Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0111

Odporúčanie pre stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Luxemburska na obdobie rokov 2005 - 2008  /* SEK/2006/0111 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 1.2.2006SEK(2006) 111 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Luxemburska na obdobie rokov 2005 – 2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu, ktorý vedie k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa zvýšiť jeho hospodársku dôležitosť a efektívnosť, ako aj zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia predložiť Rade a Komisii svoje programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Luxemburska bol predložený 16. februára 1999. Rada na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením 15. marca 1999 svoje stanovisko k tomuto programu. Podľa rovnakého postupu sú aktualizované programy stability a konvergenčné programy hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, prípadne ich môže preskúmať aj Rada.Je potrebné, aby členské štáty v týchto programoch špecifikovali svoj strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, spolu s hospodárskymi predpokladmi. V nadväznosti na reformu paktu by mal byť rozlíšený strednodobý cieľ pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, aj pokiaľ ide o fiškálne riziko ohrozujúce udržateľnosť. Ďalšou stránkou reformy je potreba dosiahnutia symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas cyklu prostredníctvom zvýšenej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach, zatiaľ čo v prípade dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa alebo od postupu pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu by sa mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť.Pri zohľadnení ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel[2], spoločne dohodnutej metodiky odhadov potenciálneho výkonu a cyklicky upravených sáld a všeobecných zásad hospodárskej politiky, ktoré sú súčasťou integrovaných zásad na obdobie rokov 2005 – 2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu stability Luxemburska a na základe svojho ďalej uvedeného hodnotenia prijala odporúčanie pre Radu k tomuto programu.Hodnotenie(1) Siedma aktualizácia konvergenčného programu Luxemburska na obdobie rokov 2005 – 2008 bola predložená Komisii 28. novembra 2005. Zahŕňa obdobie rokov 2005 – 2008. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru a požiadavky na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel[3].(2) Ekonomická výkonnosť Luxemburska bola v posledných 20-tich rokoch mimoriadne priaznivá, pri priemernom ročnom raste reálneho HDP o 5,5 % a domácej miery zamestnanosti o 3,25 %. V roku 2001 sa rast výrazne spomalil, no opäť sa zvýšil a v roku 2004 dosiahol úroveň 4,4 %. Finančná pozícia luxemburskej vlády bola tradične veľmi zdravá, s opakujúcimi sa rozpočtovými prebytkami od začiatku deväťdesiatych rokov a veľmi nízkym verejným dlhom. Kvôli veľmi prudkému rastu výdavkov sa však tieto prebytky od začiatku tohto desaťročia rapídne znížili a v roku 2004 sa premenili na deficit.(3) Podľa makroekonomického scenára uvedeného v programe by sa mal rast reálneho HDP zvýšiť z odhadovanej úrovne 4,0 % v roku 2005 na úroveň 4,4 % v rokoch 2007 a 2008. Tento scenár vývoja rastu sa zdá byť pravdepodobný, hoci pri porovnaní s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2005 a odhadmi rastu potenciálneho produktu, ktoré vyplývajú z týchto predpovedí, sa zdá byť v nadchádzajúcich rokoch mierne priaznivý. Výhľad inflácie uvedený v programe sa zdá byť pravdepodobný. Je výrazne nižší, než inflačné prognózy uvedené v predpovediach útvarov Komisie z jesene 2005, ale opiera sa o rôzne predpoklady, najmä o nižšiu cenu ropy. Ropné produkty majú nezvyčajne veľkú váhu v HISC Luxemburska kvôli veľkým nákupom pohonných hmôt pre motorové vozidlá zo strany nerezidentov.(4) Rada vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 schválila rozpočtovú stratégiu uvedenú v predchádzajúcej aktualizácii programu stability, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2004 – 2007. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 sa výška deficitu verejných financií odhaduje na -2,3 % HDP oproti plánovanej úrovni -1,0 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Zatiaľ čo príjmy verejných financií, ktoré mali podľa predchádzajúcej aktualizácie vzrásť o 1,2 percentuálneho bodu HDP, v skutočnosti vzrástli iba o 0,2 percentuálneho bodu HDP, čiastočne z dôvodu vysokej a nečakanej refundácie DPH, výdavky verejných financií vzrástli o 1,4 percentuálneho bodu HDP (z čoho verejné investície predstavovali 0,8) namiesto o 0,8 percentuálneho bodu HDP, ako sa plánovalo.(5) Program sa zameriava na zníženie deficitu verejných financií z hodnoty -2,3 % HDP v roku 2005 na úroveň -0,2 % HDP v roku 2008 s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ na úrovni -0,8 % HDP v tom istom roku. Časový profil a úroveň primárneho salda sú podobné časovému profilu a úrovni primárneho salda celkového salda, so zlepšením primárneho deficitu z úrovne -2,1 % HDP v roku 2005 na úroveň vyrovnaného stavu rozpočtu na konci programového obdobia. Rozpočtová stratégia bola prispôsobená po predložení predchádzajúceho programu, ktorý vychádzal z menej optimistických, hoci stále silných, makroekonomických predpokladov a plánoval zlepšenie deficitu verejných financií z -1,4 % HDP v roku 2004 na -1,0 % HDP v roku 2005 a jeho ustálenie sa približne na tejto úrovni v rokoch 2006 a 2007. Hoci bol rast HDP v roku 2005 trochu silnejší, než sa očakávalo, deficit namiesto zlepšenia narástol z upravenej úrovne -1,2 % HDP v roku 2004 na -2,3 % HDP v roku 2005. V súčasnom programe bola preto prispôsobená rozpočtová stratégia s cieľom riešiť túto neočakávane zhoršenú situáciu. Úprava rozpočtu plánovaná v tomto programe je založená na výdavkoch, keď celkové výdavky verejných financií by mali počas programového obdobia klesnúť o 2,5 percentuálneho bodu HDP, kým podiel príjmov by mal klesnúť o 0,4 percentuálneho bodu HDP. Zníženie podielu výdavkov by sa malo najvýraznejšie prejaviť v súčasných výdavkoch, najmä v konečnej spotrebe verejnej správy a sociálnych transferoch. Úsilie o úpravu je odsúvané na neskoršie obdobie, keďže plánované zníženie nominálnych i cyklicky upravených deficitov by sa malo značne urýchliť v roku 2007.(6) Počíta sa so zlepšením cyklicky upraveného salda (vypočítaného útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky a na základe informácií uvedených v programe) z úrovne deficitu 1,5 % HDP v roku 2005 na zhruba vyrovnaný stav rozpočtu v roku 2008. Ak nebudú prijaté jednorazové ani iné dočasné opatrenia, vývoj štrukturálneho salda bude podobný. Zlepšenie rozpočtovej pozície nastáva v dôsledku zmenšujúcej sa negatívnej produkčnej medzery (od úrovne -1,75 % HDP v roku 2005 na -0,5 % HDP v roku 2008) vzhľadom na veľmi vysoký rast potenciálneho produktu odhadovaný v prípade Luxemburska. Strednodobým cieľom programu je štrukturálny (t. j. cyklicky upravený, bez jednorázových alebo dočasných opatrení) deficit vo výške -0,8 % HDP, ktorý je podobný odhadovanej minimálnej štandardnej hodnote zameranej na zabezpečenie dostatočného bezpečného rozpätia s cieľom zaručiť, aby nebola prekročená stanovená prahová hodnota deficitu verejných financií vo výške 3 %. Jeho dosiahnutie by preto malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia. Navyše, podľa súčasného hodnotenia ho možno považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a zodpovedajúcim spôsobom odráža dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.(7) S rozpočtovými cieľmi programu je spojené určité riziko poklesu: po prvé, makroekonomické prognózy uvedené v programe sú možno mierne optimistické v posledných rokoch programového obdobia. Po druhé, opatrenia na zníženie výdavkov oznámené na roky 2007 a 2008 zatiaľ neboli špecifikované. Dodržanie rozpočtových prognóz programu preto podlieha podmienke, aby boli opatrenia, ktoré sa majú prijať na roky 2007 a 2008, špecifikované a riadne implementované.(8) Pri zohľadnení tohto hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová stratégia načrtnutá v programe je dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do konca programového obdobia za predpokladu, že opatrenia na roky 2007 a 2008 sú špecifikované a riadne implementované. Riziko prekročenia prahovej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP však nemožno vylúčiť v roku 2006, keďže cyklicky upravený deficit (vypočítaný útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky a na základe informácií uvedených v programe) bude stále na úrovni 1,25 % HDP, ktorá je vyššia než minimálna štandardná hodnota. Hoci od roku 2007 je plánovaný štrukturálny deficit nižší než minimálna štandardná hodnota, bezpečné rozpätie nemusí byť dostatočné, pokiaľ opatrenia na zníženie výdavkov oznámené na uvedený rok nie sú špecifikované a implementované. Postup štrukturálnych úprav smerom k strednodobému cieľu programu je primeraný, snáď okrem roku 2006, v ktorom zníženie cyklicky upraveného deficitu predstavuje iba 0,3 % HDP. To je menej než 0,5 percentuálneho bodu priemerného ročného zlepšenia HDP v štrukturálnom salde, ktoré vyžaduje pakt, kým, napriek zápornej, no zmenšujúcej sa produkčnej medzere, celkové hospodárske podmienky možno považovať za dobré.(9) Výška dlhu verejných financií sa odhaduje na 6,4 % HDP v roku 2005. Podľa programu by mal dlh verejných financií v roku 2008 vzrásť na 10,2 % HDP, pričom najväčší rast by mal zaznamenať v roku 2006. Hlavnými faktormi tohto zvýšenia je otázka plánovaných nových pôžičiek zameraných na financovanie výdavkov v cestnej a železničnej infraštruktúre, ako aj financovanie niektorých veľkých investičných projektov založených na verejno-súkromnom partnerstve, na ktorý luxemburská vláda poskytuje finančnú záruku.(10) Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Luxembursko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené strednému riziku. Súčasná výška dlhu je rozhodne veľmi nízka a plánovaná strednodobá konsolidácia by mala prispieť k čiastočnému zníženiu rizika pre udržateľnosť verejných financií. Luxembursko však zaznamenalo počas posledných dvoch desaťročí obdobie silného rastu zamestnanosti, ktorý postupne vyústi do podobného zvýšenia počtu dôchodcov a veľkého zvýšenia výdavkov na dôchodkový systém. Zatiaľ čo súčasný objem peňažných prostriedkov v dôchodkových fondoch významne prispieva k udržateľnosti verejných financií, nebude postačujúci, a podľa programu sa niektoré zmeny v dôchodkovom systéme raz ukážu ako nevyhnutné na zmiernenie budúceho nárastu verejných výdavkov a zníženie rizika pre dlhodobú udržateľnosť.(11) Programová stratégia v oblasti verejných financií je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Táto stratégia je predovšetkým v súlade s integrovanou zásadou pre zabezpečenie hospodárskej stability prostredníctvom dodržania strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu a, pokiaľ tento cieľ nebol zatiaľ dosiahnutý, pomocou prijatia všetkých nevyhnutných opravných opatrení v súlade s paktom stability a rastu. Taktiež je v súlade s integrovanými zásadami pre zabezpečenie hospodárskej udržateľnosti vzhľadom na plánované náklady na starnutie populácie.(12) V národnom reformnom programe Luxemburska predloženom 17. novembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta sa uvádza zabezpečovanie stability a hospodárskej udržateľnosti ako výzvy s významných vplyvom na verejné financie. V tomto programe sú uvedené taktiež výzvy v iných oblastiach, ktoré majú významný vplyv na verejné financie, najmä potrebu značného zvýšenia verejného financovania výskumu a vývoja. Rozpočtové vplyvy opatrení načrtnutých v národnom reformnom programe sa odrážajú v rozpočtových prognózach programu stability a opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný reformný program. Program stability dopĺňa tieto opatrenia zmenami v inštitucionálnych prvkoch verejných financií, ako je najmä odklad predloženia rozpočtu z augusta na október, s cieľom zvýšiť dostupnosť údajov a kvalitu rozpočtových prognóz. Programom sa zavádzajú podrobnejšie analýzy nákladov na investičné projekty, vrátane hodnotenia ich prevádzkových nákladov už v prvej fáze plánovania.Pokiaľ ide o toto hodnotenie, zatiaľ čo globálna stratégia zníženia deficitu pomocou obmedzenia výdavkov uvedená v programe je chvályhodná, pre luxemburské orgány by bolo vhodné, aby:-  zvýšili úsilie pri štrukturálnej úprave rozpočtu v roku 2006 a určili a implementovali nevyhnutné opatrenia na roky 2007 a 2008; a-  riešili dlhodobé vplyvy starnutia populácie na rozpočet.