title: Odporúčanie Rady z 16. novembra 2021, ktorým sa hodnotí pokrok zúčastnených členských štátov pri plnení záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) 2021/C 464/02

text:
               17.11.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 464/10

      ODPORÚČANIE RADY
      z 16. novembra 2021,
      ktorým sa hodnotí pokrok zúčastnených členských štátov pri plnení záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO)
      (2021/C 464/02)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 46 ods. 6,
      so zreteľom na Protokol č. 10 o stálej štruktúrovanej spolupráci zriadenej článkom 42 Zmluvy o Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2315 z 11. decembra 2017 o nadviazaní stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a stanovení zoznamu zúčastnených členských štátov (1),
      so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
      keďže:

                  (1)

                  V článku 4 ods. 2 písm. d) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 sa ustanovuje, že Rada prijíma rozhodnutia a odporúčania, ktorými posúdi príspevky zúčastnených členských štátov k plneniu dohodnutých záväzkov v súlade s mechanizmom opísaným v článku 6 uvedeného rozhodnutia.

                  (2)

                  V článku 6 ods. 3 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 sa ustanovuje, že na základe výročnej správy o PESCO, ktorú predkladá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“), má Rada raz ročne preskúmať, či zúčastnené členské štáty naďalej plnia väčšie záväzky uvedené v článku 3 uvedeného rozhodnutia.

                  (3)

                  V dodatku 1 k prílohe k záverom Rady z 20. novembra 2020 o strategickom preskúmaní PESCO za rok 2020 sa stanovuje, že vysoký predstaviteľ každý rok do júla predloží výročnú správu o vykonávaní PESCO, aby Rada mohla do novembra daného roku prijať odporúčanie, v ktorom posúdi pokrok, ktorý zúčastnené členské štáty dosiahli pri plnení záväzkov prijatých v rámci PESCO. V bode 16 odporúčania Rady zo 6. marca 2018 o pláne vykonávania PESCO (2) sa stanovuje, že na základe správy predloženej vysokým predstaviteľom by Vojenský výbor Európskej únie mal Politickému a bezpečnostnému výboru poskytovať vojenské stanovisko a odporúčania s cieľom umožniť mu, aby pripravil hodnotenie Rady týkajúce sa toho, či zúčastnené členské štáty naďalej plnia väčšie záväzky.

                  (4)

                  V bode 26 odporúčania Rady z 15. októbra 2018 týkajúceho sa stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (ďalej len „PESCO“) a vymedzenia konkrétnejších cieľov (3) sa stanovuje, že vysoký predstaviteľ by mal toto odporúčanie zohľadniť vo výročnej správe o stálej štruktúrovanej spolupráci, ktorou sa podporí hodnotenie plnenia väčších záväzkov zo strany každého zúčastneného členského štátu.

                  (5)

                  Vysoký predstaviteľ 7. júla 2021 predložil Rade výročnú správu o stave vykonávania PESCO (ďalej len „výročná správa“) vrátane plnenia záväzkov všetkých zúčastnených členských štátov podľa ich aktualizovaných a revidovaných národných plánov vykonávania.

                  (6)

                  Rada by preto mala na tomto základe prijať odporúčanie, v ktorom sa posúdi pokrok, ktorý dosiahli zúčastnené členské štáty pri plnení záväzkov prijatých v rámci PESCO,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      I.   Cieľ a rozsah pôsobnosti

                  1.

                  Cieľom tohto odporúčania je na základe výročnej správy, a podľa národných plánov vykonávania, ktoré zúčastnené členské štáty predložili v roku 2021, posúdiť príspevky zúčastnených členských štátov k splneniu väčších záväzkov prijatých v rámci PESCO.

            II.   Zistenia a hodnotenie

                  2.

                  Výročná správa poskytuje spoľahlivý základ na posúdenie stavu vykonávania PESCO vrátane plnenia záväzkov zo strany každého zúčastneného členského štátu podľa jeho národného plánu vykonávania.

                  3.

                  Zameraním sa na súčasné a budúce potreby Európy v oblasti bezpečnosti a obrany, najmä prostredníctvom ich súčasného a budúceho úsilia o splnenie svojich väčších záväzkov, prispievajú zúčastnené členské štáty k posilneniu schopnosti Únie konať ako garant bezpečnosti a k posilneniu jej strategickej autonómie, ako aj jej schopnosti spolupracovať s partnermi a chrániť svojich občanov.

                  4.

                  Uznávajúc, že je potrebné, aby zúčastnené členské štáty podstatne zlepšili plnenie všetkých väčších záväzkov do roku 2025, Rada ďalej zdôrazňuje, že zúčastnené členské štáty:

                              a)

                              pokračovali počas prvej počiatočnej fázy PESCO (roky 2018 – 2020) vo zvyšovaní svojich výdavkov na obranu a uviedli, že v rokoch 2021 – 2025 počítajú napriek hospodárskemu poklesu zapríčinenému krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 s ďalším zvyšovaním. S cieľom posilniť spôsobilosti zúčastnených členských štátov, a tým zvýšiť schopnosť Únie konať, by sa tento pozitívny trend mal zachovať aj v budúcnosti, a to aj vyčlenením zdrojov na projekty kolaboratívneho rozvoja obranných spôsobilostí, pričom osobitné úsilie je potrebné vyvinúť v oblasti výskumu a technológií, aby sa dosiahli ciele stanovené pre druhú počiatočnú fázu PESCO a zvýšil celkový súlad, pokiaľ ide o stav spôsobilostí v Európe;

                              b)

                              dosiahli mierny pokrok vo využívaní nástrojov a postupov Únie na plánovanie a rozvoj spôsobilostí vo vnútroštátnom prostredí a nabádajú sa, aby zintenzívnili svoje úsilie o ich systematickejšie a aktívnejšie využívanie na odstránenie nedostatkov v spôsobilostiach kolaboratívnym spôsobom. V tomto ohľade bude zásadné úplné vykonávanie dohodnutých odporúčaní koordinovaného ročného hodnotenia obrany (ďalej len „CARD“) z roku 2020 týkajúcich sa výdavkov na obranu, plánovania obrany a obrannej spolupráce, aby sa spoločne pripravili novéplánovacie horizonty po roku 2025 pre intenzívnejšiu spoluprácu v oblasti rozvoja spôsobilostí;

                              c)

                              by mali pokračovať vo svojom úsilí o vytvorenie ucelených celospektrálnych bojových síl Únie do roku 2025 v súlade s oznámením PESCO, čím sa prispeje k naplneniu úrovne ambícií Únie;

                              d)

                              by mali výrazne zintenzívniť svoje úsilie o splnenie operačných záväzkov a osobitne záväzku 12, ktorý sa pokladá za rozhodujúci pre zvýšenie relevantnosti a vplyvu vonkajšej činnosti Únie, a to najmä so zreteľom na jej operačný rozmer. Plnenie záväzku 12 posilňuje schopnosť Únie pôsobiť ako garant bezpečnosti s partnermi vždy, keď je to možné, a samostatne, keď je to potrebné. Závažné nedostatky, ktoré sa odrážajú v cieľoch v oblasti spôsobilostí s vysokým dosahom, naďalej ovplyvňujú dostupnosť, nasaditeľnosť a interoperabilitu síl zúčastnených členských štátov, ktoré sú nevyhnutné na vykonávanie úrovne ambícií Únie. Okrem toho je ešte priestor na to, aby členské štáty posilnili svoje príspevky nielen k prebiehajúcim misiám a operáciám v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len „SBOP“), ale aj k zoznamu bojovej skupiny EÚ a databázam rýchlej reakcie. V tejto súvislosti, v súlade s odporúčaním Rady z 15. novembra 2021, ktoré sa týka stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a vymedzenia konkrétnejších cieľov a ktorým sa zrušuje odporúčanie z 15. októbra 2018 (4) by zúčastnené členské štáty mali ďalej diskutovať o ukazovateľoch pokroku a vymedziť ich, aby sa poskytol spravodlivý podiel na tvorbu príslušných ozbrojených síl na účely misií a operácií SBOP v rámci svojich prostriedkov a spôsobilostí a zvýšila transparentnosť medzi nimi. Podľa zásady jednotného súboru síl (5) by mali byť príspevky zúčastnených členských štátov do katalógu síl v súlade s pokynmi v rámci procesu hlavného cieľa a mali by zahŕňať všetky nasaditeľné prostriedky (vrátane veliteľstiev a spôsobilostí použiteľných na podporu misií a operácií);

