficitu sa zvyčajne revidujú – smerom nahor alebo nadol – po uverejnení prvého výsledku v jarnej notifikácii .  Celkovo sú pre členské štáty EÚ revízie zvyčajne relatívne malé a v priemere bezvýznamne odlišné od nuly . V prípade Portugalska boli revízie pomeru deficitu smerom nahor pomerne častejšie ako revízie smerom nadol; to by mohlo naznačovať, že prvé výsledky sú skreslené. Avšak hoci nie je možné vylúčiť budúce revízie portugalských verejných účtov, údaje za posledné roky sa zdali byť spoľahlivejšie ako v minulosti.
            [10] V porovnaní s fiškálnymi cieľmi uvedenými v aktualizácii programu stability Portugalska z júna 2005, na základe ktorých sa začal súčasný postup pri nadmernom deficite opísaný v oddiele 1.
            [11] Revízie súborov údajov týkajúcich sa HDP na konci roku 2005 a začiatku roku 2006 viedli k vyšším úrovniam HDP, ktoré sa mechanicky prejavili znížením úrovne pomeru deficitu o približne ¼ percentuálneho bodu HDP.
            [12] Vzťahuje sa na dlhodobú koncesnú zmluvu na využívanie priehrady, zaúčtovanú ako zníženie ostatných kapitálových výdavkov podľa pravidiel ESA 95.
            [13] Tieto prílivy budú zároveň taktiež znamenať dodatočné výdavky, ktoré následne výrazne zmiernia vplyv týchto príjmov na celkové rozpočtové saldo.
            [14] Zaznamenaný ako ostatné kapitálové výdavky podľa pravidiel ESA 95, avšak časť príjmov z tejto operácie sa používa na odškodnenie spoločností vyrábajúcich elektrickú energiu za iba postupné premietanie výrobných cien do spotrebiteľských cien.
            [15] Ú. v. EÚ C 73, 19.3.2008, s. 6.
            [16] Rozdiely medzi týmito údajmi týkajúcimi sa dlhu a odhadmi v čase začatia postupu pri nadmernom deficite odrážajú najmä revízie údajov týkajúcich sa HDP uvedené v poznámke pod čiarou č. 11.
            [17] Zdá sa, že toto je spôsobené pozitívnym rozdielom medzi odloženými a hotovostnými deficitmi, ako sa uvádzajú v aktualizácii programu. Údaje týkajúce sa kapitálového vyrovnania boli upravené tak, aby odrážali poslednú klasifikáciu niektorých kapitálových injekcií do niektorých štátnych nemocníc portugalskými orgánmi ako prevodov kapitálu namiesto finančných operácií.
            [18] „Acordo de Cooperação Institucional no Domínio das Estatísticas das Administrações Públicas“ (Inštitucionálna dohoda o spolupráci v oblasti štatistiky verejných financií); anglická verzia je dostupná na webovej stránke:  http://www.dgo.pt/FP/StatisticsAgreement_INE_BP_DGO.pdf . Pozri aj „Konsolidovaný prehľad zdrojov a metód [pre štatistiku EDP]“, dostupný na webovej stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_11/EDPI_PT_2007_REV1.PDF.
            [19] Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2005, s. 91.
            [20] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).
            [21] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rumunska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/73

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rumunska na rok 2016
   (2016/C 299/18)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o krajine za rok 2016 bola pre Rumunsko uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri riešení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015 a pokrok Rumunska smerom k dosiahnutiu vnútroštátnych cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Rumunsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (3)

               Rumunsko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               V poradí tretí program finančnej pomoci v oblasti platobnej bilancie (2013 – 2015) sa skončil v septembri 2015 bez akéhokoľvek preskúmania. Tretia formálna hodnotiaca misia (16. – 30. júna 2015), ktorej cieľom bolo posúdiť plnenie podmienok programu, nebola dokončená. Napriek tomu, že v niektorých oblastiach sa dosiahol pokrok, v kľúčových oblastiach došlo k ohrozeniu súčasných aj predošlých výsledkov. Dohľad po ukončení programu sa začal 1. októbra 2015 a bude pokračovať, až kým nebude splatených aspoň 70 % úveru poskytnutého v rámci prvého programu platobnej bilancie, t. j. aspoň do jari 2018.

