title: Odporúčanie Komisie na v roku 2004 aktualizované všeobecné usmernenia hospodárskych politík členských štátov a Spoločenstva (na obdobie 2003-2005) (predložené v súlade s článkom 99 odsek 2 Zmluvy o ES)

text:
           KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                           V Bruseli 7.4.2004
                                           KOM (2004) 238 konečná verzia

                       ODPORÚČANIE KOMISIE

     na v roku 2004 aktualizované všeobecné usmernenia hospodárskych
                   politík členských štátov a Spoločenstva
                            (na obdobie 2003-2005)

           (predložené v súlade s článkom 99 odsek 2 Zmluvy o ES)

SK                                                                         SK
 ---pagebreak---                                                               OBSAH

     I.    VŠEOBECNÉ USMERNENIA HOSPODÁRSKEJ POLITIKY................................ 3
     1.    SÚČASNÁ STRATÉGIA OSTÁVA V PLATNOSTI ................................................ 3
     2.    LEPŠIE HOSPODÁRSKE ZÁZEMIE ........................................................................ 3
     3.    INTEGRÁCIA DESIATICH NOVÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOV DO BEPG NA
           OBDOBIE 2003-2005.................................................................................................. 4
     3.1   Makroekonomické politiky zamerané na rast a stabilitu.............................................. 5
     3.2   Hospodárske reformy zamerané na zvýšenie rastového potenciálu Európy................ 7
     3.3   Posilnenie udržateľnosti............................................................................................... 9
     II.   Usmernenia hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny ......................................... 10
     1.    Belgicko ..................................................................................................................... 10
     2.    Dánsko ....................................................................................................................... 10
     3.    Nemecko .................................................................................................................... 10
     4.    Grécko ........................................................................................................................ 11
     5.    Španielsko .................................................................................................................. 12
     6.    Francúzsko ................................................................................................................. 12
     7.    Írsko ........................................................................................................................... 13
     8.    Taliansko .................................................................................................................... 13
     9.    Luxembursko ............................................................................................................. 13
     10.   Holandsko .................................................................................................................. 13
     11.   Rakúsko...................................................................................................................... 15
     12.   Portugalsko................................................................................................................. 15
     13.   Fínsko......................................................................................................................... 15
     14.   Švédsko ...................................................................................................................... 15
     15.   Spojené kráľovstvo .................................................................................................... 15
     16.   Cyprus ........................................................................................................................ 17
     17.   Česká republika.......................................................................................................... 19
     18.   Estónsko ..................................................................................................................... 23
     19.   Maďarsko ................................................................................................................... 28
     20.   Lotyšsko ..................................................................................................................... 32
     21.   Litva ........................................................................................................................... 37
     22.   Malta .......................................................................................................................... 41
     23.   Poľsko ........................................................................................................................ 44
     24.   Slovensko ................................................................................................................... 49
     25.   Slovinsko.................................................................................................................... 53

SK                                                                   2                                                                            SK
 ---pagebreak---      I.       VŠEOBECNÉ USMERNENIA HOSPODÁRSKEJ POLITIKY

     1.       SÚČASNÁ STRATÉGIA OSTÁVA V PLATNOSTI

     Rada prijala 26. júna 2003 odporúčanie na všeobecné usmernenia hospodárskych politík členských
     štátov a Spoločenstva na obdobie 2003-20051. Tieto všeobecné usmernenia hospodárskych politík
     (BEPG) vytvárajú strednodobú stratégiu hospodárskej politiky EÚ a zameriavajú sa najmä na prínos
     hospodárskych politík k dosiahnutiu strategického lisabonského cieľa. Sústreďujú sa na:

     • makroekonomické politiky zamerané na rast a stabilitu,

     • hospodárske reformy zamerané na zvýšenie rastového potenciálu Európy a

     • posilnenie udržateľnosti.

     Vzhľadom na výsledky prvého hodnotenia krokov nasledujúcich po prijatí BEPG na obdobie 2003-
     2005, uverejnené v správe o vykonávaní2, a na usmernenia z jarného zasadnutia Európskej rady v roku
     2004 toto odporúčanie aktualizuje a dopĺňa súčasnú stratégiu. Žiadne zásadné úpravy politiky, ktoré
     by si vyžadovali zmenu všeobecných usmernení, sa nepovažujú za potrebné. V týchto aktualizovaných
     usmerneniach sa pozornosť upriamuje na integráciu desiatich nových členských štátov do súčasného
     koordinačného rámca hospodárskej politiky.

     Časť I týchto aktualizovaných usmernení sa zameriava na dôležité hľadiská týkajúce sa uplatňovania
     všeobecných usmernení v BEPG na obdobie 2003-2005 v desiatich nových členských štátoch. Všetky
     súčasné všeobecné usmernenia ostávajú v platnosti a nemenia sa. Sú uplatniteľné vo všetkých
     členských štátoch a v Spoločenstve. S cieľom doplniť súčasnú stratégiu časť II uvádza odporúčania
     pre konkrétnu krajinu pre desať nových členských štátov. Obsahuje taktiež aktualizované poznámky
     pre konkrétnu krajinu pre Nemecko, Grécko, Francúzsko, Taliansko, Holandsko, Portugalsko a
     Spojené kráľovstvo so zámerom umožniť úpravy v oblasti ich rozpočtových politík.

     2.       LEPŠIE HOSPODÁRSKE ZÁZEMIE

     Hospodárske oživenie podporované všeobecným zlepšením medzinárodného prostredia sa konečne v
     EÚ začína prejavovať. Rast HDP od prijatia BEPG v lete 2003 postupne zosilnel, pričom vývozy boli
     napriek posilňovaniu eura hlavnou hnacou silou na začiatku oživenia. Priaznivé podmienky sú aj pre
     zlepšenie domáceho dopytu: dôvera medzi podnikmi a spotrebiteľmi rastie, úrokové sadzby sú na
     historickom minime a dochádza k oživovaniu cien akcií. Vzhľadom na tieto fakty predpovedajú
     hospodárske prognózy z jari 2004 ďalšie oživenie a ku koncu roka 2004 sa očakáva, že rast dosiahne
     svoj potenciál. Tieto prvé ukazovatele rastu je potrebné upevniť. Európska rada schválila v decembri
     2003 iniciatívu na začatie cielenej akcie s cieľom napomôcť udržateľnému rastu.

     Očakáva sa, že inflácia klesne v roku 2004 pod 2 percentá, v roku 2005 by malo dôjsť k ďalšiemu
     poklesu. Hoci zvyšovanie administratívnych cien a nepriamych daní bude v roku 2004 pôsobiť na rast

     1
            Odporúčanie Rady z 26. júna 2003 na základné usmernenia hospodárskych politík členských štátov a
            Spoločenstva (na obdobie 2003-2005), 2003/555/ES, uverejnené v Úradnom vestníku EÚ č. L 195/1 z
            1.augusta 2003.
     2
            Oznámenie Komisie „Prvá správa o vykonávaní základných usmernení hospodárskych politík na
            obdobie 2003-2005“, KOM(2004)20 konečné znenie, prijaté 21.januára 2004.

SK                                                     3                                                       SK
 ---pagebreak---      cien, uvoľnenie dočasných vplyvov predchádzajúcich zvyšovaní cien niektorých potravín bude mať
     opačný účinok. Zvyšovanie cien bude podobne brzdené aj zhodnocovaním eura. Týmto spôsobom sa
     napríklad do značnej miery utlmil rast cien ropy v dolároch. Navyše sa v strednodobom horizonte
     očakáva pokračovanie umiernenosti v oblasti miezd a cyklické zotavenie produktivity práce, nárast
     nominálnych jednotkových pracovných nákladov môže výrazne poklesnúť, čo prispeje k cenovej
     stabilite.

     Situácia na trhu práce zvyčajne reaguje na hospodársky vývoj s oneskorením. Po stagnácii v roku 2003
     sa očakáva, že zamestnanosť bude profitovať z obratu a zo zotavenia celkovej hospodárskej činnosti,
     ku ktorým došlo v druhej polovici minulého roku. Vzhľadom na postupný charakter oživenia sa však v
     tomto roku očakáva len mierny nárast zamestnanosti, pričom k výraznejšiemu nárastu by malo dôjsť
     na budúci rok.

     Vo všeobecnosti zodpovedá hospodársky vývoj očakávaniam prevládajúcim pri prijatí strednodobej
     stratégie hospodárskej politiky: dochádza k oživeniu hospodárstva, i keď len miernym tempom, a
     výhľad na obdobie 2004-2005 nepoukazuje na žiadne makroekonomické nerovnováhy, ktoré by si
     vyžiadali zmenu politiky. Súčasne však prognóza poukazuje i na pretrvávajúcu nedostatočnú
     adaptačnú schopnosť hospodárstva EÚ a na nízku úroveň potenciálneho rastu. Z tohto dôvodu je
     nevyhnutné plne využiť zlepšujúce sa hospodárske podmienky, aby došlo k rozhodujúcemu
     napredovaniu pri odstránení „dodacieho rozdielu“, teda nesúladu medzi predpokladanými a skutočne
     prijatými opatreniami na uskutočnenie štrukturálnej reformy. Súčasné zotavenie hospodárskej činnosti
     by mohlo byť naďalej podporované dôkladnými makroekonomickými politikami a rozhodným
     vykonávaním hospodárskych reforiem podporujúcich rast naznačených v BEPG na obdobie 2003-
     2005.

     3.       INTEGRÁCIA DESIATICH NOVÝCH ČLENSKÝCH ŠTÁTOV DO BEPG NA
              OBDOBIE 2003-2005

     Pristúpenie Cypru, Českej republiky, Estónska, Maďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Poľska, Slovenska
     a Slovinska 1. mája 2004 bude dôležitou udalosťou v histórii EÚ.

     Rozšírenie prispeje k novej hospodárskej dynamike so vzájomne sa posiľňujúcimi vplyvmi. Potenciál
     rastu nových členských štátov sa odhaduje na približne 4 percentá ročne, čo okrem iného odráža ich
     podstatný pokrok v štrukturálnych a inštitucionálnych reformách v posledných rokoch. Vnútorný trh
     sa rozšíri na 455 miliónov obyvateľov. Napriek ich nedávnemu pokroku sa však musí pripustiť, že
     východisková pozícia pristupujúcich krajín je odlišná a že tieto krajiny budú zo začiatku predstavovať
     len 5 percent HDP Únie. Vzhľadom na úroveň príjmov, ktorá je v priemere nižšia ako polovica úrovne
     EÚ15 (pozri graf 1) je hlavnou úlohou pristupujúcich krajín zabezpečiť reálnu konvergenciu v
     dlhodobom horizonte a súčasne dosiahnuť nominálnu konvergenciu v krátkodobom až strednodobom
     horizonte.

SK                                                     4                                                      SK
 ---pagebreak---                                            Graf 1: HDP na hlavu v roku 2003 (EÚ15=100)

                  90

                  80

                  70

                  60

                  50

                  40

                  30

                  20

                  10

                   0
                           CY       SI      MT       CZ      HU       SK     AC10    PL   EE   LT   LV

                       Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele).

     Štrukturálne úlohy, ktorým čelia nové členské štáty sa zásadne nelíšia od úloh súčasných členov, aj
     keď niektoré sú náročnejšie.3 Súčasná stratégia hospodárskej politiky by bola teda vo všeobecnosti
     primeraná. Vzhľadom na rozsah úloh, ktorému tieto krajiny čelia, je rozhodujúce nájsť primeranú
     rovnováhu medzi rozdielnymi požiadavkami politík. Napríklad, s ohľadom na ešte stále neukončený
     štrukturálny posun smerom k modernému trhovému hospodárstvu orientovanému na služby je v
     mnohých pristupujúcich krajinách potrebné presadzovať politiky podporujúce reálnu konvergenciu.
     EÚ bude k reálnej konvergencii významne prispievať investíciami v zaostalých regiónoch, a to
     prostredníctvom kohéznych a štrukturálnych fondov ako aj prostredníctvom Európskej investičnej
     banky. Národné rozpočty však taktiež musia zabezpečiť dôležité finančné požiadavky spojené s
     kvalitatívnym zlepšením fyzickej a ľudskej kapitálovej základne a finančné úrady sa budú musieť
     vyrovnať s tlakmi vo výdavkovej oblasti pochádzajúcimi z ukončenia transformačných reforiem,
     pričom budú musieť zaručiť správne rozpočtové hospodárenie. Súčasne však bude s ohľadom na
     počiatočný priemerný rozpočtový deficit vo výške okolo 6 percent HDP nevyhnutné zabezpečiť
     konsolidáciu verejných financií s cieľom podporiť makroekonomickú stabilitu.

     Nasledujúce oddiely sa zaoberajú súčasnou stratégiou hospodárskej politiky a vyzdvihujú tie
     všeobecné usmernenia alebo oblasti politiky, v ktorých pre pristupujúce krajiny existujú také osobitné
     okolnosti, ktoré si môžu vyžiadať dlhšie adaptačné obdobie. Je potrebné zdôrazniť, že rozdiely medzi
     jednotlivými pristupujúcimi krajinami sú značné. So zreteľom na rozdiely v hospodárskej výkonnosti,
     perspektívach, štruktúrach a inštitúciách jednotlivých pristupujúcich krajín časť II týchto
     aktualizovaných usmernení uvádza odporúčania pre konkrétnu krajinu.

     3.1      Makroekonomické politiky zamerané na rast a stabilitu

     Dôkladné makroekonomické politiky zohrávajú významnú úlohu pri udržiavaní rastu a zamestnanosti
     a pri zachovávaní cenovej stability. Nové členské štáty by sa mali podobne ako súčasní členovia
     zamerať na dosiahnutie vyváženého rastu, ktorý naplno využije rastový potenciál. Navyše, pokiaľ ide

     3
             Európske hospodárstvo, občasník č. 4 „Key structural challenges in the acceding countries: the
             integration of acceding countries into the Community 's economic policy co-ordination processes„
             (Kľúčové štrukturálne výzvy v pristupujúcich krajinách: integrácia pristupujúcich krajín do
             koordinačných procesov hospodárskej politiky Spoločenstva), Výbor pre hospodársku politiku, júl
             2003.

SK                                                                   5                                          SK
 ---pagebreak---      o väčšinu pristupujúcich krajín, ich makroekonomické politiky musia byť taktiež schopné podporiť
     zostávajúci štrukturálny posun smerom k hospodárstvu orientovanému viac na služby.

     Nové členské štáty sa budú musieť usilovať o výraznú súčinnosť medzi potrebnými štrukturálnymi
     reformami a makroekonomickými politikami podporujúcimi stabilitu. Režimy výmenného kurzu
     tvoria dôležitú súčasť celkového rámca hospodárskej a menovej politiky a mali by sa zameriavať na
     dosiahnutie reálnej a udržateľnej nominálnej konvergencie. Účasť v mechanizme výmenných kurzov
     ERM II, v určitom období po pristúpení, by tomuto úsiliu mala napomôcť. Dôveryhodná menová
     politika umožní ďalší pokles dlhodobých úrokových sadzieb, čo bude prospešné pre veľmi potrebnú
     vysokú úroveň investícií ako aj pre fiškálnu konsolidáciu.

     Pokiaľ ide o potrebu „dosiahnuť alebo udržať stabilné rozpočtové pozície“ musí sa nájsť primeraný
     časový harmonogram, ktorý zohľadní rýchlosť potrebnej rozpočtovej konsolidácie a primeranú
     fiškálnu politiku podporujúcu transformáciu. Rozpočtový dohľad nových členských štátov začne
     posúdením ich konvergenčných programov. Zvláštna pozornosť sa bude venovať osobitným
     okolnostiam jednotlivých krajín, a to najmä: počiatočným rozpočtovým pozíciám, prebiehajúcim
     štrukturálnym posunom v hospodárstve a možným rizikám vyplývajúcim z nerovnováhy bežných
     účtov a silného úverového rastu. Z ekonomického hľadiska možno v určitých prípadoch považovať
     viacročné adaptačné obdobie pri odstraňovaní deficitu vyššieho ako 3 percentá za primerané. To by
     novým členským štátom pri súčasnom ukončení reštrukturalizácie ich hospodárstva umožnilo
     konsolidovať ich verejné financie udržateľným spôsobom. Vo všeobecnosti možno efektivitu
     verejných výdavkov výrazne zvýšiť, okrem iného prostredníctvom presmerovania verejných výdavkov
     na rast podporujúce, cenovo priaznivé investície do fyzického a ľudského kapitálu, do výskumu a
     inovácie. Rozšírenie daňového základu v oblasti práce a zdokonalenie systému vyberania daní na
     zabezpečenie primeraných príjmov môže dopomôcť k zníženiu daňových sadzieb v oblasti práce
     (vrátane vysokých príspevkov na sociálne zabezpečenie).

                         Tabuľka 1: Makroekonomické ukazovatele nových a súčasných
                                        členských štátov v roku 2003
                                                                      PK10            EÚ15
                       Reálny rast HDP (% ročne)                      3.6            0.8
                       Inflácia (% ročne)                             2.1            2.0
                       Bežný účet (% HDP)                            -3.7            0.2

                       Miera nezamestnanosti (%)                     14.3            8.0
                       Saldo štátneho rozpočtu (%
                                                                     -5.7            -2.6
                       HDP)
                       PK10=desať pristupujúcich krajín.
                       Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele.)

     Deficit bežného účtu dosahoval v nových členských štátoch v roku 2003 v priemere 4,5 percent HDP,
     čo odráža proces dobiehania (catching-up process) a značný rozdiel medzi domácimi úsporami a
     investíciami. Hlavnou úlohou makroekonomickej politiky niektorých z pristupujúcich krajín je teda
     udržanie relatívne vysokých deficitov bežného účtu v takom rozsahu, v ktorom možno zaistiť
     dôkladné vonkajšie financovanie. V tomto ohľade bude fiškálne obmedzenie a potreba vyhnúť sa
     procyklickým politikám nevyhnutné pre zníženie deficitov bežného účtu, pretože jeho financovanie sa
     po úplnom ukončení privatizačného procesu môže stať zložitejším.

     Stabilné makroekonomické prostredie si vyžaduje zvyšovanie nominálnych miezd, ktoré je v súlade s
     cenovou stabilitou a ziskom produktivity. Pre tvorbu miezd bude v pristupujúcich krajinách potrebná i
     podpora reštrukturalizácie hospodárstva, pričom by sa malo umožniť dokonalejšie vyjadrenie
     miestnych rozdielov na trhu práce medzi podnikmi, odvetviami, regiónmi alebo zamestnaniami v

SK                                                               6                                           SK
 ---pagebreak---      mzdách. Okrem toho je potrebné, aby reálny vývoj miezd podporoval medzinárodnú
     konkurencieschopnosť v nových členských štátoch, s cieľom prilákať priame zahraničné investície.

     3.2      Hospodárske reformy zamerané na zvýšenie rastového potenciálu Európy

     Dobiehanie v úrovni príjmov je dlhodobý proces. Zmenšovanie rozdielov v miere zamestnanosti a
     produktivity medzi pristupujúcimi krajinami a EÚ15 bude mať rozhodujúci význam. Súčasné
     usmernenia zamerané na „viac a lepšie pracovné miesta“ a na „rast produktivity a podnikateľskej
     dynamiky“ by sa mali realizovať komplexne a koordinovane.

     Možný vplyv politík zamestnanosti odzrkadľujú aj súčasné usmernenia, ktoré sa sústreďujú na to, aby
     „sa vyplatilo pracovať“, a aby sa finančnou motiváciu zabezpečil návrat ľudí do zamestnania, najmä
     tých s nižšou kvalifikáciou alebo žijúcich v chudobnejších regiónoch. Situácia na trhu práce je v
     pristupujúcich krajinách výrazne horšia, miera zamestnanosti stagnuje alebo klesá, miera
     nezamestnanosti je vysoká (vo všeobecnosti má dlhodobý charakter a postihuje mladých ľudí),
     nachádza sa tu veľké množstvo neaktívnych ľudí a značné neformálne sektory. Z tohto dôvodu bude
     nevyhnutné, aby sa politika sústredila na malý počet prioritných oblastí, u ktorých možno očakávať
     pravdepodobne najväčší vplyv na výkonnosť trhu práce: zabezpečiť, aby reálny vývoj miezd
     odzrkadľoval rast produktivity; reformou daňových systémov a systémov sociálnych dávok zlepšiť
     finančnú motiváciu k práci; zlepšiť vytváranie ľudského kapitálu a uskutočniť primerané reformy
     predpisov týkajúcich sa trhu práce. Je potrebné, aby politiky zamestnanosti podporovali prebiehajúci
     proces rozsiahleho štrukturálneho posunu v sektorovej a regionálnej štruktúre zamestnanosti.

              Graf 2: Úroveň zamestnanosti a produktivity v členských štátoch EÚ a pristupujúcich krajinách
                                                         (2002)

                                                         140

                                                         130
                                                                                LU         IE
               Labour productivity per person employed

                                                         120
                                                                         IT
                                                         110                                     BE        FR
                                                                                EU 15       FI             NL
                         EU-15 = 100 (2002)

                                                         100
                                                                                ES                                                 DK
                                                                                AT
                                                          90                   MT    EL                                        UK       SE
                                                                                DE        CY
                                                          80

                                                          70                                               SI
                                                          60                         HU                         CZ PT
                                                                                SK
                                                          50                        AC-10
                                                                    PL                           LV                            Lisbon target
                                                          40                                     LT   EE

                                                          30
                                                               50             55            60            65             70               75        80
                                                                                Employment rate as % of working age population

                                                           Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele).

     Bude nevyhnutné, aby sa v nových členských štátoch súčasne zvýšila miera zamestnanosti a rast
     produktivity (pozri graf 2). Prebiehajúca reštrukturalizácia ich hospodárstva napomáha zlepšeniu
     všeobecne nízkej úrovne produktivity. Prechod od špecializácie na činnosti s nízkou pridanou
     hodnotou a/alebo nízkymi pracovnými nákladmi k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou by mal
     prihliadať na súčasné komparatívne výhody. Väčšia hospodárska integrácia do vnútorného trhu a

SK                                                                                7                                                  SK
 ---pagebreak---      sprievodné opatrenia podporujúce hospodársku súťaž by mali urýchliť proces reštrukturalizácie v
     nových členských štátoch. Intenzívnejšia hospodárska súťaž si vyžaduje rýchlejší pokrok v
     privatizácii, obmedzenie administratívnych cien, zníženie regulačnej záťaže podnikov a väčšiu
     podporu podnikateľských aktivít. V tejto súvislosti je potrebné posilniť právomoci ústredných a
     miestnych orgánov pri uplatňovaní legislatívnych potrieb, najmä pokiaľ ide o právne predpisy
     týkajúce sa vstupu a výstupu spoločností na trh.

                             Tabuľka 2: Hospodárske ukazovatele nových a súčasných
                                          členských štátov v roku 2003
                                                                           PK10           EÚ15
                        HDP na hlavu1                                    48.7            100
                        Produktivita    na    zárobkovo      činnú
                                                                         53.6            100
                        osobu2
                        Miera zamestnanosti (v 2002)3                    55.9           64.3

                        Podnikové investície (% HDP)4                    17.9           17.2
                        Celkový prílev priamych zahraničných
                                                                           5.0            4.4
                        investícií (% HDP)5
                        Výdavky na výskum a vývoj (% HDP)6               0.83           1.98
                        1
                          v PPS, úroveň, EÚ=100. 2 HDP v PPS na zárobkovo činnú osobu, úroveň, EÚ=100..
                        3
                          Celková miera zamestnanosti – podiel zamestnaných osôb vo veku 15-64 rokov na
                        celkovom počte obyvateľstva rovnakej vekovej skupiny, 2002. 4 Investície hrubého
                        fixného kapitálu v súkromnom sektore, 2001 pre PK10 a 2002 pre EÚ15. 5 2002. 6
                        Hrubé domáce výdavky na výskum a vývoj, 2001.