                              e)

                              preukázali pokrok pri plnení svojich záväzkov s cieľom pomôcť prekonať nedostatky v spôsobilostiach zistené v rámci plánu rozvoja spôsobilostí (ďalej len „CDP“) a CARD vrátane hodnotenia vykonávania cieľov v oblasti spôsobilostí s vysokým dosahom, ale väčšinou stále neposkytujú údaje o tom, či a ako zvažujú prioritné využívanie prístupu európskej spolupráce na odstránenie nedostatkov vo vnútroštátnych spôsobilostiach. Podobne stále nedospeli k spoločnému chápaniu, pokiaľ ide o vplyv projektov spôsobilosti na zvýšenie strategickej autonómie Európy a na posilnenie európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne (ďalej len „EDTIB“). Úsilie vyvinuté na vykonanie odporúčaní CARD z roku 2020 a na využitie identifikovaných príležitostí na spoluprácu, najmä na vykonanie plánov pre šesť navrhovaných oblastí zamerania, by malo prispieť k zlepšeniu tohto spoločného chápania. Rada pripomenula, že bolo a naďalej bude potrebné zabezpečiť súdržnosť medzi výstupom CDP a CARD na jednej strane a príslušnými procesmi v rámci NATO, ako je proces plánovania obrany NATO, na strane druhej, v oblastiach, kde sa požiadavky navzájom prekrývajú, pričom sa uznáva odlišný charakter týchto dvoch organizácií a ich príslušných zodpovedností a členstiev;

                              f)

                              musia ďalej zlepšovať poskytovanie informácií, pokiaľ ide o väčšie záväzky a relevantné konkrétnejšie ciele týkajúce sa ich priemyselných politík a stratégií verejného obstarávania. Mali by zintenzívniť úsilie, aby dosiahli vyššiu úroveň plnenia záväzkov ako v súčasnosti, a to poskytovaním plánov s jasnými údajmi o tom, že ich projekty vyplývajúce z ich priemyselných politík a stratégií obstarávania prispievajú k tomu, aby bol európsky obranný priemysel konkurencieschopnejší, a majú pozitívny vplyv na EDTIB, a to aj podporou cezhraničnej účasti malých a stredných podnikov a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou v celej Únii.

                  5.

                  Pokiaľ ide o jednotlivé národné plány vykonávania, všetky zúčastnené členské štáty sa nabádajú, aby zistenia a odporúčania uvedené vo výročnej správe zohľadnili pri ďalšom vykonávaní PESCO a zodpovedajúcim spôsobom preskúmali svoj príspevok k plneniu väčších záväzkov počas druhej počiatočnej fázy PESCO.

            III.   Národné plány vykonávania

                  6.

                  Celkovo sa od konca roka 2020 zvýšila kvalita informácií, ktoré zúčastnené členské štáty poskytujú vo svojich každoročných aktualizáciách národných plánov vykonávania. Napriek tomuto pozitívnemu trendu sa odporúča, aby zúčastnené členské štáty poskytovali za všetky oblasti záväzkov lepšie podložené údaje a zmysluplné vyjadrenia s osobitným dôrazom na vypracovanie cielených plánov do budúcnosti, pokiaľ ide o to, ako plánujú prispieť k plneniu väčších záväzkov a konkrétnejších cieľov, a to za využitia zistení a odporúčaní CARD z roku 2020. Tento výhľad orientovaný na budúcnosť umožní zúčastneným členským štátom lepšie koordinovať ich úsilie a hľadať príležitosti na spoluprácu.

                  7.

                  Zúčastnené členské štáty sa tiež nabádajú, aby naďalej udržiavali kontakty so sekretariátom PESCO v rámci dvojstranných dialógov zameraných na dosiahnutie, udržanie, prípadne zlepšenie pozitívneho vývoja pri dosahovaní väčších záväzkov. Sekretariát PESCO poskytne revidovaný dokument s podpornými informáciami o národných plánoch vykonávania na základe nadchádzajúceho nového súboru konkrétnejších cieľov pre druhú počiatočnú fázu PESCO, ktorý by mohol obsahovať harmonogram pre zúčastnené členské štáty na dosiahnutie dohodnutých kritérií.

                  8.

                  Zúčastnené členské štáty sa nabádajú, aby na predkladanie svojich národných plánov vykonávania využívali digitálnu platformu, ktorú pre PESCO vyvinula Európska obranná agentúra (ďalej len „EDA“), čím sa umožní využívanie údajov, ktoré už poskytli, napríklad v kontexte PESCO, CARD a iných relevantných iniciatív Únie v oblasti obrany, a preto zníži administratívne zaťaženie zúčastnených členských štátov.

                  9.

                  Zúčastnené členské štáty sa nabádajú, aby sa usilovali o dosiahnutie vyššej úrovne plnenia záväzkov súvisiacich s priemyselným rozmerom odvetvia obrany ako v súčasnosti, a to poskytovaním plánov s jasnými údajmi o tom, že ich projekty vyplývajúce z ich priemyselných politík a stratégií obstarávania prispievajú k tomu, aby bol európsky obranný priemysel konkurencieschopnejší a mal pozitívny vplyv na EDTIB.

                  10.

                  Zúčastnené členské štáty sa dôrazne nabádajú, aby v rámci svojich prostriedkov a spôsobilostí zvýšili svoje príspevky na operačné aspekty PESCO tam, kde sa zistia nedostatky, s osobitným zameraním na dostupnosť ozbrojených síl schopných strategického nasadenia na realizáciu úrovne ambícií Únie, na prehľad požiadaviek misií a operácií SBOP, na databázy rýchlej reakcie a na rozpis bojových skupín EÚ.

                  11.

                  Vzhľadom na to, že úspešné plnenie väčších záväzkov PESCO si vyžaduje kolektívne a individuálne úsilie všetkých zúčastnených členských štátov, a v záujme zabezpečenia potrebného politického impulzu by zúčastnené členské štáty mali v roku 2022 a potom každý druhý rok doplniť svoje národné plány vykonávania o politické vyhlásenie na vysokej úrovni, v ktorom uvedú hlavné výsledky, a konkrétne vnútroštátne priority (najmä pokiaľ ide o podporu vykonávania priorít rozvoja spôsobilostí EÚ a zistení a odporúčaní CARD) a príspevky k plneniu väčších záväzkov.

            IV.   Projekty PESCO

                  12.

                  46 projektov PESCO prispieva k splneniu 20 väčších záväzkov. 32 z týchto projektov sa môže prepojiť s príležitosťami spolupráce vrátane oblastí zamerania, ktoré sa identifikovali pri CARD. Okrem toho sa 24 z nich priamo a 18 nepriamo zaoberá cieľmi v oblasti spôsobilostí s vysokým dosahom zameranými na riešenie kritických nedostatkov misií a operácií SBOP.

                  13.

                  Hoci sa očakáva, že značný počet projektov PESCO dosiahne konkrétne výsledky do konca roka 2025, v súlade so závermi Rady z 20. novembra 2020 o strategickom preskúmaní PESCO 2020 zo správy o pokroku projektov PESCO z 2. júna 2021 vyplýva, že pri niektorých z nich môžu nastať ťažkosti s dosiahnutím očakávaných výsledkov do daného termínu. Zviditeľnenie a dôveryhodnosť PESCO bude závisieť od úspešného vykonávania všetkých prebiehajúcich projektov PESCO a včasného dosiahnutia hmatateľných výsledkov a požadovaných spôsobilostí.

                  14.

