Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0215

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. júla 1995 o založení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole), vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii  /* KOM/2007/0215 v konečnom znení - CNS 2007/0076 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 25.4.2007KOM(2007) 215 v konečnom znení2007/0076 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. júla 1995 o založení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole), vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii(predložený Komisiou)ODÔVODNENIEAkt o pristúpení Bulharska a Rumunska[1] z roku 2005 zaviedol zjednodušený systém pre pristúpenie Bulharska a Rumunska k dohovorom (a protokolom), ktoré uzatvorili členské štáty na základe článku 34 Zmluvy o EÚ (predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ) alebo článku 293 Zmluvy o ES. V súčasnosti už nie je potrebné rokovať o osobitných prístupových protokoloch k týmto dohovorom a uzatvárať ich, ako to bolo v minulosti (vyžadovala by sa ratifikácia 27 štátov): článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristúpia k týmto dohovorom a protokolom na základe tohto aktu.Článok 3 ods. 3 a ods. 4 Aktu o pristúpení v tejto súvislosti stanovujú, že Rada prijme rozhodnutie, v ktorom určí dátum nadobudnutia platnosti týchto dohovorov pre Bulharsko a Rumunsko a urobí k nim všetky potrebné úpravy, ktoré sa vyžadujú v dôsledku pristúpenia dvoch nových členských štátov (ide najmä o prijatie dohovorov v bulharskom a rumunskom jazyku, aby aj tieto znenia boli „rovnako autentické“). Rada bude konať na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Európskym parlamentom.V prílohe I k Aktu o pristúpení je uvedených sedem dohovorov a protokolov, ktoré patria do oblasti Spravodlivosť a vnútorné veci.Zoznam zahŕňa Dohovor z 26. júla 1995 o založení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole) vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, Protokol z 24. júla 1996 vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o výklade Dohovoru o založení Európskeho policajného úradu prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, Protokol z 19. júna 1997 o výsadách a imunitách Europolu, členov jeho orgánov, zástupcov riaditeľa a zamestnancov Europolu vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii a článku 41 ods. 3 Dohovoru o Europole, Protokol z 30. novembra 2000 vypracovaný na základe článku 43 ods. 1 Dohovoru o založení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole), ktorým sa mení a dopĺňa článok 2 a príloha k tomuto dohovoru, Protokol z 28. novembra 2002, ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor o založení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole) a Protokol o výsadách a imunitách Europolu, členov jeho orgánov, zástupcov riaditeľa a zamestnancov Europolu a Protokol z 27. novembra 2003 vypracovaný na základe článku 43 ods. 1 Dohovoru o založení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole), ktorým sa mení a dopĺňa tento dohovor.Cieľom odporúčania Komisie pre rozhodnutie Rady je urobiť úpravy na základe pristúpenia Bulharska a Rumunska k uvedeným dohovorom a protokolom v súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení.2007/0076 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. júla 1995 o založení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole), vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej úniiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Bulharska a Rumunska,so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska (ďalej len „Akt o pristúpení“), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,so zreteľom na odporúčanie Komisie[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[3],keďže:1.  Dohovor o založení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole) (ďalej len „dohovor o Europole“) bol podpísaný v Bruseli 26. júla 1995 a nadobudol platnosť 1. októbra 1998.2.  Dohovor o Europole bol doplnený dvoma Protokolmi, ktoré boli podpísané 24. júla 1996 a 19. júna 1997 a nadobudli platnosť 29. decembra 1998 a 1. júla 1999[4].3.  Dohovor o Europole bol zmenený a doplnený troma ďalšími protokolmi, ktoré boli podpísané 30. novembra 2000[5], 28. novembra 2002[6] a 27. novembra 2003[7] a nadobúdajú platnosť 90 dní po notifikácii toho členského štátu, ktorý je v čase prijatia týchto protokolov Radou členom Európskej únie a zároveň ako posledný ukončí formálny proces.4.  V Českej republike, Estónsku, na Cypre, v Lotyšsku, Litve, Maďarsku, na Malte, v Poľsku, Slovinsku a na Slovensku nadobudol Dohovor o Europole platnosť po ich pristúpení k Európskej únii.5.  Článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristupujú k dohovorom a protokolom, ktoré uzatvorili medzi sebou členské štáty a ktoré sú uvedené v prílohe I k Aktu o pristúpení, inter alia k Dohovoru o Europole a k protokolom z 24. júla 1996, 19. júna 1997, 30. novembra 2000, 28. novembra 2002 a 27. novembra 2003. Vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku nadobudnú platnosť v deň, ktorý určí Rada.6.  V súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení Rada urobí všetky úpravy potrebné v dôsledku pristúpenia k uvedeným dohovorom a protokolom,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Dohovor o Europole a protokoly z 24. júla 1996 a 19. júna 1997 nadobudnú platnosť pre Bulharsko a Rumunsko prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po prijatí tohto rozhodnutia.Článok 2Protokoly z 30. novembra 2000, 28. novembra 2002 a 27. novembra 2003 sú pre Bulharsko a Rumunsko platné odo dňa nadobudnutia ich platnosti.Článok 3Znenia Dohovoru o Europole a protokolov z 24. júla 1996, 19. júna 1997, 30. novembra 2000, 28. novembra 2002 a 27. novembra 2003, ktoré sú vyhotovené v bulharskom a rumunskom jazyku a tvoria prílohu k tomuto rozhodnutiu, sú autentické za rovnakých podmienok ako ostatné znenia uvedeného dohovoru a protokolov.Článok 4Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHA Znenia Dohovoru o Europole a protokolov z 24. júla 1996, 19. júna 1997, 30. novembra 2000, 28. novembra 2002 a 27. novembra 2003 v bulharskom a rumunskom jazyku.[1] Ú. v. EÚ L 157, 2005, s.203.[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[4] Protokol z 24. júla 1996 vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o výklade Dohovoru o založení Európskeho policajného úradu prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES C 299, 9.10.1996, p. 2); Protokol z 19. júna 1997 o výsadách a imunitách Europolu, členov jeho orgánov, zástupcov riaditeľa a zamestnancov Europolu vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii a článku 41 ods. 3 Dohovoru o Europole (Ú. v. ES C 221, 19.7.1997, p. 2).[5] Ú. v. ES C 358, 13.12.2000, s. 2.[6] Ú. v. ES C 312, 16.12.2002, s. 2.[7] Ú. v. EÚ C 2, 6.1.2004, s. 3.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/61

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2015
   (2015/C 272/16)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Talianska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Talianska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Talianska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Taliansko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Taliansku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. Predovšetkým je dôležité riešiť základnú príčinu pretrvávajúcej nízkej produktivity práce a slabej konkurencieschopnosti a začať znižovať verejný dlh. Obzvlášť naliehavá je potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na talianske hospodárstvo a vzhľadom na jeho veľkosť aj na hospodársku a menovú úniu.

               (7)

               Taliansko predložilo 28. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Taliansko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu a podlieha prechodnému dlhovému pravidlu na obdobie 2013 – 2015. Komisia 27. februára 2015 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože sa neočakávalo, že Taliansko dosiahne dostatočný pokrok smerom k dodržaniu dlhového pravidla v rokoch 2014 – 2015. V rámci analýzy sa dospelo k záveru, že dlhové kritérium dlhu by sa v danom čase malo považovať za dodržané.

               (9)

               Taliansky ústavný súd 30. apríla 2015, po koncovom termíne jarnej hospodárskej prognózy, vyhlásil dočasné zmrazenie vyšších dôchodkov v rokoch 2012 – 2013 za protiústavné. Vláda 18. mája 2015 prijala vyhlášku s cieľom riešiť toto rozhodnutie a potvrdila fiškálne ciele programu stability. Vzhľadom na uvedenú informáciu sa závery správy z februára podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ môžu v tomto štádiu ešte považovať za všeobecne platné. Presný dosah tohto rozhodnutia na rozpočet bude závisieť od toho, ako ho talianska vláda uvedie do praxe, čo je ešte potrebné objasniť. Vzhľadom na nové informácie sa môže neskoršie uverejnenie správy podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ považovať za opodstatnené. Keďže tento nový prvok chýba, závery z februárovej správy možno v tejto fáze až do jeho ďalšieho objasnenia považovať za všeobecne platné.