                        Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele).

     Rastu produktivity ďalej napomôže aj prechod nových členských štátov na hospodárstvo založené na
     vedomostiach, ktoré stojí v centre pozornosti Lisabonskej stratégie EÚ. Európska iniciatíva pre rast
     taktiež zdôrazňuje význam investícií do sietí a výskumu, ako dôležitých krokov na posilnenie rastu,
     lepšej integrácie rozšírenej Európy a na zlepšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Pre nové
     členské štáty je pre urýchlenie prechodu na činnosti s vyššou pridanou hodnotou dôležité tak
     rozšírenie výskumu a vývoja a transfery technológií ako aj investície do výskumu a vedy. Udržiavanie
     vysokej úrovne priamych zahraničných investícií zohráva v tomto úsilí významnú úlohu, podobne ako
     i zvýšená citlivosť systému vzdelávania a odbornej prípravy na meniace sa potreby trhu práce4.
     Reforma systémov vzdelávania a odbornej prípravy ako aj investície do environmentálnych
     technológií by rovnako podporili prechod na inovačné, na vedomostiach založené činnosti.

     Pri rozdeľovaní a prevode úspor na produktívne investície ako aj pri budovaní dôvery investora
     zohráva dôležitú úlohu hladké fungovanie rozvinutých kapitálových trhov. Hoci kapitálové trhy rástli
     v pristupujúcich krajinách od začiatku 90. rokov (čo do veľkosti a objemu), v porovnaní s väčšinou
     súčasných členských štátov zostávajú vo všeobecnosti nedostatočne rozvinuté (s výnimkou Cypru a
     Malty). Rýchla integrácia finančných služieb do jednotného trhu prostredníctvom dynamickej
     transpozície a vykonávania všetkých acquis v tejto oblasti bude pre podporu rozvoja solídneho
     finančného sektora s dostatočným kapitálom a pre udržanie rovnakých podmienok pre finančné
     inštitúcie v rozšírenej EÚ ešte dôležitejšia. Navyše sú kapitálové trhy vo väčšine nových členských
     štátoch charakterizované vysokou úrovňou bankovej intermediácie (sprostredkovanie medzi bankami),
     poväčšine predstavuje viac ako 80 percent celkových finančných aktív v Strednej Európe a baltských
     štátoch, a značným vlastníctvom zahraničných bánk (s výnimkou Cypru a Slovinska), zatiaľ čo iné
     prežívajú prudký rozvoj iných finančných sprostredkovateľov akými sú napríklad penzijné fondy
     (napr. Poľsko). V tejto súvislosti bude pre nové členské štáty obzvlášť dôležité ďalšie posilnenie ich

     4       4
               Spoločná priebežná správa Rady a Komisie ‘Vzdelávanie a odborná príprava 2010’, prijatá 26
             Februára 2004

SK                                                                8                                           SK
 ---pagebreak---      opatrení na vykonávanie finančného dohľadu ako aj zintenzívnenie cezhraničnej spolupráce v oblasti
     finančného dohľadu a manažmentu finančných kríz.

     3.3      Posilnenie udržateľnosti

     BEPG kladú značný dôraz na zaistenie udržateľnosti rastu v EÚ, a to prostredníctvom integrácie
     hospodárskej, sociálnej a environmentálnej udržateľnosti do stratégie hospodárskej politiky.

     Starnúca populácia postaví nové členské štáty v súvislosti s hospodárskou udržateľnosťou pred
     podobnú úlohu ako EÚ15. Hoci sú ich východiskové pozície vo všeobecnosti priaznivejšie (vo väčšine
     prípadov s nižšou úrovňou zadlženosti), ich demografický vývoj bude mať pravdepodobne väčšie
     hospodárske (a sociálne) následky.

                   Tabuľka 3: Ukazovatele udržateľnosti pre nové a súčasné
                                       členské štáty
                                                                PK10              EÚ15
               Štátny dlh (2003, % HDP)                       42.2               64.0
               Miera zamestnanosti staršej pracovnej
                                                              30.4               40.1
               sily1
               Miera dlhodobej nezamestanosti1                 8.1              3.0

               Emisie skleníkových plynov2                      69               98
               Energetická náročnosť   3
                                                               709              194
               1
                Údaje za rok 2002. 2 Údaje za rok 2001, 1990 východiskový rok=100. 3 Spotreba
               energie v roku 2001 vydelená HDP v stálych cenách, kilogram ropného
               ekvivalentu na 1000 eur.

               Zdroj: Útvary Komisie (Eurostat, štrukturálne ukazovatele).

     Vo všeobecnosti prispievajú solídne hospodárske politiky výraznou mierou k sociálnej udržateľnosti,
     pretože zamestnanie zohráva kľúčovú úlohu pri potláčaní chudoby a sociálneho vylúčenia
     obyvateľstva. V nových členských štátoch je potrebné zvlášť zdôrazniť i modernizáciu systémov
     sociálnej ochrany ako aj zlepšenie kvalifikácie pracovnej sily, s cieľom zvýšiť mieru jej účasti a
     zlepšiť jej mobilitu. Z tohto hľadiska je potrebné venovať osobitnú pozornosť nízkej miere
     zamestnanosti mladých a starších pracovníkov. Je potrebné riešiť výrazné regionálne rozdiely, najmä
     zabezpečením efektívnych investícií a primeranej diferenciácie miezd (odzrkadľujúcu rozdiely v
     produktivite). Okrem toho sa musí zlepšiť aj podnikateľské prostredie a to najmä prostredníctvom
     opatrení na budovanie kapacít vo verejnej správe. To by malo prispieť i k zvýšeniu efektivity
     využívania štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ.

     Výrazné investície do energetickej a dopravnej infraštruktúry, potrebné vo väčšine nových členských
     štátov, sú zamerané na obmedzenie vplyvov využívania energie a dopravy na životné prostredie a na
     zlepšenie energetickej účinnosti. Takéto investície zohrajú kľúčovú úlohu, pretože energetická
     náročnosť v týchto krajinách presahuje takmer štvornásobne úroveň v súčasných členských štátoch
     (pozri tabuľku 3), a to i napriek zlepšeniam v poslednom desaťročí, ktoré ročne predstavovali 6
     percent. Mimoriadne dôležité bude pri rozhodovaní o investíciách plne zohľadniť náklady na škody
     spôsobené na životnom prostredí, okrem iného obmedzením dotácií do energetiky a zavedením
     príslušných daní a poplatkov, napríklad za spotrebu energie a/alebo využívanie dopravy.

SK                                                                   9                                     SK
 ---pagebreak---      II.      USMERNENIA HOSPODÁRSKEJ POLITIKY PRE JEDNOTLIVÉ KRAJINY

     V časti II sa nachádzajú aktualizované údaje záznamov o jednotlivých krajinách: Nemecku, Grécku,
     Francúzsku, Taliansku, Holandsku, Portugalsku a Spojenom kráľovstve. Uvádza taktiež jednotlivé
     záznamy o desiatich nových členských štátoch.

     Rada 26. júna 2003 prijala všeobecné usmernenia hospodárskej politiky pre členské štáty na roky
     2003-2005. Odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktoré sa v nich nachádzajú, zostávajú v platnosti,
     avšak niektoré z nich je potrebné aktualizovať, aby sa mohli v oblasti rozpočtových politík uskutočniť
     potrebné úpravy.

     Je dôležité pripomenúť, že aj keď sa prijaté opatrenia čiastočne či úplne venujú konkrétnemu
     odporúčaniu, toto odporúčanie nie je aktualizované dokým sa nevykoná komplexné posúdenie jeho
     vplyvov.

     Vo výročnej Správe o vykonávaní sa hodnotí rýchlosť a charakter napredovania vo vykonávaní
     rôznych usmernení.

     1.       Belgicko

     Žiadna aktualizácia.

     2.       Dánsko

     Žiadna aktualizácia.

     3.       Nemecko

     Jednou z úloh, ktorým Nemecko čelí je „rýchle zníženie celkového deficitu verejných financií pod
     úroveň 3 percent HDP a udržanie verejných financií na stabilnej ceste konsolidácie“. Aby Nemecko
     dosiahlo tieto ciele, vo všeobecných usmerneniach hospodárskych politík z roku 2003 dostalo tieto
     odporúčania:

     • zaistiť rigorózne plnenie rozpočtu a vykonávanie oznámených alebo kompenzačných opatrení na
       rok 2003 vo výške 1 percenta HDP a najneskôr do roka 2004 vyriešiť problém s nadmerným
       deficitom (odporúčanie 6), a

     • v rozmedzí rokov 2003-2005 znížiť cyklicky upravovaný deficit aspoň o jeden percentuálny bod
       HDP (odporúčanie 7).

     Tieto dve odporúčania boli podobné tým, ktoré Rada Nemecku adresovala 21. januára 2003 v súlade
     s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES. Komisia 18. novembra 2003 prijala dve odporúčania, jedno na
     základe článku 104 ods. 8 a druhé na základe článku 104 ods. 9, adresované Rade, aby rozhodla o tom,
     že 1) opatrenia Nemecka na zníženie nadmerného deficitu boli nedostatočné a 2) Nemecku oznámila,
     aby prijalo potrebné opatrenia na zníženie celkového deficitu verejných financií pod úroveň 3 percent
     HDP najneskôr do roku 2005. Rada 25. novembra 2003 neprijala tieto dve odporúčania Komisie,
     avšak namiesto toho prijala súbor záverov, ktoré potvrdzujú, inter alia, Nemeckom prijaté záväzky
     znížiť cyklicky upravovaný deficit o 0,6 percent HDP v roku 2004 a o 0,5 percent HDP alebo viac

SK                                                    10                                                      SK
 ---pagebreak---      v roku 2005 tak, aby sa zabezpečilo, že celkový deficit verejných financií sa dostane pod 3 percentá
     HDP v roku 2005. Rada vo svojom Stanovisku k aktualizácii programu stability Nemecka z roku
     20035 opätovne tieto závery potvrdila.

     Vzhľadom na takýto vývoj a pri uvedomení si skutočnosti, že plánovanie rozpočtu na obdobie
     nasledujúce po roku 2005 sa v dôležitom rozsahu vytvára v rámci obdobia, na ktoré sa vzťahujú
     usmernenia BEPG (inter alia v rámci viacročných programov stability), odporúčania 6 a 7 sa
     nahrádzajú takto:

     „6.      dosiahnuť každoročné zníženie cyklicky upravovaného deficitu na úroveň 0,6 percent HDP
              v roku 2004 a aspoň 0,5 percent HDP alebo viac v roku 2005 tak, aby sa zabezpečilo
              zníženie celkového deficitu verejných financií pod úroveň 3 percent HDP v roku 2005
              (GL 1);

     7.       v prípade, že hospodárske oživenie bude silnejšie než sa v súčasnosti očakáva, všetky príjmy
              nad očakávania sa pridelia na zníženie deficitu a urýchlenie zníženia cyklicky upravovaného
              deficitu;

     7a       zaistiť pokračovanie konsolidácie rozpočtu v období po roku 2005, predovšetkým
              prostredníctvom každoročného kontinuálneho znižovania cyklicky upravovaného
              rozpočtového deficitu aspoň o 0,5 percent HDP alebo viac, v prípade, že je to nevyhnutné na
              dosiahnutie strednodobého vyrovnaného alebo prebytkového stavu verejných financií
              a opätovné znižovanie pomeru dlhu (GL ).“

     4.       Grécko

     Jednou z úloh, pred ktorými stojí Grécko je „zaistiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií napriek
     starnutiu obyvateľstva, najmä vzhľadom na vysoký pomer dlhu verejných financií“. Aby Grécko
     dosiahlo tieto ciele, v základných usmerneniach hospodárskych politík z roku 2003 dostalo inter alia
     tieto odporúčania:

     • zabezpečiť účinnú kontrolu súčasných hlavných výdavkov vlády ráznym riešením problému
       nepružných prvkov vo výdavkoch, napr. mzdové náklady (odporúčanie 2).

     Fiškálne údaje pre rok 2003 ukazujú, že celkový deficit verejných financií je tesne pod hranicou
     3 percent referenčnej hodnoty HDP. Oproti roku 2002 to predstavuje značné zvýšenie deficitu napriek
     pozitívnej produkčnej medzere, ktoré odzrkadľuje pro-cyklický a expanzívny charakter fiškálnych
     politík Grécka. Pre rok 2004 existuje určité riziko, že môže dôjsť k porušeniu referenčnej hodnoty
     deficitu. Grécko sa vzďaľuje od vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu.

     Vzhľadom na tento vývoj sa odporúčanie 2 nahrádza takto:

     „2.      dokým sa nedosiahne vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet, zaistí sa každoročné
              dosiahnutie cyklicky upravovaného rozpočtového salda aspoň na úroveň 0,5 percent HDP,
              predovšetkým prostredníctvom účinnej kontroly hlavných výdavkov vlády a pripravenosť
              prijať ďalšie opatrenia v prípade výskytu nadmerného deficitu (GL 1).“

     5
             Ú. v. EÚ C 68, 18.3.2004.

SK                                                    11                                                     SK
 ---pagebreak---      5.       Španielsko

     Žiadna aktualizácia.

     6.       Francúzsko

     Jednou z úloh, ktorým Francúzsko čelí je „rýchle zníženie celkového deficitu verejných financií pod
     úroveň 3 percent HDP a udržanie verejných financií na stabilnej ceste konsolidácie“. Aby Francúzsko
     dosiahlo tieto ciele, vo všeobecných usmerneniach hospodárskych politík z roku 2003 dostalo tieto
     odporúčania:

     • dosiahnuť výrazne väčšie zlepšenie pokiaľ ide o cyklicky upravovaný deficit v roku 2003 než sa
       v súčasnosti predpokladá (odporúčanie 1);

     • vykonať opatrenia, ktoré zabezpečia zníženie cyklicky upravovaného deficitu o 0,5 percent HDP
       alebo viac v roku 2004 tak, aby sa zaistilo, že celkové zlepšenie v rokoch 2003-2004 bude
       postačovať na zníženie nominálneho deficitu pod úroveň 3 percent najneskôr v roku 2004
       (odporúčanie 2);

     • obmedziť zvyšovanie celkového hrubého dlhu verejných financií vo vzťahu k pomeru HDP v roku
       2003 (odporúčanie 3).

     Tieto tri odporúčania boli podobné tým, ktoré Rada Francúzsku adresovala 21. januára 2003 v súlade
     s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES. Komisia 18. novembra 2003 prijala dve odporúčania, jedno na
     základe článku 104 ods. 8 a druhé na základe článku 104 ods. 9, adresované Rade, aby rozhodla o tom,
     že 1) v reakcii na odporúčanie z 3. júna Francúzsko neprijalo žiadne účinné opatrenia a 2) Francúzsku
     oznámila, aby prijalo potrebné opatrenia na zníženie deficitu verejných financií pod úroveň 3 percent
     HDP najneskôr do roku 2005. Rada 25. novembra 2003 neprijala tieto dve odporúčania Komisie,
     avšak namiesto toho prijala súbor záverov, ktoré potvrdzujú, inter alia, Francúzskom prijaté záväzky
     znížiť cyklicky upravovaný deficit o 0,8 percent HDP v roku 2004 a o 0,6 percent HDP alebo viac
     v roku 2005 tak, aby sa zabezpečilo, že celkový deficit verejných financií sa dostane pod úroveň
     3 percent HDP v roku 2005. Rada vo svojom Stanovisku k aktualizácii programu stability Francúzska
     z roku 20036 opätovne tieto závery potvrdila a bližšie vysvetlila.

     Vzhľadom na takýto vývoj a pri uvedomení si skutočnosti, že plánovanie rozpočtu na obdobie
     nasledujúce po roku 2005 sa v dôležitom rozsahu vytvára v rámci obdobia, na ktoré sa vzťahujú
     usmernenia BEPG (inter alia v rámci viacročných programov stability), odporúčania 1, 2 a 3 sa
     nahrádzajú takto:

     „1.      dosiahnuť každoročné zníženie cyklicky upravovaného deficitu na úroveň 0,8 percent HDP
              v roku 2004 a aspoň 0,6 percent HDP alebo viac v roku 2005 tak, aby sa zabezpečilo
              zníženie celkového deficitu verejných financií pod úroveň 3 percent HDP v roku 2005
              (GL 1);

     2.       v prípade, že hospodárske oživenie bude silnejšie než sa v súčasnosti očakáva, všetky príjmy
              nad očakávania sa pridelia na zníženie deficitu a urýchlenie zníženia cyklicky upravovaného
              deficitu vykonávaním dodatočných opatrení. Okrem toho, akákoľvek rozpočtová rezerva,

     6
             Ú. v. EÚ C 43, 19.2.2004.

SK                                                    12                                                     SK
 ---pagebreak---               ktorá bude dôsledkom pomalšieho než plánovaného zvýšenia vo výdavkoch, sa pridelí na
              zníženie deficitu;

     3.       zaistiť pokračovanie konsolidácie rozpočtu v období po roku 2005, predovšetkým
              prostredníctvom každoročného kontinuálneho znižovania cyklicky upravovaného
              rozpočtového deficitu aspoň o 0,5 percent HDP alebo viac, v prípade, že je to nevyhnutné na
              dosiahnutie strednodobého vyrovnaného alebo prebytkového stavu verejných financií
              a opätovné znižovanie pomeru dlhu (GL ).“

     7.       Írsko

     Žiadna aktualizácia.

     8.       Taliansko

     Jednou z úloh, pred ktorými stojí Taliansko je „rýchla konsolidácia verejných financií“. Aby
     Taliansko dosiahlo tieto ciele, vo všeobecných usmerneniach hospodárskych politík z roku 2003
     dostalo inter alia tieto odporúčania:

     • Dokým sa nedosiahne vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet v strednodobom dohľade, zabezpečí
       sa ročné zníženie cyklicky upravovaného deficitu aspoň o 0,5 percent HDP tak, že sa jednorazové
       opatrenia nahradia opatreniami stálejšieho charakteru (odporúčanie 1).

     Fiškálne údaje pre rok 2003 ukazujú, že celkový deficit verejných financií bol 2,4 percent HDP, čo
     oproti roku 2002 (2,3 percent) nepredstavuje takmer žiadnu zmenu. V súvislosti so slabým
     hospodárskym rastom sa orgány pri obmedzovaní deficitu naďalej spoliehali na dočasné opatrenia.
     Odhaduje sa, že takéto opatrenia mierne zlepšili výsledok rozpočtového hospodárenia o viac ako 2
     percentuálne body HDP (cca 1,5 percentuálneho bodu v roku 2002). Výrazne nižšie úrokové výdavky
     oproti predchádzajúcemu roku taktiež napomohli odvrátiť väčšie zvýšenie deficitu. Pri spoliehaní sa
     na jednorazové opatrenia, ktoré sa majú zredukovať na polovicu, v roku 2004 existuje určité riziko, že
     môže dôjsť k prekročeniu referenčnej hodnoty 3 percent HDP pokiaľ ide o deficit. Pri nezmenenej
     produkčnej medzere sa vývoj cyklicky upravovaného salda tiež javí nepriaznivo. Úprava smerom
     k vyrovnanému saldu pri cyklicky upravovaných podmienkach sa opäť nedarí dosiahnuť.

     Vzhľadom na tento vývoj sa odporúčanie 1 nahrádza takto:

     „1.      dokým sa nedosiahne vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet, zaistí sa každoročné
              dosiahnutie cyklicky upravovaného rozpočtového salda aspoň na úroveň 0,5 percent HDP,
              nahradením jednorazových opatrení opatreniami, ktoré sú trvalejšieho rázu, a pripravenosť
              prijať ďalšie opatrenia, aby sa predišlo výskytu nadmerného deficitu (GL 1).“

     9.       Luxembursko

     Žiadna aktualizácia.

     10.      Holandsko

     Jednou z úloh, ktorým čelí Holandsko je „v nadchádzajúcich rokoch presadzovať úpravy rozpočtu
     napriek slabšiemu potenciálnemu rastu a rozpočtovým nákladom v súvislosti so starnutím

SK                                                    13                                                      SK
 ---pagebreak---      obyvateľstva“. Aby Holandsko dosiahlo tieto ciele, v všeobecných usmerneniach hospodárskych
     politík z roku 2003 odporúča sa mu:

     • pokračovať v udržiavaní výdavkov verejných financií v rámci jasne definovaných stropov, ktoré sú
       stanovené v skutočných podmienkach a ktoré dôsledne dodržiavajú vyrovnaný alebo prebytkový
       rozpočet (odporúčanie 1).

     Fiškálne údaje pre rok 2003 ukazujú, že celkový deficit verejných financií je tesne pod hranicou
     3 percent referenčnej hodnoty HDP. Súvisí so s výrazným hospodárskym poklesom, ktorý mal za
     následok väčšie zvýšenie deficitu než sa pôvodne očakávalo napriek výraznému balíku fiškálnych
     úspor. Pre rok 2004 existuje riziko, že môže dôjsť k prekročeniu 3 percentnej hranice referenčnej
     hodnoty HDP. Avšak pri zohľadnení rozširujúcej sa produkčnej medzery je vývoj cyklicky
     upravovaného deficitu priaznivejší.

     Úprava v cyklicky upravovaných podmienkach s cieľom dosiahnuť vyrovnaný rozpočet ide správnym
     smerom.

     Vzhľadom na tento vývoj sa odporúčanie 1 nahrádza takto:

     „1.      pokračovať v udržiavaní výdavkov verejných financií v rámci jasne definovaných stropov,
              ktoré sú stanovené v skutočných podmienkach a ktoré v strednodobom výhľade dôsledne
              dodržiavajú vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet a byť pripravený prijať ďalšie opatrenia,
              aby sa predišlo výskytu nadmerného deficitu (GL 1 a 14).“

SK                                                  14                                                    SK
 ---pagebreak---      11.      Rakúsko

     Žiadna aktualizácia.

     12.      Portugalsko

     Jednou z úloh, pred ktorými stojí Portugalsko je „urýchliť konsolidáciu verejných financií a riešiť
     problém dynamického rastu výdavkov vo verejných financiách“. Aby Portugalsko dosiahlo tieto ciele,
     vo všeobecných usmerneniach hospodárskych politík z roku 2003 dostalo inter alia tieto odporúčania:

     • zaistiť ďalšie znižovanie deficitu verejných financií v roku 2003 podľa plánu tak, že sa cyklicky
       upravovaný deficit následne zníži aspoň o 0,5 percent HDP ročne, aby sa dosiahol vyrovnaný
       rozpočet (odporúčanie 1).

     Fiškálne údaje v roku 2003 uvádzajú celkový deficit verejných financií 2,8 percent HDP, teda v súlade
     s nariadením Rady z 5. novembra 2002 určeného Portugalsku podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy, ktoré
     požaduje, aby deficit verejných financií bol pod úrovňou referenčnej hodnoty HDP najneskôr v roku
     2003. Veľká záporná produkčná medzera, ktorá sa spája s hospodárskou recesiou v roku 2003, značne
     spomalila proces konsolidácie rozpočtu, nakoľko došlo k vytvoreniu obrovského schodku v príjmoch
     na daniach počas roka 2003 (okrem jednorazového opatrenia týkajúceho sa predaja nedoplatkov na
     príspevkoch sociálneho zabezpečenia a daní). Aj keď sa vláde vo všeobecnosti podarilo zaistiť
     plánované obmedzenie výdavkov (t.j. rast aktuálnych primárnych výdavkov sa spomalil z 8,9 percent
     v roku 2001 na 7,8 percent v roku 2002 a 4,1 percent v roku 2003), schodok v príjmoch na daniach
     spôsobený recesiou viedol vládu k tomu, aby sa v značnej miere spoľahla na jednorázové opatrenia
     pokiaľ ide o druhý nasledujúci rok (1,5 percent HDP v roku 2002 a 2,1 percent HDP v roku 2003).
     V roku 2004 existuje určité riziko, že môže dôjsť k opätovnému prekročeniu referenčnej hodnoty
     deficitu vzhľadom na pomalý rast a doteraz iba čiastočne plánované nahradenie značného počtu
     jednorazových opatrení prijatých v roku 2003.