                  Rada preto zdôrazňuje, že zúčastnené členské štáty by mali vyvinúť úsilie na dosiahnutie hmatateľných plánovaných výsledkov, a to najmä v prípade tých projektov z prvej a druhej vlny, ktoré sú ešte stále vo fáze vývoja koncepcie, a projektov, ktoré čelia značným obmedzeniam súvisiacim s ďalším spresnením cieľov, rozsahu a očakávaných výsledkov. Z toho vyplýva, že pri týchto projektoch je potrebné dôsledne preveriť, ako by sa v nich malo ďalej pokračovať, alebo či by sa niektoré z nich mali pričleniť alebo zlúčiť s cieľom zvýšiť ich vplyv, efektívnosť, usporiť zdroje, posilniť synergie a predísť zbytočnému zdvojeniu. Ak členovia projektu zistia, že projekty nemôžu priniesť očakávané výsledky, takéto projekty by sa mali buď oživiť alebo ukončiť, aby sa zabezpečila relevantnosť, účinnosť a dôveryhodnosť všetkých projektov PESCO.

                  15.

                  Rada odporúča, aby koordinátori projektov častejšie informovali sekretariát PESCO a ostatné zúčastnené členské štáty o aktuálnom stave svojich projektov PESCO s cieľom zvýšiť transparentnosť a schopnosť sekretariátu PESCO zohrávať významnejšiu úlohu pri poskytovaní poradenstva zúčastneným členským štátom. V tejto súvislosti by sa mali ďalej posilniť zdroje sekretariátu PESCO.

                  16.

                  Rada vyzýva zúčastnené členské štáty, aby pri náprave nedostatkov spôsobilosti prioritne zvážili prístup európskej spolupráce a čo najlepšie využívali agentúru EDA ako európske fórum pre spoločný rozvoj spôsobilosti v súlade s dohodnutým záväzkom v rámci PESCO, a to vrátane pomoci EDA pri dokončovaní návrhov projektov PESCO a prípadnej podpory pri vykonávaní projektov PESCO.

                  17.

                  Zúčastnené členské štáty by mohli vyzvať sekretariát PESCO, aby navrhol nápady na potenciálne nové projekty PESCO, na akých zatiaľ zúčastnené členské štáty nezačali pracovať v rámci PESCO, pričom zohľadní zistenia a odporúčania CARD, ako aj priority rozvoja spôsobilostí EÚ vyplývajúce z CDP vrátane cieľov v oblasti spôsobilostí s vysokým dosahom.

                  18.

                  Rada na účely identifikovania a tvorby návrhov budúcich projektov PESCO vyzýva zúčastnené členské štáty, aby posilnili využívanie nástrojov Únie na plánovanie a rozvoj spôsobilostí, ako aj zistení a odporúčaní CARD ako usmernení na ďalšie zlepšenie návrhov projektov, osobitne pokiaľ ide o oblasti zamerania a identifikované príležitosti spolupráce, a to aj v operačnej oblasti. Rada ich nabáda, aby aj naďalej predkladali návrhy projektov PESCO, a najmä také, ktoré sú viac zamerané operačne a na krátkodobý vplyv a vychádzajú z už existujúcich spôsobilostí, ako aj také, ktoré prispievajú k vyplneniu medzier a potrieb v oblasti strategických spôsobilostí identifikovaných v rámci CDP a CARD.

            V.   Ďalší postup

                  19.

                  Odporúčanie Rady, v ktorom sa špecifikujú konkrétnejšie ciele pre každý z väčších záväzkov na druhú počiatočnú fázu PESCO (2021 – 2025), by sa malo prijať čo najskôr.

                  20.

                  Po jeho schválení poskytne sekretariát PESCO revidovaný dokument s podpornými informáciami o národných plánoch vykonávania na základe nového súboru konkrétnejších cieľov pre druhú počiatočnú fázu PESCO, ktorý by mohol obsahovať harmonogram pre zúčastnené členské štáty na dosiahnutie dohodnutých kritérií.

                  21.

                  Zúčastnené členské štáty sa vyzývajú, aby preskúmali svoje národné plány vykonávania na účely ich prípadnej aktualizácie a aby do 10. marca 2022 predložili ich aktualizované národné plány vykonávania sekretariátu PESCO (tiež prostredníctvom digitálnej platformy EDA). K nasledujúcej aktualizácii národných plánov vykonávania by malo byť priložené vyhlásenie na vysokej úrovni, v ktorom by zúčastnené členské štáty mali načrtnúť ich hlavné úspechy a uviesť konkrétne národné priority a príspevky.

                  22.

                  Rada pripomenula, že v súlade so strategickým preskúmaním PESCO za rok 2020 by mal sekretariát PESCO ako aj zúčastnené členské štáty pokračovať v práci na stimuloch na zlepšenie plnenia záväzkov, najmä ak Rada na základe posúdenia vysokého predstaviteľa zdôraznila, že pokrok je nedostatočný, konkrétne pokiaľ ide o operačné záväzky a záväzky súvisiace s prístupom európskej spolupráce. Pravidelné politické diskusie na vysokej úrovni medzi zúčastnenými členskými štátmi a vysokým predstaviteľom by mali naďalej zabezpečovať politickú dynamiku a posilnenú politickú zodpovednosť.

                  23.

                  Zúčastnené členské štáty sa nabádajú, aby naďalej udržiavali kontakty so sekretariátom PESCO v rámci dvojstranných dialógov zameraných na dosiahnutie, udržanie, prípadne zlepšenie pozitívneho vývoja pri dosahovaní väčších záväzkov. Sekretariát PESCO na tento účel poskytne odporúčania ušité na mieru každého zúčastneného členského štátu, o ktorých sa bude diskutovať počas týchto dialógov. V tejto súvislosti by sa mal ďalej posilniť sekretariát PESCO.

                  24.

                  Rada pripomína, že zúčastnené členské štáty v kontexte procesu strategického preskúmania PESCO, ktorý sa má uskutočniť pred ukončením druhej počiatočnej fázy PESCO v roku 2025, a ako sa uvádza v oznámení PESCO, v ktorom sa tiež pripomína osobitný charakter bezpečnostnej a obrannej politiky niektorých členských štátov, posúdia so zreteľom na výsledok Strategického kompasu plnenie všetkých záväzkov PESCO a prerokujú nové záväzky a rozhodnú o nich s cieľom začať novú etapu smerom k európskej bezpečnostnej a obrannej integrácii.

         V Bruseli 16. novembra 2021

               Za Radu

               predseda

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  Ú. v. EÚ C 88, 8.3.2018, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 374, 16.10.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 463, 16.11.2021, s. 1.

         (5)  Uvedené ozbrojené sily môžu zúčastnené členské štáty použiť v rámci EÚ pre vnútroštátne potreby ako aj v iných kontextoch, ako sú OSN a NATO.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/2022 z 18. novembra 2021, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

text:
                  19.11.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 413/37

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/2022
         z 18. novembra 2021,
         ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,
         keďže:

                     1.

                     Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“).

                     2.

                     Rada odvtedy prijala odporúčania (EÚ) 2020/1052 (2), (EÚ) 2020/1144 (3), (EÚ) 2020/1186 (4), (EÚ) 2020/1551 (5), (EÚ) 2020/2169 (6), (EÚ) 2021/89 (7), (EÚ) 2021/132 (8), (EÚ) 2021/767 (9), (EÚ) 2021/892 (10), (EÚ) 2021/992 (11), (EÚ) 2021/1085 (12), (EÚ) 2021/1170 (13), (EÚ) 2021/1346 (14), (EÚ) 2021/1459 (15), (EÚ) 2021/1712 (16), (EÚ) 2021/1782 (17), (EÚ) 2021/1896 (18) a (EÚ) 2021/1945 (19), ktorými sa zmenilo odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia.

                     3.

                     Rada prijala 20. mája 2021 odporúčanie 2021/816, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia (20) s cieľom aktualizovať kritériá, na základe ktorých sa posudzuje, či sú cesty z tretích krajín, ktoré nie sú nevyhnutné, bezpečné a či by sa mali povoliť.

                     4.

                     V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.

                     5.

                     Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa do zoznamu mala doplniť Indonézia.

                     6.

                     Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 18. novembra 2021 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách, osobitných administratívnych oblastiach a iných jednotkách a územných správnych orgánoch uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním.

                     7.

                     V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní rozhodne, či ho bude transponovať.

                     8.

                     Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (21); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                     9.

                     Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (22).

                     10.

                     Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (23) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (24).

                     11.

                     Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (25) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (26).