               (10)

               Taliansko vo svojom programe stability 2015 požiadalo o dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu v roku 2016 vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Podrobnosti, na ktorých sa zakladajú tieto reformy, boli stanovené v národnom programe reforiem Talianska na rok 2015. Medzi oblasti reforiem predložené v programe, ktoré budú mať vplyv na udržateľnosť verejných financií, patria: i) zjednodušenie verejnej správy; ii) trhy s výrobkami a službami; iii) trh práce; iv) občianske právo; v) vzdelávanie; vi) posun daňového zaťaženia a vii) preskúmanie výdavkov ako finančné opatrenie. Vplyv reforiem na reálny HDP odhadujú orgány na 1,8 percentuálneho bodu do roku 2020, čo sa zdá byť vierohodné. Ak sa tieto reformy uskutočnia v plnej miere a načas, budú mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Je to podmienené tým, že vláda prijme v roku 2015 nevyhnutné opatrenia, aby primerane kompenzovala trvalý dosah uvedeného rozsudku ústavného súdu tak, aby zabezpečila, že: i) Taliansko zostane v preventívnej časti Paktu stability a rastu; ii) zachová sa primeraná bezpečnostná rezerva, pokiaľ ide o referenčnú hodnotu deficitu stanovenú v zmluve a iii) strednodobý cieľ sa dosiahne v štvorročnom horizonte programu stability. Taliansko sa v súčasnosti môže posudzovať ako krajina, ktorá spĺňa podmienky na požiadanie o dočasnú odchýlku v roku 2016, za predpokladu, že bude primerané vykonávať dohodnuté reformy, ktoré sa budú sledovať v rámci európskeho semestra.

               (11)

               V programe stability na rok 2015 sa plánuje postupné zlepšovanie celkového deficitu na 2,6 % HDP v roku 2015 a jeho ďalšie zníženie na 1,8 % HDP v roku 2016. Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánuje dosiahnuť strednodobý cieľ – vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení – do roku 2017. Prepočítané štrukturálne saldo (6) však splní strednodobý cieľ v roku 2018. Dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2017 sa zdá byť primerané, pričom sa zohľadňuje uplatňovanie doložky o štrukturálnych reformách, ako aj záväzky zakotvené v programe stability na rok 2015.

               (12)

               Predpokladá sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 132,5 % a že postupne klesne na 120,0 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je vierohodný. Vláda ešte nespresnila dodatočné znižovanie výdavkov, ktoré jej umožní vyhnúť sa vykonaniu uzákoneného zvyšovania DPH v roku 2016.

               (13)

               Taliansko by malo v roku 2015 zlepšiť svoje štrukturálne saldo o 0,25 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 je predpokladaná štrukturálna úprava smerom k strednodobému cieľu vo výške približne 0,3 % HDP v roku 2015 v súlade so záväzkami Talianska v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu. V roku 2016 by Taliansko malo zlepšiť svoje štrukturálne saldo najmenej o 0,1 % HDP, berúc do úvahy prípustnú odchýlku na základe doložky o štrukturálnych reformách. Za predpokladu nezmenenej politiky sa však v prognóze Komisie ukazuje zhoršenie z 0,2 % HDP, v dôsledku ktorého existuje riziko určitej odchýlky. Preto budú potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Taliansko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (14)

               Pri uskutočňovaní ambiciózneho privatizačného programu predloženého talianskymi orgánmi – napriek jeho očakávanému prínosu k úsiliu zameranému na zníženie dlhu, ktoré je pre Taliansko hlavnou výzvou – sa v roku 2014 vyskytli určité oneskorenia. V dôsledku toho príjmy z privatizácie v roku 2014 predstavovali 0,2 % HDP, čo zaostalo za cieľom 0,7 % ročne.

               (15)

               Za posledný rok Taliansko podniklo významné kroky na zmiernenie daňového zaťaženia práce, ktoré však napriek tomu aj naďalej ostáva vysoké. Množstvo a rozsah daňových výdavkov, najmä znížených sadzieb DPH, je však stále príliš vysoké. V oblasti zdaňovania nehnuteľného majetku sa pri reforme katastra nehnuteľností, v rámci ktorej je obzvlášť dôležité aktualizovať zastarané katastrálne hodnoty, dosiahol len mierny pokrok. Rovnako sa stále nerieši prepracovanie environmentálneho zdaňovania ani odstránenie dotácií škodlivých pre životné prostredie. Taliansko zriadilo Výbor pre environmentálne zdaňovanie. Na tieto rôzne aspekty sa vzťahuje vykonávací právny predpis pre daňovú reformu, ktorého uskutočňovanie sa však oneskorilo z dôvodu nedostatku legislatívnych výnosov. Napriek tomu, že sa v tejto oblasti urobili určité kroky, efektívnosť daňového systému v Taliansku znižuje aj trvalo nízka a nákladná úroveň daňovej disciplíny a vysoká miera daňových únikov (podľa odhadov vlády 91 miliárd EUR ročne alebo 5,6 % HDP). Vláda predložila opatrenia na zaistenie presnosti daňových priznaní, ktoré je teraz potrebné plne sprevádzkovať.

               (16)

               Urobili sa len obmedzené kroky smerom k trvalému zlepšeniu efektívnosti a kvality verejných výdavkov na všetkých úrovniach štátnej správy. Uzákonené rozpočtové úspory, a to aj na regionálnej aj miestnej úrovni, nedosahujú úroveň, s ktorou sa počítalo v národnom programe reforiem na rok 2014. Skutočnosť, že preskúmanie výdavkov zatiaľ nie je neoddeliteľnou súčasťou rozpočtového procesu, vplýva na celkovú a dlhodobú efektívnosť v tejto oblasti. Vážne nedostatky aj naďalej ovplyvňujú riadenie finančných prostriedkov EÚ, a to najmä v južných regiónoch. Pripravuje sa národný strategický plán pre prístavy a logistiku, ale podnikli sa len čiastkové kroky na zlepšenie riadenia prístavov a ich spojenia s vnútrozemím.

               (17)

               Talianska verejná správa sa stále vyznačuje značnými nedostatkami, ktoré negatívne vplývajú na podnikateľské prostredie a na schopnosť krajiny účinne uskutočňovať reformy. Zaznamenalo sa pokračujúce úsilie o zlepšenie inštitucionálneho rámca a celkovej kvality verejnej správy. Do konca roka 2015 sa očakáva ambiciózna reforma ústavy, zameraná najmä na objasnenie rozdelenia právomocí medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. Prebieha komplexná reforma verejnej správy, v ktorej sa okrem iného rieši fluktuácia zamestnancov, ako aj ich mobilita a odmeňovanie. Hoci bolo prijatých viacero krokov na podporu transparentnosti a posilnenie národného protikorupčného úradu, ešte stále sa neuskutočnilo prepracovanie inštitútu premlčania – ktorý iné medzinárodné organizácie považujú za pilier boja proti korupcii v Taliansku. V posledných rokoch sa podnikli dôležité kroky tak na zlepšenie súdnictva, prostredníctvom prepracovania územného rozloženia súdov a vytvárania špecializovaných súdov, ako aj na zníženie dopytu po súdnictve, prostredníctvom podpory mimosúdneho urovnávania sporov. Dĺžka súdnych konaní zostáva naďalej vážnym problémom a uskutočnené reformy ešte nezačali prinášať výsledky.

               (18)

               Od konca roku 2008 sa podiel nesplácaných úverov talianskeho bankového sektora prudko zvýšil, najmä vo vzťahu k expozíciám bánk voči podnikateľským subjektom. Doteraz bola miera reštrukturalizácie aktív so zníženou hodnotou príliš nízka a ich vyraďovanie je aj naďalej obmedzené. Čiastočne je to následok nedostatočnej rozvinutosti talianskeho trhu so súkromným dlhom podnikov v ťažkostiach. Nedávne právne predpisy riešili nedostatky v správe a riadení najväčších družstevných bánk (banche popolari), zatiaľ čo dohoda medzi nadáciami a talianskymi orgánmi sa dosiahla v apríli 2015 s cieľom, okrem iného, znížiť vplyv nadácií v oblasti správy a riadenia bánk. Nezáväznú reformu správy a riadenia v súčasnosti pripravujú malé družstevné banky (banche di credito cooperative), aby sa následne vykonávala prostredníctvom zákona. Ďalšia reštrukturalizácia a konsolidácia talianskeho bankového sektora je opodstatnená, aby sa zlepšila účinnosť finančného sprostredkovania a podporilo sa hospodárske oživenie.

