title: 2005/27/ES: Odporúčanie Komisie z 12. januára 2005 týkajúce sa toho, čo na účely smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES o benzíne a motorovej nafte predstavuje dostupnosť bezolovnatého benzínu a motorovej nafty s maximálnym obsahom síry na primerane vyváženom geografickom základeText s významom pre EHP

text:
               19.1.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 15/26

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 12. januára 2005
   týkajúce sa toho, čo na účely smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES o benzíne a motorovej nafte predstavuje dostupnosť bezolovnatého benzínu a motorovej nafty s maximálnym obsahom síry na primerane vyváženom geografickom základe
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/27/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Podľa článkov 3 ods. 2 písm. d) a 4 ods. 1 písm. d) smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998 o kvalite benzínu a motorovej nafty a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/12/EHS (1) musia členské štáty zabezpečiť dostupnosť bezolovnatého benzínu a motorovej nafty s pevne stanoveným maximálnym obsahom síry na ich území na primerane vyváženom geografickom základe.

               (2)

               Smernica 98/70/ES taktiež stanovuje, že Komisia musí vytvoriť usmernenia s cieľom odporučiť, čo na tieto účely predstavuje dostupnosť bezolovnatého benzínu s obsahom síry 10 mg/kg na primerane vyváženom geografickom základe.

               (3)

               Javí sa primerané vytvoriť tento druh usmernení taktiež pre motorovú naftu s maximálnym obsahom síry 10 mg/kg.

               (4)

               Komisia posúdila niekoľko možností. Na základe tejto práce a po porade s členskými štátmi, odborníkmi z príslušných priemyselných a obchodných odvetví a iných mimovládnych organizácií vytvorila Komisia takéto usmernenia,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Na účely článkov 3 ods. 2 písm. d) a 4 ods. 1. písm. d) smernice 98/70/ES, a najmä pokiaľ ide o dostupnosť bezsírneho paliva na primerane vyváženom geografickom základe, by mali členské štáty uplatňovať zásady stanovené v prílohe.

      V Bruseli 12. januára 2005

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      PRÍLOHA
      Usmernenia k tomu, čo predstavuje dostupnosť na primerane vyváženom geografickom základe na účely článkov 3 ods. 2 písm. d) a 4 ods. 1 písm. d) smernice 98/70/ES
      1.   VYSVETLENIE POJMOV POUŽITÝCH V TÝCHTO USMERNENIACH:

         Palivo s nulovým obsahom síry alebo bezsírne palivo je bezolovnatý benzín a motorová nafta, ktoré obsahujú maximálne 10 mg/kg síry.

         Čerpacie stanice alebo miesta výdaja paliva sú miesta, maloobchodné alebo komerčné, na ktorých sa palivo čerpá do cestných vozidiel na účely pohonu (podľa EN 14274:2003).
      2.   OVPLYVŇUJÚCE FAKTORY
      Na zabezpečenie dostupnosti bezsírneho paliva potrebujú členské štáty určitú úroveň pružnosti podľa situácie na vnútroštátnych trhoch a v zásobovacej infraštruktúre. Mali by sa zohľadňovať tieto faktory:
      1.   Nízka hustota obyvateľstva.
      V rozsiahlych oblastiach s nízkou hustotou obyvateľstva sú čerpacie stanice pravdepodobne menej početné a menšie (pokiaľ ide o celkovo dodávaný objem alebo počet výdajných stojanov), zatiaľ čo väčšie stanice je možné nájsť predovšetkým v hustejšie zaľudnených oblastiach. Mali by sa zohľadňovať väčšie vzdialenosti, ktoré je potrebné prejsť medzi výdajnými miestami, a prípadne neschopnosť existujúcej infraštruktúry ponúknuť viac ako jedno bezsírne palivo.
      2.   Vysoká hustota obyvateľstva.
      V oblastiach s vysokou hustotou obyvateľstva sú čerpacie stanice v priemere pravdepodobne väčšie (pokiaľ ide o celkovo dodávaný objem aj počet výdajných stojanov), početnejšie, a teda umiestnené bližšie pri sebe. V tomto prípade je pravdepodobnejšie, že infraštruktúra bude schopná ponúknuť viacero druhov paliva a taktiež by bolo možné postupnejšie zavádzanie pokrytia čerpacími stanicami.
      3.   Malé ostrovné trhy.
      Pri malých ostrovných trhoch bude situácia pravdepodobne podobná ako pri oblastiach s nízkou hustotou obyvateľstva, ale je aj možné, že existuje malý (alebo jediný) dodávateľský trh alebo obmedzený počet veľkých staníc (alebo jedna stanica).
      3.   VŠEOBECNÉ USMERNENIA
      Od členských štátov sa už podľa článku 8 smernice 98/70/ES vyžaduje, aby poskytovali základné informácie o objeme vnútroštátneho predaja bezsírneho bezolovnatého benzínu a motorovej nafty.
      Tieto usmernenia predstavujú štyri hodnotiace kritériá, ktoré Komisia označila za obzvlášť užitočné pri vymedzení geograficky vyváženej dostupnosti bezsírneho paliva na účely článkov 3 ods. 2 písm. d) a 4 ods. 1 písm. d) smernice. Dve podrobné primárne možnosti, A a B, poskytujú jasnejšie a presnejšie informácie o geografickej dostupnosti bezsírneho paliva. Vo všeobecnosti je možné vychádzať z toho, že si členské štáty môžu vybrať buď možnosť A, alebo B, avšak nebudú uplatňovať obidve možnosti naraz.
      Dve menej podrobné sekundárne možnosti, C a D, poskytujú informácie o dostupnosti v osobitných oblastiach.
      Je potrebné uviesť, že navrhnuté možnosti môžu stratiť zmysel, ak sa dosiahne vysoká dostupnosť, napr. v rozmedzí od 60 % do 80 % všetkých staníc. V takýchto prípadoch nemusí byť ďalšie vyhodnotenie úspešnosti vnútroštátnej politiky na podrobnom regionálnom základe potrebné. Pokiaľ ide o možnosť D, môže byť percento v závislosti od situácie o niečo vyššie.
      V každom prípade by rozdielne situácie pri zavádzaní bezsírneho bezolovnatého benzínu a bezsírnej motorovej nafty naznačili, že by sa mali analyzovať samostatne.
      Členské štáty si môžu vybrať metódy, ktoré považujú za najprimeranejšie na zabezpečenie dostupnosti bezsírneho paliva na vnútroštátnej úrovni. Odporúča sa však, aby členské štáty zvážili tu uvedené možnosti predtým, ako prijmú rozhodnutie o najprimeranejších opatreniach na uľahčenie vykonávania smernice na vnútroštátnej úrovni. Osobitné prípady sa skúmajú v oddiele 4.
      3.1.   Možnosť A: Podiel čerpacích staníc, na ktorých je dostupné bezsírne palivo, podľa regiónu
      3.1.1.   Kritérium
      Počet a percento vnútroštátnych čerpacích staníc na bezolovnatý benzín a motorovú naftu, na ktorých je dostupné bezsírne palivo (na konci každého vykazovacieho roku), podľa úrovne 3 regionálneho rozdelenia na základe 3-úrovňovej Nomenklatúry územných jednotiek (NUTS) na štatistické účely Eurostat-u.
      V tomto kritériu sa používajú tieto jednotky:

                  a)

                  počet čerpacích staníc;

                  b)

                  percento čerpacích staníc, na ktorých je dostupné bezsírne palivo.

            3.1.2.   Užitočnosť
      Výhodou tohto kritéria je, že jasne uvádza geografickú dostupnosť bezsírneho paliva na úrovni, ktorá zabezpečuje rozumne vyváženú distribúciu na vnútroštátnom území. Okrem toho sú regionálne oblasti NUTS už vymedzené a používajú sa v iných štatistikách Spoločenstva a dostupnosť iných regionálnych údajov NUTS (napr. o obyvateľstve, rozlohe, atď.) umožní vykonávanie ďalších užitočných analýz.
      3.2.   Možnosť B: Priemerná vzdialenosť medzi čerpacími stanicami, na ktorých je dostupné bezsírne palivo
      3.2.1.   Kritérium
      Priemerné vzdialenosti medzi čerpacími stanicami na bezolovnatý benzín alebo motorovú naftu, na ktorých je dostupné bezsírne palivo. Zahŕňa výpočet vnútroštátnych priemerných, maximálnych a minimálnych vzdialeností medzi čerpacími stanicami, ktoré ponúkajú bezsírne palivo (samostatne pre bezolovnatý benzín a motorovú naftu). Užitočné môže byť taktiež jeho porovnanie s vnútroštátnym priemerom za všetky čerpacie stanice.
      3.2.2.   Užitočnosť:
      Výhodou tohto kritéria je, že poskytuje prehľad o tom, aké rôzne vzdialenosti musia majitelia vozidiel, ktorí potrebujú bezsírne palivo, prejsť, aby na vnútroštátnom území doplnili palivo. Porovnanie s vnútroštátnym priemerom za všetky čerpacie stanice stavia kritérium do lepšej perspektívy s osobitnými vnútroštátnymi podmienkami.
      3.3.   Možnosť C: Dostupnosť bezsírneho paliva na veľkých čerpacích staniciach
      3.3.1.   Kritérium:
      Počet a celkové percento veľkých/hlavných čerpacích staníc, na ktorých sú dostupné bezsírny bezolovnatý benzín a motorová nafta na vnútroštátnej úrovni. Pojem veľké čerpacie stanice by mali vymedziť členské štáty, pokiaľ ide o minimálny limit celkovo dodávaného paliva v miliónoch litrov za rok, na základe siutácie na vnútroštátnej úrovni (napr. môže zahrnúť približne 5 % všetkých čerpacích staníc).
      3.3.2.   Užitočnosť:
      Veľké čerpacie stanice sa nachádzajú v oblastiach s veľkým dopytom, takže toto kritérium poskytne užitočné meradlo dostupnosti bezsírneho paliva v týchto oblastiach. Sú pravdepodobne pomerne vyvážene rozmiestnené na vnútroštátnom území a kritérium by sa taktiež malo relatívne jednoducho používať.
      3.4.   Možnosť D: Dostupnosť bezsírneho paliva na čerpacích staniciach pri hlavných cestách a diaľniciach
      3.4.1.   Kritérium:
      Počet a celkové percento čerpacích staníc pri hlavných cestách/diaľniciach, na ktorých sú dostupné bezsírny bezolovnatý benzín a motorová nafta na vnútroštátnej úrovni. Pojmy hlavné cesty/diaľnice by mali prípadne vymedziť členské štáty.
      3.4.2.   Užitočnosť:
      Toto kritérium je užitočné najmä v súvislosti s dopravou a cestovným ruchom, pretože poskytuje meradlo dostupnosti na hlavných dopravných tepnách. Tieto stanice sú pravdepodobne rozmiestnené na relatívne vyváženom a širokom geografickom základe na vnútroštátnom území, hoci sú napojené najmä na oblasti s väčším počtom obyvateľov.
      4.   OSOBITNÉ PRÍPADY
      V niektorých prípadoch, z dôvodu druhu opatrení prijatých členskými štátmi alebo z dôvodu osobitnej situácie, ktorej čelia, nemusia členské štáty plne využiť primárne alebo sekundárne možnosti s cieľom primerane ilustrovať úroveň geografickej dostupnosti bezsírneho paliva. Uvažuje sa o dvoch takýchto prípadoch, v ktorých môže byť obmedzené vyhodnotenie úspešnosti vnútroštátnej politiky primerané:

                  1.

                  veľmi vysoká dostupnosť alebo premena vnútroštátneho trhu na trh s bezsírnym bezolovnatým benzínom alebo motorovou naftou;

                  2.

                  jediná stanica alebo dodávateľ pre členský štát alebo obmedzený ostrovný trh.