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
         Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia, zmenené odporúčaniami (EÚ) 2020/1052, (EÚ) 2020/1144, (EÚ) 2020/1186, (EÚ) 2020/1551,(EÚ) 2020/2169, (EÚ) 2021/89, (EÚ) 2021/132, (EÚ) 2021/767, (EÚ) 2021/816, (EÚ) 2021/892, (EÚ) 2021/992, (EÚ) 2021/1085, (EÚ) 2021/1170, (EÚ) 2021/1346, (EÚ) 2021/1459, (EÚ) 2021/1712, (EÚ) 2021/1782, (EÚ) 2021/1896 a (EÚ) 2021/1945, sa mení takto:

                     1)

                     Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Členské štáty by mali od 18. novembra 2021 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I.“

                     2)

                     Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:

                           „Príloha I
                           Tretie krajiny, osobitné administratívne oblasti a iné jednotky a územné správne orgány, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:
                           I.   ŠTÁTY

                                       1.

                                       ARGENTÍNA

                                       2.

                                       AUSTRÁLIA

                                       3.

                                       BAHRAJN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       ČILE

                                       6.

                                       KOLUMBIA

                                       7.

                                       INDONÉZIA

                                       8.

                                       JORDÁNSKO

                                       9.

                                       KUVAJT

                                       10.

                                       NAMÍBIA

                                       11.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       12.

                                       PERU

                                       13.

                                       KATAR

                                       14.

                                       RWANDA

                                       15.

                                       SAUDSKÁ ARÁBIA

                                       16.

                                       JUŽNÁ KÓREA

                                       17.

                                       SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

                                       18.

                                       URUGUAJ

                                       19.

                                       ČÍNA (*1)

                                 II.   OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY

                                       OAO Hongkong

                                       OAO Macao

                                 III   JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM

                                       Taiwan

                        (*1)  s výhradou potvrdenia reciprocity"

            V Bruseli 18. novembra 2021

                  Za Radu

                  predseda

               Z. ČERNAČ

            (1)  Ú. v. EÚ L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Ú. v. EÚ L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Ú. v. EÚ L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Ú. v. EÚ L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Ú. v. EÚ L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Ú. v. EÚ L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Ú. v. EÚ L 165I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Ú. v. EÚ L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  Ú. v. EÚ L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  Ú. v. EÚ L 235, 2.7.2021, s. 27.

            (13)  Ú. v. EÚ L 255, 16.7.2021, s. 3.

            (14)  Ú. v. EÚ L 306, 31.8.2021, s. 4.

            (15)  Ú. v. EÚ L 320, 10.9.2021, s. 1.

            (16)  Ú. v. EÚ L 341, 24.9.2021, s. 1.

            (17)  Ú. v. EÚ L 360, 11.10.2021, s. 128.

            (18)  Ú. v. EÚ L 388, 3.11.2021, s. 1.

            (19)  Ú. v. EÚ L 397, 10.11.2021, s. 28.

            (20)  Ú. v. EÚ L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (21)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (22)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (23)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (24)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (25)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (26)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/2122 z 26. novembra 2021 o Pakte pre výskum a inováciu v Európe

text:
               2.12.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 431/1

      ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/2122
      z 26. novembra 2021
      o Pakte pre výskum a inováciu v Európe
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292 v spojení s článkom 182 ods. 5,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 30. septembra 2020 prijala oznámenie o novom EVP pre výskum a inovácie, v ktorom stanovuje novú víziu pre európsky výskumný priestor (EVP) a oznamuje zámer navrhnúť Pakt pre výskum a inováciu v Európe.

                  (2)

                  V záveroch Rady o novom európskom výskumnom priestore prijatých 1. decembra 2020 sa členské štáty a Komisia vyzývajú, aby v roku 2021 vypracovali politický program EVP a model viacúrovňového riadenia s cieľom realizovať nový EVP.

                  (3)

                  Za posledných dvadsať rokov uskutočňovanie EVP prispelo k viacerým významným úspechom v oblastiach, ako sú výskumné infraštruktúry, otvorená veda, nadnárodná a medzinárodná spolupráca, rodová rovnováha vo výskume a inovácii, spoločné programovanie, kariéry vo výskume a mobilita výskumníkov, ako aj štrukturálne reformy. Tempo pokroku v investovaní do výskumu a inovácie na úrovni Únie sa však v poslednom čase celkovo spomalilo a je potrebné väčšie úsilie na zvrátenie tohto trendu.

                  (4)

                  V záujme riešenia celosvetových výziev a podpory konkurencieschopnosti Európy by sa v rámci medzinárodnej spolupráce v celom EVP mali zohľadňovať priority v oblasti vonkajších vzťahov Únie, pričom táto spolupráca by sa mala zakladať na multilateralizme a vyváženej vzájomnej otvorenosti a mali by sa ňou presadzovať rovnaké podmienky a reciprocita opierajúce sa o základné hodnoty a spoločné rámcové podmienky.

                  (5)

                  Aby sa mohol realizovať EVP, ktorý obstojí v budúcnosti, je potrebné posilniť koordináciu a prehĺbiť súdržnosť medzi politikami Únie a vnútroštátnymi a regionálnymi politikami. V oznámení Komisie o novom EVP pre výskum a inovácie sa preto vyzýva na mobilizáciu členských štátov na základe kľúčových spoločných zásad a hodnôt a na identifikáciu spoločných prioritných oblastí činnosti. To je mimoriadne relevantné v čase, keď je potrebné zvýšené a cielenejšie vnútroštátne a regionálne financovanie a reformy, aby sa urýchlil príspevok k cieľom Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti udržateľného rozvoja, zelená a digitálna transformácia a aby sa plnili ciele Parížskej dohody v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody.

                  (6)

                  Na opätovné potvrdenie pevných základov pre výskum a inováciu v Únii je potrebný spoločný súbor zásad a hodnôt, ktorým sa vyzdvihujú hodnoty (etika a integrita, sloboda vedeckého výskumu, rodová rovnosť a rovnosť príležitostí), stanovujú lepšie pracovné podmienky (voľný pohyb výskumníkov, poznatkov a technológií v celej Únii, snaha o excelentnosť, vytváranie hodnoty a vplyv výskumu a inovácie) a zintenzívňuje sa spolupráca (koordinácia, súdržnosť, záväzok, celosvetový dosah, inkluzívnosť, spoločenská zodpovednosť).

                  (7)

                  Spoločné prioritné oblasti by mali zainteresovaným stranám jasne naznačovať oblasti a opatrenia, ktoré Únia a členské štáty považujú za svoje spoločné priority a v ktorých sa zaväzujú k spolupráci na základe variabilnej geometrie, čoho výsledkom bude stabilný rámec pre tvorcov politík, verejných poskytovateľov financií, súkromných investorov a realizátorov.

                  (8)

                  Rada vo svojich záveroch o novom európskom výskumnom opätovne potvrdila cieľ investovať do výskumu a vývoja 3 % HDP Únie. V záujme prioritizácie investícií a reforiem by mohli členské štáty aktualizovať svoje vnútroštátne ciele tak, aby odrážal nové priority Únie a vnútroštátne okolnosti.

                  (9)

                  Členské štáty sa vyzývajú, aby v záujme nasmerovania svojej vnútroštátnej stratégie na dosiahnutie cieľa 3 % zvážili použitie dodatočných čiastkových cieľov, pričom by mali nájsť správnu rovnováhu medzi dostatočne ambicióznym programom EVP a programom, ktorý je dosiahnuteľný a realistický, a to aj pre členské štáty na vnútroštátnej úrovni.

                  (10)

                  Posilnenie EVP si vyžaduje užšiu spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou. To možno dosiahnuť tak, že Komisia zriadi a bude udržiavať zjednodušený monitorovací a koordinačný systém na vzájomné učenie a zintenzívnenie dvojstranného a mnohostranného dialógu.

                  (11)

                  V záujme posilnenia vnútroštátnych systémov výskumu a inovácie a zvýšenia ich vplyvu na úrovni Únie by sa mala zintenzívniť koordinácia investícií a reforiem na úrovni Únie a na vnútroštátnej, ako aj regionálnej úrovni: zatiaľ čo vnútroštátne politiky v oblasti výskumu a inovácie stimulujú vývoj vnútroštátnych systémov smerom k plneniu vnútroštátnych cieľov, takisto prispievajú k cieľom EVP a ďalším spoločným prioritám Únie v strategických oblastiach spoločného záujmu,

            TÝMTO ODPORÚČA:
      I.   Hodnoty a zásady v oblasti výskumu a inovácie v Únii

                  1.