               (19)

               V decembri 2014 sa prijal rozsiahly vykonávací právny predpis pre reformy trhu práce (zákon o pracovných miestach), ktorý zachováva smerovanie predchádzajúcich reforiem. Stanovujú sa v ňom predovšetkým zmeny právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, systému dávok v nezamestnanosti, riadenie a fungovanie aktívnych a pasívnych politík trhu práce a rovnováha medzi rodinným a pracovným životom. Účinné uplatňovanie tohto zákona bude v rozhodujúcej miere závisieť od prijatia potrebných vykonávacích legislatívnych výnosov. Upravuje sa v nich používanie schém doplnkových miezd, revízia zmluvných mechanizmov, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a posilnenie aktívnych politík trhu práce. Druhostupňové vyjednávanie, ktoré by mohlo pomôcť lepšie zosúladiť mzdy s produktivitou a podporiť prijatie inovatívnych riešení v podnikoch, sa stále týka len malého počtu spoločností. Dohoda z januára 2014, v ktorej sa stanovujú postupy merania zastúpenia odborov vo výrobnom sektore, by mohla pomôcť podporiť druhostupňové vyjednávanie, ale ešte nebola sprevádzkovaná. Hoci účasť žien na trhu práce rastie, aj naďalej zostáva jednou z najnižších v Únii. Okrem toho sa nezamestnanosť mladých ľudí v treťom štvrťroku 2014 vyšplhala na úroveň takmer 43 % a podiel mladých ľudí vo veku od 15 do 24 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, je najvyšší v Únii. Niektoré z príčin možno nájsť vo vzdelávacom systéme, ktorý sa stále vyznačuje podpriemernými výsledkami škôl (v porovnaní s priemerom EÚ) a relatívne vysokou mierou predčasného ukončovania štúdia. Len 54,6 % ľudí vo veku 15 až 34 rokov, ktorí absolvovali štúdium prvého a druhého stupňa terciárneho vzdelávania v priebehu predchádzajúcich troch rokov, sa zamestnalo (v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 78,6 %). Taliansko zažilo jedno z najväčších zvýšení miery chudoby a sociálneho vylúčenia v Únii, čo má mimoriadny dosah na deti. Pri riešení tejto výzvy sú schémy sociálnej pomoci aj naďalej roztrieštené a neúčinné a majú za následok značnú nákladovú neefektívnosť.

               (20)

               Rozsah obmedzení hospodárskej súťaže stále bráni správnemu fungovaniu trhov s výrobkami a službami. Parlament ešte rokuje o zákone, ktorý sa zaoberá určitými prekážkami v niektorých odvetviach. Závažné prekážky pretrvávajú v odvetviach upravovaných zákonom (právne služby a lekárnictvo), ako aj v iných odvetviach vrátane miestnych verejných služieb, letísk a prístavov, bankovníctva a zdravotnej starostlivosti. Aj vo verejnom obstarávaní pretrvávajú nedostatky, a to aj napriek širšiemu využívaniu centralizovaného obstarávania. Miestne verejné služby, ktoré ukazujú jasné známky neefektívnosti, sú aj naďalej chránené pred hospodárskou súťažou, čo má nepriaznivý vplyv aj na verejné financie. Pri obstarávaní sa verejná súťaž využíva na malú časť zákaziek, zatiaľ čo prevažná väčšina zákaziek sa prideľuje interne alebo prostredníctvom podobných postupov.

               (21)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (23)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.

               (24)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (8). Taliansko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Dosiahnuť fiškálnu úpravu najmenej 0,25 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2015 a 0,1 % HDP v roku 2016 prijatím potrebných štrukturálnych opatrení v rokoch 2015 a 2016, so zreteľom na povolenú odchýlku na realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem. Zabezpečiť, aby preskúmanie výdavkov bolo neoddeliteľnou súčasťou rozpočtového procesu. Rýchlo a dôkladne realizovať privatizačný program a použiť neočakávané príjmy na dosiahnutie ďalšieho pokroku smerom k vhodnému znižovaniu pomeru verejného dlhu. Do septembra 2015 realizovať vykonávací právny predpis pre daňovú reformu, a to najmä prepracovanie daňových výdavkov a aktualizáciu katastrálnych hodnôt a opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny.

               2.

               Prijať plánovaný národný strategický plán pre prístavy a logistiku, najmä na podporu intermodálnej dopravy prostredníctvom lepšieho dopravného spojenia. Zabezpečiť plnú funkčnosť Agentúry pre zabezpečenie územnej súdržnosti s cieľom výrazne zlepšiť riadenie fondov EÚ.

               3.

               Prijať a vykonávať prerokovávané právne predpisy zamerané na zlepšenie inštitucionálneho rámca a modernizáciu verejnej správy. Do polovice roku 2015 prepracovať inštitút premlčania. Zabezpečiť, aby prijaté reformy na zlepšenie efektívnosti občianskeho práva pomohli skrátiť trvanie súdnych konaní.

               4.

               Do konca roku 2015 zaviesť záväzné opatrenia na riešenie zostávajúcich nedostatkov v oblasti správy a riadenia bánk, vykonávať dohodnuté reformy nadácií a prijať opatrenia na urýchlenie rozsiahleho znižovania nesplácaných úverov.

               5.

               Prijať legislatívne výnosy o koncepcii a používaní schémy doplnkových miezd, revízii zmluvných mechanizmov, rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a posilnení aktívnych politík trhu práce. Po porade so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou presadzovať účinný rámec pre druhostupňové zmluvné vyjednávanie. Ako súčasť snahy o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí prijať a vykonávať plánovanú reformu školstva a rozšíriť terciárne vzdelanie zamerané na odbornú prípravu.

               6.

               Realizovať program zjednodušenia na obdobie rokov 2015 – 2017 s cieľom znížiť administratívne a regulačné zaťaženie. Prijať opatrenia podporujúce hospodársku súťaž vo všetkých odvetviach, na ktoré sa vzťahuje zákon o hospodárskej súťaži, a podniknúť rozhodné kroky na odstránenie zostávajúcich prekážok. Zabezpečiť, aby sa zákazky v oblasti miestnych verejných služieb, ktoré nespĺňajú požiadavky týkajúce sa interného prideľovania zákaziek, dali do poriadku najneskôr do konca roku 2015.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 57).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií v programe stability podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (8)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  29. novembra 2007 — Rade Európskej únie o externých audítoroch Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2007/17)

text:
               15.12.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 304/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 29. novembra 2007
   Rade Európskej únie o externých audítoroch Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta
   (ECB/2007/17)
   (2007/C 304/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2007/504/ES z 10. júla 2007 v súlade s článkom 122 ods. 2 zmluvy o prijatí jednotnej meny Maltou 1. januára 2008 (1) Malta teraz spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka v prospech Malty uvedená v článku 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 sa k 1. januáru 2008 zrušuje.

               (3)

               Podľa článku 20 zmeneného a doplneného zákona o Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta, ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2008, sa ročná účtovná závierka Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta overuje v súlade s článkom 27 štatútu ESCB.

               (4)

               Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta si za svojich spoločných nezávislých externých audítorov na finančný rok 2008 vybrala spoločnosti PricewaterhouseCoopers a Ernst & Young,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby boli spoločnosti PricewaterhouseCoopers a Ernst & Young vymenované za spoločných externých audítorov Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta na finančný rok 2008.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 29. novembra 2007

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2007, s. 32.