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Luxemburska na obdobie rokov 2005 – 2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na článok 5 ods. 3 tohto nariadenia,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:1.  Ekonomická výkonnosť Luxemburska bola v posledných 20-tich rokoch mimoriadne priaznivá, pri priemernom ročnom raste reálneho HDP o 5,5 % a domácej miery zamestnanosti o 3,25 %. V roku 2001 sa rast výrazne spomalil, no opäť sa zvýšil a v roku 2004 dosiahol úroveň 4,4 %. Finančná pozícia luxemburskej vlády bola tradične veľmi zdravá, s opakujúcimi sa rozpočtovými prebytkami od začiatku deväťdesiatych rokov a veľmi nízkym verejným dlhom. Kvôli veľmi prudkému rastu výdavkov sa však tieto prebytky od začiatku tohto desaťročia rapídne znížili a v roku 2004 sa premenili na deficit.2.  Rada vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 schválila rozpočtovú stratégiu uvedenú v predchádzajúcej aktualizácii programu stability, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2004 – 2007.3.  Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 sa výška deficitu verejných financií odhaduje na -2,3 % HDP oproti plánovanej úrovni -1,0 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Zatiaľ čo príjmy verejných financií, ktoré mali podľa predchádzajúcej aktualizácie vzrásť o 1,2 percentuálneho bodu HDP, v skutočnosti vzrástli, čiastočne z dôvodu vysokej a nečakanej refundácie DPH, iba o 0,2 percentuálneho bodu HDP, výdavky verejných financií vzrástli o 1,4 percentuálneho bodu HDP (z čoho verejné investície predstavovali 0,8) namiesto o 0,8 percentuálneho bodu HDP, ako sa plánovalo.4.  Dňa [14. februára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska, ktorý zahrňuje obdobie rokov 2005 až 2008. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru a požiadavky na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel[5].5.  Podľa makroekonomického scenára uvedeného v programe by sa mal rast reálneho HDP zvýšiť z odhadovanej úrovne 4,0 % v roku 2005 na úroveň 4,4 % v rokoch 2007 a 2008. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu, ktoré sú síce v nadchádzajúcich rokoch mierne priaznivé. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa taktiež sa zdajú byť realistické.6.  Cieľom programu je zníženie deficitu verejných financií na úroveň takmer vyrovnaného stavu rozpočtu do konca programového obdobia, v dôsledku čoho sa dosiahne strednodobý cieľ na úrovni -0,8 % HDP v tom istom roku. Časový profil a úroveň primárneho salda sú podobné časovému profilu a úrovni primárneho salda celkového salda, so zlepšením primárneho deficitu z úrovne -2,1 % HDP v roku 2005 na úroveň primárneho prebytku vo výške 0,1 % na konci programového obdobia. Úprava rozpočtu plánovaná v tomto programe je založená na výdavkoch, keď celkové výdavky verejných financií by mali počas programového obdobia klesnúť o 2,5 percentuálneho bodu HDP, kým podiel príjmov by mal klesnúť o 0,4 percentuálneho bodu HDP. Aby sa vyriešila neočakávane zhoršená situácia v salde verejných financií v roku 2005, bola prijatá rozpočtová stratégia po predložení predchádzajúceho programu, ktorý vychádzal z menej optimistickejšieho makroekonomického scenára a podľa ktorého sa deficit verejných financií, po jeho zlepšení z odhadovanej úrovne -1,4 % HDP v roku 2004 na plánovanú úroveň -1,0 % HDP v roku 2005, mal ustáliť na tejto úrovni v rokoch 2006 a 2007.7.  Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, v priemere o trochu viac než 0,5 % HDP. Postup úprav je odsúvaný na neskoršie obdobie, v roku 2007 by sa mal postup nominálnych a štrukturálnych úprav značne urýchliť. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu 0,8 % HDP a zameriava sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2008. Strednodobý cieľ programu je podobný minimálnej štandardnej hodnote zameranej na zabezpečenie dostatočného bezpečného rozpätia s cieľom zaručiť, aby nebola prekročená stanovená prahová hodnota deficitu verejných financií vo výške 3 %. Jeho dosiahnutie by preto malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia. Navyše, podľa súčasného hodnotenia možno strednodobý cieľ považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a zodpovedajúcim spôsobom odráža dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.8.  Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa v programe plánuje. Po prvé, makroekonomické prognózy uvedené v programe sú možno mierne optimistické v posledných rokoch programového obdobia. Navyše, opatrenia oznámené v programe, ktoré sú zamerané na pokračovanie v úsilí o úpravu v rokoch 2007 a 2008, zatiaľ neboli špecifikované. Dosiahnutie rozpočtových cieľov programu je podmienené špecifikáciou a riadnou implementáciou týchto opatrení.9.  Vzhľadom na toto hodnotenie rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia uvedená v programe postačuje na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako predpokladá program, za podmienky, že opatrenia oznámené na roky 2007 a 2008 sú špecifikované a riadne implementované. Podľa výpočtov útvarov Komisie nemožno v roku 2006 vylúčiť riziko prekročenia prahovej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách. Hoci od roku 2007 je plánovaný štrukturálny deficit nižší než minimálna štandardná hodnota, bezpečné rozpätie nemusí byť dostatočné, pokiaľ opatrenia na zníženie výdavkov oznámené na uvedený rok nie sú špecifikované a implementované. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu programu je vo všeobecnosti v súlade s paktom stability a rastu, ktorý stanovuje, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by mala byť štandardná hodnota ročného zlepšenia štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP. Zlepšenie štrukturálneho deficitu plánovaného v programe však dosahuje iba 0,3 percentuálneho bodu HDP v roku 2006, kým, napriek zápornej, no zmenšujúcej sa produkčnej medzere, celkové hospodárske podmienky možno považovať za dobré.10.  Výška dlhu verejných financií sa odhaduje na 6,4 % HDP v roku 2005. Podľa programu by mal dlh verejných financií v roku 2008 vzrásť na 10,2 % HDP, pričom najväčší rast by mal zaznamenať v roku 2006.11.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Luxembursko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené strednému riziku. Súčasná výška dlhu je rozhodne veľmi nízka a plánovaná strednodobá konsolidácia by mala prispieť k čiastočnému zníženiu rizika pre udržateľnosť verejných financií. Luxembursko však zaznamenalo počas posledných dvoch desaťročí obdobie silného rastu zamestnanosti, ktorý postupne vyústi do podobného zvýšenia počtu dôchodcov a veľkého zvýšenia výdavkov na dôchodkový systém. Zatiaľ čo súčasný objem peňažných prostriedkov v dôchodkových fondoch významne prispieva k udržateľnosti verejných financií, nebude postačujúci, a podľa programu sa niektoré zmeny v dôchodkovom systéme raz ukážu ako nevyhnutné na zmiernenie budúceho nárastu verejných výdavkov a zníženie rizika pre dlhodobú udržateľnosť.12.  Programová stratégia v oblasti verejných financií je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Predovšetkým však je v súlade s integrovanou zásadou pre zabezpečenie hospodárskej stability prostredníctvom dodržania strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu hospodárskeho cyklu a, pokiaľ tento cieľ nebol zatiaľ dosiahnutý, pomocou prijatia všetkých nevyhnutných opravných opatrení v súlade s paktom stability a rastu a integrovanými zásadami pre zabezpečenie hospodárskej udržateľnosti vzhľadom na plánované náklady na starnutie populácie.13.  Národný reformný program Luxemburska predložený 17. novembra 2005 uvádza tieto výzvy s významných vplyvom na verejné financie: i) zabezpečovanie stability a ii) zabezpečovanie hospodárskej udržateľnosti. Uvádza taktiež výzvy v iných oblastiach, ktoré majú významný vplyv na verejné financie, najmä potrebu značného zvýšenia verejného financovania výskumu a vývoja. Rozpočtové vplyvy opatrení načrtnutých v národnom reformnom programe sa odrážajú v rozpočtových prognózach programu stability a opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá národný reformný program.Zatiaľ čo globálna stratégia zníženia deficitu pomocou obmedzenia výdavkov uvedeného v programe je chvályhodná, podľa Rady by luxemburské orgány mali:-  zvýšiť úsilie pri štrukturálnej úprave rozpočtu v roku 2006 a určiť a implementovať nevyhnutné opatrenia na roky 2007 a 2008; a-  riešiť dlhodobé vplyvy starnutia populácie na rozpočet.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2005 | 4,4 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 |KOM nov. 2005 | 4,5 | 4,2 | 4,4 | 4,5 | neuv. |PS dec. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 | neuv. |Inflácia HISC (v %) | PS dec. 2005 | 3,2 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 |KOM nov. 2005 | 3,2 | 4,1 | 4,4 | 2,2 | neuv. |PS dec. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 | neuv. |Produkčná medzera (v % potenciálneho HDP) | PS dec. 20051 | -1,7 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 |KOM nov. 20052 | -1,8 | -1,6 | -1,3 | -1,2 | neuv. |PS dec. 20041 | -1,2 | -2,2 | -3,8 | -5,0 | neuv. |Saldo verejných financií (v % HDP) | PS dec. 2005 | -1,2 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 |KOM nov. 2005 | -1,2 | -2,3 | -2,0 | -2,2 | neuv. |PS dec. 2004 | -1,4 | -1,0 | -0,9 | -1,0 | neuv. |Primárne saldo (v % HDP) | PS dec. 2005 | -0,9 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 |KOM nov. 2005 | -0,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 | neuv. |PS dec. 2004 | -1,2 | -0,9 | -0,8 | -0,9 | neuv. |Cyklicky-upravené saldo (v % HDP) | PS dec. 20051 | -0,3 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 |KOM nov. 2005 | -0,4 | -1,5 | -1,4 | -1,6 | neuv. |PS dec. 20041 | -0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 | neuv. |Hrubý verejný dlh (v % HDP) | PS dec. 2005 | 6,6 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 |KOM nov. 2005 | 6,6 | 6,8 | 7,1 | 7,3 | neuv. |PS dec. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,1%; 4,0%; 4,1% a 4,3% v období rokov 2004 – 2007. 3 Keďže v programe nie sú špecifikované žiadne jednorazové ani dočasné opatrenia, cyklicky upravené saldo a štrukturálneho saldo sú rovnaké. Zdroj: Program stability (PS); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] „Špecifikácie implementácie paktu stability a rastu a usmernenia k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[3] V tomto aktualizovanom programe sú rozdiely v povinných a nepovinných údajoch predpísaných v novom kódexe pravidiel.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[5] V tomto aktualizovanom programe sú rozdiely v povinných a nepovinných údajoch predpísaných v novom kódexe pravidiel.


title: Odporúčanie Komisie zo 6. apríla 2005 o širokopásmových elektronických komunikáciách po silnoprúdovom vedení (Text s významom pre EHP)

text:
               12.4.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 93/42

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 6. apríla 2005
   o širokopásmových elektronických komunikáciách po silnoprúdovom vedení
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/292/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (ďalej len „rámcová smernica“) (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť transparentné, proporcionálne a nediskriminačné podmienky na rozvoj silnoprúdových komunikačných systémov a odstránenie všetkých nenáležitých regulačných bariér. Silnoprúdové komunikačné systémy zahŕňajú zariadenia, ako aj siete.