            V týchto prípadoch je primeraná táto znížená úroveň analýzy.
      4.1.   Veľmi vysoká dostupnosť/premena trhu
      V prípadoch, v ktorých druh opatrení prijatých členskými štátmi zabezpečuje veľmi vysokú dostupnosť/premenu trhu na vnútroštátnej úrovni (napr. 60 až 80 % čerpacích staníc alebo predaja), by mohlo byť postačujúce využívať len základné informácie o podieloch celkového predaja (objeme) bezsírneho paliva a prípadné údaje na vnútroštátnej úrovni týkajúce sa bezolovnatého benzínu a motorovej nafty.
      Existuje viacero spôsobov, ako je možné túto vysokú dostupnosť/premenu trhu dosiahnuť. Mohli by zahŕňať:

                  a)

                  dohody priemyselných odvetví, ktoré zaručujú, že bezsírne palivo sa ponúka na väčšine čerpacích staníc;

                  b)

                  využívanie fiškálnych stimulov, ktoré uľahčia premenu trhu prevažne na trh s bezsírnym palivom;

                  c)

                  zavedenie povinnej premeny na trh s bezsírnym palivom alebo dostupnosť tohto paliva na čerpacích staniciach.

            4.2.   Jediná stanica/ostrovné trhy
      Členské štáty s jedinou stanicou alebo s podmienkami ostrovného trhu by mohli rýchlo dosiahnuť širokú alebo dokonca stopercentnú dostupnosť bezsírneho paliva. To by mohlo znížiť užitočnosť uplatňovania možností A až D v týchto konkrétnych oblastiach v závislosti od osobitnej situácie.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  28. januára 2008 — Rade Európskej únie o externom audítorovi Suomen Pankki (ECB/2008/1)

text:
               1.2.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 29/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 28. januára 2008
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Suomen Pankki
   (ECB/2008/1)
   (2008/C 29/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Suomen Pankki sa skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2007. Je preto potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2008.

               (3)

               Suomen Pankki si za svojho externého audítora na finančné roky 2008 až 2012 vybrala spoločnosť KPMG Oy Ab,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG Oy Ab vymenovaná za externého audítora Suomen Pankki na finančné roky 2008 až 2012.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 28. januára 2008

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/336 z 8. marca 2016 o uplatňovaní smernice Rady 2008/120/ES, ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu ošípaných, pokiaľ ide o opatrenia na zníženie potreby kupírovania chvostov

text:
               9.3.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 62/20

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/336
   z 8. marca 2016
   o uplatňovaní smernice Rady 2008/120/ES, ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu ošípaných, pokiaľ ide o opatrenia na zníženie potreby kupírovania chvostov
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               v smernici Rady 2008/120/ES (1) sa od členských štátov vyžaduje zabezpečiť, aby sa kupírovanie chvostov nevykonávalo ako súčasť bežnej praxe, ale iba v prípadoch, keď je dokázateľné, že dochádza k zraneniam bradaviek prasníc, uší alebo chvostov iných ošípaných.

               (2)

               Kupírovanie chvostov ošípaných sa vykonáva s cieľom zabrániť ohrýzaniu chvostov, čo predstavuje abnormálne správanie, ku ktorému dochádza z viacerých príčin. Táto prax môže ošípaným spôsobiť bolesť, a má preto nepriaznivý vplyv na ich dobré životné podmienky.

               (3)

               V smernici 2008/120/ES sa stanovuje, že pred tým, ako sa pristúpi ku kupírovaniu chvostov, sa majú prijať iné opatrenia na zabránenie ohrýzaniu chvostov alebo iným zlozvykom, pričom sa zohľadní prostredie a hustota osídlenia. Z tohto dôvodu sa majú zmeniť nevhodné podmienky prostredia alebo systému chovu.

               (4)

               V smernici 2008/120/ES sa členským štátom takisto ukladá povinnosť zabezpečiť, aby ošípané mali vždy prístup k dostatočnému množstvu materiálu, ktorý im umožní skúmanie a manipuláciu, ako je napr. slama, seno, drevo, piliny, hubový kompost, rašelina alebo ich zmes („materiál na obohatenie prostredia“), a ktorý neohrozuje ich zdravie.

               (5)

               Európsky úrad pre bezpečnosť potravín vydal vedecké stanoviská o rizikách spojených s ohryzovaním chvostov ošípaných a možnostiach na zníženie potreby kupírovania chvostov (2), ako aj vedecké stanovisko o mnohofaktorovom prístupe k používaniu opatrení, ktoré sa týkajú alebo netýkajú zvierat, na posúdenie životných podmienok ošípaných (3). Výsledky týchto vedeckých stanovísk by sa mali zohľadniť v najlepších postupoch uvedených v tomto odporúčaní.

               (6)

               Systémy chovu sa v jednotlivých členských štátoch líšia. Preto je potrebné navrhnúť na úrovni Únie najlepšie postupy zamerané na zníženie potreby kupírovania chvostov a optimálne riešenia pri poskytovaní materiálu na obohatenie prostredia.

               (7)

               Toto odporúčanie by sa malo uplatňovať v súlade s ustanoveniami smernice 2008/120/ES a inými príslušnými právnymi predpismi Únie týkajúcimi sa dobrých životných podmienok ošípaných,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Pri uplatňovaní všeobecných požiadaviek týkajúcich sa predchádzania ohryzovaniu chvostov, a teda zníženia potreby kupírovania chvostov, ako sa stanovuje v prílohe I k smernici 2008/120/ES, by členské štáty mali zohľadňovať usmernenia týkajúce sa osvedčených postupov založené na vedeckých poznatkoch uvedených v odsekoch 2 až 7.

               2.

               Členské štáty by mali:

                           a)

                           zabezpečiť, aby poľnohospodári vykonávali posúdenie rizika ohryzovania chvostov na základe ukazovateľov, ktoré sa týkajú zvierat, ako aj tých, ktoré sa zvierat netýkajú (ďalej len „posúdenie rizika“); a

                           b)

                           stanoviť kritériá zhody s požiadavkami stanovenými v právnych predpisoch a sprístupniť ich verejnosti na webovej lokalite.

               3.

               Pri posudzovaní rizika by sa mali kontrolovať tieto parametre:

                           a)

                           poskytnuté materiály na obohatenie prostredia;

                           b)

                           čistota;

                           c)

                           tepelná pohoda a kvalita vzduchu;

                           d)

                           zdravotný stav;

                           e)

                           súťaživosť o potravu a priestor;

                           f)

                           strava.

                     Na základe výsledkov posúdenia rizika by sa mali zvážiť vhodné zmeny v riadení poľnohospodárskych podnikov, ako napr. zabezpečenie vhodných materiálov na obohatenie prostredia, pohodlné podmienky prostredia, zabezpečenie dobrého zdravotného stavu a/alebo poskytnutie vyváženej stravy pre ošípané.

               4.

               Materiály na obohatenie prostredia by mali ošípaným umožniť naplnenie ich základných potrieb bez ohrozenia ich zdravia.
               Materiály na obohatenie prostredia by preto mali byť bezpečné a mali by byť:

                           a)

                           jedlé, aby ich ošípané mohli jesť alebo ovoniavať, a podľa možnosti by mali mať určité výživové výhody;

                           b)

                           žuvacie, aby ich ošípané mohli ohrýzať;

                           c)

                           skúmateľné, aby ich ošípané mohli skúmať;

                           d)

                           manipulovateľné, aby ošípané mohli meniť ich polohu, vzhľad alebo štruktúru.

               5.

               Okrem vlastností uvedených v odseku 4 by sa materiály na obohatenie prostredia mali poskytovať tak, aby:

                           a)

                           vzbudzovali trvalý záujem, teda mali by podporovať prieskumnícke správanie ošípaných a mali by sa pravidelne sa nahrádzať a dopĺňať;

                           b)

                           boli prístupné na manipuláciu rypákom;

                           c)

                           boli poskytované v dostatočnom množstve;

                           d)

                           boli čisté a hygienické.

               6.

               S cieľom napĺňať základné potreby ošípaných musia materiály na obohatenie prostredia spĺňať všetky vlastnosti uvedené v odsekoch 4 a 5.
               Na tento účel by materiály na obohatenie prostredia mali byť zaradené do týchto kategórií:
               a)   optimálne materiály– materiály, ktoré majú všetky vlastnosti uvedené v odsekoch 4 a 5, a preto ich možno použiť samostatne;
               b)   suboptimálne materiály– materiály, ktoré majú väčšinu vlastností uvedených v odsekoch 4 a 5, a preto ich možno použiť v kombinácii s inými materiálmi;
               c)   materiály okrajového záujmu– materiály na rozptýlenie ošípaných, ktoré by sa nemali považovať za materiály slúžiace na napĺňanie základných potrieb zvierat, a preto by sa mali zabezpečiť aj optimálne alebo suboptimálne materiály.

               7.

               S cieľom overiť, že ošípané majú prístup k dostatočným a vhodným materiálom na obohatenie prostredia, by členské štáty mali zabezpečiť, aby poľnohospodári dodržiavali najlepšie postupy týkajúce sa vhodných ukazovateľov na monitorovanie dobrých životných podmienok ošípaných držaných v ich starostlivosti.
               Táto metóda posúdenia uplatňovaná pri kontrole prístupu k materiálom na obohatenie prostredia by mala zahŕňať kontroly založené na:

                           a)

                           ukazovateľoch, ktoré sa týkajú zvierat, ako napríklad výskyt prípadov ohryzovania chvostov, kožných lézií a/alebo abnormálneho správania ošípaných (napríklad nízka úroveň záujmu o materiály na obohatenie prostredia, boje o používanie týchto materiálov, ohrýzanie iných prvkov, než sú materiály na obohatenie prostredia, hrabanie sa vo výkaloch alebo v prípade prasníc nárast prípadov falošného budovania hniezda); a

                           b)

                           ukazovateľov, ktoré sa netýkajú zvierat, ako je frekvencia obnovy, prístupnosť, množstvo a čistota poskytnutých materiálov na obohatenie prostredia.

               8.

               Komisia by mala monitorovať vykonávanie tohto odporúčania a poskytovať podrobnejšie informácie o najlepších postupov uvedených v odsekoch 2 až 7 v súlade s najnovšími a najrelevantnejšími vedeckými poznatkami na verejne prístupnej webovej lokalite Komisie.

               9.

               Členské štáty by mali za aktívnej účasti poľnohospodárov vhodným spôsobom šíriť najlepšie postupy uvedené v odsekoch 2 až 7.

      V Bruseli 8. marca 2016

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Smernica Rady 2008/120/ES z 18. decembra 2008, ktorou sa stanovujú minimálne normy na ochranu ošípaných (Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2009, s. 5).

      (2)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/611.