				|

		52013PC0709

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku /* COM/2013/0709 final - 2013/ () */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1. Úvod
Po skončení spoločného EÚ-MMF
programu strednodobej finančnej pomoci pre Rumunsko[1], ktorý trval od jari 2009 do
jari 2011 a v rámci ktorého EÚ vyplatila 5 mld. EUR a MMF 12,9 mld. EUR,
prijala Rada Európskej únie 12. mája 2011 rozhodnutie o nadväzujúcom
preventívnom programe, ktorý Rumunsku dáva k dispozícii strednodobú
finančnú pomoc EÚ do výšky 1,4 mld. EUR. V druhom programe, ktorý bol takisto
spoločným programom EÚ a MMF, nevyplatili v súlade s jeho
preventívnym charakterom EÚ ani MMF žiadne prostriedky.
Vzhľadom na pretrvávajúce riziká pre
platobnú bilanciu Rumunska požiadali rumunské orgány 4. júla 2013 o tretí EÚ
program strednodobej finančnej pomoci opäť spolu s pohotovostným
úverom MMF. Očakáva sa, že s pomocou EÚ a MMF sa bude nakladať ako s
preventívnou pomocou a nepočíta sa so skutočným vyplatením
prostriedkov. Hospodársky a finančný výbor 9. júla kladne odpovedal
na túto žiadosť a poveril Komisiu, aby rokovala o novom
spoločnom EÚ-MMF preventívnom programe.
Útvary Komisie podnikli so zamestnancami MMF
spoločnú služobnú cestu do Bukurešti od 17. do 31. júla 2013. Bola
dosiahnutá dohoda na pracovnej úrovni o forme a obsahu nového programu. Z
nového programu by sa naďalej poskytovala podpora pre hospodársky program
vlády zameraný, okrem iného, na konsolidáciu makroekonomickej, fiškálnej a
finančnej stability, zvýšenie odolnosti a rastového potenciálu ekonomiky,
posilnenie administratívnej kapacity, reformu daňovej správy a zlepšenie
riadenia a kontroly verejných financií. Nový program by mal trvanie 24 mesiacov
a skladal by sa z preventívnej pomoci od Európskej únie do výšky 2 mld. EUR a
od MMF do výšky 1,75 SDR (okolo 2 mld. EUR) vo forme dohody o pohotovostnom
úvere. Okrem toho bude Svetová banka pokračovať v poskytovaní už
predtým prisľúbenej podpory vo výške 891 mil. EUR, z ktorej sa má ešte
vyplatiť 514 mil. EUR.
2. Makroekonomický vývoj a výhľad
Rumunsko od roku 2011 zaznamenalo pozitívny
hospodársky rast. Nedávny vývoj situácie naznačuje, že v roku 2013
dosiahne asi 2 % rast, čo je o trochu viac, než 1,6 % uvedených
v jarnej prognóze Komisie. Najviac k tomuto rastu prispeli vysoký podiel
vývozu (najmä v oblasti automobilového priemyslu a služieb) a dobrá úroda.
Tieto pozitívne trendy však prekrývajú slabý domáci dopyt, slabú spotrebu a
klesajúce investície v prvej polovici roka 2013.
Očakáva sa, že v budúcnosti sa bude rast
postupne zvyšovať, keďže sa začína prejavovať pôsobenie
štrukturálnych reforiem, zlepšuje sa čerpanie prostriedkov EÚ a vývoz
zostáva vysoký v dôsledku zotavovania sa európskej ekonomiky. Pri predpoklade
dosiahnutia priemernej úrody sa počíta s dosiahnutím rastu v roku 2014 na
úrovni mierne nad 2 %. Očakáva sa, že domáci dopyt bude hlavným
motorom rastu povzbudzovaným investičnou a súkromnou spotrebou, zatiaľ
čo v prípade vývozu sa počíta s menším negatívnym vplyvom, keďže
sa očakáva že dovoz v roku 2014 vzrastie v dôsledku posilnenia domáceho
dopytu.
Inflácia v Rumunsku v rokoch 2009 – 2011,
meraná indexom HICP, zostala vysoká, na úrovni okolo 6 %, no v roku 2012
klesla na priemernú úroveň 3,4 %. Tlaky na rast cien ku koncu roka
2012 a v prvej polovici roka 2013 však zosilneli. Očakáva sa, že inflácia
v druhej polovici roka 2013 klesne vďaka značnému poklesu cien
potravín a opačnému vplyvu porovnávacej základne a do konca roka 2013
dosiahne úroveň pod 3,5 %, takže bude v rámci cieľového rozpätia
centrálnej banky (2,5 % ±1pp). V roku 2014 sa očakáva ďalšie
spomalenie.
3. Verejné
financie
Rumunsko v posledných rokoch úspešne
konsolidovalo svoje verejné financie a znížilo svoj rozpočtový deficit z
9 % HDP v roku 2009 na úroveň tesne pod 3 % v roku 2012. Tento
úspech umožnil Rade zrušiť v prípade Rumunska 21. júna 2013 postup pri
nadmernom deficite. Nový program podporí úsilie o ďalšiu fiškálnu
konsolidáciu, ktoré je zamerané na splnenie strednodobého cieľa Rumunska,
ktorým je dosiahnutie štrukturálneho rozpočtového deficitu na úrovni
1 % HDP do roku 2015. Orgány sa naďalej usilujú splniť cieľ
v oblasti deficitu stanovený v predchádzajúcom programe na 2,4 % podľa
metodiky ESA pre rok 2013. V roku 2014 sa plánuje ďalšia konsolidácia v
súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Na základe súčasných údajov
smeruje Rumunsko v súlade s aktualizáciou konvergenčného programu
vykonanou v roku 2013 k dosiahnutiu 2 % deficitu podľa metodiky ESA.
V júli sa účastníci rokovaní dohodli na
oprave rozpočtu v polovici roka umožňujúcej presuny v príjmoch a
výdavkoch pri súčasnom zachovaní cieľa celkového deficitu pre rok
2013 na úrovni 2,3 % na hotovostnej báze a 2,4 % podľa metodiky
ESA. Revidovaný rozpočet zohľadňuje nižšie príjmy a domáce
kapitálové investície, znižujú sa v ňom prostriedky na opravy súvisiace s
prostriedkami EÚ a sú tu nižšie presuny do ostatných administratívnych útvarov.
Pokiaľ ide o rozpočet na rok 2014, orgány skúmajú spôsoby, ako
zvýšiť príjmy, najmä prostredníctvom rozšírenia základu dane. Pokiaľ
ide o výdavky, jednou z dôležitých výziev je začatie uplatňovania
zákona o zjednotení miezd, ktorý bol odsúhlasený v rámci prvého programu.
Keďže bola dosiahnutá hlavná
časť požadovanej fiškálnej konsolidácie, pozornosť sa v rámci
nového programu zameria na zlepšenie fiškálneho riadenia. Jeho cieľom bude
aktualizovať fiškálny rámec, aby sa uviedol do súladu s požiadavkami
fiškálnej dohody, a zaviesť niekoľko ďalších zlepšení,
pokiaľ ide o obsah fiškálnej stratégie a transparentnosť procesu
zostavovania rozpočtu. Bude potrebné zlepšiť ročné a strednodobé
investičné plánovanie, dokončiť systém kontroly záväzkov (aby sa
predišlo ďalším omeškaniam), ako aj zlepšiť daňovú správu
zameranú na dosiahnutie efektívnejšieho výberu daní.
4. Vývoj situácie na finančných trhoch
a v bankovom sektore
Podmienky na finančných trhoch sa od leta
2012 do značnej miery zlepšili v dôsledku zlepšenia globálnej nálady na
trhu a na základe stabilizácie domácej politickej situácie na konci roka.
Situácia sa do veľkej miery vyvíjala podobne ako v iných krajinách regiónu
a v prvej polovici roka 2013 bola relatívne pozitívna. Rozpätia pre
swapy na kreditné zlyhanie pri 5- ročných štátnych dlhopisoch pre Rumunsko
klesli z takmer 500 bázických bodov (bps) v máji 2012 pod úroveň 200
bps na začiatku januára 2013 a od konca júna 2013 sa pohybujú mierne nad
úrovňou 200 bps. Po značných stratách z mája 2012 sa burzový index
BET do konca roka 2012 zotavil; odvtedy bol síce volatilný avšak do
začiatku septembra 2013 zaznamenal asi 10 % nárast.
Napriek rastu v prípade aktív so zníženou
hodnotou (podiel zlyhaných úverov (NPL) dosiahol v júni 2013 úroveň
20,3 %) zostala kapitalizácia bankového sektora na upokojujúcich úrovniach
(miera kapitálovej primeranosti dosahovala v júni 14,7 %). Riziká spojené
s nárastom NPL sa zmiernili obozretnou politikou tvorby rezerv na úverové
straty, aj keď tvorba rezerv naďalej vyvíja tlak výnosnosť (v
prvom polroku 2013 dosiahla návratnosť kapitálu po 3 rokoch strát
6 %). Centrálna banka naďalej vykonáva dôkladný dohľad nad
bankami s materskými bankami v okrajových krajinách eurozóny, ktoré si
zachovali dostatočné kapitálové rezervy. Následky krízy na Cypre boli
zmiernené prostredníctvom dohody o presune miestnej vkladovej základne
rumunskej pobočky Bank of Cyprus do Marfin Bank, ktorá je dcérskou
spoločnosťou Laiki Group.Znižovanie zadĺženosti
zahraničných bánk a zníženie financovania z materských bánk (-14.6 % od
decembra 2012) si vyžadujú aj naďalej dohľad, hoci sú v súlade s
vývojom v regióne a celkovo boli realizované náležitým spôsobom.
5. Platobná
bilancia a požiadavky na financovanie z vonkajších zdrojov
Očakáva sa, že Rumunsko bude mať v
rámci plánovaného programového obdobia (24 mesiacov) naďalej úplný prístup
k trhom so štátnymi dlhopismi, pokiaľ nedôjde k vzniku nejakej negatívnej
situácie. Rozpätia swapov na kreditné zlyhanie dosiahli najnižšiu úroveň
od roku 2010. Očakáva sa, že deficit bežného účtu sa zníži z okolo 4 %
HDP v roku 2012 na asi 2 % v roku 2013 najmä vďaka zníženiu
obchodného deficitu.
Podľa základného scenára by v
nasledujúcich dvoch rokoch nemal byť nedostatok financovania zo štátnych
ani externých zdrojov. Rumunsko však zostáva zraniteľné, pokiaľ ide o