     Vzhľadom na tento vývoj sa odporúčanie 1 nahrádza takto:

     „1.      dokým sa nedosiahne vyrovnaný alebo prebytkový rozpočet, zaistí sa každoročné
              dosiahnutie cyklicky upravovaného rozpočtového salda aspoň na úroveň 0,5 percent HDP,
              nahradením jednorazových opatrení opatreniami, ktoré sú trvalejšieho rázu, a pripravenosť
              prijať ďalšie opatrenia, aby sa predišlo opätovnému prekročeniu 3 percent hranice
              referenčnej hodnoty HDP v prípade deficitu (GL 1).“

     13.      Fínsko

     Žiadna aktualizácia.

     14.      Švédsko

     Žiadna aktualizácia.

     15.      Spojené kráľovstvo

     Fiškálne údaje na rok 2003 ukazujú, že deficit verejných financií dosiahol úroveň 3,2 percent HDP, čo
     je viac ako 3 percentná referenčná hodnota HDP. Pozícia rozpočtu sa zhoršila viac než sa

SK                                                    15                                                     SK
 ---pagebreak---      predpokladalo v roku 2003 a to najmä v dôsledku slabších priamych príjmov z daní než sa očakávalo.
     V strednodobom výhľade sa celkový a cyklicky upravovaný deficit majú znížiť pod hranicu 2 percent
     HDP v súvislosti s pokračujúcimi zvýšeniami v predpokladaných výdavkoch, ktoré sa sústreďujú na
     minulé nedostatočné investície v rámci verejného sektora a nedostatočného poskytovania verejných
     služieb. Predpokladaný vývoj deficitu však neumožňuje dostatočná bezpečnostná rezerva voči
     prekročeniu referenčnej hodnoty 3 percent HDP s bežnými makroekonomickými kolísaniami. Okrem
     toho tieto riziká rozpočtových predpokladov vychádzajú z predpokladaného autonómneho zvýšenia
     podielu príjmov.

     Vzhľadom na tieto okolnosti Spojené kráľovstvo stojí pre dodatočnou úlohou pri porovnaní so
     základnými usmerneniami hospodárskych politík z roku 2003, a to najmä:

     Posilnenie rozpočtovej pozície tak, aby sa zaistili zdravé verejné financie

     Aby Spojené kráľovstvo posilnilo rozpočtovú pozíciu k zaisteniu zdravých verejných financií,
     odporúča sa mu:

     „6.      zlepšiť cyklicky upravovanú pozíciu, aby sa konsolidovali verejné financie, pri dodržaní
              vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu a byť pripravený prijať ďalšie opatrenia tak, aby
              sa predišlo výskytu nadmerného rozpočtu (GL 1).“

SK                                                  16                                                    SK
 ---pagebreak---      16.      Cyprus

     S cestovným ruchom ako hlavným pilierom, táto malá ekonomika preukázala pružnosť napriek ťažkej
     situácii vo svetovej ekonomike. Najprv bol stabilný a vysoký reálny rast HDP v priemere 4,2 percent
     v období rokov 1997-2001 poháňaný domácim dopytom ako aj neprestajným vysokým rastom
     prichádzajúcich turistov. Avšak po 11. septembri 2001 v spojitosti s hrozbami medzinárodného
     terorizmu, vojnou v Afganistane a Iraku, chorobou SARS zaznamenalo cyperské hospodárstvo prepad,
     ktorý pokračoval v roku 2003. Rast, podporovaný miernym domácim dopytom, poklesol o viac ako
     polovicu, avšak stále dosahoval úroveň 2 percent v rokoch 2002 a 2003. Táto hodnota je však pod
     úrovňou potencionálneho rastu.

     Relatívne dobrý rast sa opieral o trhové hospodárstvo, v ktorom prevláda súkromný sektor a, inter
     alia, vysoko rozvinutý finančný a právny systém, vo všeobecnosti prezieravé hospodárske politiky
     a pružný trh práce. Trh práce funguje v podmienkach takmer plnej zamestnanosti a s vysokou mierou
     účasti. Pri miere nezamestnanosti, ktorá sa pohybuje medzi 3-5 percentami. Cyprus v podstate nemá
     žiadny problém s nezamestnanosťou. Súčasne však kríza v (masovom) cestovnom ruchu na Cypre
     poukázala na vzrastajúcu hospodársku závislosť na tomto odvetví, zatiaľ čo tradičné zdroje príjmov
     z vývozu, najmä vo výrobných odvetviach, poukazujú na štrukturálny úpadok. Preto by malo byť
     v záujme Cypru posilniť diverzifikáciu smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotu. Za týmto
     účelom by Cyprus mohol urýchliť prechod k hospodárstvu založenom na poznatkoch a pokračovať
     v zjednodušovaní podnikateľského prostredia.

     Plán fiškálnej konsolidácie bol zavedený v roku 1999 a v nasledujúcich rokoch revidovaný
     a rozšírený. Avšak v rokoch 2002 a 2003 sa nepodarilo zabezpečiť plnenie rozpočtu a potom čo deficit
     vzrástol na 4,6 percent v roku 2002 a na 6,3 percent v roku 2003 sa od konsolidácie upustilo.
     Expanzívna fiškálna politika prispela k zvýšeniu domáceho dopytu a k deficitu bežného účtu, ktorý sa
     na rok 2003 predpokladá na 4,4 percent. Vláda znova mieni riešiť fiškálny deficit pre tento rok
     a nasledujúce roky, aby sa dospelo k priaznivejšej konfigurácii politík a podpore znižovania deficitu
     bežného účtu.

     Politiky na Cypre by sa mali zamerať na dosiahnutie vyššieho stupňa trvalo udržateľnej konvergencie,
     najmä pokiaľ ide o konsolidáciu verejných financií. Avšak pokračujúca konsolidácia verejných
     financií, ako aj zvládanie zvyšujúcej sa hospodárskej závislosti na cestovnom ruchu musia byť
     podporené politikou, ktorá pomôže udržať silný rast v strednodobom a dlhodobom výhľade. Vyžaduje
     si to predovšetkým posilnenie základne rastu a zamestnanosti a Cyprus by mal pokračovať
     v transformácii na hospodárstvo založené na poznatkoch. V tejto súvislosti stoja pred Cyprusom dve
     hlavné náročné úlohy:

     • zabezpečiť na trvalo udržateľnom základe zníženie celkového deficitu verejných financií,

     • zvýšenie diverzifikácie hospodárstva smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou.

     Zabezpečenie zníženia celkového deficitu verejných financií na trvalo udržateľnom základe

     Fiškálna konsolidácia v rokoch 2002 a 2003 vo zvýšenej miere nepostupovala žiadaným smerom.
     Pôvodný plán fiškálnej konsolidácie zavedený v roku 1999 bol v roku 2001 a opäť v roku 2002
     revidovaný. Jeho cieľom bolo znížiť deficit na úroveň 2,0 percent HDP v roku 2002 a súčasne
     dosiahnuť fiškálnu rovnováhu do roka 2005. Avšak nižší rast v roku 2002 spôsobil namiesto
     predpokladaného schodku 2,6 percent HDP v rozpočte schodok na úrovni 4,6 percent HDP. V roku
     2003 došlo k ďalšiemu poklesu, ktorý bol spojený s pokračujúcim malým rastom a daňovými únikmi,
     ktoré mali za následok značný schodok v príjmoch, pričom došlo k zvýšeniu výdavkov v dôsledku

SK                                                    17                                                     SK
 ---pagebreak---      vyšších výdavkov na obranu a zavedeniu expanzívnych opatrení na s cieľom vyrovnať znížený
     zahraničný dopyt. V dôsledku toho program konsolidácie zlyhal a deficit verejných financií v roku
     2003 dosiahol úroveň 6,3 percent HDP. Expanzívna fiškálna politika prispela k zvýšeniu domáceho
     dopytu a k pokračujúcemu relatívne vysokému deficitu bežného účtu, ktorý sa na rok 2003
     predpokladá na 4,4 percent Vláda znova mieni riešiť fiškálny deficit, aby sa dospelo k priaznivejšej
     konfigurácii politík a podpore znižovania deficitu bežného účtu. Aby sa opäť začalo s
     fiškálnou konsolidáciou bude treba prijať dôležité opravné opatrenia. Vďaka komplexnej fiškálnej
     reforme, ktorá by mala byť ukončená do konca roka 2004, by sa mala zlepšiť kvalita verejných
     financií. Tieto reformy podporia ďalšie znižovanie deficitu a napomôžu udržiavať deficit bežného účtu
     na udržateľnej úrovni v prípade, že sa opäť zhorší situácia v oblasti čistých súkromných úspor.

     Zvýšenie diverzifikácie hospodárstva smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou

     Cestovný ruch síce predstavuje okolo 15-20 percent HDP a zamestnanosti, cyperské hospodárstvo
     preukázalo určitú odolnosť aj napriek ťažkej situácii vo svetovej ekonomike. Avšak v dlhodobom
     výhľade by mal Cyprus mať záujem na rozšírení a zlepšení činností súvisiacich s cestovným ruchom
     a budovaní iných činností s vyššou pridanou hodnotou. V tejto súvislosti cyperská vláda začala
     niekoľko reforiem, ktorých cieľom je uľahčiť prechod na hospodárstvo založené na poznatkoch.
     Prekážkou môžu však naďalej zostať nízke výdavky na oblasti výskumu a vývoja, najmä pokiaľ ide o
     podnikateľský sektor, ako aj nedostatok zručností v oblasti informačných technológií. Obmedzenia
     zostávajú aj v elektronickom obchodovaní a podiele domácností s prístupom k internetu.

     Ďalším kľúčom k zvýšeniu efektívnosti trhov s výrobkami je lepšie podnikateľské prostredie. V
     cyperskom hospodárstve prevládajú malé rodinné podniky, ktorých rozvoj pravdepodobne čiastočne
     zamedzuje prístup k finančným prostriedkom. Okrem toho je konkurencia v sieťových odvetviach
     stále obmedzená. Napríklad na trhu s elektrinou doteraz nie sú samostatní prevádzkovatelia
     prenosových sústav. Regulačný úrad pre odvetvia telekomunikácií a poštových služieb vydalo dve
     nariadenia, ktorými sa síce pokročilo v procese uvoľňovania účastníckych prípojok v týchto
     odvetviach, avšak ešte sa tento proces neukončil. Na záver, v oblasti leteckej dopravy pretrvávajú
     prekážky v prístupe na trh a v sektore námornej dopravy je potrebná úplná implementácia acquis.

     Osobitné odporúčania pre Cyprus

     Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak, ako sú stanovené vo
     všeobecných usmerneniach (GL), v časti I všeobecných usmernení hospodárskych politík.

     S cieľom zabezpečiť ďalšie zníženie celkového deficitu verejných financií na trvalo udržateľnom
     základe, dostal Cyprus toto odporúčanie:

     1.       vo viacročnom rámci vierohodným a trvalo udržateľným spôsobom znížiť celkový deficit
              verejných financií v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti s nadchádzajúcim
              rozpočtovým dohľadom (GL 1).

     Aby došlo k zvýšeniu diverzifikácie hospodárstva smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotu,
     Cyprus dostal tieto odporúčania:

     2.       vystupňovať úsilie s cieľom zvýšiť primeranosť kvalifikovaného ľudského kapitálu,
              podporovať výskum a vývoj a inovácie, najmä v oblasti podnikania a zlepšiť podmienky na
              jednoduchšie rozšírenie informačných a komunikačných technológií (GL 9, 13).

SK                                                    18                                                     SK
 ---pagebreak---      3.       pokračovať v zjednodušovaní podnikateľského a daňového prostredia (GL 11).

     17.      Česká republika

     Po spomalení hospodárskeho rastu v rokoch 1997-1998, reálny rast HDP Českej republiky
     predstavoval v priemere okolo 3 percent s výnimkou roka 2002, keď krajinu postihli rozsiahle
     povodne a rast HDP dosiahol iba 2 percentá. Inflácia meraná harmonizovaným indexom
     spotrebiteľských cien (HISP) dosahovala nízke úrovne (1,4 percent v roku 2002 a -0,1 percent
     v roku 2003) a nedosahovala ciele, ktoré stanovili menové orgány. Uskutočnenie hospodárskeho rastu
     bolo podložené úsilím o reštrukturalizáciu, avšak výsledok zatiaľ nedosiahol úroveň odhadovaného
     potenciálu. Najvýznamnejšia reštrukturalizácia sa uskutočnila v bankovníctve. Reštrukturalizácia
     bankovej sústavy bola spojená so značným fiškálnymi nákladmi nakoľko štát prevzal zlé aktíva bánk.
     Okrem toho bola fiškálna politika donedávna čiastočne uvoľnená, čo malo za následok nárast
     celkového deficitu verejných financií. Expanzívnosť vo fiškálnej politike spôsobila prudký nárast
     domáceho dopytu a deficit bežného účtu sa v dôsledku zvýšenej spotreby neustále zvyšoval na úroveň
     6 percent HDP.

     Politiky Českej republiky by sa mali zamerať na dosiahnutie vyššieho stupňa trvalo udržateľnej
     konvergencie, najmä pokiaľ ide o konsolidáciu verejných financií. Hospodárstvo sa v porovnaní
     s inými novými členskými štátmi vyznačovalo relatívne nízkym rastom. Preto si ďalšia konsolidácia
     verejných financií vyžaduje podporu zo strany politík, ktoré v strednodobom a dlhodobom výhľade
     napomôžu k urýchleniu hospodárskeho rastu. Vyžaduje si to najmä úsilie na riešenie zostávajúcich
     štrukturálnych nedostatkov, predovšetkým na trhu práce a v podnikateľskom prostredí, ako aj
     urýchlenie prechodu na hospodárstvo založené na poznatkoch. V tejto súvislosti stoja pred Českou
     republikou štyri hlavné náročné úlohy:

     • urýchlene zabezpečiť ďalšie trvalo udržateľné znižovanie deficitu verejných financií a dlhodobú
       udržateľnosť verejných financií,

     • pokračovať v riešení štrukturálnych problémov na trhu práce

     • zlepšiť podmienky pre zrýchlený rast produktivity,

     • podporovať podnikanie a malé a stredné podniky.

     Urýchlené zabezpečenie ďalšieho trvalo udržateľného znižovania deficitu verejných
     financií a dlhodobú udržateľnosť verejných financií

     V roku 2002 sa celkový deficit verejných financií zvýšil z 6,4 percent HDP na 12,9 percent HDP v
     roku 20037, čím napomohol k ďalšiemu zhoršeniu deficitu bežného účtu. Vláda v roku 2003 zaviedla
     program fiškálnej konsolidácie, ktorého cieľom je znížiť celkový deficit verejných financií na úroveň
     4 percent HDP v roku 2006. Fiškálna konsolidácia podporí ďalšie znižovanie deficitu a napomôže
     k tomu, aby sa deficit bežného účtu dostal do udržateľného pásma v prípade, že sa situácia v oblasti
     čistých súkromných úspor zhorší.

     7
             Tento deficit je čiastočne dôsledkom jednej jedinej pripísanej štátnej záruky, ktorá predstavuje asi
             6,3 percent HDP.

SK                                                       19                                                         SK
 ---pagebreak---      Avšak zvýšenie kvality verejných financií bude do veľkej miery závisieť od vykonávania fiškálnej
     reformy. Dôležitou črtou fiškálnej reformy je úprava inštitucionálneho rámca, ktorý spočíva
     v zavedení strednodobých výdavkových rámcov a rozpočtov zameraných na dosahovanie výsledkov.
     Výdavkové rámce by predovšetkým mali znížiť stimuly ústrednej vlády pokiaľ ide o poskytovanie
     štátnych záruk, ktoré sú hlavným zdrojov značného fiškálneho rizika. Okrem toho, chýbajúce
     rozpočtové pravidlá na regionálnej a miestnej úrovni predstavujú v procese v súčasnosti prebiehajúcej
     decentralizácie verejnej správy do budúcna riziko pre zdravú fiškálnu pozíciu. Ako pozitívny vývoj
     hodný zmienky je skutočnosť, že vláda vo svojich reformných plánoch nepredpokladá v budúcich
     rokoch zníženie podielu výdavkov na verejné investície ako podielu HDP.

     Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, starosti spôsobujú mimorozpočtové výdavky
     a výdavky na sociálne zabezpečenie a zdravotnú starostlivosť. Napriek tomu, že aktuálna výška dlhu
     verejných financií krajiny nie je vysoká, pokiaľ ide o vývoj v uvedených položkách prispel za ostatné
     roky k rýchlemu zvýšeniu (z 25,2 percent HDP v roku 2001 na 37,6 percent HDP v roku 2003).

     Pokračovať v riešení štrukturálnych problémov na trhu práce

     Trh práce v Českej republike prešiel v rozmedzí rokov 1990 až 2002 značnými štrukturálnymi
     zmenami. Podiel zamestnaných v primárnom sektore sa znížil z 12,4 percent na 4,8 percent precovnej
     sily a v sekundárnom zo 45,1 percent na 39,6 percent a v terciárnom sektore sa zvýšil zo 42,5 percent
     na 55,6 percent. Miera nezamestnanosti na konci roka 2002 dosahovala úroveň 7,3 percent a odvtedy
     narástla v štvrtom štvrťroku 2003 na 8,1 percent. Okrem procesu reštrukturalizácie zamestnanosť
     ovplyvní aj reforma verejných financií, v dôsledku ktorej vo verejnom sektore každoročne v priebehu
     rokov 2004-2006 zaniknú 2 percentá pracovných miest. Vplyv odborov na tvorbu miezd je nízky.
     Rokovania o mzdách sú decentralizovaným procesom a k ich tvorbe dochádza predovšetkým
     na podnikovej úrovni. Koordinácia vyjednávania naprieč spoločnosťami a odvetviami je slabo
     vyvinutá. Napriek tomu, že zamestnanosť je vysoká a miera nezamestnanosti sa pohybuje na úrovni
     priemeru EÚ, trh práce v Českej republike charakterizuje niekoľko štrukturálnych nedostatkov.
     Regionálne rozdiely pokiaľ ide o nezamestnanosť sú veľmi vysoké. Miera nezamestnanosti
     v štrukturálne slabších regiónoch je štyrikrát vyššia než v Prahe a v niektorých regiónoch presahuje
     úroveň 25 percent. Po druhé, podiel dlhodobo nezamestnaných (viac ako 1 rok) je veľmi vysoký; na
     konci roka 2003 dosiahol úroveň 40,3 percent. Okrem toho sa predlžuje priemerná doba evidencie na
     úradoch práce sa predlžuje. Za tretie, miera nezamestnanosti medzi mladými ľuďmi (pod 25 rokov) je
     veľmi vysoká. Priemerný podiel nezamestnanosti mladých ľudí bol takmer 23 percent, pričom medzi
     jednotlivými regiónmi sú obrovské rozdiely.

     Pokiaľ ide o ponuku pracovnej sily, dlhodobá nezamestnanosť a slabá profesijná pružnosť sú
     dôsledkom prekážok pochádzajúcich z daňového a sociálneho systému, z nedostatočne rozvinutého
     systému celoživotného vzdelávania a nedostatkov systému vzdelávania a odbornej prípravy. Systém
     vzdelávania a odbornej prípravy nedostatočne poskytujú kvalifikácie, ktoré sú prispôsobené potrebám
     trhu práce, najmä dopytu hospodárstva orientovaného na poznatky. Štrukturálne nedostatky trhu práce
     v Českej republike taktiež odzrkadľujú nízku geografickú mobilitu, ktorá je dôsledkom dvoch
     základných nedostatkov: po prvé, regulácia cien nájomného oslabuje stimuláciu ponuky bývania
     v regiónoch, kde sa vytvárajú pracovné miesta. A za druhé, nízko rozvinutá dopravná infraštruktúra
     zvyšuje náklady na dochádzanie do práce a vytvára prekážky investíciám a zakladaniu nových
     podnikov v štrukturálne slabých regiónoch.

     Pokiaľ ide o dopyt po pracovnej sile, vysoká miera príspevkov na zdravotné a sociálne zabezpečenie
     môže mať negatívne účinky. Celková miera príspevkov na zdravotné a sociálne zabezpečenie dosiahla
     47,5 percent hrubej mzdy, z čoho asi 1/4 hradia zamestnanci a asi 3/4 zamestnávatelia.

     Zlepšiť podmienky pre zrýchlený rast produktivity

SK                                                    20                                                     SK
 ---pagebreak---      Rast produktivity bol v Českej republike relatívne nízky. V období rokov 1996-2002 produktivita
     práce, ktorá bola medzi novými členskými štátmi najnižšou, každoročne rástla o 2,1 percent. Okrem
     toho je v porovnaní s EÚ úroveň produktivity stále veľmi nízka (okolo 55 percent priemeru EU 15
     v roku 2003). Faktormi, ktoré k tomu prispievajú by mohli byť obmedzená pružnosť vzdelávacieho
     systému, nízka efektívnosť výskumu a vývoja a inovácií ako aj nízka miera používania informačných
     a komunikačných technológií. Obmedzená pružnosť systému vzdelávania a odbornej prípravy pokiaľ
     ide o meniace kvalifikačné požiadavky sa prejavuje v nevyváženosti ponuky niektorých kvalifikácií
     a dopytu po nich na trhu práce. Úroveň dosiahnutého vzdelania (podiel obyvateľstva vo veku 20-24
     rokov s minimálne vyšším stredoškolským vzdelaním) je veľmi vysoký (92 percent), avšak podiel
     absolventov vysokých škôl patrí k jedným z najnižších v EÚ. Napriek relatívne vysokým výdavkom
     na výskum a vývoj v porovnaní s ostatnými novými členskými štátmi, je výsledná inovačná činnosť,
     ak ju meriame počtom patentov, veľmi nízka, čo poukazuje na nízku efektivitu v oblasti výskumu
     a vývoja. Je zrejmé, že medzi výskumnými inštitúciami (napr. univerzitami a Českou akadémiou vied)
     a súkromným sektorom existuje iba veľmi obmedzená spolupráca. Vláda ČR si je týchto problémov
     vedomá a preto na podporu výskumu a vývoja prijala dokument Národná politika výskumu a vývoja
     na roky 2004-2008. Jaj výsledky však budú do veľkej miery závisieť od jej úplnej realizácie.

     Podpora podnikania a malých a stredných podnikov

     Napriek napredovaniu v zriaďovaní dobre fungujúceho rámca pre hospodársku súťaž a pokračujúcemu
     zdokonaľovaniu právneho prostredia sa zdá, že v Českej republike pretrvávajú značné prekážky pokiaľ
     ide o podnikanie. Odráža sa to inter alia v nízkom podiele malých a stredných podnikov na HDP
     (menej ako 40 percent). Hrubá miera zakladania nových podnikov ja ako podiel všetkých podnikov
     v porovnaní s ostatnými novými členskými štátmi relatívne nízka.