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3702.


title: Odporúčanie Rady z  28. júna 2011 – Mládež v pohybe – podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí

text:
               7.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 199/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 28. júna 2011
   Mládež v pohybe – podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí
   2011/C 199/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               V svojom oznámení z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020 – európska stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Komisia stanovila ako jedna z priorít vytvorenie hospodárstva založeného na znalostiach a inovácii („inteligentný rast“) a vyzdvihuje sa hlavná iniciatíva (Mládež v pohybe) s cieľom zlepšiť výsledky a zvýšiť medzinárodnú atraktívnosť inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v Európe a celkovú kvalitu všetkých úrovní vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ, ktoré by spájali vysokú kvalitu a princíp rovnosti, prostredníctvom zvýšenia mobility študentov, a prispieť k zlepšeniu situácie v oblasti zamestnávania mladých ľudí. Toto odporúčanie je súčasťou iniciatívy Mládež v pohybe a je v súlade s integrovanými usmerneniami stratégie Európa 2020.

               (2)

               Vzdelávacia mobilita, t. j. medzinárodná mobilita v záujme získavania nových vedomostí, zručností a kompetencií, je jedným zo základných spôsobov, ktorými mladí ľudia môžu posilniť svoje šance na získanie zamestnania v budúcnosti, ako aj svoje medzikultúrne povedomie, osobný rozvoj, tvorivosť a aktívne občianstvo. Európania, ktorí sa v mladosti zapojili do mobility ako študenti, sa neskôr s väčšou pravdepodobnosťou zapoja do mobility aj ako pracovníci. Vzdelávacia mobilita môže prispieť k tomu, aby boli systémy a inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy otvorenejšie, viac európske a medzinárodné, dostupnejšie a efektívnejšie. Takisto môže posilniť konkurencieschopnosť Európy tým, že prispeje k budovaniu spoločnosti s vysokou úrovňou vedomostí.

               (3)

               Prínosy mobility sa zdôraznili v uznesení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 14. decembra 2000, týkajúcom sa akčného plánu mobility (1), a v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (2). V odporúčaní z roku 2001 boli členské štáty vyzvané, aby prijali náležité opatrenia na odstránenie prekážok mobility týchto skupín.

               (4)

               Od vydania odporúčania v roku 2001 sa v oblasti mobility mládeže dosiahlo veľa. Nie všetky nástroje sa však využívajú v plnom rozsahu a pretrváva mnoho prekážok. Okrem toho sa za posledných desať rokov výrazne zmenil celkový kontext vzdelávacej mobility, okrem iného aj v dôsledku globalizácie, technického pokroku vrátane informačných a komunikačných technológií (IKT) a väčšieho dôrazu na zamestnateľnosť a na sociálny rozmer.

               (5)

               V záveroch Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady z 22. mája 2008, o podpore tvorivosti a inovácie prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy sa zdôraznilo, že rozmanitosť a multikultúrne prostredie môžu podnecovať tvorivosť.

               (6)

               Rada vo svojich záveroch o mobilite mládeže 21. novembra 2008 vyzvala členské štáty, aby prijali cieľ spočívajúci v tom, že štúdium v zahraničí už nebude výnimkou, ale skôr sa postupne stane pravidlom pre všetkých mladých Európanov. Rada vyzvala Komisiu, aby stanovila pracovný plán na začlenenie opatrení na podporu cezhraničnej mobility do všetkých európskych programov a podporila členské štáty v ich úsilí o podporu mobility.

               (7)

               V záveroch Rady z 26. novembra 2009 o profesijnom rozvoji učiteľov a vedenia škôl sa uznáva, že pedagogickí zamestnanci na všetkých úrovniach by mohli vo väčšej miere čerpať výhody zo zvýšenej vzdelávacej mobility a nadväzovania kontaktov.

               (8)

               Komisia v júli 2009 uverejnila Zelenú knihu o podpore vzdelávacej mobility mladých ľudí, ktorou sa začala verejná konzultácia o mnohých otázkach, napríklad, ako čo najlepšie posilniť príležitosti mladých Európanov na mobilitu, aké pretrvávajúce prekážky mobility treba prekonať a ako môžu všetky zúčastnené strany spojiť sily v novom partnerstve pre vzdelávaciu mobilitu. Spätná väzba získaná v rámci tejto konzultácie, podobne ako stanoviská Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (3) a Výboru regiónov (4), poskytla dôležité informácie pre toto odporúčanie.

               (9)

               Treba podporovať takisto mobilitu mladých výskumných pracovníkov s cieľom zabezpečiť, aby Únia nezaostávala za svojimi konkurentmi v oblasti výskumu a inovácie. V oznámení Komisie z 23. mája 2008 s názvom Lepšia kariéra a viac mobility: Európske partnerstvo pre výskumných pracovníkov sa navrhol súbor opatrení na zabezpečenie toho, aby výskumní pracovníci v celej Únii mali možnosti na primeranú odbornú prípravu, atraktívnu kariéru a mobilitu bez prekážok, zatiaľ čo v záveroch Rady z 2. marca 2010 o mobilite a kariére európskych výskumných pracovníkov sa určili konkrétne možnosti, ako zlepšiť mobilitu výskumných pracovníkov, a stanovilo sa niekoľko oblastí činnosti s cieľom podporovať voľný pohyb znalostí („piata sloboda“).

               (10)

               Programy Únie umožnili okrem významnej podpory mobility a prínosu k rozvoju a internacionalizácii systémov vzdelávania aj šírenie osvedčených postupov a nástrojov na úrovni Únie, ktorých cieľom je uľahčiť mobilitu mladých ľudí vo všetkých kontextoch vzdelávania a odbornej prípravy.

               (11)

               Je potrebné zabezpečiť efektívne využívanie a administratívne zjednodušenie existujúcich národných programov a nástrojov a programov a nástrojov Únie na presadzovanie a podporu vzdelávacej mobility, a to najmä v dôsledku hospodárskych faktorov.

               (12)

               Toto odporúčanie sa vzťahuje na mladých ľudí v Európe vo všetkých kontextoch vzdelávania a odbornej prípravy, t. j. v škole, v odbornom vzdelávaní (v rámci školského vyučovania alebo učňovského vzdelávania), v krátkodobých programoch a v rámci bakalárskeho, magisterského a doktorandského štúdia, ako aj pri mládežníckych výmenách, dobrovoľníckych činnostiach alebo stážach v Únii alebo mimo nej. Vzdelávacia mobilita sa považuje za dôležitú vo všetkých odboroch a oblastiach vrátane kultúry, vedy, techniky, umenia a športu a takisto pre mladých podnikateľov a výskumných pracovníkov. V zmysle tohto odporúčania učenie zahŕňa formálne, neformálne a informálne vzdelávanie.

               (13)

               Cieľom tohto odporúčania je nabádať členské štáty, aby podporovali vzdelávaciu mobilitu mladých ľudí a pokiaľ možno odstraňovali prekážky, ktoré bránia napredovaniu v tejto oblasti. Toto odporúčanie zároveň plne rešpektuje kompetencie a právomoci členských štátov v rámci vnútroštátnych a právnych predpisov Únie.

               (14)

               V tomto odporúčaní sa členské štáty takisto vyzývajú, aby v plnej miere využívali potenciál existujúcich nástrojov Únie a nástrojov v kontexte bolonského procesu na uľahčovanie mobility, najmä Európsku chartu kvality mobility, Europass (vrátane dodatku k diplomu), Youthpass, európsky kvalifikačný rámec, Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov a Európsky systém kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET).

               (15)

               Toto odporúčanie poskytuje konkrétne usmernenia, pokiaľ ide o administratívne a inštitucionálne otázky týkajúce sa vzdelávacej mobility mladých ľudí,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:
   1.   Informácie a poradenstvo týkajúce sa možností vzdelávacej mobility

               a)

               Zlepšili kvalitu informácií a poradenstva týkajúceho sa národných, regionálnych a miestnych možností mobility a dostupnosti grantov, zameranie na konkrétne skupiny študujúcich v EÚ aj mimo nej. Členské štáty by mali využívať nové kreatívne a interaktívne spôsoby šírenia informácií, komunikácie a výmeny názorov a skúseností s mladými ľuďmi a všetkými ostatnými zainteresovanými stranami.

               b)

               Zabezpečili dobrú dostupnosť informácií o vzdelávacej mobilite pre všetkých mladých ľudí, napr. prostredníctvom centrálnych internetových portálov a iných webových služieb, podporných centier (napr. „európskych kancelárií“), informačných a poradenských služieb. Využívanie internetových služieb môže byť takisto užitočné. V tejto súvislosti sa odporúča používať sieť Euroguidance.

               c)

               Spolupracovali s Komisiou na ďalšom rozvoji a aktualizácii portálu PLOTEUS venovanému možnostiam vzdelávania, najmä zvýšením počtu vnútroštátnych informačných zdrojov, ku ktorým môžu mať občania priamy prístup prostredníctvom viacjazyčného rozhrania PLOTEUS.

               d)

               Podporovali príslušné národné a regionálne agentúry pri zabezpečovaní integrovanej spolupráce so stranami zainteresovanými na vzdelávacej mobilite s cieľom zabezpečiť zrozumiteľný, konzistentný a jednoduchý tok informácií.

         2.   Motivovanie k účasti na činnostiach zahŕňajúcich medzinárodnú vzdelávaciu mobilitu

               a)

               Propagovali pridanú hodnotu vzdelávacej mobility medzi študujúcimi, ich rodinami, učiteľmi, školiteľmi, pracovníkmi s mládežou a zamestnávateľmi, pokiaľ ide o sebarealizáciu a rozvoj odborných, jazykových, sociálnych a medzikultúrnych kompetencií, tvorivosť, aktívne občianstvo a budúcu zamestnateľnosť, najmä v súvislosti s rastúcou globalizáciou trhu práce.

               b)

               Podporovali vytváranie sietí medzi príslušnými organizáciami, zainteresovanými stranami a inými aktérmi s cieľom zabezpečiť koordinovaný prístup k motivovaniu mladých ľudí.

               c)

               Podporovali „partnerskú výmenu“ medzi študujúcimi, ktorí sa zúčastnili na mobilite, a študujúcimi, ktorí sa do mobility doposiaľ nezapojili, s cieľom zvýšiť motiváciu.

               d)

               Podporovali „kultúru mobility“, napr. začleňovaním možností mobility do všetkých vzdelávacích kontextov a podporou väčšieho spoločenského uznania hodnoty vzdelávacej mobility.

         3.   Príprava možností mobility, najmä pokiaľ ide o znalosti cudzích jazykov a medzikultúrne povedomie

               a)

               Uznali význam učenia sa cudzích jazykov a získavania medzikultúrnych kompetencií od raných fáz vzdelávania prostredníctvom podpory kvalitnej jazykovej a kultúrnej prípravy na mobilitu vo všeobecnom aj odbornom vzdelávaní.

               b)

               Podnecovali učiteľov, aby využívali inovatívnejšie metódy vo vyučovaní cudzích jazykov vrátane metód založených na IKT. Osobitná pozornosť by sa mala venovať znevýhodneným študujúcim a ich špecifickým potrebám.

               c)

               Posilňovali nadobúdanie základných digitálnych kompetencií u mladých ľudí s cieľom zabezpečiť, aby si mohli svoju mobilitu pripraviť v optimálnych podmienkach a aby mohli využívať nové možnosti virtuálnej mobility, ktoré dopĺňajú fyzickú mobilitu.

               d)

               Podporovali rozvoj partnerstiev a výmen medzi vzdelávacími inštitúciami, ako aj medzi poskytovateľmi neformálneho vzdelávania, s cieľom lepšie pripraviť obdobia mobility.