volatilitu výmenného kurzu a volatilné pohyby medzinárodného kapitálu. V
prípade negatívneho scenára by mohli vzniknúť problémy s financovaním
bežného účtu a prístupom na trh s dlhopismi. V druhom uvedenom prípade by
prvým obranným krokom mohlo byť využitie hotovostnej rezervy štátnej
pokladnice (v objeme potrieb financovania na asi 6 mesiacov) a v menšej
miere medzinárodných rezerv Národnej banky Rumunska. Ak by Rumunsko muselo
čeliť zdĺhavým a akútnym ťažkostiam v oblasti financovania,
mohol by byť aktivovaný preventívny program a disponibilné prostriedky (2
mld. EUR z prostriedkov EÚ v dvoch splátkach po 1 mld. EUR a prostriedky do
výšky 2 mld. EUR v rámci dohody o pohotovostnom úvere MMF) by umožnili
pokryť štátne finančné a rozpočtové záväzky. Nový program by
takisto poskytol uistenie pre finančné trhy, že Rumunsko sa zaviazalo
realizovať ambiciózny plán hospodárskych reforiem.
6. Pomoc EÚ v rámci systému platobnej
bilancie prichádza ako súčasť medzinárodného úsilia
Vzhľadom na pretrvávajúcu exponovanosť
a riziká, že Rumunsko môžu postihnúť ťažkosti s platobnou
bilanciou, Komisia pod podmienkou, že rumunské sa orgány zaviažu
uskutočňovať hlavný program fiškálnych, finančných a
štrukturálnych úprav, a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom
z 3. októbra 2013, odporúča Rade v súlade s článkom 143 zmluvy (ZFEÚ)
prijať rozhodnutie o pokračovaní poskytovania vzájomnej pomoci.
Rumunská vláda bude implementovať svoj hospodársky program s cieľom
vyriešiť zostávajúce nedostatky a zmierniť pretrvávajúce hrozby pre
udržateľnosť jeho platobnej bilancie a vytvorí kapacitu potrebnú na
koncipovanie a vykonávanie hospodárskych politík bez medzinárodnej podpory.
Komisia po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom okrem toho navrhuje Rade, aby prijala rozhodnutie
o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ do výšky
2 miliardy EUR Rumunsku na podporu udržateľnosti platobnej bilancie
Rumunska. O aktiváciu preventívnej
finančnej pomoci Únie a vyplatenie prostriedkov je možné požiadať do
30. septembra 2015.
7. Hlavný obsah nového programu
Nová preventívna finančná pomoc podporuje
hospodársky program vlády zameraný na, okrem iného, konsolidáciu
makroekonomickej, fiškálnej a finančnej stability, zvýšenie odolnosti a
rastového potenciálu ekonomiky, posilnenie administratívnej kapacity, reformu
daňovej správy a zlepšenie riadenia a kontroly verejných financií.
Podmienky hospodárskej politiky sa stanovia v memorande o porozumení, ktoré
uzatvorí Komisia s rumunskými orgánmi. Zohľadnia sa v ňom výsledky dosiahnuté
v rámci predchádzajúcich dvoch programov a preberú sa doň ešte nesplnené
podmienky druhého programu.
A: Fiškálna konsolidácia
Očakáva sa, že Rumunsko po oprave svojho
nadmerného deficitu bude znižovať svoje štrukturálne rozpočtové saldo
v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu, pokým nesplní svoj strednodobý
cieľ dosiahnuť štrukturálny všeobecný deficit verejných financií vo
výške 1 % HDP do roku 2015 a udržať ho na tejto úrovni v budúcnosti.
V rámci programu sa bude okrem toho pokračovať v úsilí zabrániť
v ďalšom vytváraní štátnych nedoplatkov na centrálnej aj komunálnej
úrovni. Mzdové náklady verejného sektora musia zostať na udržateľnej
úrovni, takže je potrebné obmedziť rast miezd a úroveň zamestnanosti
vo verejnom sektore.
B: Fiškálna správa a riadenie
a štrukturálna fiškálna reforma
Na dosiahnutie pevného ukotvenia fiškálnej
konsolidácie sa v programe počíta s ďalším posilnením rámca fiškálnej
správy a riadenia. V tejto súvislosti je veľmi dôležité
uplatňovať fiškálnu dohodu a zlepšiť viacročné
rozpočtové plánovanie, čo zabezpečí väčšiu
udržateľnosť fiškálnej politiky.
Vláda získa rozsiahlu technickú pomoc od MMF
a Svetovej banky v oblasti riadenia a kontroly verejných
financií. Implementácia systému kontroly záväzkov, ktorá bude mať viacero
krokov, pomôže zabezpečiť zníženie a kontrolu nedoplatkov. V
zdravotníctve sa posilnia mechanizmy kontroly rozpočtu prostredníctvom
posilnenia rámcov pre podávanie správ a monitorovanie, a to najmä pokiaľ
ide o výdavky nemocníc a výdavky na lieky, aby sa predišlo opätovnej akumulácii
nedoplatkov. Posilní sa prioritizácia verejných investícií, aby sa zlepšil
rastový potenciál krajiny.
C: Riadenie verejného dlhu
Orgány podniknú kroky potrebné na zlepšenie
riadenia verejného dlhu s cieľom znížiť náklady na financovanie a
riziká a zvýšiť priemernú dobu splatnosti verejného dlhu.
D: Regulácia finančného sektora
a dohľad nad ním
Orgány budú v prípade finančného sektora
pokračovať v zlepšovaní rámca pre riešenie krízových situácií bánk a
právnych predpisov o fonde na ochranu vkladov prostredníctvom zmeny GO 39/1996
a GEO 99/2006. Aby sa urýchlil proces čistenia súvah, Národná banka
Rumunska s rumunským združením bánk spresnila ustanovenia uplatniteľné na
odpisy úverov a vypracuje komplexnú analýzu kvality aktív v bankovom sektore.
Orgány zmenia právne predpisy o krytých dlhopisoch s cieľom podnietiť
ďalší rozvoj kapitálového trhu a diverzifikáciu zdrojov financovania
pre banky. Zachovávanie úverovej disciplíny a prevencia morálneho hazardu
medzi dlžníkmi výrazne prispievajú k zvyšovaniu finančnej stability.
Preto sa vláda aj naďalej zdrží prijímania legislatívnych iniciatív (ako
je napr. zákon o platobnej neschopnosti fyzických osôb)
a presadzovania ustanovení v rámci zákona o vymáhaní dlhov,
ktoré by narušili úverovú disciplínu. Pokiaľ ide o nové ustanovenia
o protiprávnych doložkách uvedené v zákone o uplatňovaní
občianskoprávneho poriadku, orgány budú do veľkej miery
konzultovať s príslušnými zúčastnenými stranami pričom
zohľadnia aj posúdenie vplyvu vypracované Národnou bankou Rumunska,
zabezpečia, aby sa súdnymi prípadmi týkajúcimi sa ustanovení o
protiprávnych doložkách zaoberali vyššie súdy alebo jediný špecializovaný súd a
prijmú všetky opatrenia potrebné na zaistenie konzistentného uplatňovania
týchto ustanovení. Na posilnenie dohľadu nad nebankovým finančným
trhom a posilnenie ochrany spotrebiteľov zabezpečia orgány, aby
právne predpisy o integrovanom orgáne finančného dohľadu nad
nebankovým sektorom – úrade pre finančný dohľad – boli zmenené tak,
aby boli v súlade s medzinárodnými osvedčenými postupmi.
E: Štrukturálne reformy
Štrukturálne reformy majú za úlohu
zlepšiť fungovanie trhu, zvýšiť odolnosť voči vonkajším
negatívnym vplyvom a posilniť dlhodobý rastový potenciál Rumunska. Plán
štrukturálnej reformy tohto programu je súčasťou širšieho plánu
uvedeného v rumunskom národnom programe reforiem a vzťahujú sa naň aj
odporúčania adresované Rumunsku v kontexte európskeho semestra.
Zintenzívni sa reštrukturalizácia štátnych
podnikov a privatizácia, aby sa znížili riziká pre všeobecný štátny
rozpočet v súvislosti s akumulovanými nedoplatkami a prevádzkovými
stratami, pričom sa súčasne zvýši finančná životaschopnosť
väčšiny týchto podnikov. Rumunské orgány prijmú opatrenia na posilnenie
správy a riadenia štátnych podnikov vrátane podnikov finančného
sektora.
V sektore energetiky sa budú
implementovať ešte nerealizované opatrenia odsúhlasené v rámci
predchádzajúcich programov, medzi ktoré patrí aj implementácia cestovných máp
liberalizácie trhu s plynom a elektrickou energiou.
Zlepšenie podnikateľského prostredia a
uľahčenie prístupu k financovaniu pre malé a stredné podniky (MSP) je
ďalším dôležitým pilierom plánu štrukturálnych reforiem, ktorý je
súčasťou programu. Cieľom programu je zníženie administratívneho
zaťaženia MSP, uľahčenie ich prístupu k bankovému a vlastnému
kapitálu, zmiernenie právnej neistoty zlepšením systému registrácie pozemkového
vlastníctva a majetku, podpora MSP pri ich expanzii do zahraničia. Program
okrem toho podporuje reformu rámca práv duševného vlastníctva, najmä
pokiaľ ide o patenty, s cieľom pritiahnuť zahraničné priame
investície do činností v oblasti výskumu a inovácií.
V oblasti pracovného trhu program podporuje
dokončenie dôchodkovej reformy z roku 2010 prostredníctvom harmonizácie veku
odchodu do dôchodku pre mužov a ženy.
Okrem realizácie už uvedených všeobecných
opatrení na zlepšenie efektívnosti verejnej správy v oblastiach, ktoré sú
dôležité pre implementáciu programu, budú rumunské orgány vyzvané, aby každých
šesť mesiacov predložili správu Hospodárskemu a finančnému
výboru/Výboru pre hospodársku politiku o pokroku dosiahnutom v tejto oblasti.
