title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/65

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2016
   (2016/C 299/16)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Írsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. Komisia v ten istý deň prijala odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Európska rada toto odporúčanie schválila 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Írsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedených odporúčaní.

               (2)

               Správa o Írsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, a pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Zásadný význam má predovšetkým riešiť veľký objem čistých vonkajších záväzkov a verejného a súkromného dlhu, čo predstavuje slabé miesta, a to aj napriek uskutočneným zlepšeniam.

               (3)

               Írsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Po ukončení postupu pri nadmernom deficite sa Írsko nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu a podlieha prechodnému dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016, ktorý je založený na predpoklade nezmenenej politiky, plánuje postupné zlepšenie celkového salda až po dosiahnutie prebytku vo výške 0,4 % HDP v roku 2018. Očakáva sa, že revidovaný strednodobý rozpočtový cieľ –, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP, sa dosiahne v roku 2018. Ročnou zmenou prepočítaného (5) štrukturálneho salda o 0,1 % HDP v roku 2016 sa však nezabezpečuje dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2016 na úroveň 88,2 % a bude ďalej klesať až na úroveň 85,5 % v roku 2017. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje riziko určitej odchýlky od odporúčanej fiškálnej úpravy v roku 2016, a predpokladá sa, že v roku 2017 Írsko tento cieľ za predpokladu nezmenenej politiky dodrží. Írsko by malo podľa prognóz v rokoch 2016 a 2017 dodržať prechodné dlhové pravidlo. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Írska sa vo všeobecnosti očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Napriek tomu však budú v roku 2016 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)

               Úsilie o rozšírenie základu dane bolo obmedzené a nedávne daňové opatrenia boli zamerané na škrty a úľavy. Mal by sa dosiahnuť ďalší pokrok v upravovaní daňového systému tak, aby bol efektívnejší a aby viac podporoval rast. Írske orgány vykonávajú priebežný program preskúmavania daňových výdavkov, ktorého výsledky sa uverejňujú vo výročnej správe. Preskúmavanie však nezahŕňa daňové výdavky súvisiace s DPH a stále existuje priestor na rozšírenie základu dane prostredníctvom zvýšenia najmenej deformačných daní.

               (7)

               Nákladová účinnosť, rovnaký prístup a udržateľnosť zostávajú zásadnými výzvami systému zdravotnej starostlivosti. Určité prvky reforiem napredujú, ale výdavky na farmaceutické výrobky, najmä z dôvodu vysokých nákladov na lieky od jedného dodávateľa, aj naďalej zaťažujú nákladovú účinnosť. Systémy finančného riadenia a informačné systémy sú aj naďalej slabé a nerovný prístup k primárnej zdravotnej starostlivosti je stále problémom. Približne 40 % obyvateľstva má bezplatný prístup k všeobecným lekárom, pričom zvyšok obyvateľstva hradí plné náklady. So všeobecnou reformou systému zdravotníctva sa spája výrazná neistota, keďže model všeobecného zdravotného poistenia sa nachádza v náročnej situácii.

               (8)

               V záujme podpory trvalého a vyváženého rastu v budúcnosti by sa mali riešiť infraštruktúrne potreby. Verejné investície po dosiahnutí vrcholu na úrovni 5,2 % HDP v roku 2008 klesli na najnižšiu úroveň 1,8 % HDP v roku 2013, po čom nasledovalo mierne oživenie v roku 2014, ale stále sa nachádzali výrazne pod priemerom EÚ. Okrem toho sa zdá, že kríza viedla k štrukturálnemu posunu v zložení výdavkov verejnej správy, a to od investícií smerom k bežným výdavkom. Kapitálové výdavky dosahovali v rokoch 2010 – 2013 v priemere iba 4,8 % celkových výdavkov, čo je menej ako polovica dlhodobého priemeru v rokoch 1995 – 2008. Sedem rokov trvajúce prudké znižovanie verejných investícií malo negatívny dosah na kvalitu a primeranosť infraštruktúry a na vládnu podporu nehmotných investícií. Existujú závažné kapacitné nedostatky v oblasti bývania, vody, verejnej dopravy a zmiernenia zmeny klímy. Dopyt po novom bývaní v hlavných mestských oblastiach v súčasnosti výrazne prevyšuje ponuku. V dôsledku toho sa ceny a nájom obytných nehnuteľností v mestských oblastiach v roku 2014 prudko zvýšili, po čom nasledovalo spomalenie ich rastu v roku 2015. V súčasnosti neexistuje žiadny dôkaz nadhodnotenia, ale ak sa nevyriešia prekážky, ktoré obmedzujú odvetvie stavebníctva a ponuku bývania vrátane niektorých prekážok viazaných na verejnú infraštruktúru, mohlo by to vytvoriť riziká nerovnováh. Uvedený posun v oblasti verejných výdavkov ovplyvnil aj podporu verejného sektora v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktorá bola v roku 2014 nižšia ako v roku 2007. V súčasnosti sa Írsko nachádza na 22. mieste v Únii, pokiaľ ide o verejný výskum a vývoj vyjadrený ako percentuálny podiel HDP. To má negatívny dosah na konkurencieschopnosť MSP.