         4.   Administratívne a inštitucionálne otázky súvisiace s obdobím vzdelávania v zahraničí

               a)

               Vyriešili podľa možnosti administratívne otázky, v dôsledku ktorých vznikajú problémy spojené so získaním víz a povolení na pobyt pre občanov, ktorí nemajú bydlisko v Európskej únii a ktorí chcú využiť možnosti vzdelávania v niektorom členskom štáte.

               b)

               Znížili podľa možnosti administratívnu záťaž s cieľom podporovať vzdelávaciu mobilitu do Únie a z nej. Vzdelávacia mobilita medzi EÚ a ostatnými časťami sveta by sa mohla uľahčiť prostredníctvom intenzívnejšej spolupráce a partnerstiev s tretími krajinami, dohôd medzi príslušnými orgánmi v členských štátoch a bilaterálnych dohôd medzi inštitúciami.

               c)

               Zvážili otázky vyplývajúce z rôznych právnych predpisov v rámci Európskej únie, pokiaľ ide o účasť neplnoletých osôb na programoch vzdelávacej mobility.

               d)

               Stanovili jasné systémy pre podporu učňov v počiatočnom odbornom vzdelávaní, aby sa zúčastňovali na vzdelávacej mobilite. S cieľom posilniť vzdelávaciu mobilitu učňov, ako aj mladých výskumných pracovníkov, by členské štáty mali v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi zabezpečiť zodpovedajúcu dostupnosť ochrany, pokiaľ ide o poistenie, pracovné normy, požiadavky týkajúce sa ochrany zdravia a bezpečnosti, opatrenia v oblasti daní, sociálneho zabezpečenia a dôchodku.

               e)

               Aktívne podporovali programy vzdelávania a odbornej prípravy vypracované a poskytované spoločne s inštitúciami v iných krajinách.

               f)

               Začlenili možnosti vzdelávacej mobility do študijných plánov alebo programov odbornej prípravy pri vhodných príležitostiach. Okrem toho poskytli možnosti mobility aj na krátke obdobia, čo môže pomôcť podporiť viac mladých ľudí, aby sa zúčastňovali na mobilite.

         5.   Prenosnosť grantov a pôžičiek
   Presadzovali prenosnosť grantov, pôžičiek a náležitého prístupu k príslušným dávkam s cieľom uľahčiť vzdelávaciu mobilitu mladých ľudí.
   6.   Kvalita vzdelávacej mobility

               a)

               Využívali existujúce charty kvality, ako napríklad Európsku chartu kvality mobility a charty na národnej a regionálnej úrovni, s cieľom zabezpečiť, aby kvalita mobility bola na vysokej úrovni, a podporovali zabezpečenie kvality pre všetky aspekty mobility.

               b)

               Podporovali nepretržitý dialóg a jednoznačné dohody medzi vysielajúcimi a hostiteľskými inštitúciami, napríklad uplatňovaním dohôd o vzdelávaní. Podporovali uznávanie získaných vedomostí, zručností a kompetencií, transparentné výberové konania, partnerskú výmenu a štruktúrovanú podporu študujúcich.

               c)

               Podporovali vytvorenie mechanizmov na pravidelné poskytovanie spätnej väzby po účasti na určitom období vzdelávacej mobility s cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu tejto skúsenosti.

               d)

               Podporovali programy poradenstva a partnerského učenia s cieľom zabezpečiť začlenenie sa študujúcich, ktorí sa zúčastňujú na mobilite, v hostiteľskej krajine alebo inštitúcii.

               e)

               Podporovali poskytovanie vhodných a cenovo dostupných možností ako je bývanie, strava, doprava pre študujúcich, ktorí sa zúčastňujú na mobilite.

               f)

               Podporovali poskytovanie poradenstva študujúcim, pokiaľ ide o čo najlepšie využívanie vzdelávacej mobility s cieľom rozvíjať ich vedomosti, zručnosti a kompetencie.

               g)

               Podporovali poskytovanie poradenstva pre študujúcich, ktorí sa zúčastnili na mobilite, týkajúce sa spôsobu, ako by mohli po návrate využiť kompetencie nadobudnuté počas pobytu v zahraničí. Poskytovali pomoc pri ich opätovnom začlenení po dlhodobom pobyte v zahraničí.

         7.   Uznávanie vzdelávacích výstupov

               a)

               Podporovali zavedenie a využívanie nástrojov Únie, ktoré uľahčujú prenos a validáciu vzdelávacích výstupov v rámci mobility medzi členskými štátmi. Tieto nástroje by sa mali takisto lepšie propagovať, najmä medzi zamestnávateľmi.

               b)

               Zlepšili postupy a usmernenia na validáciu a uznávanie informálneho aj neformálneho vzdelávania s cieľom uľahčiť väčšiu mobilitu, napríklad dobrovoľnícke činnosti a prácu s mládežou.

               c)

               Venovali pozornosť validácii a uznávaniu vedomostí, zručností a kompetencií (napríklad znalosti cudzích jazykov) nadobudnutých počas období mobility v zahraničí.

               d)

               Podporovali a zlepšovali zviditeľnenie kontaktných miest, kde jednotlivci po návrate zo zahraničia môžu získať informácie o tom, ako si môžu nechať uznať a osvedčiť svoju kvalifikáciu.

         8.   Znevýhodnení študujúci
   Poskytovali znevýhodneným študujúcim, ktorí možno majú nedostatok možností na vzdelávaciu mobilitu, cielené informácie o dostupných programoch a podpore prispôsobenej ich špecifickým potrebám.
   9.   Partnerstvá a financovanie

               a)

               Podporovali partnerstvá v oblasti vzdelávacej mobility so zúčastnenými stranami z verejnej a súkromnej sféry, ktorí pôsobia na regionálnej a miestnej úrovni. V tejto súvislosti môžu byť cennými partnermi obchodné komory, podniky, združenia odborného vzdelávania a prípravy a profesijné združenia a mimovládne organizácie. Okrem toho by sa mali posilniť siete škôl, univerzít a podnikov, ktoré by slúžili na výmenu informácií, noviniek a skúseností.

               b)

               Podnecovali regionálne a miestne orgány, aby zohrávali významnejšiu úlohu v podpore vzdelávacej mobility prostredníctvom využívania existujúcich sietí a vytvárania nových partnerstiev.

               c)

               Podnecovali aktívnu spoluprácu a komunikáciu (vrátane zvyšovania informovanosti a propagácie hodnoty vzdelávacej mobility) medzi odvetviami vzdelávania a podnikania, keďže účasť podnikov je významným faktorom pri posilňovaní mobility mládeže, napríklad prostredníctvom poskytovania pracovných stáží. Podľa potreby poskytovali stimulačné príspevky, akými sú napríklad osobitné granty pre podniky, v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorých cieľom je podpora ich účasti na poskytovaní miest.

               d)

               Prispievali k súdržnosti a dopĺňaniu sa národných a programov Únie na účely vytvárania synergií a zvýšenia efektívnosti programov mobility.

         10.   Úloha sprostredkovateľov

               a)

               Podporovali využívanie „sprostredkovateľov“, akými sú napríklad učitelia, školitelia, rodiny, pracovníci s mládežou a mladí ľudia, ktorí sa už zúčastnili na mobilite, aby inšpirovali a motivovali mladých ľudí k mobilite. Podnecovali zamestnávateľov v oblasti vzdelávania, aby uznávali a cenili si angažovanosť učiteľov, školiteľov a pracovníkov s mládežou v oblasti vzdelávacej mobility.

               b)

               Propagovali a podporovali možnosti vzdelávacej mobility ako zložky počiatočnej odbornej prípravy a priebežného profesijného rozvoja riaditeľov vzdelávacích inštitúcií, učiteľov, školiteľov, administratívnych pracovníkov a pracovníkov s mládežou.

         11.   Sledovanie pokroku

               a)

               Na dobrovoľnej báze podporovali prácu na možnosti vytvorenia metodického rámca na sledovanie pokroku v podpore vzdelávacej mobility a odstraňovaní jej prekážok, ktorá bude vychádzať z prípravnej štúdie uskutočnenej sieťou Eurydice s pomocou expertov z členských štátov a pri plnom využití existujúcich zdrojov údajov a informácií.

               b)

               Podávali Komisii správy o pokroku v podpore vzdelávacej mobility a odstraňovaní jej prekážok v rámci existujúcich štruktúr na podávanie správ strategického rámca pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a prípravy („ET 2020“).

         BERÚ TÝMTO NA VEDOMIE ZÁMER KOMISIE:

               1.

               V úzkej spolupráci s členskými štátmi zabezpečiť plné a efektívne využívanie programov a rozpočtov Únie najmä v oblasti celoživotného vzdelávania s cieľom zvýšiť a rozšíriť vzdelávacie príležitosti pre mladých ľudí, a to aj zvážením využitia európskych štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, ako aj zdrojov Európskej investičnej banky (5).

               2.

               Podporiť úsilie členských štátov zamerané na podporu vzdelávacej mobility najmä zvážením dôsledkov tohto odporúčania pre ďalšiu generáciu programov EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a v oblasti mládeže a pre nasledujúci viacročný finančný rámec Únie.

               3.

               V spolupráci s členskými štátmi zlepšiť štatistický rámec na meranie medzinárodnej vzdelávacej mobility.

               4.

               V úzkej spolupráci s expertmi z členských štátov preskúmať možnosť vytvorenia metodického rámca na sledovanie pokroku v podpore vzdelávacej mobility a odstraňovaní jej prekážok, ktorý sa uvádza v oznámení Komisie Mládež v pohybe ako „hodnotiaci prehľad mobility“.

               5.

               Vyhodnotiť pokrok dosiahnutý pri odstraňovaní prekážok vzdelávacej mobility po prvých štyroch rokoch vykonávania tohto odporúčania.

      V Luxemburgu 28. júna 2011

            Za Radu

            predseda

         FAZEKAS S.

      (1)  Ú. v. ES C 371, 23.12.2000, s. 4.

      (2)  Ú. v. ES L 215, 9.8.2001, s. 30.

      (3)  Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 81.

      (4)  Ú. v. EÚ C 175, 1.7.2009, s. 31.

      (5)  Tiež zvážením možnosti vytvorenia nových prostriedkov finančnej podpory – vrátane možnosti „európskych študentských pôžičiek“ – v súlade s výzvou Rady Komisii v záveroch z novembra 2008 o mobilite mladých.


title: Odporúčanie Komisie z  30. apríla 2009 , ktorým sa dopĺňajú odporúčania 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokiaľ ide o systém odmeňovania riadiacich pracovníkov kótovaných spoločností (Text s významom pre EHP)

text:
               15.5.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 120/28

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 30. apríla 2009,
   ktorým sa dopĺňajú odporúčania 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokiaľ ide o systém odmeňovania riadiacich pracovníkov kótovaných spoločností
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/385/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211 druhú zarážku,
   keďže:

               (1)

               Dňa 14. decembra 2004 Komisia prijala odporúčanie 2004/913/ES o zavedení vhodného systému odmeňovania riadiacich pracovníkov registrovaných spoločností (1) a 15. februára 2005 Komisia prijala odporúčanie 2005/162/ES (2) o úlohe riadiacich pracovníkov kótovaných spoločností s nevýkonnými alebo dozornými oprávneniami a o výboroch vrcholového (dozorného) orgánu. Hlavnými cieľmi týchto odporúčaní je zabezpečiť transparentnosť postupov pri odmeňovaní, kontrolu akcionárov týkajúcu sa politiky odmeňovania a individuálneho odmeňovania prostredníctvom zverejňovania informácií a zavedenie povinného alebo poradného hlasovania týkajúceho sa zásad odmeňovania a schválenie systémov odmeňovania na základe akcií akcionármi, účinný a nezávislý nevýkonný dozor a prinajmenšom poradnú úlohu výboru pre odmeňovanie s ohľadom na postupy pri odmeňovaní.