               (6)

               Rumunsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2016 plánuje zhoršenie celkového deficitu z – 0,7 % HDP v roku 2015 na – 2,9 % HDP v rokoch 2016 a 2017. Očakáva sa, že štrukturálne saldo sa tiež zhorší. Predpokladá sa, že program bude vychádzať zo strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, ktorý sa dosiahol v rokoch 2014 a 2015 a návrat k nemu sa počas programového obdobia nepredpokladá. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP zostane počas trvania programu na úrovni 40 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na rok 2016 a mierne priaznivý na rok 2017. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje riziko významného odklonu v roku 2016, ako aj v roku 2017, pokiaľ nedôjde k zmene politík. Prognóza Komisie z jari 2016 ďalej predpokladá celkový deficit verejných financií na úrovni 3,4 % HDP na rok 2017, čo presahuje referenčnú hodnotu 3 % uvedenú v zmluve. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Rumunsku hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. V snahe zabezpečiť súlad budú preto v rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)

               Ustanovenia fiškálneho rámca v Rumunsku sú vyhovujúce, rámec sa však neuplatňuje účinne. Žiadne z nedávnych fiškálnych opatrení zvyšujúcich deficit nebolo iniciované ani prijaté ako súčasť štandardného rozpočtového postupu. V roku 2015 nebola splnená požiadavka na zahrnutie overeného posúdenia vplyvu zo strany ministerstva financií pre nové legislatívne iniciatívy, ktoré zvyšujú verejné výdavky alebo znižujú verejné príjmy, s cieľom rešpektovať výdavkové stropy a navrhnúť kompenzačné opatrenia k zníženiu príjmov. Fiškálna rada má v skutočnosti veľmi málo času, aby dokázala reagovať na rozpočtové návrhy a jej stanoviská a odporúčania nie sú dostatočne zohľadňované. V zákone o rozpočte na rok 2016 je fiškálny deficit stanovený na 2,95 % HDP, čo vedie k významnej odchýlke od strednodobého cieľa. Toto predstavuje odklon od národného fiškálneho rámca.

               (8)

               Na zlepšenie výberu daní a dodržiavania daňových predpisov sa vykonáva viacero opatrení. Tieto opatrenia zahŕňajú povinné registračné pokladnice, posilnenie pravidiel pre platby v hotovosti, nový postup registrácie platcov DPH, posilnenie auditu daňového úradu (ANAF) a jeho prebiehajúcu reorganizáciu. Vysoká miera daňových únikov a nízka úroveň dodržiavania daňových predpisov sú však naďalej výzvou. Nelegálna práca a priznávanie nižších než skutočných zárobkov aj naďalej zaťažujú daňové príjmy a narúšajú hospodárstvo. Účinnosť opatrení určených na zamedzenie nelegálnej práce, medzi ktoré patria aj opatrenia inšpektorátu práce, je naďalej obmedzená.

               (9)

               Zákon o vyrovnaní veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy čaká na schválenie parlamentom od roku 2013. Jeho prijatie by významne zvýšilo účasť starších žien na trhu práce, čím by sa znížili rozdiely v dôchodkoch žien a mužov a zmiernilo by sa riziko ich chudoby v starobe.

               (10)

               Podmienky trhu práce sa v roku 2015 zlepšili. Nezamestnanosť je nízka a miera zamestnanosti sa zvyšuje. Dlhodobá nezamestnanosť je pod priemerom EÚ. Pretrvávajú však významné výzvy najmä v súvislosti s vysokou mierou nezamestnanosti mladých ľudí, vzdelávaním a odbornou prípravo, a na ich účinné riešenie existuje len obmedzený dosah.