               (9)

               Nezamestnanosť poklesla pod priemer EÚ a v marci 2016 dosiahla 8,6 %. Dlhodobá nezamestnanosť a nízka intenzita práce domácností však zostávajú zdrojom obáv. Predovšetkým, hoci miera dlhodobej nezamestnanosti v posledných rokoch klesala, podiel nezamestnaných, ktorí sú dlhodobo nezamestnaní, zostáva stále vysoký na úrovni 56,3 % vo štvrtom štvrťroku 2015, čo prevyšuje priemer EÚ – 48,3 %. V roku 2014 (posledné porovnateľné údaje) bol percentuálny podiel obyvateľstva žijúceho v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce najvyšší v EÚ na úrovni 21,1 %, a tento fenomén bol obzvlášť rozšírený najmä v domácnostiach s jedným rodičom. Podiel detí (vo veku 0 až 17 rokov) ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením (AROPE) v roku 2014 klesol na 30,3 %, ale i tak zostáva vyšší ako priemer EÚ (27,8 %). Zodpovedajúci údaj AROPE pre domácnosti s jedným rodičom (62,5 % v roku 2014) je omnoho vyšší než priemer EÚ (48,2 %).

               (10)

               Írsko začalo zavádzať program JobPath na riešenie potrieb dlhodobo nezamestnaných a rozvíja aktivačný prístup na podporu tých, ktorí majú potenciál a chuť zohrávať na trhu práce aktívnejšiu úlohu. Výzvou zostáva rozšírenie podpory služieb zamestnanosti na ľudí, ktorí sú zvyčajne vylúčení z trhu práce, vrátane ľudí so zdravotným postihnutím a ľudí s opatrovateľskými povinnosťami. Celkovo fungoval systém sociálneho zabezpečenia dobre, pokiaľ ide o obmedzenie vplyvov krízy na chudobu a nerovnosť, pretrvávajú však prekážky inkluzívneho rastu. V postupnom znižovaní dávok sa dosiahol určitý pokrok, ale pretrvávajú obavy týkajúce sa pascí nečinnosti v prípade niektorých domácností. Čisté náklady na starostlivosť o dieťa v Írsku, vyjadrené ako percentuálny podiel na mzdách, patria medzi najvyššie v Únii, sú druhé najvyššie v prípade párov a najvyššie v prípade jedného rodiča. Pretrvávajú obavy týkajúce sa kvality poskytovania starostlivosti o deti. V roku 2014 napríklad podiel absolventov pracujúcich v odvetví vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve (15 %) zostal výrazne pod odporúčanou hodnotou. Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami pretrváva a v niektorých oblastiach sa ukazuje nedostatok zručností, zatiaľ čo možnosti zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie sú naďalej nedostatočné, a zníženie výdavkov na vzdelávanie by mohlo mať negatívny dosah na výsledky v oblasti vzdelávania v budúcnosti.

               (11)

               Vysoký pákový efekt súkromného sektora odráža pretrvávajúce problémy so znehodnocovaním úverov. Koncom júna 2015 bol nekonsolidovaný dlh súkromného sektora na úrovni 266,3 % HDP, čo je značne nad priemerom eurozóny. Hoci podiel nesplácaných úverov klesá v dôsledku hospodárskeho oživenia a reštrukturalizačných činností, na konci roku 2015 bol aj naďalej jedným z najvyšších v eurozóne a dosahoval vyše 16 % všetkých domácich bankových úverov. Okrem toho bolo na konci roku 2015 14,7 % objemu hypoték v sklze, pričom hypotekárne účty s omeškaním dlhším ako dva roky predstavovali takmer 10 % celkového zostatku hypotekárnych úverov. I keď sa dosiahol určitý pokrok, väčšina reštrukturalizácií hypoték je dočasná, čo poukazuje na riziko opakujúcej sa platobnej neschopnosti, najmä v prípade makroekonomického zhoršenia alebo vonkajších šokov. Komerčné úvery na nehnuteľnosti v držbe domácich bánk a úvery pre MSP a podnikateľov zostávajú takisto problematickými oblasťami s podielmi nesplácaných úverov vo výške 37,3 % a 13,8 %. Aj keď sa dosiahol pokrok, na reštrukturalizáciu týchto účtov udržateľným spôsobom bude treba oveľa viac času a úsilia. Naďalej sa málo využívajú konkurzné konania v prípade fyzických osôb, bankrot, tzv. examinership (súdna ochrana pre podnik v ťažkostiach podľa írskeho práva) a iné spôsoby čiastočného odpustenia dlhov, ktorých cieľom je obnova životaschopnosti domácností a podnikov. Zavedenie centrálneho úverového registra je pomalé, napriek tomu, že je rozhodujúce pre podporu obozretnej úverovej politiky.