               (2)

               Cieľom regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikácie je vytvoriť podmienky na konkurencieschopné poskytovanie elektronických komunikačných sietí a služieb a zabezpečiť pre užívateľov maximálny úžitok, pokiaľ ide o výber, cenu a kvalitu. Vnútroštátne orgány majú za cieľ podporovať hospodársku súťaž v poskytovaní elektronických komunikačných sietí, ktoré zahŕňajú silnoprúdové komunikačné siete. Mali by teda odstrániť všetky neopodstatnené regulačné prekážky týkajúce sa najmä spoločností verejnoprospešných služieb s cieľom vybudovať a prevádzkovať elektronické komunikačné siete prostredníctvom ich silnoprúdových vedení.

               (3)

               Výstavba silnoprúdových komunikačných systémov podlieha len všeobecnému schváleniu podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o schvaľovaní elektronických komunikačných sietí a služieb (ďalej len „schvaľovacia smernica“) (2). To môže v prípade potreby zahŕňať povinnosti ustanovené v smernici Rady 89/336/EHS z 3. mája 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa elektromagnetickej kompatibility (ďalej len „smernica EMC“) (3), v smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (ďalej len „koncová smernica“) (4), v rámcovej smernici, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (ďalej len „smernica univerzálnej služby“) (5), ako napr. povinnosti súvisiace s núdzovými komunikáciami a neporušenosťou siete. Aby sa zabránilo diskriminácii, krížovému subvencovaniu a narúšaniu hospodárskej súťaže, môžu sa uplatňovať aj povinnosti voči niektorým podnikom v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a o zrušení smernice 96/92/ES (6) s cieľom viesť samostatné konsolidované účty pre neelektrické činnosti, ako napr. silnoprúdové komunikácie.

               (4)

               Silnoprúdové komunikačné siete sú káblové siete a ako také sú to usmerňované médiá. Nepoužívajú na prenosy rádiové frekvencie v zmysle prílohy B k schvaľovacej smernici alebo rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (7).

               (5)

               Silnoprúdové komunikačné siete patria do rámca smernice EMC. Pojem „prístroje“ definovaný v smernici EMC znamená všetky elektrické a elektronické aparáty, zariadenia a systémy, ktoré obsahujú elektrické a/alebo elektronické konštrukčné súčiastky. Silnoprúdové komunikačné systémy sú považované za pevné zariadenia a môžu byť uvedené do prevádzky, iba ak sú v súlade so smernicou.

               (6)

               Káble používané v silnoprúdových komunikačných systémoch môžu už byť v prevádzke na iné spôsoby použitia a siete môžu byť vystavené stálym zmenám. Tieto vlastnosti spolu s osobitným charakterom nežiaducich vyžarovaných emisií pozdĺž drôtových systémov znamenajú, že nie je možné vykonávať merania v celom systéme a že v súlade so smernicou EMC je na riadenie vzájomného rušenia drôtových systémov a rádiových systémov vhodné používať model ex-post. Preto sieť vytvorená zo zariadení zodpovedajúcich smernici EMC a používaná na svoj zamýšľaný účel, ktorá je inštalovaná a prevádzkovaná v súlade so správnymi technickými postupmi určenými na splnenie základných požiadaviek smernice EMC, by sa mala považovať za zodpovedajúcu požiadavkám smernice EMC. Dokumentované správne technické postupy by mali zahŕňať merania na mieste preukazujúce, že ciele smernice EMC sú splnené, pokiaľ ide o nežiaduce vyžarované emisie, najmä v situáciách, v ktorých je pravdepodobnejší výskyt vzájomného rušenia.

               (7)

               Tento prístup nebráni členským štátom prijímať osobitné opatrenia z bezpečnostných dôvodov týkajúce sa uvádzania do prevádzky alebo používania zariadení na ochranu verejných telekomunikačných sietí alebo prijímajúcich či vysielajúcich staníc používaných na bezpečnostné účely v riadne definovaných situáciách frekvenčného spektra v súlade s článkom 6 smernice EMC.

               (8)

               Ak dotknuté strany nie sú v stave odstrániť rušenie spôsobené silnoprúdovým komunikačným systémom, príslušné orgány by mali požiadať o dôkaz o súlade predmetného systému a prípadne iniciovať ďalšie hodnotenie. Toto hodnotenie by malo zahŕňať overenie súladu systému podľa smernice EMC. V prípade zistenia nesúladu by príslušné orgány mali zaviesť primerané, nediskriminačné a transparentné vykonávacie opatrenia na uvedenie systému do súladu.

               (9)

               Ak sa systém považuje za zodpovedajúci, no i napriek tomu vytvára škodlivé rušenie, príslušné orgány členských štátov by mali prijať osobitné opatrenia v súlade s článkom 6 smernice EMC na účely odstránenia takého rušenia. Prijaté opatrenia by mali byť primerané, nediskriminačné a transparentné. Pri skúmaní primeranosti opatrení by členské štáty mali zohľadňovať hospodárske a spoločenské aspekty dotknutých služieb. Členské štáty by mali prihliadať aj na technickú spôsobilosť moderných silnoprúdových komunikačných zariadení umožniť včasné vyriešenie problémov rušenia znížením emisií na konkrétnych rušiacich frekvenciách a miestach takzvaným „notchingom“.

               (10)

               S cieľom dosiahnuť dôsledné uplatnenie vykonávacích opatrení alebo osobitných opatrení podľa článku 6 smernice EMC by si príslušné orgány mali vymieňať informácie navzájom, ako aj s Komisiou.

               (11)

               Tento prístup spojený s pravidelným a podrobným podávaním správ o rušení umožní, aby boli zhromaždené ďalšie výsledky testov a skúsenosti o použití silnoprúdových komunikačných sietí, najmä na účely ochrany používania rádiofrekvenčného spektra. Správy by sa mali podávať polročne, táto frekvencia sa však môže meniť v závislosti od dosiahnutých výsledkov.

               (12)

               Komisia v roku 2001 vyzvala Európske organizácie pre normalizáciu (ESO), aby vypracovali návrh harmonizovaných európskych noriem pre drôtové siete tak, aby zahŕňali digitálnu účastnícku linku (DSL), koaxiálny kábel, ethernet a silnoprúdové komunikačné siete (8). Práca ESO sa však ešte neskončila. Na umožnenie vypracovania harmonizovanej európskej normy pre drôtové siete a prístroje by vnútroštátne orgány mali sledovať vývoj v úzkej spolupráci s účastníkmi trhu.

               (13)

               V súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2 rámcovej smernice sa uskutočnili konzultácie s komunikačným výborom,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Členské štáty by mali uplatňovať tieto podmienky a zásady na poskytovanie verejne dostupných širokopásmových silnoprúdových komunikačných systémov.

               2.

               Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia bodov 3 až 5, členské štáty by mali odstrániť všetky neopodstatnené regulačné prekážky, najmä zo spoločností verejnoprospešných služieb, pri použití širokopásmových silnoprúdových komunikačných systémov a poskytovaní elektronických komunikačných služieb v týchto systémoch.

               3.

               Kým sa normy, ktoré sa majú používať na dosiahnutie predpokladu zhody pre silnoprúdové komunikačné systémy, nezosúladia podľa smernice 89/336/EHS, členské štáty by mali považovať za zodpovedajúci uvedenej smernici silnoprúdový komunikačný systém, ktorý:

                           —

                           tvorí zariadenie zodpovedajúce smernici a je používaný na svoj zamýšľaný účel,

                           —

                           je inštalovaný a prevádzkovaný v súlade so správnymi technickými postupmi určenými na splnenie základných požiadaviek smernice.

                     Dokumentácia o správnych technických postupoch by sa mala uchovávať tak, aby bola prístupná príslušným vnútroštátnym orgánom na účely kontroly dovtedy, kým je systém v prevádzke.

               4.

               V prípade, že sa zistí, že silnoprúdový komunikačný systém spôsobuje škodlivé rušenie, ktoré dotknuté strany nie sú v stave odstrániť, príslušné orgány členského štátu by mali požiadať o dôkaz o súlade systému a prípadne iniciovať hodnotenie.

               5.

               Ak výsledkom tohto hodnotenia bude zistenie nesúladu silnoprúdového komunikačného systému, príslušné orgány by mali zaviesť primerané, nediskriminačné a transparentné vykonávacie opatrenia na zabezpečenie súladu.

               6.

               Ak je silnoprúdový komunikačný systém v súlade s požiadavkami smernice, no rušenie napriek tomu pretrváva, mali by príslušné orgány členského štátu zvážiť prijatie osobitných opatrení v súlade s článkom 6 smernice 89/336/EHS primeraným, nediskriminačným a transparentným spôsobom.

               7.

               Členské štáty by mali pravidelne podávať komunikačnému výboru správy o používaní a prevádzkovaní silnoprúdových komunikačných systémov na svojom území. Tieto správy by mali zahŕňať všetky podstatné údaje o hladinách rušenia (vrátane údajov o meraní, súvisiacich úrovniach pridaných signálov a ďalších údajov užitočných pre navrhnutie harmonizovanej európskej normy), o problémoch spojených s rušením a o všetkých vykonávacích opatreniach týkajúcich sa silnoprúdových komunikačných systémov. Prvá takáto správa by sa mala podať k 31. decembru 2005.

               8.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 6. apríla 2005

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 21.

      (3)  Ú. v. ES L 139, 23.5.1989, s. 19. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 93/68/EHS (Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 1).

      (4)  Ú. v. ES L 91, 7.4.1999, s. 10. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (5)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (6)  Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 37. Smernica zmenená a doplnená smernicou Rady 2004/85/ES (Ú. v. EÚ L 236, 7.7.2004, s. 10).

      (7)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 1.