     Faktormi, ktoré zjavne prispievajú k tejto situácii sú nedostatky podnikateľského prostredia, ktoré
     majú neúmerne väčší vplyv na malé a stredné podniky, napr. pokiaľ ide o právne predpisy a nariadenia
     a ich právne uplatňovanie, nadmernú administratívnu záťaž a obmedzený prístup k finančným
     prostriedkom. Administratívny postup pri zakladaní novej spoločnosti je veľmi zdĺhavý a zložitý.
     Podnikatelia často kritizujú neefektívne a často netransparentné fungovanie obchodného registra.
     Taktiež právne predpisy v oblasti konkurzného konania neumožňujú efektívne opustenie trhu alebo
     reštrukturalizáciu spoločností nachádzajúcich sa v ťažkostiach. V súčasnosti sa pripravuje niekoľko
     legislatívnych návrhov na riešenie niektorých z týchto problémov, ukazuje sa však, že pokrok sa
     dosahuje pomaly. Napriek zvýšeniu kvalifikácie sudcov zostáva kvalita a časové rozpätie vynútenia si
     práva základným nedostatkom. Okrem toho je pre nové podniky neúmerné ťažké nájsť vonkajšie
     zdroje financovania.

     Odporúčania pre Českú republiku

     Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo
     všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmernení hospodárskej politiky.

     S cieľom zabezpečiť trvalo udržateľné zníženie deficitu verejných financií a dlhodobú udržateľnosť
     verejných financií sa Českej republike odporúča:

     1.       vo viacročnom rámci vierohodným a trvalo udržateľným spôsobom znížiť celkový
              deficit verejných financií v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti
              s nadchádzajúcim rozpočtovým dohľadom (GL 1).

     2.       uskutočniť reformu systému zdravotnej starostlivosti a reformu dôchodkového
              systému, aby sa zabezpečila ich udržateľnosť, najmä aby čelila očakávanému

SK                                                   21                                                     SK
 ---pagebreak---               zvýšeniu indexu závislosti starých osôb a prijala opatrenia na zníženie fiškálneho
              rizika plynúceho z rastúceho objemu podmienených záväzkov a aby zabezpečila
              posilnenie stimulov zamestnanosti a znížila vysokú mieru príspevkov sociálneho
              zabezpečenia (GL 4, 14 a 16).

     S cieľom pokračovať v riešení štrukturálnych problémov na trhu práce, sa odporúča Českej republike:

     3.       posilniť ponuku pracovnej sily reformou daňového systému a systému sociálnych
              dávok, aby sa tak odstránili prekážky zamestnanosti a zvýšila profesijná a regionálna
              mobilita tým, že sa zníži nevyvážená ponuka a dopyt po rôznych kvalifikáciách
              a súčasne sa zabezpečí efektívnosť rekvalifikačných opatrení a iných aktívnych
              politík na trhu práce, ako aj zlepšiť dopravnú infraštruktúru (GL 4, 7, 8 a 13).

     V záujme zlepšenia podmienok pre zrýchlený rast produktivity sa Českej republike odporúča:

     4.       zlepšiť efektivitu a kvalitu systému vzdelávania a odbornej prípravy a jeho
              schopnosť reagovať na meniace sa požiadavky na schopnosti (GL 13).

     5.       zlepšiť efektívnosť činností súvisiacich s výskumom a vývojom ako aj inováciami,
              posilniť prenos poznatkov prostredníctvom priamych zahraničných investícií
              a podporovať rozširovanie poznatkov (GL 13).

     S cieľom podporovať podnikanie a malé a stredné podniky sa Českej republike odporúča:

     6.       zlepšiť podnikateľské prostredie najmä odstránením administratívnych prekážok,
              zlepšením a uplatňovaním právneho rámca a zlepšením prístupu k finančným
              prostriedkom (GL 11 a 12).

SK                                                   22                                                    SK
 ---pagebreak---      18.      Estónsko

     Makroekonomická výkonnosť Estónska si v roku 2003 udržala svoju silu aj v podmienkach slabého
     zahraničného dopytu, ale deficit bežného účtu sa prehĺbil na 13,7 percent HDP. Rast HDP vo výške
     4,8 percenta sa opieral o rýchle sa rozvíjajúce investície a rast súkromnej spotreby. Spotrebu poháňala
     expanzia úveru, vyššie mzdy a umiernený rast zamestnanosti. V porovnaní s dlhodobou stagnáciou
     investícií v eurozóne rástli kapitálové výdavky v Estónsku v dôsledku prílivu priamych zahraničných
     investícií a nízkych úrokových sadzieb rýchlym tempom presahujúcim 11 percent. Inflácia, ktorá sa v
     polovici roku 2001 zrýchlila na takmer 7 percent, sa v roku 2003 znížila na 1,3 percenta. Celkový
     prebytok verejných financií sa vďaka silnej hospodárskej aktivite a zlepšeniu vo výberoch daní a
     napriek dodatočným výdavkom, ktoré schválil parlament, zvýšil na 1,8 percent HDP v roku 2002 a
     ďalej na 2,6 percent v roku 2003. Niektoré miestne samosprávy však naďalej predstavovali záťaž pre
     verejné financie.

     Politiky v Estónsku by sa mali zamerať na dosiahnutie vyššieho stupňa trvalo udržateľnej
     konvergencie a na zníženie deficitu bežného účtu. Fiškálna politika môže síce mať podstatný vplyv na
     bežný účet, ale štrukturálne politiky, konkrétne politiky, ktoré sa zameriavajú na rast produktivity a
     rozvoj hospodárskej súťaže, môže zvýšiť aj rastový potenciál krajiny, a tým ďalej zlepšiť rovnováhu
     úspor a investícií a stav bežného účtu. Nádväzne na reštrukturalizáciu hospodárstva po získaní
     nezávislosti zostáva pre príslušné orgány významnou úlohou aj pracovný trh a najmä vysoká miera
     nezamestnanosti. V tejto súvislosti stoja pred Estónskom štyri hlavné náročné úlohy:

     • riešiť značný deficit bežného účtu, k čomu by mala prispieť vhodná fiškálna politika,

     • riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce,

     • zlepšiť podmienky pre rast produktivity,

     • rozvíjať efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach.

     Riešenie značného deficitu bežného účtu, k čomu by mala prispieť vhodná fiškálna politika

     Nesúlad medzi domácim a zahraničným dopytom sa prejavil vo veľkom dopyte po dovozoch (rast 7,9
     percent) a pomerne stagnujúcim vývozom (rast 4,2 percent) a taktiež aj v zhoršení deficitu bežného
     účtu na 13,7 percent HDP v roku 2003. Za veľkou časťou deficitu stojí niekoľko jednorázových
     položiek týkajúcich sa predovšetkým dovozu investičného tovaru a záporná bilancia na strane príjmov.
     Kapitálový účet sa vďaka silnému prílivu priamych zahraničných investícií naďalej pohyboval v
     prebytku. K upokojeniu bezprostredných obáv týkajúcich sa stability v súvislosti s financovaním
     deficitu bežného účtu prispeli nízka úroveň verejného dlhu (okolo 5 percent HDP) a kladný úverový
     rating krajiny. Navyše vláda vytvorila „rezervu pre účely stability“ vo výške 9 percent HDP, ktorú od
     roku 1997 financovala z rozpočtových prebytkov a výnosov privatizácie.

     Z tohto dôvodu sú pre podstatné zmiernenie tejto zásadnej makroekonomickej nerovnováhy
     estónskeho hospodárstva v strednodobom výhľade nevyhnutné štrukturálne politiky, ktoré podporujú
     konkurencieschopnosť estónskeho tovaru a služieb na zahraničných trhoch najmä urýchleným
     zlepšením infraštruktúry v krajine, ale aj investíciami do ľudského kapitálu so zameraním na
     znevýhodnené regióny.

     Hlavnou úlohou pri riešení deficitu bežného účtu zohráva aj pokračujúce dodržiavanie obozretnej
     fiškálnej politiky. Celkový prebytok verejných financií sa síce zvýšil z 1,8 percenta HDP v roku 2002

SK                                                     23                                                      SK
 ---pagebreak---      na 2,6 percenta v roku 2003, avšak niektoré miestne samosprávy naďalej predstavujú pre verejné
     financie záťaž kvôli rozpočtovým odchýlkam v rokoch 2002 a 2003. Napriek rozpočtovým prebytkom
     v minulých rokoch a nízkemu verejnému dlhu dôjde v blízkej budúcnosti k rastu rozpočtových tlakov
     v dôsledku plánov na ďalšie výdavky a daňové škrty v kombinácii so záväzkami súvisiacimi so
     vstupom do EÚ. To by mohlo ďalej znížiť národné úspory a negatívne ovplyvniť celkovú konfiguráciu
     politík, najmä v podmienkach veľmi vysokého deficitu bežného účtu. Celkove by však počas
     niekoľkých nasledujúcich rokov celkové estónske saldo verejných financií malo zostať v rovnováhe či
     dosahovať prebytok a to i pri určitom uvoľnení fiškálnej politiky. K tomuto uvoľneniu v prvých
     rokoch členstva v EÚ pravdepodobne navyše dôjde súbežne s hospodárskym oživením. Nie je možné
     vylúčiť ani procyklický účinok tejto predpokladanej fiškálnej politiky. Preto si uskutočňovanie
     strednodobého programu fiškálnej politiky v Estónsku vyžiada obozretný a pružný prístup.

     Riešenie štrukturálnych ťažkostí na trhu práce

     Podmienky na trhu práce sa v Estónsku od nadobudnutia nezávislosti postupne zhoršujú. Za hlavné
     činitele, ktoré sa podieľali na raste nezamestnanosti (podľa definície Medzinárodnej organizácie
     práce) až na 14,5 percent v polovici roku 2000, sa považuje reštrukturalizácia hospodárstva a výsledný
     nesúlad medzi požadovanými a ponúkanými kvalifikáciami na trhu práce. Miera zamestnanosti sa
     znížila zo 65 percent v roku 1997 na 60,6 percent v roku 2000. V roku 2002 sa po prvýkrát od získania
     nezávislosti pozdvihla na 61,1 percent, čím prispela aj k obratu na trhu práce, ktorý sa prejavil
     poklesom miery nezamestnanosti na 10,3 percenta v roku 2002. Toto zlepšenie však bolo výsledkom
     mierneho rastu zamestnanosti a podstatného úbytku ekonomicky aktívnej populácie. Zamestnanosť
     vzrástla v rokoch 1997-2002 o 2 percentá a ekonomicky aktívna populácia sa zmenšila takmer o 2,5
     percenta.

     Rast nezamestnanosti v rokoch 1997-2002 bol sprevádzaný trvalým rastom podielu dlhodobo
     nezamestnaných a demotivovaných pracovníkov, ktorý sa následne prejavil v raste miery štrukturálnej
     nezamestnanosti. Avšak podiel osôb, ktoré sú bez práce dlhšie ako jeden rok, sa v roku 2002 znížil na
     41 percent nezamestnaných, to znamená takmer na úroveň roku 1997, hoci medzi týmito rokmi
     vzrástol až na 60 percent. Aj tak zostáva počet dlhodobo nezamestnaných veľmi vysoký, z čoho je
     možné usudzovať, že veľkej časti z nich chýba potrebná kvalifikácia pre znovuzapojenie sa do trhu
     práce. Naďalej pretrvávajú regionálne rozdiely: nezamestnanosť zostáva podstatne vyššia na
     severovýchode krajiny (okolo 19 percent pracovnej sily) ako na juhu (8,5 – 9 percent).

     Zlepšenie podmienok pre rast produktivity

     V porovnaní s priemerom EÚ je v Estónsku produktivita naďalej veľmi nízka (42 percent úrovne EÚ
     15 v roku 2002). V rokoch 1997-2000 bol rast produktivity rýchly (7 percent ročne), ale od roku 2000
     spomaľuje. Prekážky pre ďalší rast produktivity v budúcnosti by mohli spočívať v dvoch hlavných
     činiteľoch: nedostatku kvalifikácie pracovnej sily a nízkej úrovne výskumu a vývoja a inovácií. Tieto
     dva činitele zároveň vysvetľujú, prečo sa aj priame zahraničné investície sústreďujú najmä v
     oblastiach, ktoré nevyžadujú príliš veľa výskumu a vývoja či kvalifikácie.

     Nedostatok kvalifikácie pracovnej sily je dôsledkom neúčinnosti vzdelávacieho systému, pretože
     samotné verejné výdavky na vzdelanie sú pomerne vysoké (6,7 percent HDP v roku 2000). Najväčšie
     obavy vzbudzuje skutočnosť, že vzdelávací systém nie je dostatočne zladený s potrebami trhu práce,
     čo vyvoláva nesúlad v kvalifikáciách.

     Rastu produktivity práce by významne prospela aj kvalitne navrhnutá politika výskumu a vývoja. V
     súčasnosti má Estónsko pomerne nízku úroveň výdavkov na výskum a vývoj, nižší ako ostatné
     európske krajiny (0,8 percenta HDP v roku 2001) a najnižší podiel podnikového výskumu a vývoja
     medzi členskými štátmi. Toto je sčasti výsledkom slabého prepojenia akademickej sféry s

SK                                                    24                                                      SK
 ---pagebreak---      podnikateľským prostredím. Pre túto oblasť bola schválená nová stratégia, ktorá predpokladá
     významný rast celkových výdavkov na výskum a vývoj v období 2002-2006.

SK                                               25                                                SK
 ---pagebreak---      Rozvoj efektívnej hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach

     Aj keď sa už liberalizácia sieťových odvetví v Estónsku začala, hospodárska súťaž na trhu s elektrinou
     je naďalej veľmi obmedzená. Krajina si vyjednala pre liberalizáciu tohto odvetvia dlhé prechodné
     obdobie vzhľadom na svoju závislosť na ropnej bridlici, zdroji na výrobu elektrickej energie.
     Reštrukturalizácia odvetvia ropnej bridlice sa už začala, ale pokrok v plánovanej liberalizácii trhu je
     len obmedzený. Trh s elektrickou energiou ovláda štátna, vertikálne koncentrovaná spoločnosť, ktorá
     pôsobí v oblasti dodávok, výroby, monopolného prenosu a distribúcie. Ohlasované desaťpercentné
     otvorenie trhu nedosahuje úroveň väčšiny ostatných nových členských štátov. Jednou z
     najzávažnejších prekážok pre liberalizáciu trhu s elektrinou sú prísne pravidlá pre prideľovanie
     dovozných licencií, ktoré zaviedli príslušné orgány. Vzhľadom na to, že trh s elektrinou vlastní štát je
     rovnako významné aj zaistenie regulačného orgánu v odvetví energetiky.

     V odvetví plynu a telekomunikácií sú tieto problémy menej naliehavé. Trh s plynom je privatizovaný a
     otvorený, pričom na trhu pôsobí jediný dodávateľ. Telekomunikačný trh bol tiež liberalizovaný. Určité
     problémy by však mohla spôsobiť skutočnosť, že vlastník siete pôsobí aj ako distribútor.

     Osobitné odporučenia pre Estónsko

     Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo
     všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmernení hospodárskej politiky.

     S cieľom dosiahnuť riešenie značného deficitu bežného účtu, ku ktorému by mala prispieť vhodná
     fiškálna politika, sa Estónsku odporúča:

     1.       implementovať fiškálnu politiku, ktorá je v súlade s rozhodnutiami, ktoré prijme
              Rada v súvislosti s najbližším rozpočtovým dohľadom (GL 1), a ktorá je v súlade s
              cieľom vyhnúť sa procyklickým politikám, ktoré by mohli opätovne zhoršiť
              vonkajšiu nerovnováhu (GL 2).

     S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti a riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, sa odporúča
     Estónsku:

     2.       prijať politiku so zvláštnym dôrazom na znovuzapojenie dlhodobo nezamestnaných,
              najmä v regiónoch, ktoré reštrukturalizácia hospodárstva postihla najviac, a to
              formou podpory odborného a celoživotného vzdelávania a vytvorením funkčného
              inštitucionálneho rámca na podporu tvorby pracovných miest (GL 4, 6 a 8).

     3.       podporiť sociálnych partnerov k tomu, aby zaistili, že vývoj miezd, vrátane zmien v
              právnych predpisoch o minimálnej mzde, nebude spomaľovať rast zamestnanosti a
              podporili oživenie na trhu práce (GL 3 a 5).

     S cieľom zlepšiť podmienky pre rast produktivity, sa Estónsku odporúča:

     4.       zlepšiť efektivitu a kvalitu vzdelávacieho systému a odborného vzdelávania tak, aby
              sa zmiernil nesúlad v kvalifikácii na trhu práce (GL 13).

SK                                                     26                                                       SK
 ---pagebreak---      5.       realizovať stratégiu výskumu a vývoja schválenú v roku 2001, a najmä podporovalo
              väčšie zapojenie podnikateľskej sféry na financovaní výdavkov na výskum a vývoj
              (GL 13).

     S cieľom rozvíjať efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach

     6.       pokračovať s liberalizáciou trhu s elektrickou energiu, posilnilo nezávislosť
              regulačného orgánu a zaistilo efektívnu hospodársku súťaž v oblasti telekomunikácií
              (GL 9).

SK                                                  27                                              SK
 ---pagebreak---      19.      Maďarsko

     Po pomerne vysokom reálnom raste HDP vo výške 3,5 percenta sa v roku 2002 rast reálneho HDP
     v roku 2003 spomalil na menej ako 3 percentá. Aj keď je nezamestnanosť spomedzi pristupujúcich
     krajín najnižšia, miera účasti je v porovnaní s priemerom EÚ veľmi nízka. Ďalší rast nezamestnanosti
     komplikujú závažné štrukturálne nedostatky na trhu práce: konkrétne ide o nedostatok regionálnej
     mobility, nesúlad v kvalifikáciách a demotivujúci systém dávok. Dosiahnutie vyššej úrovne trvalo
     udržateľnej konvergencie vyžaduje obnovenie a udržanie konkurencieschopnosti na trvalo udržateľnej
     vysokej úrovni. Preto sa zdá, že pre vyrovnaný strednodobý rast bude mať zásadný význam
     návrat k primeranému vývoju reálnych miezd a vznik prostredia, ktoré by viac podporovalo
     investície.

     Po vysokom fiškálnom deficite z roku 2002 vo výške 9,3 percenta HDP sa fiškálna politika v roku
     2003 opäť sprísnila. Celkový deficit verejných financií však aj tak dosahoval 5,9 percenta HDP.
     Značné prestrelenie cieľov pre fiškálny deficit v posledných dvoch rokoch prispelo k prehĺbeniu
     deficitu bežného účtu na hodnotu presahujúcu 5,5 percenta HDP, ktoré vyvolala predovšetkým
     spotreba. Táto skutočnosť, spolu s ostatnými problémami v makroekonomickej zmesi politík (napr.
     vysoký rast reálnych miezd a veľmi vysoké úrokové miery), spolu s vysokou nestálosťou výmenného
     kurzu, viedli k všeobecnej strate dôvery na finančných trhoch a ku strate celkovej
     konkurencieschopnosti.

     Politiky v Maďarsku by sa mali zamerať na dosiahnutie vyššieho stupňa trvalo udržateľnej
     konvergencie, najmä pokiaľ ide o konsolidáciu verejných financií. Maďarsko uskutočnilo niekoľko
     štrukturálnych reforiem a významne znížilo rozdiel v porovnaní s EÚ. Existujú však oblasti, ktoré sú
     pre túto krajinu aj naďalej náročnou úlohou. Maďarsko by sa malo zamerať na prijatie opatrení, ktoré
     by zefektívnili vzdelávací systém a ak chce dosiahnuť vyššiu produktivitu, malo by podporiť výskum
     a vývoj. Je potrebné ešte zlepšiť hospodársku súťaž v sieťovom priemysle a posilniť nezávislosť
     regulačných orgánov. V tejto súvislosti stojí pred Maďarskom päť hlavných náročných úloh:

     • zabezpečiť ďalšie zníženie celkového deficitu verejných financií na trvalo udržateľnom základe,

     • zvýšiť mieru zamestnanosti a zaoberať sa štrukturálnymi ťažkosťami na trhu práce,

     • rozšíriť hospodársku súťaž v oblasti nákladov pomocou politiky zameranej na umiernenosť
       mzdových požiadaviek,

     • zlepšiť podmienky pre rast produktivity,

     • rozvinúť efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach.

SK                                                   28                                                     SK
 ---pagebreak---      Zabezpečenie ďalšieho         zníženia    celkového     deficitu verejných      financií    na trvalo
     udržateľnom základe

     Po vysokom fiškálnom deficite z roku 2002 vo výške 9,3 percenta HDP sa fiškálna politika v roku
     2003 opäť sprísnila. Celkový deficit verejných financií v roku 2003 však aj tak dosahoval 5,9 percenta
     HDP. Aj keď sa v roku 2004 očakáva ďalšie zníženie deficitu, východiskové postavenie na
     dosiahnutie deficitného cieľa na rok 2004 je pomerne obtiažne. Napriek tomu, že pôvodným cieľom
     bola komplexná reforma verejných financií, rozpočet na rok 2004 sa vôbec nezaoberá celým radom
     výdajových položiek, ktoré sa zatiaľ nepremietli ani do plánov konsolidácie. Úspory majú podľa plánu
     zatiaľ vzniknúť zo škrtov v bežných a prevádzkových výdavkov. Predchádzajúca expanzívna fiškálna
     politika a vysoký nárast reálnych miezd spoločne prispeli k vysokému domácemu dopytu
     a prehlbovaniu deficitu bežného účtu, ktoré čím ďalej tým viac poháňala spotreba a ktoré presiahlo 5,5
     percenta HDP. Pre zlepšenie bilancie bežného účtu je rovnako dôležité obmedzenie vysokej úrovne
     zadlžovania verejného sektoru. Nie je možné očakávať, že na financovanie rastu súkromných
     investícií (vrátane investícií súvisiacich s pristúpením do EÚ) budú stačiť úspory domácností. Očakáva
     sa, že bežný účet bude vystavený ďalšiemu tlaku. Ak má investovanie prebiehať naďalej, už len
     udržanie existujúceho deficitu bežného účtu si vyžiada dodatočné rozpočtové škrty. Návrat k trvalo
     udržateľným politikám v Maďarsku musí byť založený na konsolidácií verejných financií.

     Zvýšenie miery zamestnanosti a zaoberanie sa štrukturálnymi ťažkosťami na trhu práce

     Maďarsko má jednu z najnižších mier nezamestnanosti spomedzi pristupujúcich krajín (v roku 2003
     dosiahla 5,8 percenta). V porovnaní s priemerom EÚ ju však sprevádza stagnujúca pracovná sila
     a nízka miera účasti (v roku 2002 predstavovala 59,7 percenta vo vekovej skupine 15-64 rokov).
     Výsledkom je, že nízka miera nezamestnanosti neodráža výrazný odchod z trhu práce a vysoký počet
     neaktívnych osôb, predovšetkým medzi pracovníkmi v pracovnom veku, ktorí sú na konci svojej
     kariéry.

     Trh práce trpí aj štrukturálnymi nedostatkami. Regionálne rozdiely sa najčastejšie prejavujú v podobe
     rastúceho presunu do miest a do oblasti osi východ-západ, kde vo východnej časti krajiny je menej
     rozvinutá infraštruktúra a vyššia nezamestnanosť. Vnútorná mobilita je v medzinárodnom meradle
     nízka, hlavnými dôvodmi sú bývanie a doprava. Navyše veľkú časť nezamestnaných predstavujú
     mladí ľudia (miera nezamestnanosti u mladých pracovníkov dosahuje 11,4 percenta).