               (12)

               Zákon o regulácii právnych služieb z roku 2015 bol schválený, ale v pokročilom štádiu procesu sa urobili ústupky voči právnickým povolaniam, ktoré výrazne znížili pôvodné ambície reformy. Vykonávanie nového rámca sa ešte len začína a je príliš skoro na to, aby bolo opodstatnené presvedčenie, že podporí hospodársku súťaž a zníži náklady. Právne služby sú vstupom pre všetky odvetvia hospodárstva a náklady na ne majú vplyv na konkurencieschopnosť Írska. Skutočné zníženie nákladov možno dosiahnuť len vtedy, ak sa ustanovenia plánovaného regulačného rámca týkajúce sa zvyšovania hospodárskej súťaže a znižovania nákladov po verejných konzultáciách uzákonia alebo ak sa začlenia do predpisov, ktoré má vydať regulačný orgán právnych služieb.

               (13)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (15)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 3,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Po náprave nadmerného deficitu dosiahnuť v rokoch 2016 a 2017 ročnú fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Využiť neočakávané zisky plynúce z priaznivých hospodárskych a finančných podmienok, ako aj z predaja aktív na urýchlenie znižovania dlhu. Znížiť zraniteľnosť voči hospodárskym výkyvom a šokom, okrem iného rozšírením základu dane. Zvýšiť kvalitu výdavkov, a to najmä zvyšovaním nákladovej účinnosti zdravotnej starostlivosti a uprednostňovaním verejných kapitálových výdavkov do výskumu a vývoja a do verejnej infraštruktúry, najmä do dopravy, vodohospodárskych služieb a bývania.

               2.

               Rozšíriť a urýchliť vykonávanie aktivačných politík na zvýšenie intenzity práce domácností a na riešenie rizika chudoby detí. Uskutočniť opatrenia na stimulovanie zamestnanosti postupným znižovaním dávok a doplnkových platieb. Zlepšiť poskytovanie kvalitnej a cenovo dostupnej celodennej starostlivosti o deti.

               3.

               Dokončiť trvalé reštrukturalizačné riešenia s cieľom znížiť nesplácané úvery, zabezpečiť udržateľnosť zadlženosti domácností a povzbudiť veriteľov znížiť dlh podnikov s nadmerným pákovým efektom, ktoré sú však stále životaschopné. Urýchliť postupné zavádzanie plne funkčného centrálneho úverového registra pre všetky kategórie veriteľov a dlžníkov.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