      (8)  Normalizačný mandát adresovaný CEN, CENELEC a ETSI v súvislosti s elekromagnetickou kompatibilitou (EMC) o zosúladených normách EMC pre telekomunikačné siete, Mandate M/313, 7. august 2001.


title: Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 20. decembra 2006 o ochrane neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti a o práve na vyjadrenie vo vzťahu ku konkurencieschopnosti európskeho priemyslu audiovizuálnych a online informačných služieb

text:
               27.12.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 378/72

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

   z 20. decembra 2006
   o ochrane neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti a o práve na vyjadrenie vo vzťahu ku konkurencieschopnosti európskeho priemyslu audiovizuálnych a online informačných služieb
   (2006/952/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 157,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   po porade s Výborom regiónov,
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
   KEĎŽE:

               (1)

               Charta základných práv Európskej únie (3) (ďalej len „Charta“) uznáva v článku 1 nedotknuteľnosť ľudskej dôstojnosti a ustanovuje, že musí byť rešpektovaná a ochraňovaná. Článok 24 Charty ustanovuje, že deti majú právo na takú ochranu a starostlivosť, ktorá je potrebná pre ich blaho a že pri všetkých opatreniach prijatých orgánmi verejnej moci alebo súkromnými inštitúciami, ktoré sa týkajú detí, sa musia v prvom rade brať do úvahy najlepšie záujmy dieťaťa.

               (2)

               Európska únia by mala zamerať svoje politické opatrenia na predchádzanie akýmkoľvek formám porušovania zásady rešpektovania ľudskej dôstojnosti.

               (3)

               Na úrovni Únie je potrebné prijať legislatívne opatrenia na ochranu telesného, duševného a morálneho vývoja neplnoletých osôb v súvislosti so všetkými audiovizuálnymi a informačnými službami a na zabránenie prístupu neplnoletých osôb k nevhodným programom alebo službám pre dospelých.

               (4)

               Neustály vývoj nových informačných a komunikačných technológií predstavuje pre Spoločenstvo naliehavú úlohu zabezpečiť úplnú a primeranú ochranu záujmov občanov v tejto oblasti tým, že na jednej strane zaručí voľnú distribúciu a poskytovanie informačných služieb a na druhej strane zabezpečí, aby ich obsah bol zákonný, rešpektoval zásadu ľudskej dôstojnosti a nenarúšal celkový vývoj neplnoletých osôb.

               (5)

               Spoločenstvo už intervenovalo v oblasti audiovizuálnych a informačných služieb s cieľom vytvoriť potrebné podmienky na to, aby sa zabezpečil voľný pohyb televízneho vysielania a ostatných informačných služieb v súlade so zásadami voľnej hospodárskej súťaže a slobody prejavu a práva na informácie, malo by však v tejto oblasti konať s väčším odhodlaním s cieľom prijať opatrenia na ochranu spotrebiteľov pred podnecovaním k diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a na boj proti akejkoľvek takejto diskriminácii. Takéto opatrenia by mali vytvoriť rovnováhu medzi ochranou práv jednotlivcov na jednej strane a slobodou prejavu na strane druhej, najmä s prihliadnutím na zodpovednosť členských štátov za definovanie pojmu podnecovania k nenávisti alebo diskriminácii v súlade s ich vnútroštátnymi právnymi predpismi a morálnymi hodnotami.

               (6)

               Odporúčanie Rady 98/560/ES z 24. septembra 1998 o rozvoji konkurencieschopnosti európskeho priemyslu audiovizuálnych a informačných služieb podporou národných rámcov zameraných na dosiahnutie porovnateľnej a efektívnej úrovne ochrany neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti (4) je prvým právnym nástrojom na úrovni Spoločenstva, ktorý vo svojom odôvodnení 5 rieši otázky ochrany neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti vo vzťahu k audiovizuálnym a informačným službám, ktoré sú prístupné verejnosti akýmikoľvek prenosovými prostriedkami. Článok 22 smernice Rady 89/552/EHS z 3. októbra 1989 o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania (5) („televízia bez hraníc“) sa už konkrétne zaoberá otázkou ochrany neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti v rámci činností televízneho vysielania.

               (7)

               Navrhuje sa, aby Rada a Komisia venovali osobitnú pozornosť vykonávaniu tohto odporúčania pri revidovaní, prerokúvaní alebo uzatváraní nových dohôd o partnerstve alebo nových programov spolupráce s tretími krajinami vzhľadom na globálny charakter výrobcov, šíriteľov alebo poskytovateľov audiovizuálneho obsahu a prístupu na internet.

               (8)

               Európsky parlament a Rada prijali rozhodnutím č. 276/1999/ES (6) viacročný akčný plán Spoločenstva na podporu bezpečnejšieho používania Internetu prostredníctvom boja proti nezákonnému a škodlivému obsahu globálnych sietí („Akčný plán pre bezpečnejší Internet“).

               (9)

               Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1151/2003/ES (7) predĺžilo trvanie Akčného plánu pre bezpečnejší Internet o dva roky a zmenilo a doplnilo rozsah jeho pôsobnosti tak, aby zahŕňal opatrenia na podporu výmeny informácií a koordináciu s príslušnými subjektmi na vnútroštátnej úrovni, ako aj osobitné ustanovenia pre pristupujúce krajiny.

               (10)

               Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (8), vysvetľuje niektoré právne aspekty a harmonizuje určité aspekty s cieľom umožniť, aby služby informačnej spoločnosti v plnej miere využívali výhody zásad vnútorného trhu. Mnoho ustanovení smernice 2000/31/ES má tiež význam pre ochranu neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti, a to najmä článok 16 ods. 1 písm. e), podľa ktorého členské štáty a Komisia musia podporovať vypracovávanie kódexov správania v oblasti ochrany neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti.

               (11)

               Zmeny v mediálnom priestore, ktoré sú dôsledkom nových technológií a inovácie médií, vyúsťujú do potreby učiť deti, ale aj rodičov, učiteľov a školiteľov v odbornej príprave účinne využívať audiovizuálne a online informačné služby.

               (12)

               Samoregulácia audiovizuálneho sektora sa vo všeobecnosti ukazuje ako účinný doplnkový prostriedok, ale nepostačuje na ochranu neplnoletých osôb pred odkazmi so škodlivým obsahom. Rozvoj európskeho audiovizuálneho priestoru založeného na slobode prejavu a rešpektovaní práv občanov by sa mal zakladať na trvalom dialógu medzi vnútroštátnymi a európskymi zákonodarcami, regulačnými orgánmi, zástupcami priemyslu, združeniami, občanmi a predstaviteľmi občianskej spoločnosti.

               (13)

               V rámci verejných konzultácií o smernici Európskeho parlamentu a Rady 97/36/ES z 30. júna 1997, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 89/552/EHS (9) bolo navrhnuté, aby sa mediálna gramotnosť zahrnula medzi predmety, na ktoré sa bude vzťahovať odporúčanie 98/560/ES.

               (14)

               Komisia podporuje spoluprácu a výmenu skúseností a najlepších postupov medzi samoregulačnými a koregulačnými orgánmi, ktoré sa zaoberajú hodnotením alebo klasifikáciou audiovizuálneho obsahu bez ohľadu na prostriedky jeho prenosu, s cieľom umožniť všetkým používateľom, ale najmä rodičom, učiteľom a školiteľom v odbornej príprave, aby mohli nahlasovať nezákonný obsah a posudzovať obsah audiovizuálnych a online informačných služieb, ako aj akýkoľvek iný zákonný obsah, ktorý by mohol poškodiť telesný, duševný alebo morálny vývoj neplnoletých osôb.

               (15)

               Ako sa navrhlo počas verejných konzultácií o smernici 97/36/ES, je vhodné, aby sa právo na vyjadrenie alebo rovnocenné opravné prostriedky vzťahovalo na online médiá a aby sa prihliadalo na špecifické vlastnosti týchto médií a služieb.

               (16)

               Uznesenie Rady z 5. októbra 1995 o zobrazovaní mužov a žien v reklame a médiách (10) vyzýva členské štáty a Komisiu, aby prijali adekvátne opatrenia na presadzovanie rozmanitého a realistického zobrazovania schopností a potenciálu žien a mužov v spoločnosti.

               (17)

               Pri predkladaní svojho návrhu smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu Komisia uviedla, že zobrazovanie jednotlivých pohlaví v médiách a reklame vznáša dôležité otázky o ochrane dôstojnosti mužov a žien, napriek tomu však konštatovala, že vzhľadom na ostatné základné práva vrátane slobody a plurality médií by nebolo vhodné tieto otázky riešiť v danom návrhu, avšak tieto otázky by sa mali zvážiť.

               (18)

               Bez toho, aby bola porušená sloboda prejavu alebo tlače, by sa priemysel audiovizuálnych a online informačných služieb mal na úrovni členských štátov podporovať, aby v uvedených médiách a v akomkoľvek druhu reklamy vrátane nových techník reklamy predchádzal diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a bojoval proti nej.

               (19)

               Toto odporúčanie zahŕňa nový technologický vývoj a dopĺňa odôvodnenie 5 odporúčania 98/560/ES. Rozsah jeho pôsobnosti, pokiaľ ide o technologický pokrok, zahŕňa audiovizuálne a online informačné služby sprístupňované verejnosti prostredníctvom pevných alebo mobilných elektronických sietí.

               (20)

               Nič v tomto odporúčaní nebráni členským štátom uplatňovať svoje ústavné ustanovenia a iné právne predpisy či právnu prax vo vzťahu k slobode prejavu,

         TÝMTO ODPORÚČAJÚ:
   I.   členským štátom v záujme podpory rozvoja priemyslu audiovizuálnych a online informačných služieb prijať potrebné opatrenia zaručujúce ochranu neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti vo všetkých audiovizuálnych a online informačných službách tým, že:

               1.

               zvážia, že do svojich vnútroštátnych právnych predpisov alebo postupov zavedú opatrenia o práve na vyjadrenie alebo rovnocenné opravné prostriedky vo vzťahu k online médiám, riadne prihliadajúc na svoje vnútroštátne a ústavné legislatívne ustanovenia, bez toho, aby bola dotknutá možnosť prispôsobenia spôsobu výkonu tohto práva osobitným vlastnostiam každého druhu média;

               2.

               s cieľom podporiť zvyšovanie technologického rozvoja, popri existujúcich právnych a iných opatreniach týkajúcich sa vysielacích služieb, v zhode s nimi a v úzkej spolupráci s dotknutými stranami budú propagovať:

                           a)

                           opatrenia, ktoré umožnia neplnoletým osobám zodpovedné využívanie audiovizuálnych a online informačných služieb, najmä zvyšovaním informovanosti rodičov, učiteľov a školiteľov v odbornej príprave o potenciáli týchto nových služieb a o prostriedkoch, ktorými je možné dosiahnuť ich bezpečnosť pre neplnoleté osoby, najmä prostredníctvom mediálnej gramotnosti alebo vzdelávacích programov o médiách a napríklad neustálou odbornou prípravou v rámci školského vzdelávania,

                           b)

                           opatrenia, ktoré v prípade vhodnosti a potreby umožnia identifikáciu kvalitného obsahu a služieb pre neplnoleté osoby a prístup k nim, vrátane poskytnutia prostriedkov na prístup vo vzdelávacích inštitúciách a na verejných miestach,

                           c)

                           opatrenia na širšie informovanie občanov o možnostiach, ktoré ponúka internet.