     Zlepšenie cenovej konkurencieschopnosti pomocou politiky zameranej na umiernenosť
     mzdových požiadaviek

     Aj keď sa od začiatku roka 2003 konkurencieschopnosť Maďarska v oblasti nákladov mierne zlepšila,
     v rokoch 2000-2002 nastalo jej výrazné zhoršenie. Zhoršenie konkurencieschopnosti v nákladoch bolo
     čiastočne výsledkom rýchleho rastu miezd. Rast reálnych miezd, vyvolaný rastom minimálnej
     mzdy a verejným sektorom, nielenže presiahol v posledných troch rokoch rast produktivity,
     ale aj oneskoril prispôsobenie sa podnikateľskej sféry na nové prostredie s nízkou infláciou.
     Aj keď sa rast miezd koncom roku spomalil, reálne mzdy v roku 2003 ďalej rástli o 9,2 percenta (o 7,3
     percenta v súkromnej sfére a o 12,7 percenta vo verejnom sektore). Negatívne ovplyvnili
     konkurencieschopnosť v nákladoch a viedli k zníženiu zamestnanosti v niektorých segmentoch
     pracovného trhu s nízkou kvalifikáciou. Aj keď tento proces prispel ku zmene štruktúry priemyslovej
     výroby smerom k vysoko kvalifikovanej práci, ale zvýšenie jednotlivých pracovných nákladov
     spôsobilo zhoršenie celkovej konkurencieschopnosti krajiny a to nielen v činnostiach náročných na
     prácu.

SK                                                    29                                                      SK
 ---pagebreak---      Zlepšenie podmienok pre rast produktivity

     Rast produktivity od roku 2000 slabne, aj keď sa naďalej udržuje mierne nad priemerom nových
     členských štátov. Rast produktivity práce v roku 2000 dosahoval 4,2 percenta, avšak v roku 2003 sa
     znížil na 2,4 percenta. Medzi činitele, ktoré k spomaleniu rastu prispeli, patrí relatívne nízka výška
     výdavkov na výskum a vývoj (v roku 2001 vo výške 0,95 percenta DP), neúčinnosť vzdelávacieho
     systému a nestabilita podnikateľského prostredia.

     Aj keď už boli prijaté niektoré opatrenia zamerané na zlepšenie pružnosti vzdelávacieho systému
     s cieľom lepšie sa prispôsobiť meniacim sa potrebám pracovného trhu, pretrváva nedostatok
     pracovníkov so strednou a vysokou kvalifikáciou. Počet doktorandov stúpa, ale mnohí z nich ukončia
     svoje štúdium ešte pred získaním diplomu. Celkový počet absolventov vyššieho vzdelania v exaktných
     a technologických odboroch na 1000 obyvateľov (vo veku 20-29 rokov) v posledných rokoch klesá:
     v roku 2001 to bolo 3,7, čo je jedna z najnižších hodnôt v EÚ. V oblasti výskumu a vývoja zaostáva
     aplikovaný výskum, čiastočne kvôli nízkej výške výdavkov na výskum a vývoj v podnikovej sfére
     a obmedzenej spolupráci medzi firmami a výskumnými inštitúciami. Verejné výdavky na výskum
     a vývoj sú taktiež pomerne nízke a to nie len vo vyjadrení podielu HDP, ale aj ako podielu celkových
     verejných výdavkov (vládne výdavky na výskum a vývoj v roku 2001 predstavovali 0,9 percenta
     celkových verejných výdavkov). Ďalším činiteľom, ktorý môže mať negatívny vplyv na rast
     produktivity, je rýchle sa meniace prostredie politiky. Nariadenia a vládne stratégie sa v poslednom
     desaťročí mnohokrát menili, čo znižovalo predvídateľnosť politík, oslabovalo dôveru vláde
     a sťažovalo dlhodobé plánovanie.

     Rozvoj efektívnej hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach

     Aj keď už začala liberalizácia väčšiny sieťových odvetví, efektívna hospodárska súťaž je v týchto
     odvetviach naďalej obmedzená. Jedným z najviac liberalizovaných trhov sú telekomunikácie. Avšak aj
     na tomto trhu je hospodárska súťaž obmedzená kvôli silnému dominantnému postaveniu predtým
     štátneho podniku na trhu pevných liniek a kvôli kvázi duálnemu stavu na trhu mobilných telefónov.
     Trhy s elektrinou a plynom sú už otvorené pre veľkých odberateľov. Avšak dlhodobé nákupné zmluvy
     a nízka dostupnosť prepojovacích kapacít naďalej predstavujú prekážky v hospodárskej súťaži na trhu
     s elektrinou. Navyše v niektorých týchto odvetviach si štát ponechal možnosť zásahu do činností
     sieťových regulačných orgánov. Je tomu tak v prípade trhu elektriny s plynom, kde má vláda možnosť
     ovplyvňovať ceny.

     Osobitné odporúčania pre Maďarsko

     Splnenie uvedených náročných úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy v súlade
     s usmerneniami (GL) v časti I všeobecné usmernenia hospodárskej politiky.

     S cieľom zabezpečiť ďalšie zníženie celkového deficitu verejných financií na trvalo udržateľnom
     základe, sa odporúča Maďarsku:

     1.       vo viacročnom rámci vierohodným a trvalo udržateľným spôsobom znížiť celkový
              deficit verejných financií, v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti
              s nadchádzajúcim rozpočtovým dohľadom (GL 1).

     S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti a riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, sa odporúča
     Maďarsku:

SK                                                    30                                                      SK
 ---pagebreak---      2.       posilniť ponuku práce tým, že sa odstránia prekážky v regionálnej mobilite pomocou
              vhodných opatrení v politike bývania a dopravy a podporou znevýhodnených skupín
              (etnických menšín, postihnutých osôb a osôb bez domova) pri ich vstupe či návrate
              na trh práce (GL 7 a 8).

     3.       zabezpečiť, aby systém daní a dávok podporoval zamestnanosť a vytváral stimuly
              pre vstup na trh práce (podľa zásady, že pracovať sa oplatí) – je potrebné ďalej znížiť
              vysoké daňové zaťaženie pracovnej sily (GL 4).

     S cieľom rozšíriť hospodársku súťaž v oblasti nákladov pomocou politiky zameranej na umiernenosť
     mzdových požiadaviek zlepšiť, sa odporúča Maďarsku:

     4.       podporiť reformu stanovovania miezd, ktorá by umožnila, aby mzdy lepšie
              odzrkadľovali produktivitu. presadzovať viacročné mzdové dohody so sociálnymi
              partnermi s cieľom udržať rast reálnych miezd v súlade s rastom produktivity (GL5).

     S cieľom zlepšiť podmienky produktivity, sa Maďarsku odporúča:

     5.       presadzovať väčší podiel súkromnej sféry na výskume a vývoji a inovácií, posilnilo
              prepojenie podnikov a výskumných inštitúcií, zaistilo dostatočné zdroje pre zlepšenie
              kvality výskumu a podporovalo odovzdávanie znalostí prostredníctvom priamych
              zahraničných investícií (GL 13).

     6.       zlepšiť účinnosť vzdelávacieho systému, zvýšiť jeho pružnosť a aby sa tento
              v ponuke kvalifikácií lepšie prispôsoboval potrebám trhu a aby Maďarsko
              zabezpečilo adekvátne prostriedky na odborné vzdelávanie (Gl 13).

     7.       zabezpečiť stabilitu právnych predpisov a vládnych stratégií, aby vzniklo prostredie,
              ktoré je priaznivejšie pre podnikanie (Gl 11).

     S cieľom rozvinúť účinnú hospodársku súťaž v sieťových odvetviach, sa Maďarsku odporúča:

     8.       pokračovať v liberalizácii sieťových odvetví, zvýšiť účinnosť hospodárskej súťaže
              a nezávislosť sieťových regulačných orgánov (GL 9).

SK                                                 31                                                   SK
 ---pagebreak---      20.      Lotyšsko

     V posledných rokoch podávalo Lotyšsko napriek slabému zahraničnému prostrediu veľmi dobré
     hospodárske výkony. Očakáva sa, že v strednodobom horizonte sa rast HDP udrží na úrovni
     potencionálneho rastu 5-6 percent ročne. Obzvlášť silná je súkromná spotreba a tvorba hrubého
     fixného kapitálu, ktoré sú aj hnacou silou rastu. Napriek vysokému rastu súkromnej spotreby sa
     inflácia udržuje na miernej úrovni. Zahraničný obchod sa rýchlo rozvíja a vzhľadom na to, že
     dovoz prevyšuje nad vývozom, deficit bežného účtu vzrástol v roku 2003 na 9,3 percenta
     HDP a očakáva sa, že v strednodobom horizonte sa na tejto vysokej úrovni udrží. Lotyšsko
     taktiež dosiahlo v posledných rokoch pozoruhodný pokrok pri uskutočňovaní štrukturálnych reforiem,
     aj keď ešte stále čelí určitým problémom. V prípade, že sa ich nepodarí celkom vyriešiť, môžu ohroziť
     jeho schopnosť udržať silný rast.

     Miera nezamestnanosti sa znižovala pomaly a je rozdielna v rámci regiónov. Hladkému fungovaniu
     trhu práce bráni niekoľko štrukturálnych problémov, vrátane nevhodných vzdelávacích a odbornej
     prípravy, nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými kvalifikáciami a nízkej geografickej mobilite.
     Hospodársku súťaž na lotyšských trhoch s tovarom posilnila privatizácia väčšiny štátnych podnikov,
     pričom výška štátnych pomocí je teraz nižšia ako priemer EÚ. Zopár zostávajúcich problémov
     v oblasti hospodárskej súťaže sa obmedzuje predovšetkým na sieťové odvetvia. Aj keď Lotyšsko
     čerpá výhody z nízkych pracovných nákladov a daní, veľkým problémom zostáva produktivita práce.

     Klesajúci trend deficitu verejných financií sa prerušil v roku 2002, kedy deficit vzrástol z 1,6 percent
     HDP v roku 2001 na 3 percentá HDP. V roku 2003 sa podarilo znížiť deficit verejných financií na 1,8
     percenta HDP aj vďaka neočakávane vyšším daňovým príjmom a prísnej vládnej kontrole výdavkov
     a na rok 2004 sa plánuje deficit na úrovni 2 percent HDP. Fiškálna pozícia Lotyšska však závisí od
     sily odhodlania zaistiť rozpočtovú disciplínu. Preto je pre lotyšskú fiškálnu politiku typický
     procyklický prístup. Na druhej strane dlh verejných financií zostáva nízko nad hranicou 15,6 percent
     HDP.

     Politiky v Lotyšsku by sa mali zamerať na dosiahnutie vyššieho stupňa trvalo udržateľnej
     konvergencie, najmä pokiaľ ide o konsolidáciu verejných financií. Pokračujúca konsolidácia verejných
     financií, ako aj riešenie problémov s nedostatočným využívaním lotyšských ľudských zdrojov musia
     byť podporené politikou, ktorá pomôže udržať silný rast v strednodobom a dlhodobom výhľade. To si
     vyžiada predovšetkým posilnenie a diverzifikáciu rastu a zamestnaneckej základne formou rozvoja
     podnikateľského prostredia. Navyše je potrebné zvýšiť úroveň produktivity a Lotyšsko by sa malo
     pripraviť na neskorší prechod k hospodárstvu založenému na vedomostiach. V tejto súvislosti stoja
     pred Lotyšskom štyri hlavné náročné úlohy:

     • riešiť značný deficit bežného účtu, k čomu by mala prispieť vhodná fiškálna politika,

     • zlepšiť podmienky pre rast produktivity,

     • riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce,

     • rozvinúť efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach.

     Riešenie značného deficitu bežného účtu, k čomu by mala prispieť vhodná fiškálna politika

SK                                                     32                                                       SK
 ---pagebreak---      Domáci dopyt po dovážanom tovare naďalej zostáva silnejší ako zahraničný dopyt po lotyšskom
     tovare. Preto sa deficit bežného účtu v roku 2003 prehĺbil na 9,3 percenta HDP. Rast vývozu v rokoch
     2002 a 2003 bol napriek medzinárodnému hospodárskemu spomaleniu veľmi silný. Avšak dovozy
     rástli ešte rýchlejšie. Očakáva sa, že obchodná bilancia sa v najbližších niekoľkých rokoch ešte zhorší
     kvôli veľkým a rastúcim investičným potrebám, vyplývajúcim z pokračujúceho rozvoja
     a reštrukturalizácie hospodárstva. Toto bude viesť k prehĺbeniu deficitu bežného účtu. Aj keď vývozné
     ceny v roku 2003 rástli rýchlejšie ako ceny dovozu, obchodné podmienky za posledné roky
     neprechádzali vždy priaznivým vývojom a posilňovali tak neistotu panujúcu ohľadne budúcich
     možných tlakov na bežný účet.

     Postupnú miernu fiškálnu konsolidáciu prerušil v roku 2002 fiškálny pokles, ku ktorému došlo napriek
     silnému rastu lotyšského hospodárstva. Následne dlh verejných financií stúpol na úroveň 3 percent
     HDP. Lotyšské orgány sú síce naďalej odhodlané v strednodobom výhľade rozpočet vyrovnať, avšak
     súčasná procyklická fiškálna politika a obmedzená schopnosť vlády zvýšiť v dobe silného
     hospodárskeho rastu daňové príjmy, stavia Lotyšsko do ťažkej situácie vzhľadom na budúce nutné
     výdavky, ktoré súvisia s pristúpením do EÚ a vstupom do NATO. Tieto tlaky na strane výdavkov
     pravdepodobne ešte zhoršia existujúci deficit bežného účtu. V podmienkach slabého zahraničného
     dopytu a už dnes vysokého domáceho dopytu vzbudzuje obavu rýchly rast výdavkov koncom roku
     2002, rast úverov, podstatné zníženie daní začiatkom roku 2003 a ďalšie fiškálne uvoľňovanie.
     Hlavnou úlohou pre hospodársku politiku je vyhnúť sa procyklickým fiškálnym podnetom, ktoré by
     mohli prehriať domáci dopyt a prehĺbiť deficit bežného účtu.

     Zlepšenie podmienok pre rast produktivity

     Produktivita práce v Lotyšsku je najnižšia v EÚ (menej ako 40 percent priemeru EÚ 15). V rokoch
     1995 až 2003 v porovnaní s priemerom EÚ rástla, avšak tempo jeho rastu sa v posledných rokoch
     spomalilo. Lotyšskú produktivitu ovplyvňuje niekoľko faktorov. Po prvé, napriek začatým reformám
     vzdelávací systém ešte stále trpí neefektívnosťou, obsah a zahraničná spolupráca a prepojenie vyššieho
     vzdelávania a priemyslových odvetví nie sú dostatočne rozvinuté. Po druhé, činnosti v oblasti
     výskumu, vývoja a inovácií, (najmä podiel firemného výskumu a vývoja) sú obmedzené a to kvôli
     nedostatku financií, ako aj kvôli tomu, že väčšine lotyšských firiem chýba kritické množstvo na
     uskutočnenie výskumu. Rast produktivity brzdí aj nízka úroveň podnikateľskej aktivity, keďže firmy
     čelia ťažkopádnym miestnym predpisom, ťažkostiam s prístupom k financovaniu a len teraz sa
     rodiacou podnikateľskou kultúrou. Napriek vysokým investíciám v podnikateľskej sfére, produktivitu
     znižuje pomalý rast prehĺbenia kapitálu a ešte stále pomerne nízka úroveň fyzickej infraštruktúry.
     Všetky tieto faktory napomáhajú vysvetliť, prečo sa Lotyšsko naďalej špecializuje v oblastiach
     relatívne nenáročných na technológie a v tranzitných činnostiach bez veľkej pridanej hodnoty.

     Riešenie štrukturálnych ťažkostí na trhu práce

     Lotyšský pracovný trh trpí niekoľkými štrukturálnymi problémami, z ktorých hlavnými sú veľké
     regionálne rozdiely v nezamestnanosti a vysoký podiel dlhodobo nezamestnaných a nezamestnaných
     mladých ľudí. V roku 2002 dosiahla miera účasti 66,8 percent a miera zamestnanosti 60,5 percent.
     Miera nezamestnanosti na konci roku 2002 dosiahla 12,1 percent a v roku 2003 sa znížila.

     Hladkému fungovaniu trhu práce bránia viaceré štrukturálne ťažkosti. Prvou je nedostatočné využitie
     ľudských zdrojov, ktorá má pôvod v slabom podnikateľskom prostredí. Lotyšsko má najnižší podiel
     začínajúcich firiem v EÚ, čo zdôrazňuje potrebu uľahčiť podnikanie a rozvoj malých a stredných
     podnikov a touto cestou rozvíjať i zamestnaneckú základňu. Druhou je vysoký daňový klín pri
     mzdách, ktorý spôsobuje nedostatok motivácie legálne pracovať. Navyše pri existujúcich nízkych
     mzdách aj skromné sociálne dávky môžu zo zamestnania sa, či z návratu do zamestnania urobiť
     nákladné rozhodnutie a táto skutočnosť odrádza od účasti na trhu práce. Po tretie, vysoká úroveň

SK                                                     33                                                      SK
 ---pagebreak---      nezamestnanosti odráža do určitej miery nesúlad v kvalifikáciách, medzi ich ponukou a dopytom na
     trhu práce. Navyše vzdelávací systém nie je schopný vyhovieť dopytu po pružnejších a modernejších
     formách vzdelávania. Lotyšské orgány nedávno predložili komplexnú reformu vzdelávacieho systému
     s cieľom lepšie ho prispôsobiť požiadavkám trhového hospodárstva, ale uskutočnenie takejto reformy
     môže byť nákladné a zdĺhavé. Regionálne rozdiely v zamestnanosti a nezamestnanosti môžu byť
     taktiež výsledkom nízkej geografickej mobility, ktorú je možné zlepšiť skvalitnením dopravnej
     infraštruktúry.

SK                                                  34                                                    SK
 ---pagebreak---      Rozvoj efektívnej hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach

     K prvým krokom v liberalizácii sieťových odvetví došlo len nedávno s tým, že hlasové
     telekomunikačné služby boli liberalizované v roku 2003 a liberalizácia ostatných sieťových odvetví
     v súlade s právnymi predpismi EÚ pokračuje. Všetky sieťové odvetvia sú aj naďalej ovládané
     príslušnými monopolmi, z ktorých niektoré prechádzajú postupnou privatizáciou, ktoré čelia len málo
     efektívnej hospodárskej súťaži a profitujú z nemožnosti skutočnej voľby dodávateľa. Málo efektívna
     hospodárska súťaž má niekoľko zdrojov. V niektorých prípadoch bránia rozvoju súťaže technické
     a praktické prekážky, napríklad v prípade telekomunikácií je to oneskorenie sa uvoľnenia miestneho
     uzla, výber operátora či možnosť prenesenia čísiel. V niektorých iných prípadoch nie ešte celkom
     pripravený právny základ pre zlepšenie efektívnej súťaže, ako napríklad v oblasti energetiky. Ďalším
     zdrojom málo efektívnej je nedostatok prepojenia. Železničné spojenia Lotyšska s pobaltskými
     susedmi a ďalšími európskymi krajinami nie je veľmi rozvinuté. Pokiaľ ide o odvetvie plynu, lotyšský
     trh je ovládaný koncentráciou niekoľkých dovozcov a je prakticky závislý na dodávkach ruského
     plynu. Vzhľadom na dlhodobý dopyt pravdepodobne nepostačuje ani medzinárodné prepojenie
     s pobaltskými štátmi a ostatnými členskými štátmi v odvetví elektrickej energie.

     Osobitné odporúčania pre Lotyšsko

     Splnenie uvedených náročných úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené
     vo všeobecných usmerneniach (GL) v časti I hlavných smerov hospodárskej politiky.

     S cieľom dosiahnuť riešenie značného deficitu bežného účtu, ku ktorému by mala prispieť vhodná
     fiškálne politika, sa Lotyšsku odporúča:

     1.       vo viacročnom rámci vierohodným a trvalo udržateľným spôsobom znížiť celkový
              deficit verejných financií, v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti
              s nadchádzajúcim rozpočtovým dohľadom (GL 1 a 2).

     V záujme zlepšenia podmienok pre rast produktivity sa Lotyšsku odporúča:

     2.       zlepšiť efektivitu, kvalitu a prístupnosť vzdelávacieho systému a odbornej prípravy
              a jeho schopnosť reagovať na meniace sa požiadavky a jeho schopnosť reagovať na
              potreby trhu práce (GL 13 a 14).

     3.       podporovať výskum, vývoj a inovácie, najmä v hospodárskej sfére (GL 13 a 14).

     4.       podporovať podnikateľskú kultúru (GL 11).

     S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti a riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, sa odporúča
     Lotyšsku:

     5.       prehodnotiť daňový systém sociálnych dávok tak, aby sa viac oplatilo pracovať,
              najmä zvýšením efektívnosti sociálnych výdavkov (GL 4).

     6.       posilniť ponuku práce tým, že sa bude snažiť o lepšie prispôsobenie kvalifikácie
              pracovných síl požiadavkám pracovného trhu a že uľahčí mobilitu pracovných síl,
              najmä pomocou zlepšenia dopravnej infraštruktúry (GL 7 a 13).

     S cieľom rozvinúť efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach, sa Lotyšsku odporúča:

SK                                                   35                                                     SK
 ---pagebreak---      7.   prijať právne opatrenia k posilneniu efektívnej hospodárskej súťaže v sieťových
          odvetviach a nezávislosti sieťových regulačných orgánov (Gl 9).

     8.   zvýšiť fyzické prepojenie s ostatnými európskymi sieťami (GL 9).

SK                                           36                                             SK
 ---pagebreak---      21.      Litva

     Napriek slabému zahraničnému prostrediu si Litva v posledných dvoch rokoch udržala mimoriadne
     silnú hospodársku výkonnosť. Rast reálneho HDP rýchlo vzrástol až na 8,9 percent v roku 2003
     a opieral sa predovšetkým o investície a rast súkromnej spotreby, ale výrazným bol aj rast vývozu.
     Rozsiahle nominálne zhodnotenie litasu a výrazný rast produktivity, ktorý tlmil mzdovú infláciu,
     vyústili v pokles cenovej hladiny. Pokles (merané harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien)
     dosiahol v roku 2003 úroveň 1,1 percent. Silný hospodársky rast sa prejavil priaznivo i na trhu práce,
     aj keď vysoká nezamestnanosť je naďalej slabým miestom litovského hospodárstva.

     Trend klesajúceho deficitu verejných financií, ktorý začal v roku 2000, sa v roku 2003 prerušil
     a deficit mierne vzrástol z 1,4 percent HDP v roku 2002 na 1,7 percent HDP. V rozpočte na rok 2004
     je schválené významné zvýšenie bežných i kapitálových výdavkov čiastočne súvisiacich s výdavkami
     týkajúcimi sa pristúpenia do EÚ a očakáva sa, že ich výsledkom bude ďalší rast deficitu. Návrat
     k rozpočtovej konsolidácii sa očakáva v roku 2005. K zachovaniu udržateľných deficitov bežného
     účtu, ktoré sú financované prevažne z priamych zahraničných investícií, prispeli aj mierne rozpočtové
     deficity z predchádzajúcich rokov. Režim pevných výmenných kurzov úspešne poslúžil ako
     nominálne ukotvenie menovej politiky a prispel k makroekonomickej stabilizácii a historicky nízkym
     mieram inflácie. Posilnenie makroekonomickej stability umožnilo v posledných niekoľkých rokoch
     klesajúci trend úrokových mier, čo prispelo k silnému rastu domácich úverov a následne i rýchlemu
     rastu investícií a spotreby.