               (11)

               Národný úrad práce zaostáva v sprostredkovaní personalizovaných služieb pre uchádzačov o zamestnanie a neposkytuje dostatočné služby zamestnávateľom napriek tomu, že ho povinne upovedomujú o voľných pracovných miestach. Bol prijatý postup na poskytovanie podpory, osobitne prispôsobený rôznym kategóriám nezamestnaných osôb, zatiaľ sa však nevykonáva. Spolupráca medzi službami v oblasti zamestnanosti a sociálnymi službami je veľmi obmedzená, čo ešte viac sťažuje aktiváciu sociálnej pomoci pre jej príjemcov.

               (12)

               Minimálna mzda, ktorá je jednou z najnižších v rámci Únie, od roku 2013 výrazne vzrástla a nedostatok objektívnych kritérií jej stanovenia spôsobuje neistotu. Bola zriadená tripartitná pracovná skupina s cieľom pracovať na reforme stanovenia minimálnej mzdy, stále však neexistujú jasné usmernenia, ktoré by zohľadňovali jej vplyv na vytváranie pracovných miest, sociálne podmienky a konkurencieschopnosť. Sociálny dialóg je vo všeobecnosti naďalej slabý.

               (13)

               Rumunsko je jednou z krajín s najvyšším rizikom chudoby a sociálneho vylúčenia v Únii. Aktivácia osôb, ktoré sú odkázané na sociálnu pomoc, je na trhu práce, najmä vo vidieckych oblastiach, veľmi obmedzená. Sociálny referenčný ukazovateľ, na ktorom sa zakladajú sociálne dávky, sa neaktualizuje pravidelne v súlade s hospodárskym kontextom, čo môže postupom času ovplyvniť primeranosť dávok. Zákon o minimálnom inkluzívnom príjme, od ktorého sa očakáva zlepšenie zacielenia a primeranosti dávok a aktivácia príjemcov minimálneho inkluzívneho príjmu na trhu práce, čaká na prijatie parlamentom. Viaceré opatrenia vládneho balíčka boja proti chudobe však majú za cieľ riešenie tejto otázky, pričom využívajú interaktívny prístup (vzdelávanie, zdravotníctvo, bývanie, sociálna ochrana, doprava).

               (14)

               Rumunsko naďalej čelí výzvam v oblasti vzdelávania. Viacero stratégií sa venuje celoživotnému vzdelávaniu, odbornému vzdelávaniu a príprave, terciárnemu vzdelávaniu a predčasnému ukončeniu školskej dochádzky. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky však zostáva výrazne nad priemerom EÚ, čo je sčasti spôsobené oneskoreným vykonávaním stratégie schválenej roku 2015. Programy prevencie a nápravy sú obmedzené. Zraniteľné skupiny ako Rómovia alebo deti z chudobných rodín naďalej čelia prekážkam súvisiacim s prístupom ku kvalitnému vzdelaniu a jeho ukončením, najmä vo vidieckych oblastiach. V oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve podniklo Rumunsko opatrenia na podporu zapojenia znevýhodnených žiakov v rámci materských škôl (3- až 6-roční). Poskytovanie služieb v ranom detstve pre deti vo veku od 0 do 3 rokov je naďalej obmedzené. Nedávna legislatíva v oblasti rozšírenia ustanovení o rodičovskej dovolenke spolu s nedostatočnými pracovnými stimulmi môže zvýšiť prekážky účasti žien na pracovnom trhu. Účasť na vyššom sekundárnom odbornom vzdelávaní a príprave je nad priemerom EÚ, ale miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je stále vysoká. Miera dosiahnutia terciárneho vzdelávania vzrastá, ale obmedzená je kvalita a význam vyššieho vzdelávania pre pracovný trh. Účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka.

               (15)

               Výsledky v oblasti zdravia sú v Rumunsku neuspokojivé. Stredná dĺžka života pri narodení je tak u mužov, ako aj u žien pod priemerom EÚ. Prístup k zdravotnej starostlivosti a prílišné spoliehanie sa na nemocničnú starostlivosť zostáva hlavným problémom. Rozšírené neformálne platby znižujú možnosť prístupu k zdravotnej starostlivosti pre osoby s nízkymi príjmami. Rumunsko prijalo opatrenia na zlepšenie prístupu k zdravotnej starostlivosti pre dôchodcov s nízkymi príjmami a osoby vo vzdialených a izolovaných komunitách. Vytvára sa sieť sociálnych a zdravotných mediátorov a existuje aj návrh zákona o komunitných službách. Výzvou zostáva aj deinštitucionalizácia osôb so zdravotným postihnutím.