                  Členské štáty by mali uplatňovať tento spoločný súbor hodnôt a zásad v oblasti výskumu a inovácie v Únii, vo svojich systémoch výskumu a inovácie, a to v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami. Tieto hodnoty a zásady by členské štáty a Únia takisto mali presadzovať vo svojich vzťahoch s tretími krajinami s cieľom dosiahnuť rovnaké podmienky a spoločné rámcové podmienky.

         Dodržiavanie hodnôt

                  a)

                  Etika a integrita vo výskume a v inovácii: Výskumníci, výskumné postupy a systém výskumu a inovácie celkovo by mali dodržiavať a spĺňať prísne pravidlá a postupy v oblasti etiky a integrity, ktoré sú základom zodpovedného a dôveryhodného výskumu bez nevhodného zasahovania, čo je predpokladom na dosiahnutie excelentnosti, a sú základom povinnosti výskumníkov vyvarovať sa zaujatosti a skracovania metodických postupov a bojovať proti šíreniu pseudovedy a dezinformáciám zvýšením úsilia o šírenie vedeckých poznatkov a jeho pedagogiky.

                  b)

                  Sloboda vedeckého výskumu: Ako súčasť výskumnej kultúry, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou EVP a nevyhnutnou podmienkou na to, aby výskumníci mohli slobodne formulovať svoje výskumné otázky, teórie a metódy otvoreným a bezpečným spôsobom a aby mohli vytvárať, vymieňať si a rozširovať poznatky, údaje a ďalšie výsledky.

                  c)

                  Rodová rovnosť a rovnaké príležitosti pre všetkých: Zahŕňa rodovú rovnováhu vo výskumných tímoch na všetkých úrovniach, a to aj pri riadení a rozhodovaní, boj proti rodovo motivovanému násiliu, obťažovaniu a rodovému vychýleniu, začlenenie rodového rozmeru do obsahu výskumu a inovácie a zohľadňovanie rozmanitosti v širšom zmysle slova vrátane rozmanitosti z hľadiska rodu, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, sociálnej rozmanitosti, rozmanitosti z hľadiska zdravotného postihnutia, veku, sexuálnej orientácie, ako aj boj proti diskriminácií z rôznych dôvodov.

         Lepšia spolupráca

                  d)

                  Voľný pohyb: Mal by sa podporovať voľný pohyb výskumníkov a podporných zamestnancov, vedeckých poznatkov a technológií, mali by sa prilákať talenty a malo by sa zabrániť možnému úniku talentov. Zahŕňa to čo najskoršiu výmenu vedeckých poznatkov, údajov a nástrojov, najmä prostredníctvom postupov otvorenej vedy, lákavé kariéry založené na zásluhách, uznávanie zručností výskumníkov a podporných pracovníkov počas ich celých kariér, zlepšovanie rámcových podmienok mobility výskumníkov, prispievanie k pohybu výskumníkov v celej Únii, podporovanie výmen medzi akademickou sférou a priemyslom (ako aj inými sektormi), šírenie inovácie a podporu otvoreného prístupu k výskumným infraštruktúram, technologickým infraštruktúram a ich službám.

                  e)

                  Snaha o excelentnosť: Záväzok programovať, uskutočňovať alebo podporovať výskum čo najvyššej kvality s cieľom dosiahnuť a odmeňovať excelentnosť ako predpoklad vedeckého, technologického, hospodárskeho, politického a spoločenského vplyvu a rozširovať tak celkovú vedomostnú základňu Európy. Vyplýva z toho, že cieľom verejnej podpory výskumu a inovácie by mal byť výber a financovanie iniciatív vysokej kvality, pričom kvalita znamená, že výskum je na svetovej úrovni, prináša overiteľné a reprodukovateľné výsledky a uskutočňuje sa prostredníctvom transparentných výskumných postupov a metodík a prostredníctvom riadenia výskumu, čo umožňuje systematické opätovné využívanie predchádzajúcich výsledkov. Systém posudzovania výskumu uplatniteľný na výskum, výskumníkov, tímy a inštitúcie by mal spĺňať túto zásadu a náležite odmeňovať kvalitu; verejnou podporou by sa malo uznať, že na zabezpečenie excelentnosti, atraktívnosti a konkurenčnej výhody ekosystémov výskumu a inovácie je nevyhnutný základný výskum, a mala by sa zabezpečiť rovnováha medzi výskumom „motivovaným zvedavosťou“ a výskumom „orientovaným na cieľ“.

                  f)

                  Vytváranie hodnoty a spoločenský a hospodársky vplyv: Zvýšiť vplyv výskumu a inovácie transformáciou vedúcej pozície Európy v oblasti tvorby poznatkov využívaním znalostí v spoločnosti, napríklad prostredníctvom produktov, služieb, postupov a riešení, ktoré podporujú blahobyt občanov na udržateľnej planéte, hospodársku prosperitu, otvorenú inováciu, tvorbu politík založenú na dôkazoch a strategickú autonómiu pri súčasnom zachovaní otvoreného hospodárstva; zahŕňa to okrem iného činnosť v rámci rôznych politík, podporu a odmeňovanie silnejšieho prepojenia medzi aktérmi v multidisciplinárnej a medziodvetvovej spolupráci, investície do ľudí, dostupnosti výskumnej a technologickej infraštruktúry, interakcií s priemyslom a inými aktérmi a podporu základného výskumu založeného na iniciatíve vedcov a jeho úlohy pri dosahovaní prelomového pokroku a širšej vedomostnej základne.

         Spolupráca

                  g)

                  Koordinácia, súdržnosť a záväzok: Členské štáty vnášajú do vnútroštátnych a regionálnych politík v oblasti výskumu a inovácie európsky rozmer a zabezpečujú väčšiu vnútroštátnu akceptáciu a záväzok k úspešnému vykonávaniu priorít EVP. Členské štáty s podporou Únie koordinujú svoje politiky a programy týkajúce sa výskumu a inovácie v oblastiach spoločného záujmu, a to aj zabezpečením komplementárnosti a podporou synergií s rámcovými programami Únie pre výskum a inováciu a inými programami a fondmi Únie, čím umožňujú nadnárodnú spoluprácu v EVP, a zameriavajú investície do výskumu a inovácie a reformy na dosiahnutie EVP a urýchlenie zelenej a digitálnej transformácie.

                  h)

                  Celosvetový dosah: Členské štáty sa zapájajú do vzájomne prínosnej a recipročnej spolupráce a spoločných činností v oblasti výskumu a inovácie s partnermi z tretích krajín a regiónov, ktoré sú založené na strategických záujmoch a hodnotách Únie a zásadách stanovených v tomto odporúčaní, v cieľoch OSN v oblasti udržateľného rozvoja a ďalších príslušných medzinárodných nástrojoch.

                  i)

                  Inkluzívnosť: Členské štáty by sa mali usilovať rozvíjať plný potenciál EVP, aby boli konkurencieschopné na celosvetovej úrovni; preto by sa členským štátom a regiónom s nižšou výkonnosťou malo poskytovať poradenstvo a podpora, aby zintenzívnili svoje úsilie o zlepšenie výkonnosti a veľkosti svojich systémov výskumu a inovácie a rozvíjali svoje kapacity, ľudské aj infraštruktúrne, a to aj využívaním synergií medzi vnútroštátnym a regionálnym financovaním a financovaním z prostriedkov Únie. Na úrovni Únie by sa malo podporovať úsilie o uvoľnenie potenciálu excelentnosti v členských štátoch a prepájanie realizátorov výskumu a inovácie z regiónov s nižšou výkonnosťou s excelentnými európskymi sieťami v celej Únii.

                  j)

                  Spoločenská zodpovednosť: Usilovať sa reagovať na potreby spoločnosti s cieľom rozšíriť kolektívne kapacity a dosiahnuť väčší spoločenský a environmentálny vplyv a zvýšiť dôveru vo vedu a v inováciu, ako aj angažovanosť v nich zapojením zainteresovaných strán, miestnych komunít a občanov do navrhovania a vykonávania politík v oblasti výskumu a inovácie, posilnením činností zameraných na šírenie vedeckých poznatkov a zabezpečením toho, aby boli tieto politiky adaptabilné, pružné a dokázali sa prispôsobiť nečakaným výzvam.