     Politiky v Litve by sa mali zamerať na dosiahnutie vyššieho stupňa udržateľnej konvergencie. Obavy
     vyvoláva pracovný trh. Pre posilnenie makroekonomickej stability v strednodobom výhľade bude
     nutné znížiť vysokú mieru nezamestnanosti a ďalej konsolidovať verejné financie. Pre rýchlu a trvalú
     konvergenciu s ekonomikami EÚ bude nanajvýš dôležité udržať litovskú konkurencieschopnosť.
     K zachovaniu existujúceho rastu produktivity, ktorý je nevyhnutný k prekonaniu podstatného rozdielu
     v produktivite práce medzi Litvou a priemerom EÚ, budú potrebné ďalšie štrukturálne zmeny.
     V tomto ohľade je pre uľahčenie tak veľmi potrebného pokroku v prechode k hospodárstvu,
     založenom na vedomostiach, potrebné upraviť vzdelávací systém, ktorý sa prispôsobí potrebám trhu
     práce a rozvíjať výskum, vývoj a inovácie. V tejto súvislosti stoja pred Litvou štyri hlavné náročné
     úlohy:

     • riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce,

     • udržať nízky celkový deficit verejných financií,

     • zlepšiť podmienky pre rast produktivity,

     • rozvíjať efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach.

SK                                                    37                                                      SK
 ---pagebreak---      Riešenie štrukturálnych ťažkostí na trhu práce

     Napriek viditeľnému zlepšeniu, ku ktorému na trhu práce došlo v posledných dvoch rokoch, zostala
     miera nezamestnanosti v roku 2003 na vysokej úrovni 12,7 percent a pretrvávajú aj hlavné
     štrukturálne slabé miesta. Existujú tu značné regionálne rozdiely. V niektorých regiónoch dosahuje
     nezamestnanosť približne 20 percent. Nezamestnanosť mladých ľudí je naďalej vysoká, v roku 2002
     dosiahla 23 percent. Miera dlhodobej nezamestnanosti zotrvala na 7 percentách. Takmer 17 percent
     zamestnanosti predstavuje poľnohospodárstvo, ktoré vykazuje nízku produktivitu práce a kde sa dá
     predpokladať prepúšťanie, ktoré bude v najbližších rokoch vytvárať ďalší tlak na nezamestnanosť.

     Závažné štrukturálne nedostatky na trhu práce súvisia s chýbajúcou regionálnou a profesijnou
     mobilitou pracovnej sily, nesúladom medzi ponukou a dopytom kvalifikácií a nedostatkami vo
     vzdelávaní. Napriek vysokým úrovniam zapojenia do vyššieho vzdelávania, sa profesijná kvalifikácia
     litovskej pracovnej sily často zameriava na oblasti, ktoré nezodpovedajú súčasnému dopytu
     schopností. Nedostatok pracovných síl sa začína prejavovať v oblasti informačných technológií,
     riadenia a niektorých strojárenských profesií. Lepšiemu prispôsobeniu odborného vzdelávania
     a vyššieho vzdelávania súčasným potrebám by pomohlo posilnenie vzťahov medzi vzdelávacími
     inštitúciami a podnikmi. Celoživotné vzdelávanie, ktoré je nevyhnutné pre zlepšenie schopností
     pracovnej sily prispôsobovať sa budúcim potrebám , je pritom na jednej z najnižších úrovní
     v pristupujúcich krajinách. Prínosom obzvlášť pre najmenej rozvinuté oblasti by bolo ďalšie úsilie
     zlepšiť kvalitu a dostupnosť odborného vzdelávania. Vysoký podiel pracovníkov s nízkou
     kvalifikáciou vyžaduje, aby sa zvláštnej pozornosti dostalo vzdelávaniu určenému pre túto skupinu.
     Zlepšenie vzdelávacej infraštruktúry, najmä v chudobnejších oblastiach, by prispelo aj k zavedeniu
     lepších celkových podmienok pre prilákanie investícií a zvýšilo by schopnosť a ochotu pracovnej sily
     sa sťahovať. Ďalšie úsilie o zlepšenie podnikateľského prostredia by pomohlo vytvárať pracovné
     miesta a kompenzovať tak prepúšťanie spôsobené reštrukturalizáciou priemyslu a poľnohospodárstva.
     Je potrebné zefektívniť systém dávok v nezamestnanosti, nakoľko výška dávok v nezamestnanosti
     nesúvisí s predchádzajúcou mzdou, oblasť poistenia nie je jasne definovaná v zákonoch a nejasná je
     i súvislosť medzi príspevkami a dávkami systému poistenia pre prípad nezamestnanosti.

     Udržovanie nízkeho celkového deficitu verejných financií

     Orgány dodržali svoje plány fiškálnej konsolidácie. V súlade s nimi sa celkový deficit verejných
     financií následne znížil z 5,7 percent HDP v roku 1999 na 1,4 percent v roku 2002. V roku 2003 však
     deficit zvrátil klesajúci trend a mierne vzrástol na 1,7 percent. Vzhľadom na daňové výnosy, ktoré
     v prvom polroku 2003 prekročili pôvodné očakávania, sa vláda v júli 2003 rozhodla prideliť
     dodatočné výdavky formou doplnkového rozpočtu. Zmeny vyústili v podstatný nárast bežných
     výdavkov, ktoré zabránili ďalšiemu znižovaniu deficitu za rok 2003; to sa týkalo najmä náhrad za
     straty z úspor v rubľoch 8 (zhruba 0,4 percent HDP) a poľnohospodárskych subvencií (0,2 percent
     HDP). Rozpočet na rok 2004 stanoví ďalší rast deficitu, ktorý súvisí predovšetkým s rýchlym rastom
     verejných investícií a vyššími výdavkami na systém sociálneho zabezpečenia a na mzdy vo verejnom
     sektore, ale aj s vysokými prechodovými nákladmi na dôchodkovú reformu. Tlaky na strane
     výdavkov, ktoré vychádzajú z potreby vysokých investícií a značné rozpočtové záväzky a podmienené
     záväzky predstavujú nebezpečenstvo v strednodobom výhľade pre konsolidáciu verejných financií .

     Napriek úsiliu o zlepšenie systému zdaňovania zostáva ešte veľký priestor pre zlepšenie v oblasti
     efektivity daňových výberov. Vládne príjmy vyjadrené ako podiel HDP sa znížili z 38,1 percent v

     8
            Vláda sa zaviazala nahradiť občanom straty z úspor v rubľoch v prvých rokoch transformácie
            a reštituovať vlastnícke práva, prípadne vyplatiť peňažné odškodnenia za nehnuteľnosti skonfiškované
            v sovietskej ére. Nevyplatené čiastky koncom roku 2003 dosiahli 6,7 percent HDP.

SK                                                      38                                                         SK
 ---pagebreak---      roku 1998 na 33,8 percent v roku 2002, ale výdavky zostali väčšinou stabilné. V druhom polroku
     bývajú často do rozpočtového plánu doplnené dodatočné výdavky, čo bráni rýchlejšej konsolidácií
     verejných financií. Vzhľadom na silnejúce dodatočné tlaky na strane výdavkov môže procyklická
     fiškálna politika v sebe obsahovať niektoré riziká. Aj keď v posledných rokoch pomáhali nízke
     rozpočtové deficity zmierňovať tlak na bežný účet, je možné, že fiškálna politika bude musieť zohrať
     svoju úlohu pri tlmení možného zhoršenia rovnováhy medzi úsporami a investíciami súkromného
     sektora, ktoré by mohol súčasný rýchly rast úverov vyvolať.

     Zlepšenie podmienok pre rast produktivity

     Litva vykazovala po ruskej kríze v roku 1999 vysoký rast produktivity, ale i tak zostáva jej úroveň
     produktivity veľmi nízka, 42 percent priemeru EÚ 15. Aj nedávny vysoký rast produktivity bol sčasti
     zapríčinený jednorázovými účinkami lepšieho využitia kapacity existujúcich zdrojov. Vzhľadom na
     HDP na obyvateľa vo výške 39 percent priemeru EÚ 15 (v roku 2002) je pre prekonanie rozdielu
     v príjmoch nevyhnutný vysoký a trvalý rast produktivity. V tomto ohľade sú prekážkou nedostatky
     vzdelávacieho systému a nízka úroveň výskumu, vývoja a inovácií.

     Po prvé, ako bolo uvedené v prvej hlavnej úlohe, pretrváva nesúlad medzi schopnosťami získanými
     v systémoch vyššieho odborného vzdelávania a potrebami oblasti hospodárstva, a to napriek vysokým
     verejným výdavkom na vzdelanie a vysokému počtu absolventov vyššieho vzdelania. Vláda pripravuje
     program na uskutočnenie stratégie vzdelávania siahajúci až do roku 2012, ale pokiaľ sa majú
     vzdelávacie systémy prispôsobiť budúcim potrebám s ohľadom na vývoj hospodárskej štruktúry, bude
     asi potrebné vyvinúť dodatočné úsilie. Po druhé, veľká časť existujúcej štruktúry hospodárstva sa
     opiera o činnosti na nízkej technologickej úrovni. Zmena tejto štruktúry bude vyžadovať viac
     výskumu, vývoja a inovácií, teda prvkov, ktoré sú v súčasnosti na jednej z najnižších úrovní medzi
     novými členskými štátmi. K rýchlejším štrukturálnym zmenám hospodárstva smerom k odvetviam
     s vyššou pridanou hodnotou a vyššou produktivitou by mohlo prispieť zachovanie vysokej úrovne
     priamych zahraničných investícií, ktoré by mohli zapôsobiť ako katalyzátor formou prenosu
     vedomostí. K udržaniu vysokého rastu produktivity by mohlo prispieť aj ďalší rozvoj fyzickej
     infraštruktúry. Výdavky na informačné technológie sa zvyšujú pomaly a z veľmi nízkej východzej
     úrovne a nízka miera rozšírenia týchto technológií by mohla byť pri zlepšovaní produktivity ďalším
     obmedzujúcim činiteľom.

     Rozvoj efektívnej hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach

     Napriek deregulácii väčšiny sieťových odvetví je v nich efektívna hospodárska súťaž s výnimkou
     mobilných telefónov a cestnej dopravy naďalej slabá. Trh pevných telefónnych liniek bol plne
     liberalizovaný v januári 2003, ale držiteľ monopolu zostáva jediným subjektom na trhu. Regulátor
     telefónneho trhu zatiaľ nemá potrebné zdroje na to, aby mohol účinne presadzovať hospodársku súťaž.
     Naďalej zostáva neukončená implementácia právnych predpisov EÚ týkajúcich sa otvorenia
     železničného trhu, kde chýba aj rozvinutá infraštruktúra, najmä prepojenie s Poľskom.

     Otvorenie trhu s energiami prinieslo len málo viditeľné zlepšenia pre spotrebiteľov a pretrváva na nich
     vysoká miera koncentrácie ako na strane dopytu, tak aj na strane distribúcie. Trh s elektrinou sa otvoril
     pre veľkých spotrebiteľov v januári 2002 v rozsahu odpovedajúcom štvrtine spotreby elektrickej
     energie. Predpokladá sa ďalšia postupná deregulácia a prebieha aj privatizácia distribútorov elektrickej
     energie. Avšak asi 80 percent všetkej elektriny sa vyrába v jednej jadrovej elektrárni a nedostatok
     prepojovacej kapacity s ostatnými pristupujúcimi krajinami bráni integrácii s trhom elektrickej energie
     EÚ. Pre veľkých odberateľov sa liberalizoval aj trh s plynom v rozsahu 80 percent spotreby. Avšak na
     trhu je len zopár nezávislých subjektov a neexistuje prepojenie so západoeurópskou plynovou sieťou.

SK                                                      39                                                       SK
 ---pagebreak---      Osobitné odporúčania pre Litvu

     Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo
     všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmernení hospodárskej politiky.

     S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti a riešiť štrukturálne ťažkosti na trhu práce, sa odporúča Litve:

     1.       posilniť regionálnu mobilitu a znížiť nesúlad v schopnostiach a zároveň zaistiť
              účinnosť vzdelávania, rekvalifikácie a ostatných aktívnych politík na trhu práce (GL
              4, 7 a 8).

     2.       zlepšiť celkový motivačný účinok daní a dávok (GL 4).

     S cieľom udržať celkový deficit verejných financií, sa odporúča Litve:

     3.       snažiť sa o nízky celkový deficit verejných financií vo viacročnom rámci
              vierohodným a trvalo udržateľným spôsobom, v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada
              prijme v súvislosti s nadchádzajúcim rozpočtovým dohľadom (GL 1).

     4.       vyhýbať sa procyklickej fiškálnej politike, ktorá znemožňuje ďalšie znižovanie
              celkového schodku verejných financií, najmä zmenám rozpočtu, ktoré prideľujú
              ďalšie výdavky v prípade, že príjmy presiahnu pôvodné odhady.

     S cieľom zlepšiť podmienky produktivity, sa Litve odporúča:

     5.       zlepšiť efektivitu a kvalitu vzdelávacieho systému a odbornej prípravy a jeho
              schopnosť reagovať na meniace sa požiadavky na schopnosti (GL 13).

     6.       podporovať výskum, vývoj a inovácie, posilniť prepojenie medzi výskumnými
              inštitúciami a podnikateľskou sférou a podporovať prenos znalostí pomocou
              priamych zahraničných investícií a väčšieho rozšírenia informačných technológií
              (GL13).

     S cieľom rozvinúť efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach, sa Litve odporúča:

     7.       snažiť sa o liberalizáciu a presadzovala efektívnu hospodársku súťaž na trhoch
              s energiami, telekomunikačných trhoch a na železničných trhoch.

     8.       vybudovať a zlepšiť prepojovaciu kapacitu so susednými členskými štátmi EÚ (GL
              9).

SK                                                     40                                                   SK
 ---pagebreak---      22.      Malta

     Čoraz otvorenejší charakter maltského hospodárstva, veľká závislosť na príjmoch z cestovného ruchu
     a jeho malá veľkosť spôsobuje, že je čím ďalej, tým viac citlivejšie na vonkajšie hospodárske
     a geopolitické šoky. Zložité medzinárodné hospodárske prostredie v posledných dvoch rokoch a
     reštrukturalizácia verejného sektora viedli k slabému ekonomickému rastu založenému najmä na
     vysokej verejnej spotrebe. Reálny rast HDP sa momentálne nachádza hlboko pod jeho odhadovaným
     potenciálom.

     Napriek pomalému hospodárskemu rastu sa v období od januára do októbra minulého roka
     nezamestnanosť podstatne nezvýšila (5,7 percent v októbri 2003), avšak v nasledujúcich mesiacoch sa
     očakáva zhoršenie spojené s reštrukturalizáciou lodiarskeho priemyslu, výrobného sektora a sektora
     cestovného ruchu. Všeobecný pokrok Malty pri prijímaní acquis sa nespájal s uskutočnením
     zásadných hospodárskych reforiem v súvislosti s pristúpením k EÚ v máji 2004. Obmedzenie
     verejného sektora a zníženie štátnej pomoci a podpôr a reforma dôchodkového a zdravotného systému
     sa odložili, čo malo negatívny účinok na hospodársky rast, vytváranie zamestnanosti a verejné
     financie. Problém pomerne nízkej miery zamestnanosti, najmä žien, aj naďalej pretrváva. V súvislosti
     s nedostatočným úsilím o konsolidáciu verejných financií, nižším rastom DPH v roku 2003 ako sa
     očakávalo a rastúcimi verejnými výdavkami sa celkový deficit verejných financií ešte viac zvýšil a
     vytvoril sa tlak na bilanciu bežného účtu. Politiky na Malte by sa mali usilovať o dosiahnutie vyššieho
     stupňa trvalo udržateľnej konvergencie, najmä pokiaľ ide o konsolidáciu verejných financií.
     Vzhľadom na tento cieľ sa musí obnoviť rýchlosť realizácie reformy dôchodkového a zdravotného
     systému i verejného sektora. Napriek určitému pokroku nie je úroveň hospodárskej súťaže v
     niektorých oblastiach dostačujúca a je potrebné vyvíjať ďalšie privatizačné snahy. V tejto súvislosti
     stoja pred Maltou tri hlavné úlohy:

     • zabezpečiť trvalo udržateľné zníženie celkového deficitu verejných financií a dlhodobú
       udržateľnosť verejných financií,

     • zvýšiť mieru zamestnanosti, najmä žien,

     • podporiť efektívnu hospodársku súťaž pri zohľadnení malého vnútorného hospodárstva.

     Zabezpečenie trvalo udržateľného zníženia deficitu verejných financií a dlhodobej
     udržateľnosti verejných financií.

     S cieľom vyriešiť situáciu vysokého celkového deficitu verejných financií, vláda plánuje vykonať
     sériu opatrení a posilniť vyberanie daní, aby zvýšila príjmy. Je zaujímavé poznamenať, že sa očakáva
     rýchlejší rast nedaňových príjmov ako príjmov daňových. Táto situácia existuje predovšetkým vďaka
     príjmom zhromaždeným v rámci programu registrácie cudzích subjektov a vďaka rozpočtovým
     náhradám EÚ v rámci kodanských kritérií. Pokiaľ ide o priame zdaňovanie, plánuje sa určité zníženie
     z dôvodu zavedenia piatich úrovní daňového pásma (doteraz boli tri) a zvýšenie hranice príjmov, ktoré
     sa majú zdaniť.

     Na strane výdavkov predstavujú riziko pre trvalo udržateľné verejné financie vysoké výdavky na
     mzdy vo verejnom sektore, dôchodky a zdravotnú starostlivosť. Pokiaľ ide o súčasné výdavky, je
     potrebné zlepšiť kontrolu rozpočtových prostriedkov na sociálne dávky a prostriedkov iných
     programov pomoci a znížiť podpory. Vďaka neustálej potrebe modernizovať a budovať novú
     infraštruktúru však môžu kapitálové výdavky udržiavať celkové výdavky na vysokej úrovni (okolo 50
     percent HDP) i keď sa predpokladá pokles v roku 2006 (na 46,6 percent HDP).

SK                                                     41                                                      SK
 ---pagebreak---      Vážnym fiškálnym rizikom, ktoré môže ohroziť dlhodobo udržateľné verejné financie, najmä z
     dôvodu pomerne vysokého dlhu verejných financií, je starnutie obyvateľstva. Očakávaný rýchly rast
     pomeru dôchodcov od roku 2000 do roku 2050 (z 18 percent na 38,6 percent) v budúcnosti výrazne
     zvýši fiškálny tlak na verejné financie. Napriek tomu, že sa plánuje reforma 1. pilieru dôchodkového
     systému, nie je jasné, kedy by mala prebehnúť.

     Fiškálna pozícia vlády je ohrozená podstatnou výškou nevyrovnaných záruk (22 percent HDP v roku
     2002). Vláda plánuje v budúcnosti vydávanie nových záruk obmedziť (pokles objemu na 15 percent
     HDP v roku 2006) prostredníctvom prísnejšieho presadzovania rozpočtových pravidiel, ktorými sa
     vydávanie záruk riadi. Malo by to prispieť k plánovanému strednodobému poklesu skrytých
     podmienených záväzkov a zmierniť existujúce riziko, ktoré súvisí s vydávaním doporučení a úverov.

     Zvýšiť mieru zamestnanosti, najmä u žien

     Maltský trh práce sa zdá byť dostatočne pružný na to, aby sa prispôsobil hospodárskym šokom bez
     vytvárania dlhých období nezamestnanosti. Napriek tomu bola miera zamestnanosti v septembri 2003
     (53,7 percent) v porovnaní s priemerom EÚ nízka. Pomerne nízka miera zamestnanosti sa pripisovala
     nízkej miere zamestnanosti žien (33,1 percent), keďže rovnaký údaj týkajúci sa mužov (74,2 percent)
     bol vyšší ako priemer EÚ. Zvýšenie celkovej miery zamestnanosti a miery zamestnanosti žien je
     vzhľadom na starnutie obyvateľstva dôležitým faktorom na rozšírenie základne pre príspevky
     sociálneho zabezpečenia. Vzhľadom na túto situáciu boli nedávno prijaté opatrenia na podporu účasti
     žien na trhu práce, keďže ich nízka účasť je do určitej miery daná kultúrnymi faktormi, ktoré sa budú
     musieť v dlhodobom výhľade prekonať.

     Vláda si uvedomuje dôležitosť väčšej účasti žien na trhu práce v situácii, keď klesá pôrodnosť a
     populácia starne, a preto sú iniciatívy zamerané na zvýšenie miery účasti žien na trhu práce zahrnuté v
     zákone o zamestnaneckých a industriálnych vzťahoch, ktorý vstúpil do platnosti v decembri 2002 a
     bol doplnený ôsmymi právne dostatočnými oznámeniami (pričom jedna z nich sa týka nároku
     na rodičovskú dovolenku). Ďalšími iniciatívami v tejto oblasti sú program starostlivosti o deti, akčný
     plán rodovej rovnosti a presadzovanie princípu rovnosti medzi mužmi a ženami vo verejnej správe.
     Dokončenie privatizácie a obmedzenie verejného sektora môžu tiež prispieť k účinnejšiemu
     rozmiestneniu zdrojov v prospech súkromného sektora a podporiť hospodársku výkonnosť a
     zamestnanosť.

     Vysoké dane zo mzdy narušujú tak dopyt po práci, ako aj jej ponuku a činnosť sa odkláňa smerom k
     neformálnemu hospodárstvu. Rozdiel medzi minimálnou mzdou a dávkami v nezamestnanosti, najmä
     pokiaľ ide o početnejšie rodiny, ostáva veľmi malý a znižuje motiváciu pracovať. Je tiež potrebné
     obmedziť programy predčasných odchodov do dôchodku, ktoré slúžia ako prostriedok
     reštrukturalizácie verejného sektora a úsilie sa musí zamerať na rekvalifikáciu. Zákon
     o zamestnaneckých a industriálnych vzťahoch tiež upravuje problematiku zamestnancov na čiastočný
     úväzok a zmluvy o službách na presne stanovené obdobie s cieľom zvýšiť pružnosť pracovného trhu.
     Činnosti v rámci odborného vzdelávania vzrástli od roku 2001, keď bola založená Malta College for
     Arts, Science and Technology i keď sa musí vyvinúť ďalšia snaha tak o zlepšenie miery úspešnosti v
     strednom vzdelávaní, ako aj o zníženie počtu žiakov, ktorí predčasne končia školskú dochádzku. V
     roku 2003 boli založené tri inštitúty v oblasti mechaniky, strojníctva, podnikania v poľnohospodárstve
     a verejných služieb. Je dôležité všimnúť si dosahovanie výnimočne vysokej úrovne stredného
     vzdelania a veľmi nízkej úrovne vyššieho stredného vzdelania a vyššieho vzdelania.

     Podpora efektívnej hospodárskej súťaže pri zohľadnení malého vnútorného hospodárstva

     V Maltskom hospodárstve boli s cieľom zvýšiť hospodársku súťaž zavedené mnohé reformy. V
     sieťovom odvetví sa pristúpilo k liberalizácii telekomunikačného sektora, zatiaľ čo sa v súčasnosti

SK                                                     42                                                      SK
 ---pagebreak---      otvára sektor poštových služieb. V leteckej doprave sa odstránil monopol na činnosti spojené
     s odbavovaním pasažierov a bola vypísaná medzinárodná verejná súťaž. V námornej doprave sa musí
     dokončiť zavádzanie acquis. V niektorých odvetviach maltského hospodárstva je hospodárska súťaž
     slabá. Ide napríklad o odvetvie mlynárenských výrobkov zo pšenice a krmných obilovín a lodiarsky
     priemysel, kde sa v súvislosti s reštrukturalizáciou musí znížiť štátna pomoc.