               (2)

               Z odporúčaní vyplýva, že Komisia by mala situáciu monitorovať, a to vrátane implementácie a uplatňovania zásad uvedených v daných odporúčaniach, a posúdiť, či sú potrebné ďalšie opatrenia. Okrem toho skúsenosti z posledných rokov a v súčasnosti v súvislosti s finančnou krízou naznačujú, že štruktúry odmeňovania sú čoraz zložitejšie, príliš zamerané na krátkodobé úspechy a v niektorých prípadoch vedúce k nadmernému odmeňovaniu, ktoré nebolo odôvodnené výkonmi.

               (3)

               Zatiaľ čo forma, štruktúra a úroveň odmeňovania riadiacich pracovníkov naďalej patria predovšetkým do právomoci spoločností, ich akcionárov a prípadne zástupcov zamestnancov, Komisia sa domnieva, že sú potrebné ďalšie zásady týkajúce sa štruktúry odmeňovania riadiacich pracovníkov, ako sa uvádza v politike odmeňovania spoločnosti a v postupe na určenie odmeňovania a kontrole tohto postupu.

               (4)

               Toto odporúčanie nemá prípadný vplyv na práva sociálnych partnerov v kolektívnom vyjednávaní.

               (5)

               Súčasný systém odmeňovania riadiacich pracovníkov kótovaných spoločností by sa mal posilniť prostredníctvom zásad, ktoré sú doplňujúce k zásadám obsiahnutým v odporúčaniach 2004/913/ES a 2005/162/ES.

               (6)

               Štruktúrou odmeňovania riadiacich pracovníkov by sa mala podporovať dlhodobá udržateľnosť spoločnosti a zabezpečiť, že odmeňovanie je založené na výkone. Pohyblivé zložky odmeňovania by preto mali byť spojené s vopred určenými a merateľnými kritériami výkonu vrátane kritérií nefinančnej povahy. Mali by sa stanoviť limity pohyblivých zložiek odmeňovania. Dôležité pohyblivé zložky odmeňovania by sa mali odložiť na určité obdobie, napríklad na tri až päť rokov, pod podmienkou splnenia podmienok výkonu. Okrem toho v najnutnejšom prípade by spoločnosti mali byť schopné získať späť pohyblivé zložky odmeňovania vyplatené na základe údajov, o ktorých sa preukázalo, že boli jednoznačne nesprávne uvedené.

               (7)

               Je potrebné zabezpečiť, aby odstupné, tzv. zlaté padáky, neboli odmenou za neúspech a aby sa rešpektoval hlavný cieľ odstupného, ktorým je poskytnúť záchrannú sieť v prípade predčasného ukončenia zmluvy. Na tento účel by sa odstupné malo vopred obmedziť na určitú sumu alebo trvanie, ktoré by vo všeobecnosti nemalo byť dlhšie ako ročné odmeňovanie na dva roky (výlučne na základe fixnej zložky ročného platu) a nemalo by sa vyplatiť, ak k ukončeniu došlo v dôsledku neprimeraného výkonu alebo ak riadiaci pracovník odíde z vlastnej vôle. Nezabraňuje sa tým odstupnému v situáciách predčasného ukončenia zmluvy v dôsledku zmien v stratégii spoločnosti alebo v situáciách zlúčenia a/alebo splynutia spoločností.

               (8)

               Systémy, v ktorých sú riadiaci pracovníci odmeňovaní prostredníctvom akcií, opcií alebo akýmikoľvek inými právami na získanie akcií alebo sú odmeňovaní na základe vývoja ceny akcií, by mali byť skôr spojené s výkonom a s dlhodobým vytváraním hodnoty spoločnosti. Na akcie by sa preto malo uplatňovať vhodné rozhodné obdobie, pričom nárok na ne podlieha podmienkam výkonu. Opcie a práva na získanie akcií alebo odmeňovanie na základe vývoja ceny akcií by nemali byť v primeranom období uplatniteľné a právo na ich uplatnenie by malo podliehať podmienkam výkonu. S cieľom ďalej predchádzať konfliktom záujmov riadiacich pracovníkov, ktorí vlastnia akcie spoločnosti, títo riadiaci pracovníci by mali byť povinní ponechať si časť svojich akcií do konca svojho mandátu.

               (9)

               S cieľom uľahčiť posudzovanie akcionárov týkajúce sa prístupu spoločnosti k odmeňovaniu a posilniť zodpovednosť spoločnosti voči svojim akcionárom by zásady odmeňovania mali byť jasné a ľahko zrozumiteľné. Okrem toho je potrebné ďalšie zverejňovanie informácií týkajúcich sa štruktúry odmeňovania.

               (10)

               S cieľom zvýšiť zodpovednosť by sa akcionári mali podnietiť na to, aby sa zúčastňovali na valných zhromaždeniach a uvážene využívali svoje hlasovacie práva. Inštitucionálni akcionári by konkrétne mali zohrávať hlavnú úlohu v súvislosti so zabezpečením zvýšenej zodpovednosti orgánov s ohľadom na otázky odmeňovania.

               (11)

               Ako sa uvádza v odporúčaní 2005/162/ES, výbory pre odmeňovanie zohrávajú dôležitú úlohu v tvorbe politiky odmeňovania spoločnosti, predchádzaní konfliktom záujmov a dohliadaní nad správaním (riadiacich) orgánov v súvislosti s odmeňovaním. V záujme posilnenia úlohy týchto výborov by aspoň jeden ich člen mal mať odborné znalosti v oblasti odmeňovania.

               (12)

               Konzultanti v oblasti odmeňovania môžu mať protichodné záujmy, napríklad keď poskytujú výboru pre odmeňovanie rady o postupoch a opatreniach pri odmeňovaní a zároveň poskytujú poradenstvo spoločnosti alebo riadiacemu pracovníkovi (pracovníkom) s výkonnými alebo správnymi oprávneniami. Výbory pre odmeňovanie by mali pri najímaní konzultantov postupovať opatrne, aby sa zabezpečilo, že rovnakí konzultanti nebudú poskytovať poradenstvo súčasne oddeleniu spoločnosti pre ľudské zdroje alebo riadiacim pracovníkom s výkonnými alebo správnymi oprávneniami.

               (13)

               Vzhľadom na závažnosť otázky odmeňovania riadiacich pracovníkov a s cieľom zvýšiť účinné uplatňovanie rámca Spoločenstva, pokiaľ ide o odmeňovanie riadiacich pracovníkov, Komisia plánuje vo zvýšenej miere využívať rôzne monitorovacie mechanizmy, ako sú výročné výsledkové listiny a vzájomné preskúmania uskutočnené členskými štátmi. Okrem toho Komisia plánuje preskúmať možnosti štandardizovaného zverejňovania politiky odmeňovania riadiacich pracovníkov.

               (14)

               Oznámenie opatrení členskými štátmi v súlade s týmto odporúčaním by malo zahŕňať jasný časový rámec, v ktorom spoločnosti prijmú politiky odmeňovania v súlade so zásadami uvedenými v tomto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA:

      ODDIEL I

      Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

   1.   Rozsah pôsobnosti

               1.1.

               Rozsah pôsobnosti oddielu II tohto odporúčania zodpovedá rozsahu pôsobnosti odporúčania 2004/913/ES.
               Rozsah pôsobnosti oddielu III tohto odporúčania zodpovedá rozsahu pôsobnosti odporúčania 2005/162/ES.

               1.2.

               Členské štáty by mali prijať všetky vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby kótované spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú odporúčania 2004/913/ES a 2005/162/ES, zohľadnili toto odporúčanie.

         2.   Vymedzenie pojmov doplňujúce vymedzenia pojmov ustanovené v odporúčaniach 2004/913/ES a 2005/162/ES:

               2.1.

               „Pohyblivé zložky odmeňovania“ sú zložky nároku na odmeňovanie riadiacich pracovníkov, ktoré sa udeľujú na základe kritéria výkonu, vrátane odmien.

               2.2.

               „Odstupné“ je akákoľvek platba naviazaná na predčasné ukončenie zmlúv pre riadiacich pracovníkov s výkonnými alebo správnymi oprávneniami vrátane platieb vzťahujúcich sa na trvanie výpovednej lehoty alebo doložky o nekonkurovaní zahrnutej v zmluve.

      ODDIEL II

      Politika odmeňovania

   (oddiel II odporúčania 2004/913/ES)
   3.   Štruktúra politiky odmeňovania riadiacich pracovníkov

               3.1.

               Ak politika odmeňovania zahŕňa pohyblivé zložky odmeňovania, spoločnosti by mali stanoviť limity vzťahujúce sa na pohyblivú(-é) zložku(-y). Fixná zložka odmeňovania by mala stačiť na to, aby spoločnosť mohla neposkytnúť pohyblivé zložky odmeňovania, ak sa nesplnia kritériá výkonu.

               3.2.

               Udelenie pohyblivých zložiek odmeňovania by malo podliehať vopred určeným a merateľným kritériám výkonu.
               Kritériá výkonu by mali podporovať dlhodobú udržateľnosť spoločnosti a zahŕňať kritériá nefinančnej povahy, ktoré sú relevantné pre dlhodobú tvorbu hodnoty spoločnosti, ako je dodržiavanie uplatniteľných pravidiel a postupov.

               3.3.

               Ak sa udelí pohyblivá zložka odmeňovania, jej hlavná časť by sa mala odložiť na minimálne časové obdobie. Časť pohyblivej zložky určená na odklad by sa mala určiť v súvislosti s relatívnym významom pohyblivej zložky v porovnaní s fixnou zložkou odmeňovania.

               3.4.

               Zmluvné dojednania s riadiacimi pracovníkmi s výkonnými alebo správnymi oprávneniami by mali zahŕňať ustanovenia umožňujúce spoločnosti, aby získala späť pohyblivé zložky odmeňovania, ktoré boli udelené na základe údajov, o ktorých sa následne preukázalo, že boli uvedené jednoznačne nesprávne.

               3.5.

               Odstupné by nemalo presiahnuť fixnú sumu alebo fixný počet rokov ročného odmeňovania, ktorý by vo všeobecnosti nemal byť vyšší ako dva roky fixnej zložky odmeňovania alebo jej ekvivalentu.
               Odstupné by sa malo vyplácať, ak k ukončeniu zmluvy dôjde v dôsledku neprimeraného výkonu.

         4.   Odmeňovanie na základe akcií

               4.1.

               Nárok na akcie by sa nemal uplatňovať aspoň tri roky po ich udelení.
               Opcie alebo akékoľvek iné práva na získanie akcií alebo odmeňovanie na základe vývoja ceny akcií by nemali byť uplatniteľné najmenej tri roky po ich udelení.