            II.   Prioritné oblasti spoločných opatrení v Únii

                  2.

                  Členské štáty by mali na dobrovoľnom základe prijať tieto prioritné oblasti spoločných opatrení na podporu EVP, na základe ktorých sa navrhnú opatrenia EVP v politickom programe EVP. Uvedenými opatreniami by sa malo zabezpečiť úzke zosúladenie s hodnotami a zásadami v oblasti výskumu a inovácie v Únii stanovenými v tomto odporúčaní, ako aj ich náležitá podpora.

         Prehĺbenie skutočne fungujúceho vnútorného trhu znalostí

                  a)

                  Otvorená veda: Podporovať a odmeňovať kultúru skutočne otvorenej vedy v celej Únii vrátane presadzovania otvoreného prístupu k akademickým publikáciám a výskumným údajom (t. j. v súlade so zásadou „také otvorené, ako je len možné, také uzavreté, ako je potrebné“) a šírenie a uplatňovanie zásad a postupov otvorenej vedy s prihliadnutím na rozdiely medzi disciplinárnymi a kultúrnymi rozdielmi vrátane viacjazyčnosti, podpory rozvoja zručností v rámci otvorenej vedy a ďalšieho rozvoja a začleňovania opornej digitálnej infraštruktúry a služieb.

                  b)

                  Výskumné infraštruktúry: Ďalej rozvíjať otvorený prístup k existujúcim aj novým európskym a vnútroštátnym výskumným infraštruktúram vrátane elektronických infraštruktúr vo všetkých oblastiach vedy a lepšie ich využívať a prepájať; lepšie využívať ich integračnú funkciu vo vedomostnom a inovačnom ekosystéme a ich potenciál pre poskytovanie riešení globálnych výziev, vytváranie partnerstiev a združovanie zdrojov a pripojenie k európskemu cloudu pre otvorenú vedu; zlepšiť ich prepojenie a interakciu s technologickými infraštruktúrami a priemyslom s cieľom zvýšiť ich vplyv; podporovať vytváranie nových infraštruktúrnych kapacít v európskom meradle. Poskytnú sa tým základy pre vedeckú excelentnosť a pomôže sa európskej vede, aby spolupracovala a bola konkurencieschopná na celosvetovej úrovni, prispeje sa k zmenšeniu medzier vo výskume a v inovácii a podporí sa inkluzívnosť v rámci EVP; okrem iného si to bude vyžadovať využitie širšej škály zdrojov financovania výskumných infraštruktúr patriacich k svetovej špičke a preskúmanie nových spôsobov financovania nadnárodného a virtuálneho prístupu.

                  c)

                  Rodová rovnosť, rovnaké príležitosti pre všetkých a inkluzívnosť: Zabezpečiť spravodlivé, otvorené a inkluzívne kariérne dráhy vo výskume zohľadňujúce rodovú rovnosť s cieľom uľahčiť systémovú inštitucionálnu a štrukturálnu zmenu vo financovaní výskumu a inovácie a v organizáciách, ktoré výskum a inovácie uskutočňujú; bojovať proti rodovo motivovanému násiliu a sexuálnemu obťažovaniu; odstrániť nerovnosti bez ohľadu na rod, rasový alebo etnický pôvod, náboženstvo alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu; monitorovať a hodnotiť vnútroštátne politiky a plány týkajúce sa rodovej rovnosti v oblasti výskumu a inovácie.

                  d)

                  Kariéry a mobilita výskumníkov a systém posudzovania výskumu a systém odmien: Zabezpečiť väčšiu pozornosť kariéram výskumníkov vo všeobecnosti, a najmä v počiatočnej a strednej fáze kariéry, vrátane osobitných prekážok, ktorým v týchto fázach čelia ženy, zatraktívniť ich kariéry a zabezpečiť, aby sa im poskytla odborná príprava a aby získali zručnosti potrebné na uspokojenie meniacich sa požiadaviek na úlohu výskumníka v celej Únii vrátane vedúceho postavenia a vyučovania; nadviazať na kľúčové programy, napríklad akcie Marie Curie-Skłodowskej, a zabezpečiť súlad s nimi. Toto sa dosiahne vytvorením stabilných, atraktívnych, inkluzívnych, podporných a transparentných pracovných podmienok a podmienok zamestnávania a poskytnutím jasných a rozmanitejších kariérnych dráh a usmernení umožňujúcich prijímať informované rozhodnutia v oblasti kariéry. Riešiť nevyvážený pohyb výskumníkov v celej Únii, ako aj medzi jednotlivými sektormi a verejnými správami a zároveň predchádzať úniku talentov a zvyšovať atraktívnosť s cieľom prilákať talenty z celého sveta. Ďalej rozvíjať súčasné systémy posudzovania výskumu uplatniteľné na výskum, výskumníkov, tímy a inštitúcie s cieľom odmeňovať kvalitu, vplyv, postupy otvorenej vedy, vedúce postavenie, angažovanosť v spoločnosti a spoluprácu s priemyslom a inými odvetviami činnosti vrátane nezávislého vedeckého poradenstva pre tvorcov politík založených na dôkazoch; zohľadňovať širokú škálu výskumných výstupov a činností, a to aj s prihliadnutím na vyučovanie na vysokoškolskej úrovni, a umožňovať rozmanité kariérne dráhy. V rámci systémov odmien by sa mala venovať náležitá pozornosť zabezpečeniu transparentnosti, otvorenosti a zásluh, ako aj predchádzaniu zaujatosti, diskriminácii a nespravodlivému zaobchádzaniu. To by sa malo účinne a pravidelne monitorovať prostredníctvom používania vhodných ukazovateľov a strediska pre monitorovanie kariéry vo výskume.

                  e)

                  Valorizácia poznatkov: Zintenzívniť spoluprácu a prepojenia medzi aktérmi v oblasti výskumu a inovácie a lepšie koordinovať politiky a programy na únijnej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a to najmä prostredníctvom rámcov priaznivých pre výskum a inováciu vrátane regulačnej podpory a podpory politiky v záujme valorizácie poznatkov, zlepšením využívania výsledkov výskumu a prístupu k nim, zvyšovania úrovne zručností a riadenia duševného majetku.

                  f)

                  Vedúce postavenie v oblasti vedy: Posilniť kapacity a financovanie základného výskumu zdola nahor a aplikovaného výskumu. Únii to pomôže, aby dosiahla vedúce postavenie ako vedomostná spoločnosť a globálna vedecká veľmoc, čo je predpokladom účinnej inovačnej politiky a schopnosti Únie pochopiť budúce výzvy, ako sú zmena klímy alebo krízy v oblasti zdravia, a pripraviť sa a reagovať na ne.

                  g)

                  Globálna angažovanosť: Vypracovať súdržnú stratégiu globálnej angažovanosti a spoločné nástroje, ktoré budú podporovať spoločné európske hodnoty a zásady v oblasti výskumu a inovácie z hľadiska medzinárodnej spolupráce a ťažiť z atraktívnosti výskumu v Únii; zabezpečiť strategickú autonómiu Únie v oblasti vedy a inovácie a zároveň zachovať otvorené hospodárstvo; presadzovať rovnaké podmienky a reciprocitu vychádzajúce zo základných hodnôt; zlepšiť výskumné a inovatívne partnerstvá a posilniť, rozšíriť a prehĺbiť spoluprácu s tretími krajinami a regionálnymi organizáciami.