     Osobitné odporúčania pre Maltu

     Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo
     všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeoecných usmernení hospodárskych politík.

     S cieľom zabezpečiť trvalo udržateľné zníženie celkového deficitu verejných financií a dlhodobú
     udržateľnosť verejných financií sa Malte odporúča:

     1.       vo viacročnom rámci vierohodným a trvalo udržateľným spôsobom znížiť deficit
              verejných financií, v súlade s rozhodnutím, ktoré rada prijme v súvislosti
              s nadchádzajúcim rozpočtovým dohľadom (GL 1).

     S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti, najmä žien, sa Malte odporúča:

     2.       zefektívniť prepojenie daňového systému a systému sociálnych dávok a posilniť tak
              motiváciu pracovať a znížiť zdanenie práce s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť
              (GL 4).

     3.       zlepšiť kvalitu stredného a odborného vzdelávania (GL 8).

     4.       posilniť rekvalifikáciu pracovných síl, aby boli prispôsobivejšie v prípade straty
              zamestnania a uľahčenia návratu do zamestnania žien stredného veku (GL 8).

     S cieľom podporiť efektívnu hospodársku súťaž pri zohľadnení malého domáceho hospodárstva sa
     Malte odporúča, aby:

     5.       sa aj naďalej usilovala posilniť hospodársku súťaž v určitých sektoroch, akými je
              napríklad sieťové odvetvie, potravinársky a lodiarsky priemysel (GL 9).

SK                                                   43                                                 SK
 ---pagebreak---      23.      Poľsko

     Po období veľkého rastu v 90. rokoch, zažilo Poľsko v rokoch 2001 až 2002 veľké hospodárske
     spomalenie. Od konca roku 2002 dochádzalo postupne k čoraz silnejšiemu oživovaniu a v roku 2003
     vzrástol rast reálneho HDP na 3,7 percent. V roku 2004 dosiahne rast pravdepodobne svoju
     potencionálnu úroveň, ktorá sa odhaduje približne na 4,5 percent.

     Napriek pozoruhodnému pokroku v posledných rokoch Poľsko ešte stále čelí vážnym štrukturálnym
     problémom, ktoré môžu narušiť jeho schopnosť udržať si silný rast. Miera nezamestnanosti sa od roku
     1999 prudko zvýšila a momentálne dosahuje 20 percent, čo znamená, že Poľsko je krajinou s
     najvyššou mierou nezamestnanosti spomedzi pristupujúcich krajín. Analogicky výrazne klesla miera
     zamestnanosti a skoro polovica obyvateľstva v aktívnom pracovnom veku nemá prácu. Hladkému
     fungovaniu trhu práce bráni niekoľko štrukturálnych problémov, vrátane obmedzenej schopnosti
     miezd reagovať na pracovné podmienky, demotivujúceho daňového systému a systému sociálnych
     dávok, nesúladu medzi požadovanou a ponúkanou kvalifikíciou a nízkej geografickej mobility.

     Fiškálna pozícia Poľska sa od roku 2000 významne zhoršila v dôsledku cyklických faktorov a
     uvoľnenia fiškálnej politiky. Celkový deficit verejných financií stúpol z 1,8 percent HDP v roku 2000
     na 3,6 percent v roku 2002. Donedávna prejavovali orgány istú neochotu riešiť fiškálne problémy,
     vrátane rýchlo narastajúceho pomeru dlhu. Reforma verejných financií, ktorú prijala vláda začiatkom
     tohto roka, predpokladá výrazné obmedzenie výdavkov, ale zároveň odkladá potrebné fiškálne
     vyrovnanie na rok 2005.

     Politiky v Poľsku by sa mali zamerať na dosiahnutie vyššieho stupňa trvalo udržateľnej konvergencie,
     najmä pokiaľ ide o konsolidáciu verejných financií. Je tiež potrebné doplniť makroekonomické
     politiky zamerané na stabilitu o štrukturálne reformy, ktorých cieľom je zlepšiť poľský hospodársky
     rast. Okrem nedostatočného využitia ľudských zdrojov je schopnosť poľského hospodárstva zvýšiť tak
     reálny, ako aj potenciálny rast výstupov obmedzená pomerne nízkou úrovňou produktivity. K náprave
     tejto skutočnosti je potrebná neustála snaha o zlepšenie systému vzdelávania a odbornej prípravy, ako
     aj vytvorenie vhodných podmienok pre výskum a vývoj a prenos technológií. Hospodárstvo, najmä
     poľnohospodársky sektor, si okrem iného vyžaduje ďalšiu reštrukturalizáciu a existuje tu aj priestor na
     zlepšenie podnikateľského prostredia. Na základe týchto skutočností stoja pred Poľskom tieto úlohy:

     • naliehavo riešiť hlboko zakorenené štrukturálne problémy na trhu práce,

     • zabezpečiť trvalo udržateľné zníženie celkového deficitu verejných financií a dlhodobú
       udržateľnosť verejných financií,

     • zlepšiť podmienky pre rast produktivity,

     • urýchliť reštrukturalizáciu hospodárstva a privatizáciu v priemysle,

     • zlepšiť podnikateľské prostredie.

     Naliehavé riešenie hlboko zakorenených štrukturálnych problémov na trhu práce

     Poľsko má najvyššiu mieru nezamestnanosti (19,8 percent v roku 2002) a najnižšiu mieru
     zamestnanosti (51,5 percent) spomedzi pristupujúcich krajín. Miera zamestnanosti je mimoriadne
     nízka medzi starším obyvateľstvom a mladými ľuďmi. Pre poľský trh práce sú navyše charakteristické

SK                                                     44                                                      SK
 ---pagebreak---      tieto znaky: vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí, vysoká miera dlhodobej nezamestnanosti,
     významné rozdiely medzi regiónmi a vysoký podiel nezamestnaných vo vidieckych oblastiach.

     Hladkému fungovaniu trhu práce bránia viaceré štrukturálne problémy. Po prvé, ide o
     nezamestnanosť, ktorá sa sústreďuje v určitých regiónoch a týka sa určitých skupín, a ktorá odráža
     nedokonalé prispôsobenie miezd regionálnym rozdielom v produktivite a úrovni individuálnych
     kvalifikácií. Postupu stanovovania miezd chýba pružnosť a pokiaľ ide o presadzovanie mzdovej
     disciplíny v štátnych podnikoch a vo verejnom sektore, zatiaľ sa tento postup javí ako neúčinný.
     Celoštátna minimálna mzda je navyše vzhľadom na priemerné mzdy v mnohých regiónoch vysoká,
     a tak prispieva k udržiavaniu vysokej nezamestnanosti medzi mladými ľuďmi a pracovníkmi s nízkou
     kvalifikáciou.

     Po druhé, ide o vysoký daňový klin v Poľsku, ktorý je dôvodom demotivácie legálne pracovať. Okrem
     toho kombinované účinky daňového systému a systému sociálnych dávok robia zo zamestnania, či z
     návratu do zamestnania nákladné rozhodnutie a táto skutočnosť odrádza od účasti na trhu práce.
     Prvým krokom pre zvýšenie motivácie pracovať by malo byť sprísnenie kritérií pre nárok na invalidný
     dôchodok a postupné rušenie výhod vyplývajúcich z predčasného odchodu do dôchodku.

     Po tretie, vysoká miera nezamestnanosti odráža do určitej miery nesúlad medzi požadovanou a
     ponúkanou kvalifikáciou na trhu práce. Vzdelanostná úroveň dospelého obyvateľstva je naviac
     pomerne nízka. Poľské orgány začali nedávno komplexnú reformu vzdelávacieho systému s cieľom
     lepšie prispôsobiť tento systém požiadavkám trhového hospodárstva. Regionálne rozdiely
     v zamestnanosti a nezamestnanosti môžu byť taktiež výsledkom nízkej geografickej mobility, ktorú je
     možné zlepšiť prostredníctvom reforiem trhu s bytmi a skvalitnením dopravnej infraštruktúry.

     Zabezpečenie trvalo udržateľného zníženia deficitu verejných financií a dlhodobej
     udržateľnosti verejných financií.

     Fiškálna pozícia Poľska sa od roku 2000 výrazne zhoršila len čiastočne z cyklických dôvodov.
     Celkový deficit verejných financií dosiahol v roku 2002 úroveň 3,6 percent HDP a odhaduje sa, že v
     roku 2003 sa zvýši na 4,1 percent. Fiškálna expanzia v posledných dvoch rokoch vyplynula
     predovšetkým z uvoľnenej fiškálnej politiky. Očakáva sa, že fiškálna politika ostane aj v roku 2004
     procyklická. Vláda nedávno prijala reformu verejných financií, ktorá na obdobie od roku 2004 do roku
     2007 stanovuje úspory v sociálnych a administratívnych výdavkoch. Pretrváva však neistota v
     súvislosti so schválením celej fiškálnej reformy Parlamentom. Kontrola deficitu verejných financií je
     dôležitá aj kvôli udržaniu deficitu bežného účtu na trvalo udržateľnej hranici, najmä v prípade, že by
     sa mal súčasný prebytok úspor a investícií v súkromnom sektore v budúcich rokoch výrazne znížiť.

     Zhoršenie stavu fiškálnych účtov spolu so spomalením privatizácie vyústilo od roku 2001 do prudkého
     nárastu dlhu verejných financií. Napriek tomu, že je úroveň dlhu vzhľadom na medzinárodné normy
     pomerne nízka, rýchlo stúpa a blíži sa k hranici pre uplatnenie opravného mechanizmu podľa
     fiškálnych pravidiel stanovených v poľskej ústave a zákone o verejných financiách. V súvislosti
     s rastúcimi úverovými potrebami vlády, vystavením rozpočtu rizikám spojeným s výmennými
     kurzami a podmienenými záväzkami je hlavným problémom dynamika dlhu.

     Podmienené záväzky predstavujú možné vážne riziko pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií.
     Štátne podniky v sektoroch, ktoré vyžadujú reštrukturalizáciu sú významným zdrojom takýchto
     záväzkov. Mnohé nevyplatené záruky rýchlo stúpajú a v nasledujúcich rokoch budú vytvárať tlak na
     verejné financie.

SK                                                    45                                                      SK
 ---pagebreak---      Demografická štruktúra v Poľsku je vcelku priaznivá. Dôchodkový systém napriek tomu prešiel
     hlavnou reformou v roku 1999, ktorej cieľom bolo upraviť ho zmenám v demografickej štruktúre a
     pracovnej sile a čeliť dôsledkom prudkého rastu pomeru dôchodcov (z 18 percent v roku 2000 na 50
     percent v roku 2050).

     Zlepšenie podmienok pre rast produktivity

     Napriek slušnému rastu produktivity v období od roku 1995 do roku 2002 bola produktivita práce na
     zamestnanú osobu (v parite kúpnej sily) v Poľsku nižšia ako polovica v porovnaní s EÚ 15 v roku
     2002 a nedosahovala priemer nových členských štátov. Vyrovnávací proces sa preto nedá pokladať za
     uspokojivý. Túto pomerne nízku produktivitu možno vysvetliť rôznymi faktormi.

     Po prvé, ide o vysoký podiel zamestnanosti v poľnohospodárstve, v sektore s obzvlášť nízkou
     produktivitou. Problémy, s ktorými sa stretávajú nové firmy a nízka mobilita môžu spomaľovať
     prechod pracovníkov z poľnohospodárstva do iných sektorov. Po druhé, pokiaľ ide o investície
     do informačných a komunikačných technológií a výskumu a vývoja, ostáva Poľsko pod priemerom
     EÚ 15. Problémom sú najmä nízke investície v podnikateľskej sfére do výskumu a vývoja (iba 30
     percent z celkových výdavkov na výskum a vývoj financujú firmy). Medzi spomínané dôvody patrí aj
     nedostatočná spolupráca medzi výskumnými inštitútmi a podnikmi, nedostatok ľudského kapitálu
     s vysokou kvalifikáciou a skutočnosť, že firmy dávajú prednosť krátkodobým finančným záujmom
     pred dlhodobými. Zlepšenie kvalifikácie pracovnej sily je potrebné dosiahnuť aj prostredníctvom
     podporovania vyššieho a celoživotného vzdelávania. Nízka produktivita je v skutočnosti spojená so
     štrukturálnymi problémami na pracovnom trhu, najmä s nesúladom medzi kvalifikáciou, ktorú
     poskytuje vzdelávací systém a kvalifikáciou, ktorú si žiada trh, ako aj s potrebou investovania
     do fyzickej infraštruktúry.

     Urýchlenie reštrukturalizácie hospodárstva a privatizácie priemyslu

     Po pomalom začiatku dosiahla privatizácia vrchol v roku 2000 (ako o tom svedčí najvyššia úroveň
     priamych zahraničných investícií, ktorá dosahovala 5,7 percent HDP, a ku ktorej prispelo niekoľko
     jednorázových privatizačných transakcií), avšak odvtedy sa opäť spomaľuje v dôsledku predania
     väčšiny najlákavejších aktív. Tradičné sektory ostávajú aj naďalej vo vlastníctve štátu (ide o baníctvo,
     chemický a obranný priemysel a železnice). V týchto sektoroch dávala poľská vláda prednosť
     podporovaniu politiky konsolidácie pred privatizáciou s cieľom vytvoriť „národných šampiónov“
     schopných konkurovať trhom EÚ. Tlak na obmedzenie krátkodobých negatívnych sociálnych vplyvov
     a dôležité diskusie, ktoré je potrebné uskutočniť so sociálnymi partnermi a niektorými ministrami
     spomaľujú privatizačný proces. Výsledkom je klesajúca atraktívnosť firiem, ktoré sa majú
     privatizovať, čo často odrádza možných investorov. Napriek tomu existujú dôkazy, že príliv priamych
     zahraničných investícií prispel k reštrukturalizácii výrobného sektora a zlepšil vývoznú kapacitu a
     distribučnú sieť. Takáto situácia nastala čiastočne vďaka tomu, že po privatizácii vložili strategickí
     investori do svojich firiem významnú časť vlastného majetku a know-how, čo vyústilo do
     významného rastu produkcie.

     Začala sa liberalizácia sektorov elektrickej energie a plynu. Miestne a diaľkové telekomunikačné
     služby boli úplne liberalizované v januári 2002 a medzinárodné služby od januára 2003. Napriek tomu
     nie je úroveň hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach uspokojujúca. V sektore plynu nedochádza
     v súčasnosti k žiadnemu uvoľňovaniu. V telekomunikáciách si dominantné postavenie na trhu udržal
     držiteľ monopolu. Ceny za medzinárodné hovory patria medzi najvyššie. Okrem toho, Úrad pre
     hospodársku súťaž uznal držiteľa monopolu opakovane vinným zo zneužívania dominantného
     postavenia vo vzťahu ku konkurentom.

SK                                                     46                                                       SK
 ---pagebreak---      Štátna pomoc ostáva aj naďalej vysoká (v podobe daňových nedoplatkov a nedoplatkov na sociálnom
     zabezpečení) a štátne firmy sú vysoko zadlžené voči iným spoločnostiam, ktorým tak spôsobujú
     finančné škody. Pokiaľ ide o hodnotenie výkonu, zaznamenali sa nedostatky pri zaobchádzaní s
     pomocou na záchranu a reštrukturalizáciu, ako aj pomocou na výskum a vývoj.

     Zlepšenie podnikateľského prostredia

     Vďaka nedávnym reformám dosiahlo Poľsko významný pokrok v rozvoji rozsiahleho sektora malých
     a stredných podnikov. Ide konkrétne o založenie nového obchodného registra, ktorý od 1. januára
     2004 predstavuje pre firmy jeden kontaktný bod. Od januára 2004 sa tiež uplatňuje jednotná 19 % daň
     z príjmu právnických osôb. V roku 2003 bol zase prijatý nový zákon o platobnej schopnosti, ktorý
     zosúladil konkurzy s požiadavkami moderného trhového hospodárstva. Približne dve tretiny
     zamestnanosti a polovica HDP a vývozov v Poľsku sa sústreďujú v sektore malých a stredných
     podnikov. Malé a stredné podniky sa však aj naďalej stretávajú s prekážkami, ktoré bránia ich rastu.
     Napriek nedávnym reformám na podporu podnikania ostáva veľkosť firiem malá a podnikateľské
     prostredie je ešte stále možné zlepšovať. Uvedená situácia vyplýva z nedostatku ľudského kapitálu,
     pracovnej mobility, nerozvinutej infraštruktúry (najmä cestných a telekomunikačných sietí), vysokého
     daňového zaťaženia (ide najmä o príspevky sociálneho zabezpečenia) a obmedzenia likvidity. Tieto
     faktory obmedzujú vytváranie a rast spoločností. Existujú preto obavy, že spomínané problémy môžu
     znížiť atraktívnosť Poľska pre zahraničných investorov.

     Osobitné odporúčania pre Poľsko

     Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak, ako sú stanovené vo
     všeobecných usmerneniach (GL), v časti I základných usmernení hospodárskych politík.

     V záujme naliehavého riešenia hlboko zakorenených štrukturálnych problémov na trhu práce sa
     Poľsku osobitne odporúča:

     1.       zvýšiť pružnosť postupu stanovovania miezd s cieľom zabezpečiť, že mzdy budú
              lepšie odrážať rozdiely v produktivite v rámci kvalifikácie, firiem a regiónov (GL 5).

     2.       znížiť daňové zaťaženie práce a snažiť sa o rozšírenie daňového základu práce,
              zlepšiť efektivitu výberu daní a systém vymáhania daní, zreformovať daňový systém
              a systém sociálnych dávok s cieľom odstrániť nízku motiváciu pracovať, najmä
              situácie, ktoré vedú manželské páry k neochote pracovať a s cieľom zvýšiť účinnosť
              sociálnych výdavkov (GL 4).

     3.       posilniť ponuku práce tým, že sa vynaloží snaha o lepšie prispôsobenie kvalifikácie
              pracovných síl požiadavkám pracovného trhu a že sa odstránia prekážky, ktoré
              bránia mobilite pracovných síl, najmä prostredníctvom reforiem trhu s bytmi a
              zlepšením dopravnej infraštruktúry (GL 7 a 13).

     S cieľom zabezpečiť trvalo udržateľné zníženie celkového deficitu verejných financií a dlhodobú
     udržateľnosť verejných financií sa Poľsku odporúča:

     4.       vo viacročnom rámci vierohodným a trvalo udržateľným spôsobom znížiť celkový
              deficit verejných financií, v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti
              s nadchádzajúcim rozpočtovým dohľadom (GL 1 a 2).

SK                                                   47                                                     SK
 ---pagebreak---      5.       monitorovať reformu dôchodkového systému s cieľom čeliť očakávanému rastu
              pomeru dôchodcov a prijať opatrenia na zníženie fiškálneho rizika vyplývajúceho z
              rastúceho objemu podmienených záväzkov (GL 15 a 16).

     V záujme zlepšenia podmienok pre rast produktivity sa Poľsku odporúča:

     6.       nasledovať a posilniť snahy o zlepšenie efektivity a kvality systému vzdelávania
              a odbornej prípravy a jeho schopnosť reagovať na meniace sa požiadavky na
              kvalifikáciu (GL 13).

     7.       podporovať výskum a vývoj a inovácie, najmä odovzdávanie                           znalostí
              prostredníctvom priamych zahraničných investícií (GL 13).

     S cieľom urýchliť reštrukturalizáciu hospodárstva a privatizáciu priemyslu sa Poľsku odporúča:

     8.       znížiť celkovú výšku štátnej pomoci a upriamiť pomoc na horizontálne ciele (GL 9 a
              14).

     9.       podporovať vstup na trh a efektívnu hospodársku súťaž v sieťových odvetviach a
              usilovať sa o lepšiu prepojenosť vnútroštátnych trhov (GL 9).

     V záujme zlepšenia podmienok podnikateľského prostredia sa Poľsku odporúča:

     10.      pokračovať v znižovaní administratívneho zaťaženia a zjednodušovaní regulácie a
              podporovať rast malých a stredných podnikov prostredníctvom zlepšovania prístupu
              k financiám (GL 11).

SK                                                    48                                                    SK
 ---pagebreak---      24.      Slovensko

     Po určitom spomalení spôsobenom stabilizáciou v roku 1998 sa rast reálneho HDP neustále
     zrýchľoval a v roku 2003, druhý rok za sebou, prekročil hranicu štyroch percent. Výroba však stále
     úplne nedosiahla svoj odhadovaný potenciál.

     Rast bol podporovaný zintenzívnenými štrukturálnymi reformami. Typickým príkladom bola
     reštrukturalizácia a privatizácia bankového a nefinančného sektora. Avšak reformy mali svoju cenu:
     miera nezamestnanosti presiahla v roku 2001 hranicu 19 percent a stále sa pohybuje okolo úrovne 17
     percent. Reabsorbčnú schopnosť trhu práce narušuje celý rad jeho štrukturálnych nedostatkov, ktoré sa
     začínajú riešiť len teraz. Sú nimi hlavne nedostatok regionálnej mobility, demotivujúci systém dávok,
     nepružnosť miezd a nesúlad vyžadovanej a ponúkanej kvalifikácie.

     Reforma verejných financií bola až donedávna veľmi mierna a celkový deficit verejných financií sa vo
     volebnom roku 2002 vyšplhal až na viac ako 7 percent HDP. Expanzívna fiškálna politika prispela
     k výraznému rastu domáceho dopytu a prehĺbeniu deficitu bežného účtu na hodnotu presahujúcu 8
     percent HDP, ktoré vyvolala predovšetkým narastajúca spotreba. Vláda, ktorá nastúpila do úradu
     v roku 2002 sa začala zaoberať pôvodnými príčinami fiskálneho deficitu, čím podporila významné
     zníženie deficitu bežného účtu v roku 2003.

     Politiky na Slovensku by sa mali zamerať na dosiahnutie vyššieho stupňa trvalo udržateľnej
     konvergencie, najmä pokiaľ ide o konsolidáciu verejných financií. Avšak pokračujúca konsolidácia
     verejných financií, ako aj riešenie problémov nedostatočného využívania ľudských zdrojov na
     Slovensku musia byť podporené politikou, ktorá pomôže udržať silný rast v strednodobom
     a dlhodobom výhľade. To si vyžiada predovšetkým posilnenie a diverzifikáciu rastu a zamestnaneckej
     základne napomáhaním rozvoju podnikateľského prostredia, ktorý sa dá dosiahnuť zlepšením
     právneho rámca a budovaním súdnych a administratívnych kapacít. Navyše je potrebné zvýšiť úroveň
     produktivity a Slovensko by sa malo pripraviť na prípadný prechod na hospodárstvo založené na
     vedomostiach. V tejto súvislosti stoja pred Slovenskom štyri hlavné náročné úlohy:

     • zabezpečiť na trvalo udržateľnom základe ďalšie zníženie celkového deficitu verejných financií,

     • pokračovať v riešení hlboko zakorenených štrukturálnych problémov na trhu práce,

     • zlepšiť podmienky podnikateľského prostredia a podporovať podnikanie,

     • zlepšiť podmienky pre rast produktivity.