                     Príklady možných opatrení týkajúcich sa mediálnej gramotnosti sú uvedené v Prílohe II;

               3.

               budú podporovať zodpovedný prístup profesionálov, sprostredkovateľov a používateľov nových komunikačných médií, akým je napríklad internet, prostredníctvom:

                           a)

                           podporovania priemyslu audiovizuálnych a online informačných služieb, aby v rámci všetkých audiovizuálnych a online informačných služieb predchádzal akejkoľvek diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie a bojoval proti nej, bez toho, aby bola porušená sloboda prejavu alebo tlače,

                           b)

                           podporovania ostražitosti a nahlasovania stránok, ktoré sa považujú za nezákonné, bez toho, aby bola dotknutá smernica 2000/31/ES,

                           c)

                           vypracovania kódexu správania v spolupráci s odborníkmi a regulačnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva;

               4.

               budú podporovať opatrenia na boj proti všetkým nezákonným činnostiam na internete, ktoré škodia neplnoletým osobám a na významné zvýšenie bezpečnosti siete; okrem iných by sa mali zvážiť tieto opatrenia:

                           a)

                           prijatie označenia kvality pre poskytovateľov služieb, aby používatelia mohli jednoducho skontrolovať, či daný poskytovateľ dodržiava kódex správania, alebo nie,

                           b)

                           vytvorenie vhodných prostriedkov na nahlasovanie nezákonných a/alebo podozrivých činností na internete.

         II.   priemyslu audiovizuálnych a online informačných služieb a ostatným dotknutým stranám:

               1.

               vypracovať pozitívne opatrenia v prospech neplnoletých osôb vrátane iniciatív, ktoré im uľahčia širší prístup k audiovizuálnym a online informačným službám, predchádzajúc pritom potenciálne škodlivému obsahu, napríklad prostredníctvom systémov filtrovania. Takéto opatrenia by mohli zahŕňať harmonizáciu prostredníctvom spolupráce regulačných, samoregulačných a koregulačných orgánov členských krajín a prostredníctvom výmeny najlepších postupov, ktoré sa týkajú otázok, ako napríklad používanie systému spoločných opisných symbolov a upozornení označujúcich vekovú kategóriu a/alebo aspekty obsahu, ktoré viedli k danému odporúčaniu pre určitú vekovú skupinu, čo by pomohlo používateľom pri posudzovaní obsahu audiovizuálnych a online informačných služieb. Mohlo by sa to dosiahnuť napríklad prostredníctvom opatrení načrtnutých v prílohe III.

               2.

               zvážiť možnosť vytvorenia filtrov, ktoré by znemožňovali prenášať cez internet informácie urážajúce ľudskú dôstojnosť;

               3.

               vypracovať opatrenia na rozšírenie používania systémov na označovanie obsahu materiálov šírených prostredníctvom internetu;

               4

               zvážiť účinné prostriedky na vyhýbanie sa diskriminácii z dôvodu pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie v audiovizuálnych alebo online informačných službách a na boj proti takejto diskriminácii, ako aj na podporu rozmanitého a realistického zobrazovania schopností a potenciálu mužov a žien v spoločnosti.

         ZOHĽADŇUJÚ ŽE KOMISIA:

               1.

               zamýšľa v súvislosti s viacročným programom Spoločenstva na obdobie 2005 – 2008 na podporu bezpečnejšieho používania internetu a nových online technológií podporovať informačné akcie zamerané na občanov v celej Európe, využívajúc všetky komunikačné prostriedky, s cieľom informovať verejnosť o výhodách a možných nebezpečenstvách internetu, o jeho zodpovednom a bezpečnom využívaní, o tom, ako sa možno sťažovať a ako aktivovať rodičovskú kontrolu. Špecifické kampane by sa mohli zamerať na cieľové skupiny, ako napr. školy, združenia rodičov a používateľov;

               2.

               zamýšľa preskúmať možnosť zavedenia európskeho bezplatného telefónneho čísla alebo rozšírenia existujúcej služby, aby pomáhala používateľom internetu tým, že ich upozorní na dostupné mechanizmy podávania sťažností a zdroje informácií a poskytne rodičom informácie o účinnosti filtrovacieho softvéru;

               3.

               zamýšľa preskúmať možnosť podporovať vytvorenie všeobecného názvu domény druhého stupňa vyhradeného pre monitorované stránky rešpektujúce neplnoleté osoby a ich práva, ako je napríklad .KID.eu;

               4.

               naďalej udržiava konštruktívny a stály dialóg s organizáciami poskytovateľov obsahu, spotrebiteľskými organizáciami a všetkými ostatnými dotknutými stranami;

               5.

               zamýšľa uľahčiť a podporovať vytváranie sietí samoregulačnými orgánmi a výmenu skúseností medzi nimi, aby sa dala posúdiť účinnosť kódexu správania a prístupov založených na samoregulácii s cieľom zaručiť najvyšší možný štandard ochrany neplnoletých osôb;

               6.

               zamýšľa na základe informácií poskytnutých členskými štátmi predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní a účinnosti opatrení uvedených v tomto odporúčaní a preskúmať toto odporúčanie, keď a ak nastane takáto potreba.

      V Bruseli, 20. decembra 2006

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            predseda

         J. KORKEAOJA

      (1)  Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005, s. 87.

      (2)  Stanovisko z Európskeho parlamentu zo 7. septembra 2005 (Ú. v. EÚ C 193 E, 17.8.2006, s. 217), spoločná pozícia Rady z 21. septembra 2006 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku), pozícia Európskeho parlamentu z 12. decembra 2006 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

      (3)  Ú. v. EÚ C 364, 18.12.2000, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 270, 7.10.1998, s. 48.

      (5)  U. v. ES L 298, 17.10.1989, s. 23. Smernica zmenená a doplnená smernicou 97/36/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. ES L 202, 30.7.1997, s. 60).

      (6)  Ú. v. ES L 33, 6.2.1999, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím č. 787/2004/ES (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 12).

      (7)  Ú. v. ES L 162, 1.7.2003, s. 1.

      (8)  Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1.

      (9)  Ú. v. ES L 202, 30.7.1997, s. 60.

      (10)  Ú. v. ES C 296, 10.11.1995, s. 15.

      PRÍLOHA I
      ORIENTAČNÉ USMERNENIA PRE ZAVEDENIE OPATRENÍ ZABEZPEČUJÚCICH PRÁVO NA VYJADRENIE ALEBO ROVNOCENNÝ OPRAVNÝ PROSTRIEDOK VO VZŤAHU K ON-LINE MÉDIÁM DO VNÚTROŠTÁTNEHO PRÁVA ALEBO PRAXE NA VNÚTROŠTÁTNEJ ÚROVNI
      Cieľ: zavedenie opatrení do vnútroštátnych právnych predpisov alebo praxe členských štátov s cieľom zabezpečiť právo na vyjadrenie alebo rovnocenné opravné prostriedky vo vzťahu k online médiám, prihliadajúc pritom riadne na ich vnútroštátne a ústavné ustanovenia bez toho, aby bola dotknutá možnosť prispôsobenia jeho výkonu osobitným vlastnostiam každého druhu média.
      Pojem „médium“ označuje akékoľvek prostriedky komunikácie určené na šírenie spracovaných informácií pre verejnosť, ako napríklad noviny, periodiká, rozhlas, televízia a internetové spravodajské služby.
      Bez toho, aby boli dotknuté iné ustanovenia, ktoré členské štáty prijali podľa občianskeho, správneho alebo trestného práva, by ktorákoľvek fyzická alebo právnická osoba bez ohľadu na štátnu príslušnosť, ktorej oprávnené záujmy, najmä (ale nielen) česť a dobré meno, boli poškodené výrokmi o skutočnostiach v publikácii alebo vysielaní, mala mať právo na vyjadrenie alebo rovnocenné opravné prostriedky. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa neobmedzoval skutočný výkon práva na vyjadrenie alebo rovnocenných opravných prostriedkov ukladaním neprimeraných lehôt alebo podmienok.
      Právo na vyjadrenie alebo rovnocenné opravné prostriedky by mali existovať vo vzťahu k online médiám v rámci právomoci členského štátu.
      Členské štáty by mali prijať opatrenia potrebné na zavedenie práva na vyjadrenie alebo rovnocenných opravných prostriedkov a určiť postup na ich uplatnenie. Konkrétne by mali zabezpečiť, aby na ich uplatnenie bola stanovená dostatočná lehota a bol určený taký postup, aby právo na vyjadrenie alebo rovnocenné opravné prostriedky mohli primerane uplatniť aj fyzické alebo právnické osoby, ktoré majú bydlisko alebo sídlo v iných členských štátoch.
      Právo na vyjadrenie možno zabezpečiť nielen prostredníctvom právnych predpisov, ale aj prostredníctvom koregulačných alebo samoregulačných opatrení.
      Právo na vyjadrenie je zvlášť vhodným opravným prostriedkom pre online prostredie, pretože umožňuje okamžitú reakciu na spochybňované informácie a pridanie vyjadrení dotknutých osôb nie je z technického hľadiska problémom. Vyjadrenie by sa však malo uskutočniť v rámci primeranej lehoty po doručení odôvodnenej žiadosti a v čase a spôsobom, ktoré sú primerané pre publikáciu alebo vysielanie, ktorého sa žiadosť týka.
      Mali by sa stanoviť postupy na preskúmanie sporov týkajúcich sa výkonu práva na vyjadrenie alebo rovnocenné opravné prostriedky súdmi alebo podobnými nezávislými orgánmi.
      Žiadosť o výkon práva na vyjadrenie alebo rovnocenné opravné prostriedky sa môže zamietnuť, ak sťažovateľ nemá oprávnený záujem na publikácii takéhoto vyjadrenia, alebo ak by takéto vyjadrenie znamenalo trestný čin, ak by poskytovateľa obsahu vystavilo možnosti občianskeho súdneho konania, alebo ak by prekračovalo normy verejnej slušnosti.
      Právom na vyjadrenie nie sú dotknuté iné opravné prostriedky, ktoré majú k dispozícii osoby, ktorých právo na dôstojnosť, česť, dobrú povesť alebo súkromie porušili médiá.

      PRÍLOHA II
      Príklady možných opatrení týkajúcich sa mediálnej gramotnosti

                  a)

                  trvalé vzdelávanie učiteľov a školiteľov v odbornej príprave v spojení so združeniami na ochranu detí zamerané na používanie internetu v kontexte školského vzdelávania s cieľom udržiavať informovanosť o možných rizikách internetu, najmä pokiaľ ide o diskusné fóra akéhokoľvek druhu,

                  b)

                  zavedenie špecifických školení zameraných na deti vo veľmi mladom veku vrátane hodín s rodičmi,

                  c)

                  integrovaný vzdelávací prístup ako súčasť učebných osnov škôl a programy mediálnej gramotnosti s cieľom poskytovať informácie o zodpovednom používaní internetu,

                  d)

                  organizovanie na občanov zameraných národných kampaní za účasti všetkých komunikačných prostriedkov s cieľom poskytovať informácie o zodpovednom používaní internetu,

                  e)

                  distribúcia informačných balíčkov o možných rizikách internetu („ako bezpečne surfovať po internete“, „ako odfiltrovať nevyžiadané správy“) a zriadenie informačných telefónnych liniek určených na prijímanie upozornení alebo sťažností na stránky so škodlivým alebo nezákonným obsahom,

                  f)

                  primerané opatrenia na zriadenie informačných telefónnych liniek alebo na zlepšenie ich účinnosti s cieľom uľahčiť podávanie sťažností na internetové stránky so škodlivým alebo nezákonným obsahom a umožniť ich nahlasovanie.