F: Menová politika
Menová politika zostane naďalej zameraná
na cenovú stabilitu s cieľom zachovať infláciu v rámci
cieľového rozpätia Národnej banky Rumunska (2,5 % ± 1 percentuálny
bod).
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 143,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie predložené po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
keďže:
(1)       Rumunsko vykonalo od roku
2009 rozsiahly program reforiem. V rámci dvoch programov platobnej bilancie
(BOP) Rumunsko do veľkej miery upravilo svoju vonkajšiu makroekonomickú
nerovnováhu a 21. júna 2013 Rada ukončila postup pri nadmernom deficite.
Fiškálna konsolidácia by mala pokračovať v súlade s požiadavkami
Paktu stability a rastu v záujme dosiahnutia strednodobého cieľa v roku
2015. Vláda opäť získala plný prístup k trhovému financovaniu a
výmenný kurz bol od polovice roku 2009 vo všeobecnosti stabilný.
(2)       Makroekonomická a
finančná stabilita by sa mali konsolidovať prostredníctvom
obozretných politík. Štrukturálne reformy, ktoré sa začali realizovať
v rámci predchádzajúcich programov, by mali pokračovať a v prípade
potreby by sa mali posilniť s cieľom znížiť
zraniteľnosť a posilniť základňu pre budúci rast a
dobiehanie.
(3)       Rada pravidelne zhodnotí
hospodárske politiky implementované Rumunskom, najmä v súvislosti s
každoročným prehodnocovaním aktualizácie konvergenčného programu
Rumunska, realizáciou národného programu reforiem a pravidelným hodnotením
pokroku, ktorý Rumunsko dosiahlo v kontexte konvergenčnej správy.
(4)       Zatiaľ čo
v základnom scenári hospodárskeho programu sú celkové hrubé potreby
financovania do konca roka 2015 plne pokryté a vláda má naďalej
prístup k trhovému financovaniu, riziká týkajúce sa základného scenára sú
dôvodom na to, aby Rumunsko žiadalo o finančnú pomoc preventívnej
povahy v nadväznosti na pomoc poskytnutú podľa rozhodnutí Rady
2009/458/ES[2]
a 2011/289/EÚ[3].
(5)       Rumunské orgány požiadali
Úniu a iné medzinárodné finančné inštitúcie o finančnú pomoc na
podporu udržateľnosti platobnej bilancie a na zabezpečenie toho, aby medzinárodné
menové rezervy mohli byť udržiavané na obozretnej úrovni aj v prípade
nepriaznivého hospodárskeho vývoja.
(6)       Napriek zlepšeniu v stave
jeho bežného účtu však Rumunsko zostáva zraniteľné, pokiaľ ide o
volatilitu výmenného kurzu a volatilné pohyby medzinárodného kapitálu. V prípade
nepriaznivého scenára, v ktorom sa počíta s obmedzením súčasného
značného množstva likvidity, môže dôjsť k situáciám, kedy by náklady
na financovanie pre Rumunsko vzrástli, a to pravdepodobne prudko. Nepriaznivý
vývoj v eurozóne by navyše mohol obnoviť tlak na bankový sektor.
Zostávajúca exponovanosť odôvodňuje poskytnutie vzájomnej pomoci zo
strany Únie,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Jediný článok
Únia poskytne Rumunsku vzájomnú pomoc.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET
(pozri
článok 16 interného predpisu)
OBLASŤ POLITIKY: HLAVA 01 –
HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTI
ČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE
A NÁSTROJE
1.           NÁZOV NÁVRHU, PREDMETNÝ
ROZPOČTOVÝ RIADOK A NADPIS
Návrh rozhodnutia Rady o poskytnutí
preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku v spojení
s odporúčaním na rozhodnutie Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci
Rumunsku.
01 04 01 01 Záruka Európskej únie za úvery EÚ
získané na podporu platobnej bilancie.
2.           PRÁVNY ZÁKLAD:
Článok 143 ZFEÚ, nariadenie Rady č.
332/2002.
3.           CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE
ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)
Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku
poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii obsluhovať dlh (istinu, úrok a
iné náklady), v prípade nesplácania zo strany dlžníka (Rumunska).
Rozpočtová položka („p.m.“)
odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade,
že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Je predpoklad, že za
bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať.
3a – Bežný rok
Neuplatňuje sa.
   ||   || VRP
 Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) ||   ||
 Presuny ||   ||
 Dodatočné rozpočtové prostriedky ||   ||
 Rozpočtové prostriedky spolu ||   ||
 Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program ||   ||
 Disponibilný zostatok ||   ||
 Suma na navrhovanú akciu ||   ||
3b – Prenosy
Neuplatňuje sa.
   ||   || VRP
 Prenosy ||   ||
 Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program ||   ||
 Disponibilný zostatok ||   ||
 Suma na navrhovanú akciu ||   ||
3c – Ďalší rozpočtový rok
Neuplatňuje sa.
   ||   || VRP
 Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) ||   || p.m.
 Presuny ||   ||
 Dodatočné rozpočtové prostriedky ||   ||
 Rozpočtové prostriedky spolu ||   ||
 Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program ||   ||
 Disponibilný zostatok ||   ||
 Suma na navrhovanú akciu ||   || p.m.
4.           OPIS AKCIE
Navrhovaná preventívna strednodobá finančná
pomoc EÚ Rumunsku, ak sa aktivuje, pozostáva z úveru EÚ (ktorý sa bude
financovať z úverov EÚ získaných na medzinárodných kapitálových
trhoch alebo od finančných inštitúcií) vo výške do 2 mld. EUR. Poskytne
sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, najmä v spojení s
úverom od MMF vo výške 1,75 mld. SDR (približne 2 mld. EUR) v rámci dohody
o pohotovostnom úvere. Svetová banka dala k dispozícii 1 mld. EUR v rámci úveru
v oblasti politiky rozvoja (Development Policy Loan, DPL) s možnosťou
odloženia čerpania (deferred drawdown option, DDO). Okrem toho bude
Svetová banka pokračovať v poskytovaní už predtým prisľúbenej
podpory vo výške 891 mil. EUR, z čoho sa má ešte vyplatiť 514 mil.
EUR. Cieľom preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku je
riešiť zostávajúce riziká súvisiace s udržateľnosťou
platobnej bilancie Rumunska. Hoci sa deficit bežného účtu podstatne
znížil, volatilné kapitálové toky naznačujú prítomnosť rizík pre jeho
financovanie. Preventívna pomoc teda naďalej podporuje realizáciu
hospodárskeho programu vlády zameraného, okrem iného, na konsolidáciu
makroekonomickej, fiškálnej a finančnej stability, posilnenie
administratívnej kapacity, reformu daňovej správy a zlepšenie riadenia a
kontroly verejných financií a zvýšenie odolnosti a rastového potenciálu
ekonomiky. Pomoc spravovaná Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a
finančným výborom predstavuje spôsob na zaistenie toho, aby hospodárska
politika Rumunska bola v súlade s jeho záväzkami v rámci EÚ a odporúčaniami
Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu
reforiem, ako aj konvergenčného programu.
Prostriedky EÚ získané na kapitálových trhoch
alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Rumunsku
sú, v prípade žiadosti Rumunska a pozitívneho vyhodnotenia takejto
žiadosti Komisiou a HFV, kryté zárukou EÚ. Úver sa získava na kapitálových
trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré by sa
mohli poskytnúť Rumunsku, predstavuje maximálne 2 mld. EUR.
Štruktúra záruky poskytovanej Európskou úniou umožní
Komisii obsluhovať dlh v prípade, že by Rumunsko úver nesplácalo.
Na účely plnenia svojich záväzkov môže
Komisia pri obsluhovaní dlhu dočasne čerpať zo svojich
hotovostných zdrojov. V tomto prípade sa uplatní článok 12 nariadenia Rady
(ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie
2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev
(Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).
5.           POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTU
Neuplatňuje sa.
6.           ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)
Neuplatňuje sa.
 Rozpočtový riadok || Rozpočtové prostriedky || Platby
   ||   ||   || Rok n || Rok n+1 || Rok n+2 || Rok n+3 || Nasledujúce finančné roky
   || Rok n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Spolu ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Na prvý program sa vzťahovalo rozhodnutie Rady
2009/459/ES a na druhý program rozhodnutie Rady 2011/288/EÚ.
[2]               Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2009, s. 6.
[3]               Ú. v. EÚ L 132, 12.5.2011, s. 28.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2011, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2011 – 2014