SK                                                    49                                                     SK
 ---pagebreak---      Zabezpečenie ďalšieho         zníženia    celkového     deficitu verejných      financií na    trvalo
     udržateľnom základe

     V roku 2002 sa celkový deficit verejných financií znížil z 7,2 percent HDP na odhadovaných 5 percent
     HDP v roku 2003, čím napomohol významnému zníženiu deficitu bežného účtu. Hlavná časť
     komplexného programu reforiem verejných financií už bola schválená. Tieto reformy podporia ďalšie
     zníženie deficitu a napomôžu udržaniu deficitu bežného účtu v trvalo udržateľnom pásme, v prípade,
     že by sa zase znevýhodnili čisté súkromné úspory. Rozsah a rýchlosť reforiem sú obdivuhodné. Avšak
     vzhľadom na plnenie rozpočtu v roku 2004 a neskôr, vedú k nezanedbateľným obavám. Riziko plynie
     najmä z radikálnej daňovej reformy,a to hlavne zo zavedenia jednotnej 19-percentnej sadzby dane z
     príjmov právnických a fyzických osôb. Kvôli spomínaným reformám sú odhady príjmov pomerne
     nespoľahlivé. Ak vezmeme do úvahy ďalšie reformné opatrenia v zdravotníctve, neistota pretrváva aj
     na strane výdavkov. Podstatná časť plánovaného zníženia výdavkov sa okrem toho opiera o
     predpoklad nižších výdavkov na úroky, ktorý je založený na hladkej nominálnej konvergencii.
     Ďalšie riešenie hlboko zakorenených štrukturálnych problémov na trhu práce

     Slovensko má spomedzi prístupových krajín jednu z najnižších mier zamestnanosti (zhruba 57
     percent) a druhú najvyššiu mieru nezamestnanosti (v súčasnosti je to okolo 17 percent). Mimoriadne
     nízka je zamestnanosť vo vekovej skupine nad 55 rokov. Nezamestnanosť je sústredená najmä medzi
     mládežou (do 24 rokov) a u osôb s nízkou kvalifikáciou. Regionálne rozdiely sú veľké. Zásadné
     štrukturálne nedostatky trhu práce majú viacero aspektov a momentálne sa k ich riešeniu pristupuje
     ráznejšie.

     Motivácia pracovať a odísť z neformálneho sektoru je umocnená sociálnou a dôchodkovou reformou,
     ktorá zahŕňa zvýšenie vekovej hranice odchodu do dôchodku na aj tak pomerne nízky vek 62 rokov.
     Pomocou finančných podpor pre ľudí dochádzajúcich za prácou a príspevkami na bývanie sa zvyšuje
     regionálna mobilita, avšak keďže dopravná infraštruktúra a trh s bytmi sa zlepšujú len postupne,
     zostáva aj naďalej obmedzená. Aj keď sú rekvalifikačné opatrenia stále intenzívnejšie, nesúlad
     vyžadovanej a ponúkanej kvalifikácie bráni reintegrácii dlhodobo nezamestnaných. Slabá prepojenosť
     vzdelávacieho systému s požiadavkami trhovej ekonomiky prispieva k pretrvávajúcej nezamestnanosti
     mládeže.

     Nedávna novelizácia Zákonníka práce, ktorá umožnila pružnejšie pracovnoprávne vzťahy, napomohla
     vytváraniu pracovných miest. Stále však ostáva nepružným systém stanovovania miezd, ktorý
     dostatočne nevyhovuje osobitným podmienkam podnikov. Najmä možnosť rozšírenia kolektívnych
     dohôd o mzdách na podniky, ktoré sa rokovaní nezúčastnili, je v rozpore s týmto cieľom. Negatívny
     vplyv na dopyt po práci môže mať aj výška minimálnej mzdy, ktorá môže takisto nedostatočne
     odzrkadľovať podmienky na lokálnom trhu práce.

     Ďalekosiahla slovenská refoma dane z príjmu, ktorá je v platnosti od začiatku roku 2004, posilní
     vytváranie pracovných miest, ako aj ochotu pracovať. Oproti tomu, spojené sadzby odvodov na
     sociálne a zdravotné poistenie sa znížili len na stále veľmi vysokú úroveň takmer 48 percent z hrubého
     mesačného príjmu.

     Zlepšenie podmienok podnikateľského prostredia a podpora podnikania

     Za posledné roky zaviedla vláda niekoľko opatrení, ktorých cieľom bolo zlepšiť podnikateľské
     prostredie. Významne sa zjednodušil a skrátil postup pri zakladaní novej firmy. Pripravuje sa nový
     zákon o konkurze a vyrovnaní, ktorý by mal nahradiť súčasný systém, kde konkurzné konania trvajú
     neprimerane dlho a prakticky neposkytujú priestor na reštrukturalizáciu spoločností s problémami.

SK                                                    50                                                      SK
 ---pagebreak---      Podnikateľské prostredie sa ďalej zlepšilo, napr. podstatným zrýchlením liberalizácie cien v roku 2003
     a zavedením novej právnej úpravy záložného práva.

     Napriek týmto zlepšeniam však na Slovensku naďalej existujú prekážky, ktoré bránia rozvoju
     podnikania. Počet novo vznikajúcich firiem je stále pomerne nízky. Podľa podnikateľských
     prieskumov, zásadnou slabinou naďalej ostáva miera právnej neistoty. Tá pramení z často
     nedostatočného a nestabilného právneho rámca a najmä zo slabej vymožiteľnosti práva, ktorému
     v mnohých prípadoch chýba kvalita, časová nedôslednosť a transparentnosť.

     Zlepšenie podmienok pre rast produktivity

     Zatiaľ čo rast produktivity práce ostáva relatívne vysoký, úroveň produktivity je stále nízka (približne
     58 percent priemeru EÚ v roku 2003). K tejto situácii prispieva nepružnosť vzdelávacieho systému
     spolu s nízkymi výdavkami na vzdelanie a nedostatočná činnosť v oblasti výskumu, vývoja a inovácií.

     Vzdelávací systém nezodpovedá potrebám trhu práce. Platí to najmä pre stredné školstvo, ktoré
     produkuje absolventov so zastaralými vedomosťami. Veľmi nízky je aj podiel absolventov vyššieho
     vzdelania. Vysoký podiel dlhodobo nezamestnaných predstavuje pre programy odborného
     a profesijného vzdelávania dodatočnú výzvu. Na Slovensku okrem toho v roku 2001 klesli výdavky
     na vzdelanie na jednu z najnižších úrovní spomedzi nových členských štátov. V reakcii na tieto
     problémy už slovenská vláda podnikla prvé kroky smerom k racionalizácii systému, zlepšeniu jeho
     efektivity a zvýšeniu finančných zdrojov.

     Výdavky na výskum a vývoj zodpovedali v roku 2002 iba 0,59 percentu HDP, čo je menej ako u
     väčšiny pristupujúcich krajín. Inovačná činnosť je podľa počtu patentových prihlášok len veľmi slabá.
     Na zlepšenie situácie v oblasti výskumu a vývoja už vláda prijala určité opatrenia (napr. zlepšila
     právny rámec pre výskum a vývoj) a je odhodlaná zvýšiť verejné zdroje, ktoré sú na podporu výskumu
     a vývoja k dispozícii.

     Osobitné odporúčania pre Slovensko

     Splnenie uvedených náročných úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené
     vo všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmernení hospodárskej politiky.

     S cieľom zabezpečiť ďalšie zníženie celkového deficitu verejných financií na trvalo udržateľnom
     základe sa Slovensku odporúča:

     1.       vo viacročnom rámci vierohodným a trvalo udržateľným spôsobom znížiť celkový
              deficit verejných financií, v súlade s rozhodnutím, ktoré Rada prijme v súvislosti
              s nadchádzajúcim rozpočtovým dohľadom (GL 1).

     V záujme naliehavého riešenia hlboko zakorenených štrukturálnych problémov na trhu práce sa
     Slovensku osobitne odporúča:

     2.       posilniť ponuku na trhu práce odstránením prekážok regionálnej mobility a znížením
              nesúladu vyžadovanej a ponúkanej kvalifikácie a zároveň zabezpečiť efektivitu
              rekvalifikačných opatrení a ostatných aktívnych politík na trhu práce (GL 4, 7 a 8),

     3.       vytvoriť dodatočný dopyt po pracovnej sile tým, že umožní väčšiu pružnosť systému
              stanovovania miezd (GL 5 a 18),

SK                                                     51                                                       SK
 ---pagebreak---      4.       znížiť veľmi vysoké spojené sadzby odvodov na sociálne a zdravotné poistenie a
              zároveň dodržiavať celkové konsolidačné obmedzenia rozpočtu, najmä ďalšími
              reformnými opatreniami v zdravotníctve a zvážením dodatočných úprav pilieru
              priebežného financovania dôchodkového systému, hlavne ďalšieho zvýšenia vekovej
              hranice odchodu do dôchodku (GL 4 a 16).

     Na zlepšenie podmienok podnikateľského prostredia a podporu podnikania sa Slovensku odporúča:

     5.       posilniť priaznivý právny rámec pre podnikanie, a zlepšiť jeho vymožiteľnosť
              predovšetkým prijatím nových zákonov o konkurze a vyrovnaní a zvýšením kapacít
              a transparentnosti súdneho systému (GL 11 a 12).

     V záujme zlepšenia podmienok pre rast produktivity sa Slovensku odporúča:

     6.       zlepšiť efektivitu a kvalitu systému vzdelávania a odbornej prípravy a jeho
              schopnosť reagovať na meniace sa požiadavky na kvalifikáciu (GL 13).

     7.       povzbudzovať výskum, vývoj a inovácie a podporovať odovzdávanie znalostí
              prostredníctvom priamych zahraničných investícií (GL 13).

SK                                                  52                                               SK
 ---pagebreak---      25.      Slovinsko

     Posledné desaťročie predstavovalo pre Slovinsko obdobie stabilného rastu; reálny HDP od roku 1993
     neustále rástol na úroveň 3-5 percent. Po nedávnom spomalení sa očakáva, že sa rast HDP oživí a
     postupne sa priblíži k tempu rastu potenciálnej výroby, ktorý sa odhaduje na približne 4 percentá.

     Napriek všeobecne zdravému hospodárstvu a chvályhodným výsledkom v mnohých oblastiach však
     pretrvávajú určité nedostatky. Pomerne vysoká inflácia (5,7 percent v roku 2003) je aj po svojom
     prudkom poklese v posledných dvoch rokoch stále príčinou obáv a považuje sa za kľúčovú politickú
     výzvu. Na zníženie inflácie trvalo udržateľným spôsobom vypracovala vláda vhodnú stratégiu, ktorej
     cieľom bolo zároveň vytvoriť podmienky na úspešné pristúpenie k EÚ. Takisto uskutočnila rad
     štrukturálnych reforiem zameraných na liberalizáciu cien. V súčasnosti predstavujú regulované ceny
     16 percent indexu spotrebiteľských cien, čo je najmenší podiel spomedzi všetkých pristupujúcich
     krajín. Avšak vzhľadom na neefektívnu konkurenciu v odvetví verejných služieb a na nedostatočnú
     pružnosť vo finančnom sektore i na trhu práce si treba na trvalo udržateľné zníženie inflácie ešte
     počkať.

     Reštrukturalizácia hospodárstva negatívne ovplyvnila situáciu na trhu práce, napríklad, v období
     medzi rokmi 1996-2000 výrazne poklesla zamestnanosť vo výrobnom priemysle. Presun pracovnej
     sily z tohto odvetvia do sektoru služieb zmiernili hospodárske a sociálne ťažkosti, avšak rast celkovej
     nezamestnanosti utlmili hlavne predčasné odchody do dôchodku. Navzdory celkovému pozitívnemu
     obrazu aj tak pretrvávajú na slovinskom trhu práce problémy štruktúrnej nezamestnanosti. Podiel
     dlhodobo nezamestnaných je vysoký najmä medzi staršou generáciou s nízkou kvalifikáciou. Obavy
     vyvoláva okrem toho i miera nízkej zamestnanosti pracovníkov vo veku nad 55 rokov, hlavne
     s ohľadom na problém starnúcej populácie.

     Na vytvorenie potrebných pracovných príležitostí a na uľahčenie účasti na trhu práce, čím sa
     v budúcnosti ešte viac zlepšia hospodárske výsledky, je potrebné neustále vynakladať úsilie o podporu
     podnikania a inovačných kapacít súkromného sektora, ako aj o presadzovanie skutočnej hospodárskej
     súťaže vo všetkých segmentoch hospodárstva. Politiky v Slovinsku by sa mali zamerať na dosiahnutie
     vyššieho stupňa udržateľnej konvergencie. V tejto súvislosti stoja pred Slovinskom štyri hlavné
     náročné úlohy:

     • udržateľným spôsobom znižovať infláciu,

     • zvýšiť mieru zamestnanosti, hlavne v prípade staršej generácie,

     • zlepšiť podmienky pre trvalý rast produktivity,

     • podporovať rozvoj skutočnej hospodárskej súťaže vo všetkých segmentoch hospodárstva, najmä v
       sieťových odvetviach.

SK                                                       53                                                    SK
 ---pagebreak---      Nižšia inflácia udržateľným spôsobom

     Aj napriek poklesu ostáva inflácia stále pomerne vysoká. V roku 2003 dosiahla 5,7 percent, čo je
     menej oproti úrovni 7,5 percent z roku predchádzajúceho. Pokračujúci pokles inflácie predstavuje
     povzbudivý vývoj, hoci sa dá čiastočne pripísať skôr mimoriadnym faktorom, ktoré súvisia s limitmi
     výšky regulovaných cien a nepriamych daní, ako aj s častými úpravami spotrebných daní z ropy.
     Inflačnému tlaku stále nahráva nedostatok konkurencie v rôznych odvetviach, nepružný trh práce
     a naďalej všeobecne rozšírený mechanizmus indexovania. K udržiavaniu inflácie okrem toho
     prispievajú ostatné významné faktory, ktorými sú najmä ústretová menová politika a neustála, avšak
     v súčasnosti spomaľujúca sa devalvácia meny.

     Krátko pred pristúpením k EÚ si slovinská vláda stanovila problém inflácie ako absolútnu prioritu
     a prijala zodpovedajúce koordinované opatrenia protiinflačnej politiky. Zaviedol sa komplexný plán
     kontroly cien, ktorý reguluje výšku regulovaných cien a daňových úprav takým spôsobom, aby ku
     koncu roka nebola prekročená miera inflácie. Pokiaľ ide o smerovanie k celkovému odstráneniu
     indexovania hospodárstva, za krok vpred sa považuje oficiálne zrušenie indexovania úrokových
     sadzieb v roku 2003 („základná úroková sadzba“ alebo TOM), ako aj sociálna dohoda o novej metóde
     úpravy miezd. S účinnosťou od júla 2004 sa už zaviedlo progresívne indexovanie miezd vo verejnom
     sektore, avšak v súkromnej sfére bude takáto politika musieť byť ešte len predmetom vyjednávania.
     Flexibilne sa musí prispôsobiť aj politika verejných financií. V záujme trvalej deflácie a lepších
     hospodárskych výsledkov je takisto nutné rýchle zavedenie štrukturálnych reforiem.

     Zvýšenie miery zamestnanosti, hlavne v prípade staršej generácie

     Miera zamestnanosti v Slovinsku s 63,4 percentami v roku 2002, čo je blízko k priemeru EÚ, je jedna
     z najvyšších medzi pristupujúcimi krajinami. Naopak, miera nezamestnanosti, ktorá od roku 1998
     stále klesá až na 6,0 percent v roku 2002, patrí medzi najnižšie v skupine. Avšak jej zložka dlhodobej
     nezamestnanosti je na vysokej úrovni 60 percent, hlavne medzi staršou generáciou s nízkou
     kvalifikáciou vo veku nad 55 rokov. Spolu s ostatnými štrukturálnymi nevyváženosťami na trhu práce
     (nezamestnanosť mládeže, nezamestnanosť osôb so zdravotným postihnutím, rozdiel medzi
     zamestnanosťou mužov a žien, nízky stupeň vzdelania nezamestnaných, veľké regionálne rozdiely)
     predstavuje zvýšenie zamestnanosti staršej generácie mimoriadne dôležitú úlohu. V roku 2002 bola
     miera nezamestnanosti osôb vo veku 55-64 rokov na úrovni 3 percent, miera zamestnanosti 24,5
     percent, čo je v porovnaní s priemerom EÚ vo výške 40,1 percent veľmi malé číslo. Je to dôsledok
     nízkej vekovej hranice odchodu do dôchodku, ktorej priemer bol v roku 2001 len 57 rokov.
     Reštrukturalizácia hospodárstva prinútila pomerne mladých jednotlivcov k odchodu do dôchodku
     (alebo medzi nezamestnaných). Dôchodková reforma z roku 2000 už vekovú hranicu odchodu do
     dôchodku mierne zvýšila. Účinok tejto reformy sa však vo vyššej miere zamestnanosti staršej
     generácie odrazí len postupne. Očakáva sa, že rozdiel medzi mierou zamestnanosti staršej generácie
     v Slovinsku a v EÚ bude trvať aj naďalej.

     Politika zamestnanosti sa bude teda orientovať hlavne na vyriešenie problémov nezamestnanosti
     staršej generácie a na podporu aktívnych foriem zvýšenia ich zamestnateľnosti. Tento aspekt je
     mimoriadne dôležitý vzhľadom na rastúce riziko finančnej neudržateľnosti systému vyplývajúcej z
     nepriaznivého demografického vývoja. Očakáva sa, že pomer dôchodcov vzrastie z úrovne 20 percent
     v roku 2000 na úroveň 38 percent v roku 2025 a 66 percent v roku 2050. Podpora práce a aktívneho
     pracovného života je nevyhnutným predpokladom v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu.

SK                                                    54                                                      SK
 ---pagebreak---      Zlepšenie podmienok pre trvalý rast produktivity

     Úroveň produktivity Slovinska je síce druhou najvyššou medzi novými členskými štátmi, ostáva však
     hlboko pod priemerom EÚ-15 (69,5 percent v roku 2003). Rast produktivity práce bol v Slovinsku
     v období medzi rokmi 1995-1999 s priemerným medziročným nárastom vo výške 4,8 percent pomerne
     rýchly. Potom sa však rast spomalil (v priemere 2 percentá v rokoch 1999-2002), čím sa Slovinsko
     v tomto období zaradilo medzi pristupujúce krajiny s najhoršími hospodárskymi výsledkami.
     Rýchlejšiemu rozvoju produktivity môžu brániť dva faktory:

     Po prvé, podnikateľská činnosť aktívnej populácie ostáva relatívne slabá, predovšetkým kvôli
     nadmernej administratívnej záťaži, ktorá ovplyvňuje zakladanie firiem, ako aj už existujúce firmy. Už
     sa objavili snahy o zjednodušenie postupov pre začínajúce firmy. Právne predpisy o podnikaní a
     administratívne prostredie by sa však mohli zlepšiť ešte viac, keďže byrokratické a zdĺhavé postupy,
     ako aj ťažkosti pri kúpe pozemkov na priemyselné využitie naďalej pretrvávajú.

     Po druhé, efektívnosť výdavkov na výskum a vývoj je nepostačujúca v zmysle odovzdávania know-
     how súkromnému sektoru, patentovania a inovácií výrobkov a výrobných postupov. S výdavkami na
     výskum a vývoj vo výške 1,6 percent z HDP v roku 2001 sa Slovinsko radí na prvé miesto medzi
     novými členskými štátmi, avšak stále ostáva hlboko pod priemerom EÚ. Slovinsko je v tejto skupine
     takisto na prvom mieste pokiaľ ide o počet patentových prihlášok v Európskom patentovom úrade.
     Jeho výsledky v tejto oblasti (41 na milión obyvateľov v roku 2001) ale ani zďaleka nedosahujú
     priemer EÚ. Podiel výskumných pracovníkov zamestnaných v súkromnej sfére je v porovnaní
     s verejným sektorom (jedna tretina v pomere k dvom tretinám) nízka a rovnako sa zdá byť slabá aj
     inovačná činnosť v odvetví najmodernejšej technológie.

     Podpora rozvoja skutočnej hospodárskej súťaže vo všetkých segmentoch hospodárstva,
     najmä v sieťových odvetviach.

     Slovinsko síce pokročilo v liberalizácii trhu s výrobkami a sieťových odvetví, avšak stále je nutné
     zlepšiť efektivitu hospodárskej súťaže. Mandát na vykonávanie kontroly nad reštriktívnymi dohodami,
     akýmkoľvek zneužitím dominantnej pozície a fúziami má Úrad na ochranu hospodárskej súťaže, jeho
     administratívne kapacity z hľadiska finančných a ľudských zdrojov však nestačia na zabezpečenie
     jeho riadneho fungovania. Súčasná legislatíva mu okrem toho ani neumožňuje uložiť pokuty ako
     výstrahu v prípade nekalej hospodárskej súťaže.

     V posledných rokoch Slovinsko začalo liberalizovať svoje sieťové odvetvia. V telekomunikáciách
     došlo k právnemu otvoreniu trhu v roku 2001 a v roku 2002 bola založená nezávislá regulačná
     agentúra. O skutočnej hospodárskej súťaži ale ešte nemožno hovoriť v segmente pevných liniek
     vnútroštátnych hovorov, kde držiteľ monopolu stále disponuje 100-percentným podielom na trhu.
     Hlavnými prekážkami vstupu nových operátorov do segmentu pevných liniek sú vysoké ceny
     sieťových prepojení spolu s regulovanými nízkymi cenovými úrovňami miestnych a medzimestských
     hovorov. V energetickom sektore si veľkí odberatelia elektrickej energie (66 percent spotreby
     elektriny v Slovinsku) môžu svojho dodávateľa vybrať a od roku 2002 môžu najväčší z nich
     nakupovať elektrickú energiu zo zahraničia. Rozsah medzinárodných výmen je však obmedzený
     na maximálne 20 percent celkovej spotreby elektrickej energie. Pokiaľ ide o odvetvie plynu, najväčší
     odberatelia si od 1. januára 2003 môžu vybrať svojho vlastného dodávateľa (50 percent spotreby plynu
     v Slovinsku), ale v praxi zmena dodávateľa nie je možná kvôli zmluvám do roku 2007 so
     spoločnosťou s monopolným postavením.

SK                                                    55                                                     SK
 ---pagebreak---      Osobitné odporúčania pre Slovinsko

     Splnenie uvedených úloh si vyžaduje rozsiahle štrukturálne reformy tak ako sú stanovené vo
     všeobecných usmerneniach (GL) v časti I všeobecných usmernení hospodárskej politiky.

     Na zníženie inflácie trvalo udržateľným spôsobom sa Slovinsku odporúča:

     1.       urýchliť štrukturálne reformy zamerané na liberalizáciu regulovaných cien
              a pokročiť v odstraňovaní indexovania, najmä v systéme stanovovania miezd (GL 5).

     S cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti, hlavne v prípade staršej generácie, sa Slovinsku odporúča:

     2.       prehodnotiť daňový systém a systém dávok so zameraním sa na účasť staršej
              generácie na trhu práce a opätovne posúdiť opatrenia na podporu aktívneho starnutia
              prostredníctvom celoživotného vzdelávania, a takisto vyriešiť nevyváženosť medzi
              dočasnými a trvalými pracovnými podmienkami (GL 4, 8).

     V záujme zlepšenia podmienok pre trvalý rast produktivity sa Slovinsku odporúča:

     3.       ešte viac znížiť časové lehoty a náklady spojené so zakladaním novej firmy a uľahčiť
              administratívne postupy týkajúce sa podnikania (GL 11),

     4.       podporovať výskum, vývoj a inovácie v súkromnom sektore a zlepšiť kvalitu
              systému vyššieho vzdelania (GL 13). Na podporu rozvoja skutočnej hospodárskej
              súťaže vo všetkých segmentoch hospodárstva, najmä v sieťových odvetviach, sa
              Slovinsku odporúča:

     5.       posilniť administratívne kapacity Úradu na ochranu hospodárskej súťaže,
              zjednodušiť vstup nových konkurentov do sieťových odvetví a uľahčiť kúpu
              pozemkov na priemyselné využitie (GL 9).

SK                                                    56                                               SK