               4.2.

               Nárok na akcie a právo na uplatnenie opcií alebo akékoľvek iné právo na získanie akcií alebo odmeňovanie na základe vývoja ceny akcií by malo podliehať vopred určeným a merateľným kritériám výkonu.

               4.3.

               Po priznaní nároku by si riadiaci pracovníci mali ponechať určité množstvo akcií až do konca svojho mandátu, a to na základe potreby financovať akékoľvek náklady spojené so získaním akcií. Počet akcií určených na ponechanie by mal byť pevne stanovený, napríklad dvojnásobok hodnoty celkového ročného odmeňovania (fixné zložky plus pohyblivé zložky).

               4.4.

               Odmeňovanie riadiacich pracovníkov s nevýkonnými alebo dozornými oprávneniami by nemalo zahŕňať opcie.

         5.   Zverejňovanie politiky odmeňovania riadiacich pracovníkov

               5.1.

               Zásady odmeňovania uvedené v bode 3.1 odporúčania 2004/913/ES by mali byť jasné a ľahko zrozumiteľné.

               5.2.

               Okrem informácií uvedených v bode 3.3 odporúčania 2004/913/ES by zásady odmeňovania mali obsahovať tieto informácie:

                           a)

                           vysvetlenie skutočnosti, ako výber kritérií výkonu prispieva k dlhodobým záujmom spoločnosti v súlade s bodom 3.2 tohto odporúčania;

                           b)

                           vysvetlenie uplatňovaných metód s cieľom určiť, či kritériá výkonu boli splnené;

                           c)

                           postačujúce informácie týkajúce sa období odkladu s ohľadom na pohyblivé zložky odmeňovania, ako sa uvádza v bode 3.3 tohto odporúčania;

                           d)

                           postačujúce informácie týkajúce sa politiky odstupného, ako sa uvádza v bode 3.4 tohto odporúčania;

                           e)

                           postačujúce informácie týkajúce sa rozhodného obdobia vzťahujúceho sa na odmeňovanie založené na akciách, ako sa uvádza v bode 4.1 tohto odporúčania;

                           f)

                           postačujúce informácie týkajúce sa politiky uchovania akcií po priznaní nároku, ako sa uvádza v bode 4.3 tohto odporúčania;

                           g)

                           postačujúce informácie o zložení skupín porovnateľných spoločností, ktorých politika odmeňovania sa skúmala v súvislosti so zavedením politiky odmeňovania príslušnej spoločnosti.

         6.   Hlasovanie akcionárov

               6.1.

               Akcionári, najmä inštitucionálni akcionári, by sa podnietiť na to, aby sa zúčastňovali na valných zhromaždeniach tam, kde je to vhodné, a aby uvážene využívali svoje hlasovacie práva, pokiaľ ide o odmeňovanie riadiacich pracovníkov pri zohľadnení zásad uvedených v tomto odporúčaní, odporúčaní 2004/913/ES a odporúčaní 2005/162/ES.

      ODDIEL III

      Výbor pre odmeňovanie

   (bod 3 prílohy I k odporúčaniu 2005/162/ES)
   7.   Vytvorenie a zloženie

               7.1.

               Aspoň jeden z členov výboru pre odmeňovanie by mal mať znalosti a skúsenosti v oblasti politiky odmeňovania.

         8.   Úloha

               8.1.

               Výbor pre odmeňovanie by mal pravidelne preskúmať politiku odmeňovania týkajúcu sa riadiacich pracovníkov s výkonnými alebo správnymi oprávneniami vrátane politiky odmeňovania založenej na akciách a jej implementácie.

         9.   Činnosť

               9.1.

               Výbor pre odmeňovanie by sa mal pri výkone svojich funkcií riadiť nezávislým úsudkom a rešpektovať bezúhonnosť.

               9.2.

               Pri využívaní služieb konzultantov s cieľom získať informácie o štandardných trhových systémoch odmeňovania by výbor pre odmeňovanie mal zabezpečiť, aby príslušní konzultanti zároveň neposkytovali poradenstvo oddeleniu spoločnosti pre ľudské zdroje alebo riadiacim pracovníkom s výkonnými alebo správnymi oprávneniami príslušnej spoločnosti.

               9.3.

               Pri výkone svojich funkcií by výbor pre odmeňovanie mal zabezpečiť, aby odmeňovanie jednotlivých riadiacich pracovníkov s výkonnými alebo správnymi oprávneniami bolo úmerné odmeňovaniu iných riadiacich pracovníkov s výkonnými alebo správnymi oprávneniami a ďalších zamestnancov spoločnosti.

               9.4.

               Výbor pre odmeňovanie by mal akcionárom podávať správy o výkone svojich funkcií a na tento účel by sa mal zúčastňovať na výročnom valnom zhromaždení.

      ODDIEL IV

      Záverečné ustanovenia

               10.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2009 prijali potrebné opatrenia na podporu uplatňovania tohto odporúčania.
               V tejto súvislosti sa členské štáty vyzývajú, aby so zainteresovanými stranami zorganizovali vnútroštátne konzultácie týkajúce sa tohto odporúčania a Komisii oznámili opatrenia prijaté v súlade s týmto odporúčaním s cieľom umožniť Komisii podrobné monitorovanie situácie a na tomto základe posúdiť potrebu ďalších opatrení.

               11.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 30. apríla 2009

            Za Komisiu

         Siim KALLAS

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 385, 29.12.2004, s. 55.

      (2)  Ú. v. EÚ L 52, 25.2.2005, s. 51.


title: Odporúčanie Rady z 12. októbra 2005 ako uľahčiť prijímanie štátnych príslušníkov tretích krajín s cieľom vykonávať vedecký výskum v Európskom spoločenstve

text:
               3.11.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 289/26

      ODPORÚČANIE RADY

   z 12. októbra 2005
   uľahčiť prijímanie štátnych príslušníkov tretích krajín s cieľom vykonávať vedecký výskum v Európskom spoločenstve
   (2005/762/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 63,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (3),
   keďže:

               (1)

               S cieľom upevňovať a štrukturalizovať európsku výskumnú politiku Komisia v januári 2000 považovala za potrebné vytvoriť Európsky výskumný priestor ako základný pilier budúcej činnosti Spoločenstva v tejto oblasti.

               (2)

               Európska Rada v Lisabone, podporujúc Európsky výskumný priestor, určila v marci 2000 Spoločenstvu cieľ stať sa do roku 2010 najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou ekonomikou založenou na vedomostiach na svete.

               (3)

               Globalizácia ekonomiky vyzýva k väčšej mobilite výskumných pracovníkov uznanej šiestym rámcovým programom Európskeho spoločenstva (4), keď otvoril svoje programy aj pre výskumných pracovníkov mimo Európskej únie.

               (4)

               Počet výskumných pracovníkov, ktorých bude Spoločenstvo potrebovať do roku 2010 na splnenie cieľa stanoveného v marci 2002 Európskou radou v Barcelone o investovaní 3 % HDP do výskumu, sa odhaduje na 700 000. Tento cieľ sa má dosiahnuť prostredníctvom vzájomne prepojených opatrení, ako napr. zatraktívnením vedeckej kariéry pre mladých ľudí, podporou zapojenia žien do vedeckého výskumu, zvýšením možností vzdelávania a mobility vo výskume, zlepšením kariérnych vyhliadok pre výskumných pracovníkov v Spoločenstve a sprístupnením Spoločenstva štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí by mohli byť prijatí na účely výskumu.

               (5)

               V očakávaní implementácie smernice Rady 2005/71/ES z 12. októbra 2005 o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu (5), toto odporúčanie vyzýva členské štáty, aby už teraz uľahčili prijímanie týchto jednotlivcov.

               (6)

               V dôsledku nedostatku výskumných pracovníkov v Spoločenstve a potreby uľahčiť ich prijímanie by sa mali podniknúť kroky na podporu prístupu k výskumným miestam na trhu práce napríklad tým, že sa nebudú požadovať pracovné povolenia.

               (7)

               S cieľom dosiahnuť konkurencieschopnosť a príťažlivosť na medzinárodnej úrovni by členské štáty mali zjednodušiť a zrýchliť svoje postupy pre udeľovanie a obnovovanie víz a povolení na pobyt pre výskumných pracovníkov.

               (8)

               Vykonávanie tohto odporúčania by nemalo podporovať únik mozgov z nových alebo rozvojových krajín. Podporné opatrenia podnecujúce začlenenie výskumných pracovníkov do ich krajín pôvodu a podporujúce mobilitu medzi výskumnými pracovníkmi by sa preto mali v týchto prípadoch prijať ako súčasť partnerstva s krajinami pôvodu s cieľom zaviesť globálnu migračnú politiku V tejto súvislosti by sa členské štáty mali snažiť o rovnováhu medzi prijímaním výskumných pracovníkov z tretích krajín a posúdením potrieb ich krajiny pôvodu v oblasti výskumu. Mali by pritom tiež zohľadniť osobnú situáciu výskumných pracovníkov, najmä ak dotknutá osoba má zmluvný vzťah s výskumnou organizáciou v krajine svojho pôvodu.

               (9)

               Nakoľko sú otázky týkajúce sa zlučovania rodiny rozhodujúcim faktorom pri rozhodovaní výskumných pracovníkov vybrať si Spoločenstvo ako miesto pre svoj výskum, členské štáty by mali uľahčiť zlučovanie rodinných príslušníkov výskumných pracovníkov napríklad s ohľadom na prístup na pracovný trh a možnosť rodinných príslušníkov hľadať si prácu, ak sa oprávnene zdržiavajú na území dotknutého členského štátu.

               (10)

               Členské štáty by mali pri určovaní doby platnosti povolenia na pobyt pre rodinných príslušníkov zohľadniť, či by dotknutá osoba mala ukončiť svoju školskú dochádzku, alebo nie.

               (11)

               S cieľom zdokonaliť postupy prijímania výskumných pracovníkov by sa mala podporiť výmena informácií a osvedčených postupov. Toto odporúčanie tiež uvádza kontakty medzi príslušnými orgánmi a budovanie sietí medzi faktormi, ktoré prispievajú k zdokonaleniu. Najmä „Paneurópsky internetový portál mobility výskumných pracovníkov“ a rovnocenné vnútroštátne mechanizmy predstavujú pre výskumných pracovníkov dôležitý zdroj informácií.

               (12)

               Podľa Aktu o pristúpení z roku 2003 vtedajšie členské štáty počas uplatňovania vnútroštátnych opatrení alebo opatrení vyplývajúcich z dvojstranných dohôd majú uprednostniť v prístupe na svoj trh práce pracovníkov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi členských štátov, pred pracovníkmi, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín.

               (13)

               Na českých, cyperských, estónskych, maďarských, litovských, lotyšských, maltských, poľských, slovenských a slovinských migrujúcich pracovníkov a ich rodinných príslušníkov, ktorí majú riadne bydlisko a riadne pracujú v inom členskom štáte, alebo na migrujúcich pracovníkov z iného členského štátu a ich rodinných príslušníkov, ktorí majú riadne bydlisko a riadne pracujú v Českej republike, na Cypre, v Estónsku, v Maďarsku, v Litve, v Lotyšsku, na Malte, v Poľsku, na Slovensku a v Slovinsku, sa nesmie vzťahovať viac obmedzení ako na migrujúcich pracovníkov a ich rodinných príslušníkov z tretích štátov, ktorí majú riadne bydlisko a riadne pracujú v príslušnom členskom štáte alebo v Českej republike, na Cypre, v Estónsku, v Maďarsku, v Litve, v Lotyšsku, na Malte, v Poľsku, na Slovensku a v Slovinsku.