      PRÍLOHA III
      Príklady možných opatrení týkajúcich sa mediálnej gramotnosti

                  a)

                  systematické poskytovanie účinného, aktualizovateľného a na používanie jednoduchého systému filtrovania po tom, čo si používateľ predplatí prístup od poskytovateľa prístupu,

                  b)

                  ponúkanie prístupu k službám určeným špeciálne pre deti, vybaveným automatickým systémom filtrovania prevádzkovaným poskytovateľmi prístupu a operátormi mobilných sietí,

                  c)

                  stimulácia poskytovania pravidelne aktualizovaného popisu dostupných stránok, čím sa zjednoduší ich klasifikácia a posudzovanie ich obsahu,

                  d)

                  umiestňovanie oznamov do vyhľadávacích programov, ktoré upozorňujú na dostupnosť informácií o zodpovednom používaní internetu a informačných telefónnych liniek (hotline).


Avis juridique important

|

52004SC0824

Odporúčanie stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Slovinska na roky 2004 - 2007  /* SEK/2004/0824 v konečnom znení */

Odporúčanie STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Slovinska na roky 2004 - 2007(predložené Komisiou)ODÔVODNENIENariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o sprísnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a dohľadu a koordinácie hospodárskych politík [1] uvádza, ze nezúčastnené členské státy, to znamená tie, ktoré neprijali spoločnú menu, musia podľa článku 99 Zmluvy predkladať Rade a Komisii konvergenčné programy na účely viacstranného sledovania v pravidelných intervaloch.[1]  Ú. v. ES L209, 2.8.1997. Vsetky dokumenty uvádzané v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.Podľa článku 9 tohto nariadenia musí Rada kontrolovať kazdý konvergenčný program na základe hodnotenia vypracovaného Komisiou a Výborom zostaveným podľa článku 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom sa od Rady ziada, aby po preskúmaní programu predlozila svoje stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia členské státy predlozia ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré Rada môze kontrolovať podľa týchto postupov.Desať krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, majú výnimku, a preto sa este nezúčastňujú na spoločnej mene. Zaviazali sa, ze predlozia svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvé aktualizácie okolo konca roku 2004.Konvergenčný program Slovinska na obdobie rokov 2004 - 2007 bol predlozený 14. mája 2004. Sluzby Komisie vykonali technické vyhodnotenie tohto programu, pričom zohľadňovali výsledky predpovedí z jari 2004 a brali do úvahy Kódex správania [2] a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík [3]. Z tohto hodnotenia vyplynulo nasledujúce:[2]  Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru na obsah a formát programov stability a konvergencie, ktorý bol podpísaný zo strany Rady ECOFIN dňa 10.7.2001.[3]  KOM(2002) 668 v konečnom znení, 27.11.2002.Slovinsko predlozilo 14. mája 2004 svoj prvý konvergenčný program na obdobie rokov 2004 - 2007. Aspiruje na skorý vstup do ERM II - najneskôr do konca roku 2004, aby zaviedlo euro začiatkom roku 2007.Program väčsinou spĺňa poziadavky na údaje podľa prepracovaného "kódexu pre obsah a formát programov stability a konvergencie." [4][4]  Delimitácia centrálnej vlády nebola realizovaná úplne a účtovanie s časovým rozlísením treba este zlepsiť.Makroekonomický scenár, ktorý tvorí podklad konvergenčného programu, bol od predvstupového hospodárskeho programu z roku 2003 upravený smerom nadol, zostáva vsak stále o niečo optimistickejsí nez prognózy Komisie na roky 2004 az 2005. Najmä plánovaný hospodársky rast v roku 2004 sa zdá byť vo vyssích hodnotách súčasného rozpätia prognóz. Na zvysok hodnoteného obdobia vývoj rastu - blizsie k roku 2006 a po ňom - mierne prekračuje potenciálny rast, ktorý národné orgány odhadujú na 3,7 %, zdá sa vsak byť prijateľný a je zhruba v súlade s očakávaniami Komisie. Pri prognóze dosiahnutia 3,3 % v roku 2004 a ustálenia sa na hodnote nizsej nez 3,0 % na konci roku 2005 plán inflácie odhaľuje pomerne priaznivé očakávania budúceho vývoja cien, zatiaľ čo sluzby Komisie majú na proces znizovania inflácie opatrnejsí pohľad.Postupný pokles inflácie, ktorý sa začal v roku 2001, sa zrýchlil v druhej časti roku 2003. Ročný nárast spotrebiteľských cien dosiahol na konci roka 4,6 %, čím sa ročný priemer znízil na 5,7 % z hodnoty 7,5 % v predchádzajúcom roku. Znizovanie inflácie pokračovalo v roku 2004, v máji vsak bola medziročná inflácia spotrebiteľských cien 3,9 %, čo je o 0,3 percentuálneho bodu viac nez v predchádzajúcom mesiaci. Dlhodobú udrzateľnosť znizovania inflácie - stále pomerne vysokej pri hodnote 4,7 % na základe 12-mesačného kĺzavého priemeru - treba posilniť. Za kľúč k trvalému znízeniu inflácie sa povazuje dobrá koordinácia hospodárskych politík. Zmiernenie rastu miezd a najmä zmeny v systéme indexovania miezd sa povazujú za rozhodujúce pre podporu procesu znizovania inflácie. Nová metóda úpravy miezd na roky 2004 - 2005, ktorá zavádza výhľadové mechanizmy indexovania - s očakávanou namiesto skutočnej domácej inflácie a so zohľadnením očakávania inflácie EÚ a výmenného kurzu euro voči slovinskému toliaru - by mala brzdiť zvysovanie miezd a zmierniť nimi spôsobené inflačné tlaky. Centrálna banka Slovinska má ako svoj hlavný cieľ cenovú stabilitu a uskutočňuje menovú politiku pomocou kombinácie úrokovej politiky a riadenia výmenného kurzu. Od roku 2003 boli úrokové miery znízené kumulatívne o 350 bázických bodov, čo viedlo k súčasnej reálnej krátkodobej úrokovej miere okolo 2 %, zatiaľ čo miera zhorsovania výmenného kurzu voči euro je v súčasnosti znízená na priblizne 0,1 % mesačne.Bez explicitného odvolávania sa na Dohodu o stabilite a raste sa program snazí dosiahnuť stabilnú rozpočtovú pozíciu blízku rovnováznej. S plánovaným deficitom 0,9 % HDP v roku 2007 sa vsak k pozícii blízkej rovnováznej priblízi iba do konca obdobia programu prostredníctvom postupného znizovania deficitu centrálnej vlády. Pri sledovaní o niečo pomalsieho postupu v porovnaní s predvstupovým programom z roku 2003 konvergenčný program plánuje fiskálnu konsolidáciu s dôrazom na poslednú časť, keďze odkladá znízenie deficitu az na úplný koniec horizontu programu, pričom reforma sa vykonáva väčsinou prostredníctvom znizovania miery výdavkov.Postup konsolidácie sa zdá byť dôveryhodný, ale je pomerne málo ambiciózny v stanovovaní si rozpočtových cieľov. Konvergenčný program neuvádza podrobnosti a hlavne mu chýba kvantitatívny vplyv na plánované rozpočtové opatrenia. V porovnaní s predvstupovým programom z roku 2003 sa zdá, ze stratégia konsolidácie zostala do veľkej miery nezmenená. Predpokladá restrukturalizáciu výdavkov a príjmov centrálnej vlády na zvýsenie flexibility rozpočtu. Predovsetkým znízenie povinných výdavkov rozpočtu sa pokladá za potrebné na vyrovnanie sa s finančnými záväzkami členstva v EÚ a NATO, u ktorých sa zdá, ze ich státne orgány pokladajú za zdroje ďalsieho tlaku na rozpočet, keď podiel povinných výdavkov je viac nez 80 % rozpočtu. Vláda sa zaviazala splniť ciele postupného znizovania cyklicky upravovaného deficitu a v prípade nepriaznivých okolností umozniť činnosť automatických stabilizátorov iba v obmedzenom rozsahu (v rozmedzí 0,2 % HDP podľa zákona o realizácii rozpočtu na rok 2004). Ak plánovaný rozpočtový deficit je iba o málo mensí nez 2 % HDP počas obdobia rokov 2004-2005, nemusí existovať dostatočná rezervy istoty voči prekročeniu 3 % HDP, čo je hraničná hodnota deficitu, ak by státne orgány neuspeli pri obmedzení pôsobenia fiskálnych stabilizátorov. Ak predpokladáme potenciálne prekázky týkajúce sa nepriaznivého hospodárskeho vývoja podobného ako tých v nedávnej minulosti, výsledok rozpočtu by mohol byť horsí, nez sa očakáva.Hrubý verejný dlh je pomerne nízky a zostane taký počas obdobia programu. V roku 2003 vzrástol pomer dlhu k HDP na 28,6 % HDP. Pri pretrvávajúcom primárnom deficite vláda očakáva ďalsie zvysovanie pomeru dlhu počas prvých dvoch rokov, pričom najvyssia hodnota je 29,5 % HDP v roku 2005. Do roku 2007 je prognóza vrátenia sa dlhu na hodnotu 28,4 % HDP, pretoze sa očakáva vyssí rast nominálneho HDP nez úroková sadzba, čo umozňuje stabilizáciu dlhu. Okrem toho státne orgány povazujú termínovú a menovú struktúru portfólia dlhu za primeranú, pretoze profil dlhodobého splácania sa rozdeľuje rovnomerne v čase s rastúcim podielom dlhu denominovaného v toliaroch a zahraničným dlhom denominovaným prevazne v euro.Program stručne uvádza agendu vládnej strukturálnej reformy, ktorá sa zameriava na zvýsenie konkurencieschopnosti hospodárstva zvýsením podielu výdavkov v rozpočte na výskum a vývoj. Tiez oznamuje ďalsie opatrenia na udrzanie hospodárskeho rastu, napr. podporu investícií orientovaných na vytváranie pracovných miest a odstránenie strukturálnych nepruzností na trhu práce. Program sa vsak nezaoberá specifikami procesu restrukturalizácie; politické ciele sa zdajú byť pomerne vseobecné a sú iba vo výnimočných prípadoch doplnené o dobre vypracované opatrenia. Nedá sa jednoznačne rozlísiť dôsledky pre rozpočet, pretoze nebol urobený pokus kvantifikovať očakávané strukturálne reformy v plánoch hlavných fiskálnych agregátov.Slovinsko stojí pred rizikami rozpočtovej nerovnováhy pri plnení nákladov na starnúcu populáciu. Na to, aby sa verejné financie dostali na udrzateľný základ, je rozhodujúce starostlivé zavedenie dôchodkovej reformy a stabilného systému zdravotnej starostlivosti spolu s primeraným primárnym prebytkom.Tabuľka: Porovnanie makroekonomických a rozpočtových plánov>TABELPOSITION>Na základe tohto hodnotenia Komisia schválila prilozené odporúčanie pre stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Slovinska a predkladá ho Rade.Odporúčanie STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Slovinska na roky 2004 - 2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o sprísnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a koordinácii ekonomických politík [5], a najmä na jeho článok 9, odsek 3,[5]  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvádzané v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.so zreteľom na odporúčanie Komisie,po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,VYDALA TOTO STANOVISKO:Rada [5. júla 2004] preskúmala konvergenčný program Slovinska na obdobie 2004 az 2007. Program väčsinou spĺňa poziadavky na údaje prepracovaného "kódexu pre obsah a formát programov stability a konvergencie".Rozpočtová stratégia, ktorá je základom programu, má za cieľ dosiahnuť zdravé verejné financie, ktoré sú definované rozpočtovou pozíciou blízkou k rovnováhe. Preto program predpokladá postupné znizovanie deficitu centrálnej vlády počas príslusného obdobia, čo je v súlade s krátením tak na strane príjmov, ako aj na strane primárnych výdavkov, pričom primárne výdavky prostredníctvom obmedzenia povinných výdavkov. Podľa priebehu reformy sa deficit znízi v priebehu nesledujúcich styroch rokov na polovicu, pričom v roku 2007 dosiahne hodnotu iba o niečo nizsiu nez 1 %. Riadením politiky smerom k postupnému znizovaniu strukturálneho deficitu státne orgány umoznia činnosť automatických fiskálnych stabilizátorov - aj keď v obmedzenom rozsahu - za predpokladu priaznivých hospodárskych podmienok.Zdá sa, ze makroekonomický scenár, ktorý je základom programu po roku 2005, odzrkadľuje prijateľné predpoklady rastu, pričom predpovedá rast reálneho HDP mierne nad potenciálnou kapacitou. Na rok 2004 sa vsak predpokladá pomerne priaznivý rast. Očakávanie inflácie sa zdá byť v pomerne nízkej oblasti rozsahu prognóz v roku 2004, ale potom je realistické za predpokladu, ze hospodárska politika bude naďalej trvalo koordinovaná s cieľom nizsej inflácie.Pri predpokladanom nepatrnom zvýsení na 1,9 % HDP v roku 2004 a potom pri postupnom poklese na 0,9 % HDP do roku 2007 sa predpokladá, ze deficit centrálnej vlády zostane kazdý rok výrazne pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. Rozpočtové ciele uvádzané v programe nie sú dostatočné na zabezpečenie strednodobého cieľa Dohody o stabilite a raste pre rozpočtovú pozíciu blízku k rovnováhe; strednodobý cieľ by sa dosiahol iba na konci obdobia programu. Okrem toho rozpočtový výsledok by mohol byť horsí, nez sa plánuje, najmä ak by negatívne makroekonomické riziká - týkajúce sa optimistickej prognózy hospodárskeho rastu forecast v roku 2004 uvedené vyssie - mohli viesť k prekročeniu výdavkov, ako to bolo v minulosti. Preto pozícia rozpočtu v programe nemôze poskytnúť dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu 3 % HDP pri normálnom makroekonomickom kolísaní, najmä počas počiatočných rokov obdobia programu.Hrubý verejný dlh je pomerne nízky a zostane taký aj v budúcnosti. Po zvýsenom náraste na 29,5 % HDP do roku 2005, sa očakáva, ze koeficient dlhu klesne v roku 2007 späť na hodnotu 28,4 % HDP. Slovinsko stojí pred rizikami rozpočtovej nerovnováhy pri plnení nákladov na starnúcu populáciu. Na to, aby sa verejné financie dostali na udrzateľný základ, je rozhodujúce starostlivé zavedenie dôchodkovej reformy a stabilného systému zdravotnej starostlivosti spolu s primeraným primárnym prebytkom.Kľúčové očakávania z konvergenčného programu Slovinska>TABELPOSITION>