text:
               16.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 210/8

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2011, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2011 – 2014
   2011/C 210/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Rakúsko 27. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho programu stability, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a 2. mája 2011 svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Rakúske hospodárstvo vstúpilo do krízy tak, že malo zdravé základy a bez toho, aby v období, ktoré jej predchádzalo, trpelo výraznými nerovnováhami alebo deformáciami. Napriek tomu finančná a hospodárska kríza dotlačila jeho hospodárstvo do najhlbšej recesie za celé desaťročia. Reálny HDP sa v roku 2009 znížil celkovo o takmer 4 %. Zamestnanosť sa pod vplyvom krízy znížila približne o 1 % v roku 2009 a zvýšila mieru nezamestnanosti na 4,8 % (oproti 3,8 % v predchádzajúcom roku). Doterajší stály rast prebytku bežného účtu sa vinou krízy zastavil. Hospodárska a finančná kríza si vyžiadala daň v oblasti verejných financií. V dôsledku prijatia súborov stimulačných opatrení a keď sa naplno prejavil účinok automatických stabilizátorov, deficit verejných financií dosiahol v roku 2009 výšku 4,1 % a potom v roku 2010 dosiahol úroveň 4,6 %. Dlh verejnej správy stúpol v rokoch 2009 a 2010 na 69,6 % a 72,3 % HDP. Keďže stimulačné opatrenia boli trvalej povahy, bolo potrebné pristúpiť k fiškálnej konsolidácii hneď po zlepšení hospodárskych podmienok. Spolu so zákonnou úpravou rozpočtu na rok 2011 sa prijal súbor konsolidačných opatrení v hodnote takmer 1 % HDP Od tretieho štvrťroka 2009 sa hospodárstvo rovnomerne zotavuje z krízy vďaka vyššiemu zahraničnému dopytu a najmä výraznejšej hospodárskej aktivite v Nemecku. Rast reálneho HDP dosiahol v roku 2010 celkovo 2 %.

               (8)

               Na základe posúdenia aktualizovaného programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je realistický a ku koncu obdobia programu stability je príliš optimistický. Hlavný cieľ strednodobej rozpočtovej stratégie, ktorá bola predstavená v najnovšom aktualizovanom programe stability, je znížiť deficit verejných financií, ktorý má medzi rokmi 2010 a 2014, najmä vďaka obmedzovaniu výdavkov, klesnúť zo 4,6 % HDP na 2,4 % HDP. Splnenie týchto cieľov je ohrozené rizikami, ktoré spočívajú predovšetkým v možnosti horšieho vývoja, než s akým program počíta, a tieto riziká vyplývajú najmä zo skutočnosti, že nie sú špecifikované opatrenia na podporu konsolidácie na nižších úrovniach, než je celoštátna úroveň, a zo skutočnosti, že niektoré opatrenia prijaté na spolkovej úrovni neprinesú očakávané výsledky, ide napríklad o zisky z kampane proti daňovým podvodom, ktorých predpovedaný vplyv je pravdepodobne veľmi špekulatívny. Na druhej strane pozitívny rizikový faktor je viacročný výdavkový rámec zavedený pre spolkovú vládu v roku 2009, pričom tento rámec pravdepodobne prispel k zvýšeniu možnosti lepšie predvídať v strednodobom horizonte vývoj rozpočtového procesu, i keď len na spolkovej úrovni. V programe stability sa stanovuje, že pomer dlhu k HDP sa medzi rokmi 2010 a 2013 zvýši zo 72,3 % na 75,5 % a potom v roku 2014 klesne na 75,1 %. Túto predpoveď však sprevádzajú určité riziká, ktoré súvisia s rastúcim zadlžením štátnych podnikov, ktoré sú klasifikované mimo sektora vládnych inštitúcií, a možnosťou, že ďalšia záťaž bude prameniť z opatrení na podporu bankového sektora. Súčasne by však miera zadlženia mohla nakoniec dosiahnuť nižšiu úroveň, pretože je pravdepodobné, že banky, ktoré počas krízy získali podporu z verejných zdrojov, túto podporu splatia ešte pred termínom, s ktorým počíta program stability.

               (9)

               Podľa programu stability má deficit verejných financií klesnúť pod 3 % referenčnú hodnotu v roku 2013 a tento predpoklad je v súlade s termínom, ktorý stanovila Rada. Priemerné ročné fiškálne úsilie vo výške 0,2 % HDP, s ktorým program stability na obdobie rokov 2011 – 2013 počíta, je však výrazne pod úrovňou 0,75 % HDP, na dosiahnutie ktorej Rada Rakúsko vyzvala. Podľa posledného posúdenia Komisie riziká týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií sa zdajú byť stredné.

               (10)

               Aj keď Rakúsko národný pakt stability zaviedlo, značné úspory, podporu fiškálnej konsolidácie a uvoľnenie zdrojov v záujme investícii podporujúcich rast, napr. v oblasti výskumu a vývoja či vzdelávania, by dosiahlo, ak by reformovalo fiškálne vzťahy medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Všeobecne sa uznáva, že tieto vzťahy sú v súčasnosti zložité: nie sú to len príjmy z väčšiny individuálnych daní, ktoré sa medzi rôzne teritoriálne úrovne rozdeľujú pevne stanoveným podielom, ale aj rozhodovacie procesy v mnohých oblastiach sú rozdelené medzi rôzne úrovne orgánov verejnej správy. V prípade viacerých činností nie je za výber príjmov a uskutočňovanie výdavkov zodpovedná vždy tá istá úroveň verejnej správy. Nápadné príklady neefektívnosti, ktorá pramení z existujúcej podoby týchto fiškálnych vzťahov, možno nájsť v odvetviach zdravotnej starostlivosti a vzdelávania.

               (11)

               Priemerná daňová záťaž v Rakúsku patrí k najvyšším v EÚ. Príspevky zamestnancov na sociálne zabezpečenie sú v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ veľmi vysoké. Zníženie príspevkov na poistenie pre prípad nezamestnanosti odvádzané pracovníkmi s nízkymi príjmami, ktoré sa uskutočnilo v roku 2008, a reforma dane z príjmov, ktorá sa uskutočnila v roku 2009, pomohli znížiť daňové zaťaženie práce, ale tieto kroky nedokázali zabrániť miernemu nárastu daňového zaťaženia osôb s nízkymi a priemernými príjmami, ku ktorému v porovnaní so začiatkom posledných desiatich rokov došlo. Toto odvodové zaťaženie má záporný vplyv na zamestnanosť, najmä v prípade pracovníkov s nízkymi príjmami a nízkou kvalifikáciou.