               (16)

               Rumunsko podniklo opatrenia na riešenie otázky nízkej úrovne financovania systému zdravotnej starostlivosti a neefektívneho využívania verejných zdrojov v tejto oblasti. Uvedené reformy zahŕňali vyrovnávanie nedoplatkov v sektore zdravotníctva, zvyšovanie udržateľnosti výdavkov na farmaceutický priemysel, zavádzanie elektronických zdravotníckych riešení, zlepšovanie financovania systému zdravotnej starostlivosti, vytváranie stratégie na presun zdrojov z nemocničnej starostlivosti smerom k preventívnej a primárnej starostlivosti a centralizované postupy obstarávania. Nedostatok administratívnych kapacít však odďaľuje vykonávanie národnej stratégie v oblasti zdravotníctva na roky 2014 – 2020. Účinnosť systému zdravotnej starostlivosti je obzvlášť obmedzená oneskorením zjednocovania postupov v rámci nemocničného sektora a zmeny z nemocničnej na nákladovo účinnejšiu ambulantnú zdravotnú starostlivosť.

               (17)

               Kľúčové rozdiely v Rumunsku sa týkajú rozvoja mestských a vidieckych oblastí. Výsledky v oblasti zamestnanosti, sociálnej a zdravotnej starostlivosti a vzdelávania sú vo vidieckych oblastiach horšie a obyvateľstvo sa musí vyrovnať s obmedzeným prístupom k vzdelávaniu, zdravotníckym službám, základným a verejným službám, a to v dôsledku roztrieštených administratívnych kapacít na miestnej úrovni. Okrem toho sociálno-ekonomický rozvoj vidieckych oblastí je obmedzený nedostatočne rozvinutou dopravnou infraštruktúrou a limitovanou verejnou a súkromnou dopravou spolu s vysokými nákladmi na dochádzanie a nedostatočným prístupom k širokopásmovej infraštruktúre. Nízka pridaná hodnota v poľnohospodárstve a nedostatok hospodárskej diverzifikácie vo vidieckych oblastiach oslabujú rozvoj udržateľného vidieckeho hospodárstva. Veľká časť vidieckej pracovnej sily pracuje v samozásobiteľskom alebo polosamozásobiteľskom poľnohospodárstve, ktoré je spojené so skrytou nezamestnanosťou alebo nezárobkovou činnosťou v domácnosti, nízkou produktivitou a chudobou. Balíček opatrení boja proti chudobe, ktorý je financovaný najmä z fondov EÚ, poskytuje integrovaný prístup k boju proti chudobe a zahŕňa aj vidiecke oblasti. Plány na vytvorenie integrovaných komunitných tímov, ktoré poskytnú viaceré integrované služby znevýhodneným komunitám, však ešte neboli zavedené.

               (18)

               Strategický rámec reformy verejnej správy sa vykonáva od roku 2014, tento proces však bol v roku 2015 veľmi pomalý. Niektoré kľúčové iniciatívy prijaté v roku 2016 majú za cieľ zvýšenie transparentnosti a účinnosti fungovania verejnej správy. Oneskorenia v prijímaní všeobecného a transparentného prístupu k riadeniu ľudských zdrojov, najmä pokiaľ ide o prijímanie alebo vymenúvanie zamestnancov, hodnotenie ich výsledkov, platové ohodnotenie, kariérny postup vo všetkých zamestnaneckých kategóriách a ich odbornú prípravu, však vytvárajú priestor pre svojvoľný prístup ku kľúčovým postupom a rozhodnutiam. Spolu s nestabilnými organizačnými štruktúrami má toto negatívny vplyv na nezávislosť a profesionalitu štátnej služby, a tým aj na jej účinnosť a efektivitu. Zložité administratívne postupy, neefektívny systém verejného obstarávania a rozšírená korupcia obmedzujú poskytovanie služieb (vrátane služieb elektronickej verejnej správy) štátnym aj súkromným podnikom. Strategické plánovanie, programové rozpočtovanie, konzultačné postupy a tvorba politík založených na dôkazoch sú naďalej nedostatočne využité. Tieto výzvy brzdia vykonávanie dôležitých politík v mnohých oblastiach vrátane účinného využívania dostupných fondov EÚ a ďalšej finančnej podpory.