         Spoločné riešenie zelenej a digitálnej transformácie, ako aj ďalších výziev, ktoré majú vplyv na spoločnosť, a zvýšenie zapojenia spoločnosti do EVP

                  h)

                  Opatrenia EVP zamerané na výzvy: Prepojiť členské štáty a Komisiu vrátane regiónov a miestnych subjektov, ako aj tretie krajiny, zainteresované strany v oblasti výskumu a inovácie a priemysel a prostredníctvom úzkej koordinácie, spoločného navrhovania, spolupráce, výmeny údajov a spoločného financovania skombinovať silné stránky s cieľom podporiť riešenia založené na výskume a inovácii a zmierniť budúce riziká v záujme vypracovania sektorových politík na podporu cieľov Európy týkajúcich sa odolnosti a udržateľnosti zelenej a digitálnej transformácie. Uvedené opatrenia EVP by mali:

                              —

                              vychádzať z rámcových programov a nástrojov Únie pre výskum, ako sú výskumné a inovačné misie, európske partnerstvá vrátane znalostných a inovačných spoločenstiev Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT ZIS), iniciatívy spoločného programovania, ako aj iné činnosti nad rámec rámcových programov Únie pre výskum, ako sú mnohostranné aliancie v oblasti výskumu a inovácie;

                              —

                              riešiť nové a pretrvávajúce výzvy, ako sú zmena klímy, strata biodiverzity, zachovanie biodiverzity, energetická a digitálna transformácia, migrácia, znečistenie plastmi, rakovina, choroby súvisiace s vekom a zriedkavé choroby alebo hrozby pre verejné zdravie vrátane nových a opätovne sa vyskytujúcich infekčných chorôb;

                              —

                              nadväzovať na prínos celej škály disciplín, a tak umožniť komplexné riešenie výziev;

                              —

                              čerpať zo skúseností získaných z existujúcich koordinačných iniciatív, ako sú strategický plán pre energetické technológie, národné energetické a klimatické plány a z príkladu iniciatívy ERAvsCorona.

                  i)

                  Synergie so vzdelávaním a Európskym programom v oblasti zručností: Výskum a inovácia a vysokoškolské vzdelávanie sú kľúčovými hnacími silami inovácie a tvorby, šírenia a využívania poznatkov. Opatrenia by mali:

                              —

                              rozvíjať, podporovať a využívať synergie medzi EVP a európskym priestorom vysokoškolského vzdelávania, a to najmä prostredníctvom inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a výskumných infraštruktúr vrátane elektronických infraštruktúr, vzájomne sa posilňujúcich politík otvorenej vedy a otvoreného vzdelávania, ako aj ZIS EIT;

                              —

                              poskytovať usmernenia a podporu spolu s príslušnými zainteresovanými stranami pre prechod systému vysokoškolského vzdelávania na intenzívnejšiu spoluprácu, začleňovanie, excelentnosť a digitalizáciu, a to okrem iného zosúladenou podporou na únijnej a vnútroštátnej úrovni v záujme ďalšieho rozvoja iniciatívy „Európske univerzity“ ako katalyzátora moderných a inkluzívnych inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v Únii orientovaných na budúcnosť;

                              —

                              rozvíjať a vykonávať iniciatívy, ktorých cieľom je poskytnúť výskumníkom všetky zručnosti potrebné pre trh práce a zvyšovať úroveň zručností a rekvalifikovať cielenou odbornou prípravou.

                  j)

                  Synergie so sektorovými politikami a priemyselnou politikou zamerané na posilnenie inovačných ekosystémov: Výskum a inovácia a agilný priemysel sú kľúčové pre posilnenie konkurencieschopnosti a dosiahnutie strategickej autonómie pri zachovaní otvoreného hospodárstva. Opatrenia by mali:

                              —

                              rozvíjať, podporovať a využívať synergie medzi EVP, medziodvetvovými politikami a aktualizovanou priemyselnou stratégiou (1);

                              —

                              podporovať koordináciu politík a programov v oblasti výskumu a inovácie na podporu rozvoja prelomových a prírastkových inovácií v celej Únii, najmä prostredníctvom výskumných, ako aj technologických infraštruktúr, inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, Európskej rady pre inovácie, partnerstiev v rámci programu Horizont Európa vrátane ZIS EIT, priemyselných aliancií, dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, spoločných iniciatív v oblasti klastrov, tematických platforiem inteligentnej špecializácie a spoločných priemyselných technologických plánov (od základného výskumu po zavádzanie) v kľúčových strategických oblastiach, najmä tých, ktoré sa týkajú priemyselných ekosystémov identifikovaných v obnovenej európskej priemyselnej politike;

                              —

                              byť navrhnuté v spolupráci s členskými štátmi, priemyslom (vrátane malých a stredných podnikov) a ďalšími zainteresovanými stranami v oblasti výskumu a inovácie; a

                              —

                              uvádzať konkrétne prioritné oblasti (alebo prioritné hodnotové reťazce) s cieľom pomôcť zosúladiť verejné a súkromné investície.

                  k)

                  Aktívne zapájanie občanov a spoločnosti do výskumu a inovácie vo všetkých rozmeroch: Prínos názorov a vstupov občanov, schopnosť využívať výhody, ktoré z toho vyplývajú, a podpora zapojenia občanov zvýši informovanosť o prínosoch a vplyve výskumu a inovácie na každodenný život ľudí, zabezpečí väčšiu rozmanitosť prístupov k navrhovaniu a vykonávaniu politiky v oblasti výskumu a inovácie a zvýši relevantnosť výskumu a inovácie pre spoločnosť uľahčením toho, aby boli pre občanov prijateľné a aby boli nové riešenia cenovo dostupnejšie.

         Zvýšenie prístupu k excelentnosti v oblasti výskumu a inovácie v celej Únii a posilnenie prepojení medzi inovačnými ekosystémami v celej Únii

                  l)

                  Viac investícií a reforiem v krajinách a regiónoch s nižšou výkonnosťou v oblasti výskumu a inovácie: Účinne mobilizovať finančné prostriedky Únie a vnútroštátne finančné prostriedky na účely investovania do výskumu a inovácie v kombinácii s podporou a pomocou pri uskutočňovaní potrebných reforiem v oblasti výskumu a inovácie.

                  m)

                  Synergie medzi programami financovania z prostriedkov Únie a vnútroštátnymi a regionálnymi programami financovania: Synergie medzi programami financovania z prostriedkov Únie a vnútroštátnymi a regionálnymi systémami financovania výskumu a inovácie by sa mali riadiť hodnotami a zásadami stanovenými v tomto odporúčaní a mali by sa podporovať, sfunkčniť a posilniť na základe osvedčených usmernení na ich vykonávanie, a to najmä medzi programom Horizont Európa, politikou súdržnosti a Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti.

                  n)

                  Zintenzívnenie prepojení týkajúcich sa spolupráce a začlenenie organizácií uskutočňujúcich výskum z krajín a najvzdialenejších regiónov s nižšou výkonnosťou v oblasti výskumu a inovácie do európskych vedeckých sietí a inovačných ekosystémov založené na excelentnosti, vyváženejšia „cirkulácia mozgov“ v rámci EVP, vhodné zručnosti a odborná príprava na zvýšenie prístupu k excelentnosti.

         Pokrok v zosúladených investíciách a reformách v oblasti výskumu a inovácie

                  o)

                  Podpora prioritizácie a zabezpečenia dlhodobých investícií a politických reforiem v oblasti výskumu a inovácie: Na všetkých úrovniach riadenia (únijnej, vnútroštátnej a regionálnej), a to s lepšou medziodvetvovou koordináciou a účasťou vrátane experimentálnych regulačných prostredí a doložiek o experimentálnom režime; ich navrhovanie, vykonávanie a posudzovanie by sa malo uskutočňovať zároveň, aby sa maximalizovali synergie a vplyv.

                  p)

                  Koordinácia investícií do výskumu a inovácie: Podporou identifikácie a uskutočňovania koordinovaných investícií a reforiem s cieľom posilniť rozmer EVP na všetkých úrovniach riadenia v Únii a maximalizovať ich vplyv v prospech systémov Únie v oblasti vedy a inovácie; a rozvíjaním interoperability systémov na základe skúseností získaných zo spoločného programovania a európskych výskumných infraštruktúr.

            III.   Prioritizácia investícií a reforiem

                  3.