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  9. decembra 2011 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti externej štatistiky (ECB/2011/24)

text:
               3.3.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 64/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 9. decembra 2011
   o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti externej štatistiky
   (ECB/2011/24)
   2012/C 64/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5.1 a článok 34.1 tretiu zarážku,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 4,
   keďže:

               (1)

               Na plnenie svojich úloh Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) vyžaduje úplnú a spoľahlivú externú štatistiku, ktorú tvorí štatistika platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície a výkaz medzinárodných rezerv, ktoré uvádzajú hlavné položky ovplyvňujúce menové podmienky a devízové trhy v eurozóne, ako aj štatistika cezhraničného prevozu eurobankoviek. Štatistické požiadavky Európskej centrálnej banky (ECB) sú v tejto oblasti ustanovené v usmernení ECB/2011/23 z 9. decembra 2011 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti externej štatistiky (2).

               (2)

               V článku 5.1 prvej vete Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) sa vyžaduje, aby ECB za pomoci národných centrálnych bánk zbierala štatistické informácie potrebné na zabezpečenie úloh ESCB buď od príslušných orgánov iných ako národné centrálne banky, alebo priamo od hospodárskych subjektov. V článku 5.1 druhej vete sa ustanovuje, že za týmto účelom spolupracuje s inštitúciami alebo orgánmi Únie a s príslušnými orgánmi členských štátov alebo tretích krajín a s medzinárodnými organizáciami. V článku 5.2 sa ustanovuje, že národné centrálne banky uskutočňujú v rámci možností úlohy vymedzené v článku 5.1.

               (3)

               Informácie potrebné na plnenie požiadaviek ECB v oblasti externej štatistiky môžu zbierať a/alebo zostavovať príslušné orgány iné ako národné centrálne banky. Preto niektoré z úloh, ktoré sa majú vykonať na splnenie týchto požiadaviek, vyžadujú spoluprácu medzi ECB alebo národnými centrálnymi bankami a týmito príslušnými orgánmi v súlade s článkom 5.1 štatútu ESCB. V článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 2533/98 sa vyžaduje, aby sa členské štáty pripravili na úlohy v oblasti štatistiky a plne spolupracovali s ESCB s cieľom zabezpečiť plnenie povinností vyplývajúcich z článku 5 štatútu ESCB.

               (4)

               V prípade, že spravodajské jednotky v súlade s národnými pravidlami a zaužívanou praxou vykazujú údaje príslušným orgánom iným ako národné centrálne banky, takéto orgány a ich príslušné národné centrálne banky musia vzájomne spolupracovať, aby sa zabezpečilo splnenie štatistických požiadaviek ECB. Potrebné informácie v oblasti externej štatistiky zbierajú a zostavujú v Írsku Ústredný štatistický úrad (Central Statistics Office) a na Malte Národný štatistický úrad (National Statistics Office). V záujme splnenia uvedených štatistických požiadaviek by mali Central Bank of Ireland a Ústredný štatistický úrad, ako aj Central Bank of Malta a Národný štatistický úrad navzájom spolupracovať. Takáto spolupráca by mala zahŕňať vytvorenie stálej štruktúry na prenos údajov, pokiaľ sa rovnaký výsledok už nedosiahol na základe národných právnych predpisov.

               (5)

               Hodnotenie kvality štatistiky platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície eurozóny a výkazu medzinárodných rezerv by malo prebiehať v súlade s rámcom ECB pre kvalitu štatistiky. Národné centrálne banky, prípadne v spolupráci s inými príslušnými orgánmi, by mali hodnotiť kvalitu údajov, ktoré predkladajú príslušné orgány.

               (6)

               Podľa článku 3a nariadenia (ES) č. 2533/98 a verejného záväzku Európskeho systému centrálnych bánk týkajúceho sa európskej štatistiky sa rozvoj, tvorba a šírenie európskej štatistiky prostredníctvom ESCB spravuje zásadami nestrannosti, objektivity, profesionálnej nezávislosti, efektívnosti nákladov, štatistickej dôvernosti, minimalizácie nákladov spojených s vykazovaním a vysokej kvality výstupov.

               (7)

               Keďže sa usmernením ECB/2011/23 zrušilo usmernenie ECB/2004/15, je potrebné nahradiť odporúčanie ECB/2004/16 zo 16. júla 2004 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti štatistiky platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície a výkazu medzinárodných rezerv (3),

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   ODDIEL I

      Vymedzenie pojmov

   Na účely tohto odporúčania majú pojmy „externá štatistika“, „platobná bilancia“ a „medzinárodná investičná pozícia“ a „výkaz medzinárodných rezerv“ rovnaký význam ako sa uvádza v článku 1 usmernenia ECB/2011/23.
   ODDIEL II

      Poskytovanie štatistických informácií národným centrálnym bankám

               1.

               V rozsahu, v akom sú adresáti tohto odporúčania poverení zberom externej štatistiky, mali by zabezpečiť, aby sa príslušná externá štatistika poskytla príslušným národným centrálnym bankám včas, aby si tieto národné centrálne banky mohli splniť svoje povinnosti spojené s vykazovaním podľa článkov 2, 3, 5 a 6 usmernenia ECB/2012/23.

               2.

               2.Tieto informácie by sa mali poskytnúť v súlade so štatistickými štandardmi a požiadavkami ECB na externú štatistiku, ako sa ustanovuje v prílohách I, II, III, IV a VI k usmerneniu ECB/2011/23. Bez toho, aby bola dotknutá monitorovacia úloha ECB stanovená v prílohe V k usmerneniu ECB/2011/23, adresáti tohto odporúčania by mali sledovať kvalitu a spoľahlivosť štatistických informácií, ktoré sa poskytujú príslušnej NCB.

         ODDIEL III

      Stála spolupráca s príslušnými národnými centrálnymi bankami

   Adresáti tohto odporúčania by so svojimi príslušnými národnými centrálnymi bankami mali písomne stanoviť vhodné podmienky spolupráce, aby sa zabezpečila stála štruktúra na prenos údajov, ktorá vyhovuje štatistickým štandardom a požiadavkám ECB, pokiaľ sa rovnaký výsledok už nedosiahol na základe národných právnych predpisov.
   ODDIEL IV

      Záverečné ustanovenia

               1.

               Týmto odporúčaním sa od 1. júna 2014 nahrádza odporúčanie ECB/2004/16.

               2.

               Odkazy na odporúčanie ECB/2004/16 sa považujú za odkazy na toto odporúčanie.

               3.

               Toto odporúčanie je určené Ústrednému štatistickému úradu v Írsku a Národnému štatistickému úradu na Malte.

               4.