               (19)

               Štátne podniky, ktoré prevládajú v kľúčových sektoroch hospodárstva, majú tendenciu dosahovať nižšiu výkonnosť. Ovládajú najmä kľúčové priemyselné odvetvia, ako je sektor energetiky, v ktorom sa podieľajú 44 % na obrate a 77 % na zamestnanosti, alebo sektor dopravy, v ktorom vytvárajú 24 % obratu a zamestnávajú 28 % pracovnej sily. Mimoriadny výnos vlády 109/2011 o správe a riadení štátnych podnikov bol 10. mája 2016 zmenený na zákon so zmenami, vďaka ktorým je lepšie zosúladený s medzinárodne osvedčenými postupmi. Rumunsko obnovilo spoluprácu s odborníkmi v oblasti riadenia a nahradilo dočasný manažment vo viacerých štátnych podnikoch, pokrok v tejto oblasti je však pomalší, než sa pôvodne očakávalo. K transparentnosti a zodpovednosti štátnych podnikov by prispelo urýchlenie schvaľovania ročných rozpočtov a odsúhlasovania a zverejňovania auditovaných ročných účtovných závierok. Pripravuje sa nový zákon o privatizácii. Je však možné, že bude obsahovať ustanovenia, ktoré budú v rozpore s legislatívou v oblasti správy a riadenia spoločností. Pravdepodobné sú najmä presahy zodpovednosti osobitného správcu privatizácie a vedenia spoločnosti.

               (20)

               Napriek úsiliu súdnych orgánov o vyriešenie problému korupcie na vysokej úrovni je tento problém stále aktuálny v mnohých hospodárskych sektoroch a týka sa aj vymenovaných a volených činiteľov na všetkých vládnych úrovniach, ako aj štátnych úradníkov a zamestnancov verejných inštitúcií. Napriek tomu, že sa vykonávajú zásadné reformy v justičnej oblasti, naďalej pretrvávajú obavy z vysokej pracovnej záťaže na súdoch, predvídateľnosti, riadneho vykonávania súdnych rozhodnutí a vonkajšieho tlaku na súdnictvo. V rámci mechanizmu spolupráce a overovania dostáva Rumunsko odporúčania v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii. Tieto oblasti preto v prípade Rumunska nie sú zahrnuté do odporúčaní pre jednotlivé krajiny.

               (21)

               Stav finančného sektora sa zlepšil. Sektor je však aj naďalej citlivý na domáce zákonné iniciatívy. Nedávno prijatý zákon o oddlžení existujúcich úverov so spätným uplatňovaním môže znamenať výzvu pre viacero úverových inštitúcií a viesť k oslabeniu úverovej činnosti. Zákon môže zvýšiť riziká stability finančného sektora so značným vplyvom na hospodárstvo ako celok. K ďalším opatreniam, ktoré môžu mať negatívny vplyv na banky, patrí návrh na zmenu úverov v cudzej mene na úvery v miestnej mene a niektoré rozhodnutia súdov o neprijateľných zmluvných podmienkach v úverových zmluvách.

               (22)

               Nedostatočná alebo nekvalitná infraštruktúra patrí medzi najproblematickejšie faktory podnikania v Rumunsku a predstavuje prekážku obchodu a hospodárskeho rozvoja. Napriek nedávnemu miernemu zlepšeniu sa Rumunsko naďalej nachádza na poslednom mieste v porovnaní so susednými krajinami v danom regióne, pokiaľ ide o vnímanie kvality dopravy a komunikačnej infraštruktúry. Cestná a diaľničná sieť je redšia v porovnaní so susednými krajinami a v pomere k veľkosti krajiny. Prijatie nosného dopravného plánu a s ním spojená železničná reforma boli opakovane odložené.