               (12)

               Miera zamestnanosti starších pracovníkov v Rakúsku je stále výrazne pod priemerom EÚ, a to napriek prudkému nárastu počas posledných desiatich rokov. V Rakúsku sú stále veľmi rozšírené systémy predčasného odchodu do dôchodku a invalidné dôchodky. Ešte pred dosiahnutím zákonného veku na odchod do dôchodku sa v roku 2010 priznalo spolu 72 % z nových dôchodkov. Ďalším faktorom, ktorý sa na nízkej zamestnanosti starších pracovníkov podieľa, je stále relatívne nízka zákonná veková hranica žien (60) na odchod do dôchodku. Vzhľadom na demografický vývoj v Rakúsku je zvýšenie reálnej vekovej hranice na odchod do dôchodku a zlepšenie podmienok, aby starší pracovníci zostávali dlhšie začlenení do trhu práce, dôležité jednak z hľadiska udržateľnosti verejných financií, a jednak z hľadiska stimulácie ponuky pracovných síl, ktorá má podľa prognóz začať od roku 2020 klesať.

               (13)

               Relatívne vysokú mieru zamestnanosti žien v Rakúsku sprevádza jeden z najvyšších výskytov práce žien na čiastočný pracovný úväzok Vysoký podiel pracovných miest pre ženy je sústredený v zamestnaniach, kde je nízka mzda. V dôsledku týchto modelov je rozdiel (25,4 %) v odmeňovaní žien a mužov druhý najvyšší v EÚ a prispieva spolu s ďalšími faktormi k relatívne vysokému riziku chudoby v prípade žien. Dôvodom práce žien na čiastočný úväzok je jednak nerovná deľba povinností medzi ženami a mužmi v starostlivosti o deti a starých ľudí a jednak nedostatočná ponuka služieb starostlivosti o dieťa a služieb dlhodobej starostlivosti.

               (14)

               Vzdelávací systém sa vyznačuje skorým rozdeľovaním žiakov podľa zamerania do rôznych typov škôl, pričom žiaci sa musia o svojej budúcej vzdelávacej dráhe rozhodovať vo veku desiatich rokov amožnosti zmeniť túto dráhu sú pritom obmedzené, no a ďalším charakteristickým rysom je rozšírená poldenná školská dochádzka. Tento systém môže v prípade zraniteľných skupín mladých ľudí, najmä osôb pochádzajúcich z prisťahovaleckého prostredia, vyústiť do suboptimálnych výsledkov vzdelávania. Rozhodovanie v ranom veku v značnej miere predurčuje budúcu vzdelávaciu dráhu a sťažuje možnosť získať vyššiu úroveň vzdelania v neskoršom štádiu. Pre rovnosť príležitostí vo vzdelávacom systéme a pre obmedzenie prípadov predčasného ukončovania školskej dochádzky by bol prínosom spoločný typ školy pre všetky deti vo veku 10 až 14 rokov.

               (15)

               Hospodárska súťaž nie je dostatočne rozvinutá v odvetví služieb, najmä služieb sieťových odvetví, ku ktorým patria telekomunikácie, doprava a verejné služby, ako aj v odvetví maloobchodu a medzi profesijnými službami. Rast produktivity bol doteraz zdĺhavý a štruktúra trhu nepomáhala ani kúpnej sile ani spotrebiteľskému dopytu. Podporou hospodárskej súťaže prostredníctvom zjednodušenia vstupu na trh, obmedzovania zákonnej regulácie povolaní a pomocou zaistenia konkurencieschopnej tvorby cien by sa rozšíril výber služieb pre spotrebiteľov a ich finančná dostupnosť. Rakúsko si nahromadilo značný sklz pri vykonávaní smernice o službách; vyriešenie tohto sklzu dohnalo by prispelo k uvoľneniu rastového potenciálu. Presnejšie povedané, doteraz nebol prijatý spolkový „horizontálny právny predpis“ na vykonanie hlavných zásad uvedenej smernice.

               (16)

               Rakúsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky sa týkajú troch zo štyroch oblastí paktu. Vo fiškálnej oblasti sa tieto opatrenia zaoberajú potrebou zvýšiť reálnu vekovú hranicu pre odchod do dôchodku i potrebou zefektívniť kontrolu verejných výdavkov na jednotlivých úrovniach verejnej správy. V prípade zamestnanosti sa tieto opatrenia sústreďujú na boj proti nezamestnanosti medzi mladými ľuďmi a v oblasti konkurencieschopnosti sa hlavná pozornosť sústreďuje na ďalšie investície do výskumu a technického vzdelávania a na vývoj modelov škôl s celodenným programom. Tieto iniciatívy predstavené v rámci paktu sú v súlade s národným programom reforiem, so spolkovým rámcovým zákonom o rozpočte i s programom stability. Aj keď sa týmito opatreniami riešia niektoré z hlavných sociálno-ekonomických problémov krajiny, mohli sa však v rámci týchto záväzkov riešiť aj ďalšie zostávajúce problémy, na ktoré by sa účinne mohli vzťahovať záväzky, vrátane oblasti fiškálnej politiky, vzdelávania, hospodárskej súťaže a inovácií. Záväzky Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

               (17)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus pre Rakúsko. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich dodržiavanie pravidiel a usmernení EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. Komisia sa domnieva, že so zreteľom na priaznivé hospodárske podmienky by sa úsilie o fiškálnu konsolidáciu najmä v roku 2012 malo posilniť a že by mala pokračovať reforma fiškálnych vzťahov medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Dynamike trhu práce by prospelo zníženie daňovej záťaže, zlepšenie výsledkov vzdelávania a boj proti rodovej segmentácii, pričom konkurencieschopnosť by sa zvýšila posilnením hospodárskej súťaže a podporou inovácií.

               (18)

               Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009 Rada preskúmala aktualizáciu programu stability Rakúska na rok 2011 a jej stanovisko (3) sa odzrkadľuje najmä v nižšie uvedených odporúčaniach 1) a 2).

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Urýchliť korekciu nadmerného deficitu, ktorá sa plánuje hlavne na strane výdavkov, čím sa začne znižovať vysoký podiel verejného dlhu, pričom sa využije prebiehajúca hospodárska obnova s cieľom zabezpečiť priemerné ročné fiškálne úsilie 0,75 % HDP v období rokov 2011 – 2013 v súlade s odporúčaniami Rady podľa postupu pri nadmernom deficite. Na tento účel prijať a vykonať nevyhnutné opatrenia vrátane opatrení na úrovniach nižších, než je úroveň celoštátna. Upresniť opatrenia potrebné na zabezpečenie zodpovedajúceho pokroku smerom k strednodobému cieľu v súlade s Paktom stability a rastu (PSR) po úprave nadmerného deficitu.

               2.

               Podniknúť kroky na ďalšie posilnenie vnútroštátneho rozpočtového rámca, pričom sa na tento účel medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy zosúladí zodpovednosť legislatívna a administratívna, ako aj zodpovednosť za výber príjmov a uskutočňovanie výdavkov, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti.

               3.

               V konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi podniknúť kroky na postupné obmedzenie prístupu k existujúceho systému predčasného odchodu do dôchodku pre osoby s dlhým poistným obdobím a prijať kroky k zníženiu prechodného obdobia na harmonizáciu zákonného veku na odchod do dôchodku medzi mužmi a ženami, aby sa zaistila udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému. Prísne uplatňovať podmienky prístupu do systému invalidného dôchodku.

               4.

               Prijať opatrenia na zvýšenie účasti pracovníkov na trhu práce a na tento účel: rozpočtovo neutrálnym spôsobom znížiť skutočné daňové zaťaženie pracovnej sily a súvisiace odvody na sociálne zabezpečenie, najmä v prípade pracovníkov s nízkymi a strednými príjmami; vykonať národný akčný plán týkajúci sa rovného zaobchádzania so ženami a mužmi na trhu práce vrátane zlepšenia dostupnosti služieb starostlivosti a miest v školách s celodenným programom, čím sa zvýšia možnosti žien pracovať na plný úväzok, a vrátane obmedzenia vysokého rozdielu v odmeňovaní žien a mužov; podniknúť kroky na skvalitnenie výsledkov vzdelávania a na prevenciu predčasného ukončovania školskej dochádzky.

               5.

               Podniknúť ďalšie kroky na posilnenie hospodárskej súťaže, najmä v odvetviach služieb, prostredníctvom uvoľnenia prekážok vstupu na trh, odstránenia neopodstatnených obmedzení na vykonávanie niektorých povolaní, ako aj pomocou posilnenia právomocí orgánu pre hospodársku súťaž. Urýchliť prijatie zatiaľ neschváleného „horizontálneho právneho predpisu“ na vykonanie smernice o službách.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa ustanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.