               Toto odporúčanie sa uplatňuje od 1. júna 2014.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 9. decembra 2011

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (2)  Ú. v. EÚ L 65, 3.3.2012, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 292, 30.11.2004, s. 21.


title: Odporúčanie Komisie z  23. novembra 2011 o revízii cieľov uvedených v plánoch výkonnosti na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010  Text s významom pre EHP

text:
               29.11.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 348/1

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 23. novembra 2011
   o revízii cieľov uvedených v plánoch výkonnosti na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010
   (Text s významom pre EHP)
   2011/C 348/01
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 691/2010 z 29. júla 2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií a mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 2096/2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               V nariadení Komisie (EÚ) č. 691/2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií a mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 2096/2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb, sa zabezpečuje prijatie plánov výkonnosti na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru členskými štátmi vrátane záväzných cieľov výkonnosti na vnútroštátnej úrovni alebo cieľov na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru, čím sa zabezpečuje súlad s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie. Takisto sa uvádza, že Komisia by mala posudzovať súlad cieľov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 13 ods. 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 sa Komisia môže rozhodnúť vydať dotknutým členským štátom odporúčanie prijať revidované ciele výkonnosti.

               (3)

               Podľa článku 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 vymenovala Komisia 29. júla 2010 orgán na preskúmanie výkonnosti, ktorý jej pomáha pri vykonávaní systému výkonnosti.

               (4)

               Na účely stanovenia cieľov na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru sa rozhodnutím Komisie 2011/121/EÚ (2) prijali ciele výkonnosti na úrovni Európskej únie na roky 2012 až 2014. Tieto ciele sa týkajú kľúčových oblastí výkonnosti, ktorými sú životné prostredie, kapacita a efektívnosť nákladov. Počas prvého referenčného obdobia však členské štáty neboli povinné stanoviť záväzné ciele v oblastiach bezpečnosti a životného prostredia.

               (5)

               Členské štáty oznámili svoje vnútroštátne plány Komisii do 5. júla 2011 vrátane plánu predloženého spoločne Belgickom a Luxemburskom. Dánsko a Švédsko oznámili Komisii plán za svoj funkčný blok vzdušného priestoru (Dánsko-švédsky FAB). Belgicko, Francúzsko, Nemecko, Luxembursko, Holandsko a Švajčiarsko oznámili Komisii plán za svoj funkčný blok vzdušného priestoru (FABEC).

               (6)

               V júli a auguste 2011 orgán na preskúmanie výkonnosti pomáhal Komisii pri posudzovaní plánov výkonnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru a 20. septembra 2011 predložil Komisii hodnotiacu správu.

               (7)

               V hodnotiacej správe orgánu na preskúmanie výkonnosti sa zohľadnili predpoklady ustanovené v článku 3 rozhodnutia 2011/121/EÚ, verejne prístupné informácie alebo informácie dostupné v Eurocontrole, ako aj informácie sprístupnené členskými štátmi v plánoch výkonnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru.

               (8)

               So zreteľom na prvoradé bezpečnostné ciele bolo posúdenie plánov výkonnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru, ktoré vykonala Komisia, založené na kritériách ustanovených v prílohe III k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 691/2010, najmä na celkovej situácii každého jednotlivého členského štátu podľa odseku 1 písm. b) uvedenej prílohy. Zohľadňujú sa nielen ciele výkonnosti vyžadované v nariadení (EÚ) č. 691/2010, ale takisto ďalšie ukazovatele alebo ciele výkonnosti, ktoré môžu byť súčasťou plánov v dôsledku iniciatív na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru.

               (9)

               Členské štáty by mali prijať revidované ciele výkonnosti na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru a primerané opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov v súlade s postupom uvedeným v článku 13 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 691/2010.

               (10)

               Pri revízii cieľov súvisiacich s kapacitou by sa malo zohľadňovať vzájomné pôsobenie s manažérom siete a jeho podpora.

               (11)

               Podľa článku 13 ods. 4 nariadenia Komisie (EÚ) č. 1794/2006 (3) by členské štáty mali do 1. novembra 2011 vypočítať jednotkové sadzby pre referenčné obdobie na základe plánov výkonnosti na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru vrátane cieľov efektívnosti nákladov stanovených v týchto plánoch. Ak sa po 1. novembri 2011 prijmú revidované ciele efektívnosti nákladov, jednotkové sadzby pre referenčné obdobie by sa mali prepočítať na základe prijatých konečných cieľov efektívnosti nákladov.

               (12)

               Po uverejnení hodnotiacej správy orgánu na preskúmanie výkonnosti niekoľko členských štátov už oznámili svoj úmysel vykonať potrebné opatrenia na prijatie revidovaných cieľov výkonnosti v súlade s názormi Komisie vyjadrenými v tomto odporúčaní.

               (13)

               Pri posudzovaní revidovaných cieľov výkonnosti v súlade s postupom uvedeným v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 691/2010 sa primeraným spôsobom zohľadní toto odporúčanie.

               (14)

               Komisia viedla konzultácie s členskými štátmi dotknutými týmto odporúčaním v súlade s článkom 13 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 691/2010.

               (15)

               Opatrenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Výboru pre jednotné nebo,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Cieľom tohto odporúčania je vyžadovať od členských štátov, so zreteľom na posúdenia vykonané orgánom na preskúmanie výkonnosti a na výsledky kontaktov uvedených v odseku 5, prijatie cieľov výkonnosti na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru, revidovaných podľa potreby a/alebo primeranosti takým spôsobom, aby boli v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie prijatými rozhodnutím 2011/121/EÚ na roky 2012 až 2014 (ďalej len referenčné obdobie) a primeraným spôsobom k nim prispievali.

               2.

               Na základe odporúčaní uvedených v hodnotiacej správe orgánu na preskúmanie výkonnosti sa Komisia domnieva, že:

                           a)

                           ciele súvisiace s kapacitou stanovené Gréckom, Španielskom, Rakúskom, Poľskom a Spojeným kráľovstvom v ich vnútroštátnych plánoch nie sú v súlade s cieľmi na úrovni Európskej únie a primeraným spôsobom k nim neprispievajú;

                           b)

                           ciele súvisiace s kapacitou stanovené Belgickom, Nemeckom, Francúzskom, Luxemburskom a Holandskom v pláne pre funkčný blok vzdušného priestoru Europe Central (FABEC) nie sú v súlade s cieľmi na úrovni Európskej únie a primeraným spôsobom k nim neprispievajú;

                           c)

                           ciele efektívnosti nákladov stanovené Bulharskom, Českou republikou, Nemeckom, Estónskom, Írskom, Španielskom (pre jeho kontinentálnu traťovú zónu spoplatňovania), Francúzskom, Talianskom, Cyprom, Lotyšskom, Maďarskom, Maltou, Rakúskom, Portugalskom, Fínskom, Rumunskom, Slovinskom, Slovenskom, Švédskom a Spojeným kráľovstvom v ich vnútroštátnych plánoch nie sú v súlade s cieľmi na úrovni Európskej únie a primeraným spôsobom k nim neprispievajú.

               3.

               Pri prijímaní revidovaných cieľov výkonnosti sa od dotknutých členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili zohľadnenie odporúčaní uvedených v hodnotiacej správe orgánu na preskúmanie výkonnosti.
               Predovšetkým berúc na vedomie okolnosti každého členského štátu:

                           a)

                           Grécko, Španielsko, Poľsko, Rakúsko a Spojené kráľovstvo by mali zlepšiť svoje ciele súvisiace s kapacitou, aby do roku 2014 dosiahli tieto referenčné hodnoty (hodnoty vypočítané Eurocontrolom a použité v hodnotiacej správe orgánu na preskúmanie výkonnosti) alebo ešte nižšie hodnoty:

                                       —

                                       Grécko: 0,26 minúty priemerného meškania na let

                                       —

                                       Španielsko: 0,31 minúty priemerného meškania na let

                                       —

                                       Poľsko: 0,26 minúty priemerného meškania na let

                                       —

                                       Rakúsko: 0,23 minúty priemerného meškania na let

                                       —

                                       Spojené kráľovstvo: 0,27 minúty priemerného meškania na let

                           b)

                           Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Luxembursko a Holandsko by mali zlepšiť cieľ v súvislosti s kapacitou pre FABEC, aby do roku 2014 dosiahli alebo neprekročili referenčnú hodnotu 0,4 minúty priemerného meškania na let;

                           c)

                           Členské štáty uvedené v odseku 2 písm. c) by mali využiť každú príležitosť na ďalšie zlepšenie cieľov efektívnosti nákladov v plánoch výkonnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru najmä vzhľadom na vývoj všeobecného kontextu, zníženie kapitálových náklad a nákladov na podporu (nákladov iných, ako sú náklady na riadiacich letovej prevádzky v prevádzke), zvýšenie produktivity a racionalizáciu investícií v súvislosti so zriadením funkčných blokov vzdušného priestoru;

                           d)

                           Česká republika, Nemecko, Estónsko, Írsko, Španielsko, Francúzsko, Malta, Rakúsko, Slovensko, Fínsko a Spojené kráľovstvo by mali revidovať predpoklady, ktoré tvoria základ rizikovej prirážky a následne kapitálovej návratnosti, a mali by zdôvodniť výrazný nárast kapitálových nákladov;

                           e)

                           Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Francúzsko, Taliansko, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Fínsko a Spojené kráľovstvo by mali prehodnotiť objem a potrebu investícií potrebných na dosiahnutie cieľov výkonnosti počas referenčného obdobia a zohľadniť príležitosť na ich racionalizáciu v súvislosti s funkčnými blokmi vzdušného priestoru alebo regionálnymi projektmi.

               4.

               Okrem odporúčaní uvedených v odseku 3:

                           a)

                           Od členských štátov sa požaduje, aby uvádzali v plánoch výkonnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru príspevok investícií počas referenčného obdobia k cieľom výkonnosti a ich vplyv na ne prostredníctvom odkazov na obchodné prípady a/alebo analýzy nákladov a prínosov a pritom opísali ich význam vo vzťahu k európskemu akčnému plánu ATM, najmä pokiaľ ide o zavedenie prvého implementačného balíka (IP1). Tieto informácie by mali byť v súlade s informáciami uvedenými v obchodných plánoch poskytovateľov letových navigačných služieb stanovených v odseku b) oddielu 2.2 prílohy I k nariadeniu Komisie (ES) č. 2096/2005 (4).

                           b)

                           Od členských štátov sa požaduje, aby poskytli predpoklady a dôvody na účely stanovenia nákladov, ktoré možno považovať za dôvody mimo vplyvu v súlade s článkom 11a ods. 8 nariadenia (ES) č. 1794/2006 s cieľom napomôcť potrebné úpravy na konci referenčného obdobia.

                           c)

                           Od členských štátov funkčného bloku vzdušného priestoru v spojení s orgánom na preskúmanie výkonnosti, ktoré neprijali plán výkonnosti s cieľmi na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru, sa požaduje, aby pre informáciu oznámili Komisii celkové ciele výkonnosti zdôrazňujúce súlad na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru s cieľmi výkonnosti celej Európskej únie, ako sa uvádza v článku 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 691/2010.

               5.

               Komisia v spojitosti s orgánom na preskúmanie výkonnosti zamýšľa monitorovať vykonávanie tohto odporúčania prostredníctvom dvojstranných a/alebo viacstranných kontaktov s členskými štátmi.

               6.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 23. novembra 2011

            Za Komisiu

         Siim KALLAS

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 201, 3.8.2010, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 16.

      (3)  Ú. v. EÚ L 341, 7.12.2006, s. 3.

      (4)  Ú. v. EÚ L 335, 21.12.2005, s. 13.