               (23)

               Verejné investície od roku 2008 klesajú napriek veľkému objemu dostupných finančných prostriedkov, osobitne z fondov EÚ. Tento trend sa zvrátil v roku 2015, avšak očakáva sa, že verejné investície sa od roku 2016 znížia, keďže program na obdobie rokov 2014 – 2020 sa nezačal plniť v plnej miere a nie je pripravený dostatočný počet zrelých projektov. Rumunsko vyvinulo v poslednom období úsilie na posilnenie medzirezortnej spolupráce, reorganizáciu systému verejného obstarávania a zlepšenie plánovania a vykonávania investičných projektov. Príprava verejných investičných projektov však stále nie je dostatočná a naďalej podlieha vonkajším vplyvom. Výber projektov je obmedzený nedostatkom strednodobého a dlhodobého plánovania a strategických priorít, potrebou dosiahnuť dohodu medzi viacerými subjektmi s rozhodovacou právomocou, nedostatočnou právomocou presadzovania práva zo strany oddelenia pre posudzovanie verejných investícií ministerstva verejných financií a nedostatočnými výberovými kritériami v národnom programe miestneho rozvoja.

               (24)

               Napriek významným zlepšeniam v oblasti nákladovej účinnosti a obchodných výsledkov zostáva necenová konkurencieschopnosť Rumunska naďalej výzvou. Štrukturálne prekážky bránia prechodu k hospodárstvu s vyššou pridanou hodnotou a obmedzujú schopnosť Rumunska podporovať udržateľný rast. Zložitosť administratívnych postupov, kolísavosť fiškálnej a daňovej politiky a slabo rozvinuté podnikateľské prostredie naďalej negatívne ovplyvňujú investičné rozhodnutia. Vysoká úroveň daňových únikov a nelegálna práca znižujú daňové príjmy a narúšajú hospodárstvo. Prístup k financovaniu malých a stredných podnikov je naďalej obmedzený.

               (25)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska a uverejnila ju v správe o krajine z roku 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (26)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (4) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Znížiť odchýlku od strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 a dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP v roku 2017, ak nie je možné dosiahnuť tento cieľ s vyvinutím menšieho úsilia. Zabezpečiť uplatňovanie fiškálneho rámca a ďalšie posilnenie dodržiavania daňových predpisov a výberu daní. Zabezpečiť, aby legislatívne iniciatívy neohrozovali právnu istotu a fiškálnu stabilitu. Ak to bude potrebné, prijať opatrenia na zmiernenie uvedených rizík.

               2.

               Posilniť služby Národného úradu práce poskytované zamestnávateľom a uchádzačom o zamestnanie najmä tým, že sa prispôsobia profilom uchádzačov, lepšie sa prepoja so sociálnou pomocou vrátane sociálnych služieb a zahrnú aj nezaregistrovaných mladých ľudí. V konzultácii so sociálnymi partnermi stanoviť objektívne kritériá stanovenia minimálnej mzdy. Podniknúť opatrenia na zamedzenie predčasného ukončenia školskej dochádzky a na skvalitnenie vzdelávania najmä u rómskych detí. Prijať opatrenia na vyrovnanie veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy.

               3.

               Obmedziť neformálne platby v systéme zdravotnej starostlivosti a zvýšiť dostupnosť ambulantnej starostlivosti. Posilniť nezávislosť a transparentnosť riadenia ľudských zdrojov vo verenej správe. Zjednodušiť administratívne postupy pre podniky a verejnosť. Posilniť správu a riadenie štátnych podnikov.

               4.

               Zlepšiť prístup k integrovaným verejným službám, rozšíriť a podporiť hospodársku diverzifikáciu najmä vo vidieckych oblastiach. Prijať a realizovať nosný dopravný plán. Posilniť prioritizáciu a prípravu projektov verejných investícií.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.