               (14)

               Toto odporúčanie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady ustanovené najmä v Charte základných práv Európskej únie.

               (15)

               V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, Írsko sa nezúčastňuje na prijímaní tohto odporúčania a ustanovenia tohto odporúčania sa naň nevzťahujú.

               (16)

               V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, Spojené kráľovstvo sa nezúčastňuje na prijímaní tohto odporúčania a ustanovenia tohto odporúčania sa naň nevzťahujú.

               (17)

               V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, Dánsko sa nezúčastňuje na prijímaní tohto odporúčania a ustanovenia tohto odporúčania sa naň nevzťahujú,

         TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

               1.

               v oblasti prijímania na účely vykonávania výskumu:

                           a)

                           podporiť prijímanie výskumných pracovníkov do Spoločenstva tým, že sa im vytvoria priaznivé podmienky na vykonávanie výskumu, najmä ich oslobodením od požiadaviek pracovného povolenia, prípadne poskytnutím pracovných povolení, ktoré sa majú udeliť automaticky alebo zrýchleným postupom;

                           b)

                           upustiť od používania kvót, ktoré obmedzujú prijímanie štátnych príslušníkov tretích krajín na výskumné miesta;

                           c)

                           zaručiť štátnym príslušníkom tretích krajín možnosť pracovať ako výskumný pracovník vrátane možnosti prípadného predĺženia alebo obnovenia pracovného povolenia;

               2.

               v oblasti povolení na pobyt:

                           a)

                           na žiadosť štátnych príslušníkov tretích krajín udeľovať čo najskôr povolenia na pobyt na účely vykonávania výskumnej činnosti a podporovať zrýchlené postupy;

                           b)

                           zaručiť štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí pracujú ako výskumní pracovníci, že ich povolenia na pobyt budú obnovené;

                           c)

                           postupne zapájať výskumné organizácie do postupu prijímania výskumných pracovníkov;

               3.

               v oblasti zlučovania rodiny uľahčovať a podporovať zlučovanie rodinných príslušníkov poskytovaním výhodných a atraktívnych podmienok a postupov;

               4.

               v oblasti operatívnej spolupráce:

                           a)

                           uľahčovať prístup výskumníkov k dôležitým informáciám a podporovať ich dostupnosť vo všetkých príslušných informačných zdrojoch;

                           b)

                           podporovať siete kontaktných osôb v rámci príslušných správnych orgánov;

                           c)

                           podporovať výskumné organizácie, aby rozvíjali takéto siete;

                           d)

                           informovať Komisiu o opatreniach, ktoré prijali s cieľom uľahčiť prijímanie výskumných pracovníkov z tretích krajín.

      V Luxemburgu 12. októbra 2005

            Za Radu

            predseda

         C. CLARKE

      (1)  Stanovisko z 12. apríla 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005, s. 60.

      (3)  Ú. v. EÚ C 71, 22.3.2005, s. 6.

      (4)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002, ktoré sa týka šiesteho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností prispievajúcich k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a k inovácii (2002 až 2006) (Ú. v. ES L 232, 29.8.2002, s. 1). Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím č. 786/2004/ES (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 7).

      (5)  Pozri stranu 15 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2008

text:
               20.2.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 45/16

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 16. februára 2010
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2008
   (2010/103/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú a doplnenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu (3) o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve AKT – ES (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na jej článok 32 ods. 3,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003 uplatňované na 9. Európsky fond rozvoja (4), a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2008 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2008 spolu s odpoveďami Komisie (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2008 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2008.

      V Bruseli 16. februára 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         E. SALGADO

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 269, 10.11.2009, s. 257.


title: 2014/881/EÚ: Odporúčanie Komisie z  18. novembra 2014 o postupe na preukázanie úrovne súladu existujúcich železničných tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability

text:
               12.12.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 356/520

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. novembra 2014
      o postupe na preukázanie úrovne súladu existujúcich železničných tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability

         (2014/881/EÚ)

      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES zo 17. júna 2008 o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (1), a najmä na jej článok 30 ods. 1,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa oddielu 7.3.4 prílohy k nariadeniu Komisie EÚ č. 1299/2014 (2) (TSI INF) a oddielu 7.3.4 prílohy k nariadeniu Komisie EÚ č. 1301/2014 (3) (TSI ENE) je v prípade existujúcich železničných tratí, ktoré nie sú predmetom žiadneho projektu obnovy alebo modernizácie, preukázanie úrovne súladu týchto tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability (TSI) dobrovoľné. Podobne v prípade existujúcich tratí, ktoré sú predmetom projektov, pri ktorých sa nevyžaduje postup overovania ES, by malo byť preukázanie úrovne súladu týchto tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability (TSI) tiež dobrovoľné.

                  (2)

                  Manažér infraštruktúry by mal mať možnosť dobrovoľne doplniť do registra infraštruktúry informácie o úrovni súladu existujúcich tratí so základnými parametrami TSI. Mal by sa odporučiť štandardný postup, ktorý sa má použiť na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI.

                  (3)

                  Príloha k odporúčaniu Komisie 2011/622/EÚ (4) sa vzťahuje na predchádzajúce verzie TSI INF a TSI ENE, a preto by sa mala aktualizovať.

                  (4)

                  V záujme prehľadnosti a zjednodušenia je vhodné nahradiť odporúčanie 2011/622/EÚ týmto odporúčaním Komisie.

                  (5)

                  Po porade s výborom uvedeným v článku 29 smernice 2008/57/ES,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Na preukázanie úrovne súladu existujúcich železničných tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability by sa mal použiť postup stanovený v prílohe.

                  2.

                  Týmto odporúčaním sa nahrádza odporúčanie 2011/622/EÚ.

         V Bruseli 18. novembra 2014

               Za Komisiu

            Violeta BULC

               členka Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 191, 18.7.2008, s. 1.

         (2)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1299/2014 z 18. novembra 2014 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „infraštruktúra“ systému železníc v Európskej únii (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

         (3)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1301/2014 z 18. novembra 2014 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému „energia“ systému železníc v Únii (pozri stranu 179 tohto úradného vestníka).

         (4)  Odporúčanie Komisie 2011/622/EÚ z 20. septembra 2011 o postupe na preukázanie úrovne súladu existujúcich železničných tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability (Ú. v. EÚ L 243, 21.9.2011, s. 23).

         PRÍLOHA
         1.   Úvod

         1.1.   Technický rozsah pôsobnosti

         Tento postup sa týka týchto subsystémov systému železníc v Európskej únii:

                     a)

                     štrukturálny subsystém infraštruktúry a

                     b)

                     štrukturálny subsystém energie.

               Sú zaradené do zoznamu subsystémov v bode 1 prílohy II k smernici 2008/57/ES.
         1.2.   Geografický rozsah pôsobnosti

         Geografický rozsah pôsobnosti tohto postupu predstavuje systém železníc v EÚ, ako je vymedzený v smernici 2008/57/ES.
         1.3.   Vymedzenie pojmov

         Na účely tohto postupu:

                     a)

                     „EI“ znamená existujúcu infraštruktúru (pevné zariadenia), ktoré nepodliehajú postupu overovania ES;

                     b)

                     „preukázanie súladu EI“ znamená overenie, či základné parametre subsystému a/alebo prvku existujúcich tratí sú v súlade s požiadavkami príslušných TSI;

                     c)

                     „osvedčenie o preukázaní súladu EI“ znamená dokument vydaný nezávislým posudzovateľom po preukázaní súladu EI;

                     d)

                     „vyhlásenie o preukázaní súladu EI“ znamená dokument, ktorý vydal žiadateľ po získaní osvedčenia o preukázaní súladu EI.

               2.   Postup preukazujúci súlad existujúcich tratí s technickými špecifikáciami interoperability

         2.1.   Účel

         Na preukázanie súladu existujúcich pevných zariadení s TSI sa môže použiť tento postup bez toho, aby podliehal postupu overovania ES.
         Tento postup nie je povinný, ale môže sa používať na dobrovoľnom základe.
         2.2.   Postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI

         2.2.1.   Postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI je postup preukázania súladu EI. Podľa tohto postupu si žiadateľ plní povinnosti uvedené v bodoch 2.2.2, 2.2.3, 2.2.5.2 a 2.2.5.3 a zaručuje a vyhlasuje na svoju výhradnú zodpovednosť, že príslušný subsystém, na ktorý sa vzťahujú ustanovenia bodu 2.2.4, spĺňa požiadavky príslušnej(-ých) TSI.
         2.2.2.   Žiadateľ podáva žiadosť o preukázanie súladu EI subsystému ktorémukoľvek nezávislému posudzovateľovi podľa svojho výberu.
         Žiadosť obsahuje:

                     a)

                     meno a adresu žiadateľa a v prípade, že žiadosť podáva jeho splnomocnený zástupca, aj jeho meno a adresu a

                     b)

                     technickú dokumentáciu.

               2.2.3.   Technická dokumentácia
         2.2.3.1.   Žiadateľ vypracuje technickú dokumentáciu a sprístupní ju nezávislému posudzovateľovi uvedenému v bode 2.2.4. Dokumentácia by mala umožniť dokázať úroveň súladu existujúcich subsystémov so základnými parametrami príslušnej(-ých) TSI.
         2.2.3.2.   Technická dokumentácia obsahuje v prípade potreby tieto prvky:

                     a)

                     všeobecný opis existujúceho subsystému;

                     b)

                     dokumenty potrebné na zostavenie súboru technickej dokumentácie;

                     c)

                     zoznam harmonizovaných noriem a/alebo iných príslušných technických špecifikácií, na ktoré sa uverejnili odkazy v Úradnom vestníku Európskej únie, a/alebo vnútroštátnych technických špecifikácií oznámených podľa článku 17 ods. 3 smernice 2008/57/ES, ktoré sa uplatňujú v plnom rozsahu alebo čiastočne, a opisy riešení prijatých na splnenie požiadaviek príslušnej(-ých) TSI, ak sa tieto harmonizované alebo vnútroštátne normy neuplatňujú. Ak boli harmonizované alebo vnútroštátne normy uplatnené čiastočne, v technickej dokumentácii sa uvedú časti, ktoré boli uplatnené;

                     d)

                     podmienky používania subsystému (obmedzenia času alebo vzdialenosti prevádzky, limity opotrebovania atď.);

                     e)

                     opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie fungovania a údržby subsystému;

                     f)

                     podmienky údržby a technickú dokumentáciu, ktorá sa týka údržby subsystému;

                     g)

                     každú technickú požiadavku uvedenú v príslušnej(-ých) TSI, ktorá sa musí zohľadniť počas údržby alebo prevádzky subsystému;

                     h)

                     všetky ostatné príslušné technické dôkazy, ktorými sa preukáže, že predošlé kontroly alebo skúšky úspešne vykonali za porovnateľných podmienok príslušné orgány.