                  Členské štáty by sa mali prioritne sústreďovať na investície a reformy, ktoré sa zaoberajú prioritami EVP, a vytvárať potrebné podmienky a poskytovať podporu pre väčšie investície do súkromného výskumu a inovácie na únijnej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni stanovením realistických, ale ambicióznych dobrovoľných cieľov v oblasti investícií do výskumu a vývoja a výsledkov výskumu a vývoja pri súčasnom zohľadnení vnútroštátnych okolností:

                              a)

                              Verejné výdavky na výskum a vývoj a súkromné investície do výskumu a inovácie si vyžadujú vhodný politický a regulačný rámec, ktorým sa maximalizuje ich účinnosť a efektívnosť a zabezpečí hospodársky a sociálny vplyv; a naopak, reforma politického rámca pre výskum a inováciu alebo vykonávanie transformačného programu si vyžaduje mobilizáciu primeraných zdrojov (napr. finančných prostriedkov, ľudských zdrojov, zručností, výskumných pozícií), aby sa stimulovala zmena a zlepšila sa výkonnosť a výstupy systému výskumu a inovácie.

                              b)

                              Investičné ciele v oblasti výskumu a vývoja nielen podnecujú celkovú mieru zvýšenia výdavkov na výskum a vývoj, ale takisto odrážajú kvalitatívnejšie ciele z hľadiska vedeckého, technického, spoločenského alebo priemyselného smerovania; to platí najmä pre verejné výdavky na výskum a vývoj podporujúce priority EVP vrátane reforiem vnútroštátnych a regionálnych systémov výskumu a inovácie, udržateľné a konkurencieschopné hospodárstvo a dvojakú transformáciu.

                  4.

                  Členské štáty by mali prispieť k cieľu na úrovni Únie investovať 3 % HDP Únie do výskumu a vývoja tým, že si na dobrovoľnom základe stanovia vnútroštátny cieľ pre svoje celkové výdavky na výskum a vývoj.

                  5.

                  Členské štáty by mali upresniť stratégiu na dosiahnutie svojich vnútroštátnych cieľov pre celkové výdavky na výskum a vývoj dobrovoľným stanovením vnútroštátnych čiastkových cieľov, napríklad pre:

                              a)

                              plánované verejné výdavky na výskum a vývoj vyjadrené ako percentuálny podiel HDP;

                              b)

                              percentuálny podiel vnútroštátnych verejných výdavkov na výskum a vývoj vyčlenených na spoločné programy a iniciatívy, výskumné infraštruktúry a európske partnerstvá;

                              c)

                              očakávané zvýšenie celkových výdavkov na výskum a vývoj v prípade členských štátov, ktoré zaostávajú za priemernými výdavkami Únie na výskum a vývoj vyjadrenými ako percentuálny podiel HDP.

                  6.

                  Členské štáty berú na vedomie návrhy Komisie prijať nový cieľ verejných investícií vo výške 1,25 % HDP Únie, ktorý majú členské štáty dosiahnuť do roku 2030 spôsobom koordinovaným v Únii, a dva nové dobrovoľné ciele pre členské štáty: vyčleniť 5 % z vnútroštátneho verejného financovania výskumu a vývoja na spoločné programy a európske partnerstvá do roku 2030 a zvýšiť investície do výskumu a vývoja o 50 % v tých členských štátoch, ktoré nedosahujú priemer intenzity výskumu a vývoja v Únii.

            IV.   Koordinácia a monitorovanie politík

                  7.

                  S cieľom zabezpečiť pokrok v dosahovaní priorít EVP by Komisia a členské štáty mali zaviesť posilnený koordinačný mechanizmus. Malo by to zahŕňať koordináciu a podporu na úrovni Únie, od fázy strategického plánovania a navrhovania po fázu vykonávania a monitorovania, prostredníctvom škály jednoduchších a menej zaťažujúcich politických nástrojov a postupov:

                              —

                              politický program EVP schválený Radou, v ktorom sa stanovujú opatrenia EVP, ktoré sa majú vykonávať spoločne a dobrovoľne koordinovaným a flexibilným spôsobom bez toho, aby sa zvýšilo administratívne zaťaženie členských štátov, a to na podporu zásad výskumu a inovácie a priorít EVP stanovených v tomto odporúčaní a na riešenie výziev, ktorým čelia výskumné a inovačné komunity na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni, ako aj širšia spoločnosť ako celok. Politický program EVP by mal byť jasný a realizovateľný, poskytovať skutočnú pridanú hodnotu Únie a malo by sa v ňom vymedzovať a opisovať každé opatrenie vzhľadom na jeho vykonávanie (na úrovni Únie a/alebo na vnútroštátnej úrovni);

                              —

                              individuálne prispôsobený vnútroštátny proces alebo politický nástroj, ktorý každý členský štát používa na dobrovoľnom základe napríklad vo forme stratégie, národného akčného plánu alebo plánu EVP, s cieľom identifikovať prebiehajúce alebo plánované opatrenia na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ktoré prispievajú k vykonávaniu politického programu EVP a k iným prioritným oblastiam spoločnej činnosti;

                              —

                              používateľsky ústretová osobitná online platforma pre politiku EVP na informovanie o i) vykonávaní politického programu EVP na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni a ii) ďalších relevantných investíciách, reformách a činnostiach podporujúcich zásady a prioritné oblasti EVP stanovené v tomto odporúčaní. Online platforma pre politiku EVP by mala vychádzať z existujúcich zdrojov a nástrojov a mala by znížiť administratívne zaťaženie členských štátov a Komisie.

                  8.

                  Členské štáty a Komisia by mali zaviesť posilnený mechanizmus monitorovania s cieľom zabezpečiť náležitý základ pre tvorbu politiky v EVP založenú na dôkazoch a poskytovať dôkazy a analýzy v kontexte európskeho semestra. To by malo zahŕňať:

                              —

                              hodnotiacu tabuľku EVP, pomocou ktorej sa monitoruje pokrok v dosahovaní cieľov EVP na úrovni Únie, a podrobnejší prehľad monitorujúci pokrok v dosahovaní cieľov EVP na vnútroštátnej úrovni, a to prostredníctvom rozsiahlej kombinácie relevantných vstupov, výsledkov a ukazovateľov vplyvu, v ktorých sa zohľadňujú rôzne okolnosti členských štátov a ktoré súvisia s prioritami EVP. Hodnotiaca tabuľka EVP by sa mala pravidelne aktualizovať. V hodnotiacej tabuľke EVP by sa mala posúdiť celková konsolidácia a kolektívny pokrok v prioritách EVP a mala by zobrazovať len súhrnné údaje na úrovni Únie;

                              —

                              pravidelné dialógy o politike medzi členskými štátmi a Komisiou, dvojstranné aj viacstranné, s cieľom aktívne posúdiť a usmerniť vykonávanie politického programu EVP, a to najmä prostredníctvom výmeny najlepších postupov a činností vzájomného učenia, sa budú uskutočňovať aj na fóre EVP bez ohľadu na ďalšie dialógy o politike vo Výbore pre Európsky výskumný priestor a inováciu. Komisia bude poskytovať ďalšiu podporu prostredníctvom nástroja politickej podpory programu Horizont a Nástroja technickej podpory.

                  9.

                  Členské štáty a Komisia by si mali prostredníctvom online platformy pre politiku EVP vymieňať informácie o svojich aktuálnych a plánovaných politikách a programoch, ktoré prispievajú k vykonávaniu politického programu EVP a v širšom zmysle prispievajú k zásadám a prioritám stanoveným v tomto odporúčaní.

                  10.

                  Komisia by mala každých 18 mesiacov preskúmať vykonávanie politického programu EVP a uverejniť správu o aktuálnom stave jeho vykonávania na posúdenie v Rade s cieľom usmerniť prebiehajúci politický program EVP a pripraviť jeho hodnotenia a aktualizácie, o ktorých bude Rada rokovať a ktoré bude schvaľovať. V záujme podpory pravidelných dialógov o politike medzi členskými štátmi a Komisiou by Komisia mala každoročne predkladať každému členskému štátu správu o jeho pokroku.

            V.   Preskúmanie

                  11.

                  Rada by mala prehodnotiť prioritné oblasti spoločných opatrení stanovené v odporúčaní 2 najneskôr každých šesť rokov po prijatí tohto odporúčania.

         V Bruseli 26. novembra 2021

               Za Radu

               predsedníčka

            S. KUSTEC

         (1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho vnútorného trhu pre obnovu Európy“.