               2.2.3.3.   Žiadateľ uchováva technickú dokumentáciu k dispozícii pre príslušné vnútroštátne orgány počas prevádzkovej životnosti subsystému.
         2.2.4.   Postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI
         2.2.4.1.   Nezávislý posudzovateľ, ktorého si vyberie žiadateľ, zohľadňuje doklady o preskúmaniach, kontrolách alebo skúškach, ktoré vykonali iné subjekty alebo žiadateľ.
         2.2.4.2.   Dôkazy, ktoré zhromaždí nezávislý posudzovateľ, by mali byť vhodné a dostatočné na to, aby preukázali súlad s požiadavkami príslušnej(-ých) TSI a aby preukázali, že všetky požadované a príslušné kontroly a skúšky boli vykonané.
         2.2.4.3.   Ak existujúci subsystém spĺňa požiadavky príslušnej(-ých) TSI, nezávislý posudzovateľ môže vydať osvedčenie o preukázaní súladu EI.
         2.2.5.   Vyhlásenie o preukázaní súladu EI
         2.2.5.1.   Žiadateľ vypracuje písomné vyhlásenie o preukázaní súladu EI subsystému a uchováva ho počas prevádzkovej životnosti subsystému. Vo vyhlásení o preukázaní súladu EI sa uvádza subsystém, v súvislosti s ktorým sa vyhlásenie vypracovalo.
         2.2.5.2.   Vyhlásenie o preukázaní súladu EI a sprievodné dokumenty sa vypracujú v súlade s kapitolou 2.5 tohto postupu.
         2.2.5.3.   Kópia vyhlásenia o preukázaní súladu EI sa poskytuje na žiadosť príslušným orgánom.
         2.2.6.   Súbor technickej dokumentácie
         2.2.6.1.   Nezávislý posudzovateľ je zodpovedný za zostavenie súboru technickej dokumentácie, ktorý je pripojený k vyhláseniu o preukázaní súladu EI.
         2.2.6.2.   Súbor technickej dokumentácie sprevádzajúci vyhlásenie o preukázaní súladu EI sa predkladá žiadateľovi.
         2.2.6.3.   Žiadateľ uchováva kópiu súboru technickej dokumentácie po celú dobu životnosti subsystému; na požiadanie sa kópia súboru technickej dokumentácie zasiela ktorémukoľvek inému členskému štátu.
         2.3.   Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť

         Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť, keď sa uplatňuje postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI, sú uvedené v:

                     —

                     tabuľke 1 pre subsystém infraštruktúry a

                     —

                     tabuľke 2 pre subsystém energie.

            Tabuľka 1

            Posúdenie subsystému infraštruktúry na preukázanie súladu EI

                     Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť (INF TSI)

                     Existujúca trať, ktorá nie je predmetom žiadneho overovania ES

                     Konkrétne postupy posudzovania

                     1

                     2

                     Priechodný prierez (4.2.3.1)

                     X

                     6.2.4.1

                     Vzdialenosť medzi osami koľají (4.2.3.2)

                     X

                     6.2.4.2

                     Maximálne stúpanie a klesanie (4.2.3.3)

                     X

                     Minimálny polomer vodorovných oblúkov (4.2.3.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Minimálny polomer zvislých oblúkov (4.2.3.5)

                     X

                     6.2.4.4

                     Menovitý rozchod koľaje (4.2.4.1)

                     X

                     6.2.4.3

                     Prevýšenie (4.2.4.2)

                     X

                     6.2.4.4

                     Nedostatok prevýšenia (4.2.4.3)

                     X

                     6.2.4.4
                     6.2.4.5

                     Náhla zmena nedostatku prevýšenia (4.2.4.4)

                     X

                     6.2.4.4

                     Ekvivalentná kužeľovitosť (4.2.4.5)

                     X

                     6.2.4.6

                     Profil hlavy koľajnice pre priebežnú koľaj (4.2.4.6)

                     neuv.

                     6.2.4.7

                     Sklon koľajníc (4.2.4.7)

                     X

                     Konštrukčná geometria výhybiek a križovatiek (4.2.5.1)

                     X

                     6.2.4.8

                     Použitie pohyblivých srdcoviek (4.2.5.2)

                     X

                     6.2.4.8

                     Maximálna neriadená dĺžka kríženia s tupým uhlom (4.2.5.3)

                     X

                     6.2.4.8

                     Odolnosť koľaje voči zvislému zaťaženiu (4.2.6.1)

                     X

                     6.2.5

                     Odolnosť koľaje voči pozdĺžnemu zaťaženiu (4.2.6.2)

                     X

                     6.2.5

                     Odolnosť koľaje voči priečnemu zaťaženiu (4.2.6.3)

                     X

                     6.2.5

                     Odolnosť nových mostov voči prevádzkovému zaťaženiu (4.2.7.1)

                     neuv.

                     Ekvivalentné zvislé zaťaženie pre nové zemné práce a pôsobenie zemného tlaku (4.2.7.2)

                     neuv.

                     Odolnosť nových konštrukcií nad koľajami alebo v ich blízkosti (4.2.7.3)

                     neuv.

                     Odolnosť existujúcich mostov a zemných prác voči prevádzkovému zaťaženiu (4.2.7.4)

                     X

                     6.2.4.10

                     Hranica okamžitej akcie pre smerovanie (4.2.8.1)

                     neuv.

                     Hranica okamžitej akcie pre pozdĺžnu úroveň (4.2.8.2)

                     neuv.

                     Hranica okamžitej akcie pre skrútenie koľaje (4.2.8.3)

                     neuv.

                     Hranica okamžitej akcie rozchodu koľaje ako izolovaná chyba (4.2.8.4)

                     neuv.

                     Hranica okamžitej akcie pre prevýšenie (4.2.8.5)

                     neuv.

                     Hranica okamžitej akcie pre výhybky a križovatky (4.2.8.6)

                     neuv.

                     Užitočná dĺžka nástupíšť (4.2.9.1)

                     X

                     Výška nástupišťa (4.2.9.2)

                     X

                     Odsadenie nástupišťa (4.2.9.3)

                     X

                     6.2.4.11

                     Usporiadanie koľaje pozdĺž nástupíšť (4.2.9.4)

                     X

                     Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch (4.2.10.1)

                     X

                     6.2.4.12

                     Vplyv bočného vetra (4.2.10.2)

                     X

                     6.2.4.13

                     Odlietavanie štrku (4.2.10.3)

                     otvorený bod

                     Umiestnenie značiek (4.2.11.1)

                     X

                     Ekvivalentná kužeľovitosť v prevádzke (4.2.11.2)

                     neuv.

                     Vyprázdňovanie toaliet (4.2.12.2)

                     X

                     6.2.4.14

                     Zariadenia na vonkajšie čistenie vlakov (4.2.12.3)

                     X

                     6.2.4.14

                     Dopĺňanie zásob vody (4.2.12.4)

                     X

                     6.2.4.14

                     Dopĺňanie paliva (4.2.12.5)

                     X

                     6.2.4.14

                     Elektrické napájanie (4.2.12.6)

                     X

                     6.2.4.14

                     Uplatňovanie komponentov interoperability

                     neuv.

            Tabuľka 2

            Posúdenie subsystému energie na preukázanie súladu EI

                     Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť (ENE TSI)

                     Existujúca trať, ktorá nie je predmetom žiadneho overovania ES

                     Konkrétne postupy posudzovania

                     1

                     2

                     Napätie a kmitočet (4.2.3)

                     X

                     Parametre týkajúce sa výkonnosti systému napájania (4.2.4)

                     X

                     6.2.4.1

                     Prúdová zaťažiteľnosť, systémy s jednosmerným prúdom, stojace vlaky (4.2.5)

                     X

                     6.1.4.2

                     Rekuperačné brzdenie (4.2.6)

                     X

                     6.2.4.2

                     Koordinačné opatrenia týkajúce sa elektrickej ochrany (4.2.7)

                     X

                     6.2.4.3

                     Účinky harmonických kmitov a dynamické účinky pri trakčných systémoch napájania striedavým prúdom (4.2.8)

                     X

                     6.2.4.4

                     Geometria vrchného trolejového vedenia (4.2.9)

                     X

                     Priechodný prierez zberača (4.2.10)

                     X

                     Stredná prítlačná sila (4.2.11)

                     X

                     Dynamický režim a kvalita odberu prúdu (4.2.12)

                     X

                     6.1.4.1, 6.2.4.5

                     Rozstup zberačov pre konštrukčné riešenie vrchného trolejového vedenia (4.2.13)

                     X

                     Materiál trakčného drôtu (4.2.14)

                     X

                     Úseky s oddelenými fázami (4.2.15)

                     X

                     Úseky s oddelenými systémami (4.2.16)

                     X

                     Ochranné opatrenia proti zásahu elektrickým prúdom (4.2.18)

                     X

                     6.2.4.6

                     Pravidlá údržby (4.5)

                     X

                     6.2.4.7

               2.4.   Požiadavky na nezávislého posudzovateľa

         2.4.1.   Nezávislý posudzovateľ, ktorého si vyberie žiadateľ, vykonáva preukázanie súladu EI existujúcich tratí. Nezávislým posudzovateľom môže byť externý subjekt alebo vnútorný útvar manažéra infraštruktúry.
         2.4.2.   Pokiaľ ide o železničnú infraštruktúru, nezávislý posudzovateľ má:

                     a)

                     riadny technický výcvik;

                     b)

                     uspokojivé znalosti o požiadavkách týkajúcich sa posúdení, ako aj dostatočnú prax vo vykonávaní skúšok zahrnutých do tohto posudzovania a

                     c)

                     spôsobilosť vyhotovovať osvedčenia o preukázaní súladu EI a technickú dokumentáciu, ktoré spoločne tvoria formálny záznam o vykonaní posúdenia.

               2.4.3.   Nezávislý posudzovateľ ako vnútorný útvar manažéra infraštruktúry by mal spĺňať tieto požiadavky:

                     a)

                     posudzovateľ a jeho personál sú organizačne identifikovateľní a majú vypracované metódy podávania správ, ktorými sa zabezpečuje ich nestrannosť;

                     b)

                     ani posudzovateľ, ani jeho personál nie sú zodpovední za fungovanie alebo údržbu výrobkov, ktoré posudzujú, a nepodieľajú sa na žiadnych činnostiach, ktoré by mohli ovplyvniť nezávislosť ich úsudku alebo bezúhonnosť vo vzťahu k činnostiam posudzovania.

               2.5.   Vyhlásenie o preukázaní súladu

         2.5.1.   Vyhlásenie o preukázaní súladu EI a sprievodné dokumenty sú opatrené dátumom a podpísané.
         2.5.2.   Toto vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako súbor technickej dokumentácie a musí obsahovať:

                     a)

                     odkazy na postup preukazujúci súlad s technickými špecifikáciami pre interoperabilitu na existujúce trate;

                     b)

                     obchodný názov a úplnú adresu žiadateľa alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v rámci EÚ (v prípade zástupcu sa musí uviesť aj obchodný názov žiadateľa);

                     c)

                     stručný opis subsystému;

                     d)

                     názov a adresu nezávislého posudzovateľa, ktorý vykonal preukázanie súladu EI;

                     e)

                     odkazy na dokumenty, ktoré obsahuje súbor technickej dokumentácie;

                     f)

                     všetky platné dočasné alebo konečné ustanovenia, ktoré majú subsystémy spĺňať, a najmä prevádzkové obmedzenia alebo podmienky;

                     g)

                     ak je platnosť dočasná, trvanie platnosti vyhlásenia o preukázaní súladu EI;

                     h)

                     totožnosť signatára.