				|

		52014DC0402

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2014 /* COM/2014/0402 final */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Belgicka na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a
finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku
politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili
vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012
rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje
koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni
eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o
tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a
predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele
stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok
2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgicka
na obdobie rokov 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade
s nariadením (EÚ) č. 473/2013[5]
predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgicka na rok
2014[6].
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[7],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej určila
Belgicko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority
na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj
opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať
diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné
úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť,
riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj
modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia uverejnila 5. marca 2014 výsledky
hĺbkového preskúmania pre Belgicko[9]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v
Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie
a opatrenia politiky. Pozornosť si naďalej zasluhuje najmä vývoj
v oblasti vonkajšej konkurencieschopnosti tovarov, keďže pretrvávajúce
zhoršovanie tohto ukazovateľa by mohlo ohroziť makroekonomickú
stabilitu.
(8)
Belgicko predložilo 30. apríla 2014 svoj národný
program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v programe stability na rok 2014 je dosiahnuť štrukturálne
vyrovnaný rozpočet do roku 2016 a dosiahnuť strednodobý cieľ v
nasledujúcom roku. V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý
cieľ vo výške 0,75 % HDP, čo odzrkadľuje ciele Paktu stability a
rastu, ale jeho naplnenie sa odkladá na rok 2017, o jeden rok neskôr, ako bolo
uvedené v minuloročnom programe. Plánovaný ročný pokrok k strednodobému
cieľu je v súlade s úpravami požadovanými v Pakte stability a rastu.
Podľa programu sa v rámci programového obdobia vo všeobecnosti
dodržala referenčná hodnota výdavkov. Dlh je nad úrovňou
referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve (60 % HDP), a to konkrétne na
úrovni 101,5 % HDP v roku 2013 a podľa programu sa očakáva, že bude
postupne klesať na zhruba 93 % HDP v roku 2017. Vo všeobecnosti sú ciele
programu v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický
scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu a ktorý
vypracovala nezávislá inštitúcia (Federálny úrad pre plánovanie), je
realistický. Prognózy rastu sa približujú jarnej prognóze Komisie na rok 2014.
Fiškálna trajektória ešte nie je podporená opatreniami. Z jarnej prognózy
Komisie nevyplýva žiadne štrukturálne zlepšenie v roku 2014 a za
zvyčajného predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2015 očakáva
štrukturálne zhoršenie. Ohrozuje to naplnenie cieľa a mohlo by to
viesť k výraznej odchýlke od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu
strednodobého cieľa v období rokov 2014 – 2015. Okrem toho Belgicko
podľa jarnej prognózy Komisie nedodrží dlhové pravidlo v roku 2014 ani v roku
2015. Na základe posúdenia programu a jarnej prognózy Komisie podľa
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že v roku 2013
Belgicko znížilo svoj deficit verejných financií pod 3 % HDP udržateľným
spôsobom, ale od roku 2014 mu hrozí, že sa výrazne odchýli od požiadaviek
preventívnej časti paktu.
(10)
Belgicko dosiahlo značný pokrok v zavádzaní štrukturálnejších
mechanizmov koordinácie. Dohoda o spolupráci o fiškálnej koordinácii uzatvorená
na konci roku 2013 zavádza pravidlo vyrovnaného štrukturálneho rozpočtu
(vymedzeného v súlade so strednodobým cieľom) na úrovni verejnej správy, ako
sa to vyžaduje vo fiškálnej dohode. Okrem toho formalizuje zavedenú
koordinačnú prax, a to i) formalizovaním úlohy medzivládneho Poradného
výboru v tomto procese a ii) zvýraznením poradnej úlohy Vysokej finančnej
rady. Okrem toho dohoda predpokladá posilnenie monitorovacej úlohy vysokej rady
prostredníctvom zavedenia jednoznačných nápravných mechanizmov v prípade
výraznej odchýlky od dohodnutých cieľov. Na to, aby sa ciele po roku 2014
stali záväznými, budú možno potrebné dodatočné opatrenia.
(11)
Aj keď sa Belgicku podarilo zabrzdiť rast
pomeru verejného dlhu, zaťaženie verejného dlhu vo výške 101,5 % HDP je
vysoké a existujú značné povinnosti a budúce záväzky vyplývajúce z
nárokov v oblasti dôchodkov. Ak sa majú dodržať, a ak je zároveň
cieľom udržať si vysokú životnú úroveň, vývoj v oblasti
rozpočtových nákladov sa musí v budúcnosti obmedziť, musí sa
zvýšiť miera hospodárskej aktivity obyvateľstva a miera zamestnanosti
a musí sa zlepšiť medzinárodná konkurencieschopnosť. Belgicko čelí
dôležitým výzvam vo všetkých spomenutých oblastiach. Belgicko síce urobilo
kroky správnym smerom, ktoré v nasledujúcich rokoch prinesú výsledky, ale
budú potrebné ambicióznejšie opatrenia, tým skôr, že aj u obchodných partnerov
sa uskutočňujú reformy.
(12)
Celková úroveň zdaňovania v Belgicku patrí
medzi najvyššie v EÚ a daňové zaťaženie je výrazne naklonené na
stranu zdanenia práce, čo má za následok jedno z najväčších
daňovo-odvodových zaťažení v EÚ. Viaceré špecifické prvky
daňového systému sú škodlivé pre životné prostredie, napríklad daňové
zaobchádzanie so služobnými vozidlami. Prijali sa určité cielené opatrenia
na zníženie nákladov práce pre konkrétne skupiny a na zníženie medzery medzi
hrubými a čistými mzdami v dolnej časti príjmovej škály.
Neuskutočnil sa však žiadny výrazný posun daňovo-odvodového
zaťaženia k základom, ktoré by boli menej škodlivé pre rast. Začali
sa prvé úvahy o komplexnej daňovej reforme, ktorá by mala
uľahčiť dosiahnutie udržateľnosti verejných financií,
podporiť konkurencieschopnosť a rast zamestnanosti a šetriť životné
prostredie. Taká komplexná daňová reforma by obsahovala posun od zdanenia
práce, zjednodušenie daňového systému, zvýšenie efektívnosti DPH,
rozšírenie daňových základov, zníženie daňových výdavkov, uzatvorenie
medzier v právnych predpisoch a postupné rušenie dotácií škodlivých pre životné
prostredie.
(13)
Belgicko čelí veľmi výraznému
predpokladanému vplyvu starnutia obyvateľstva, kde sa predpokladá, že
náklady súvisiace so starnutím stúpnu v období rokov 2010 až 2060 o viac než 8
% HDP, a to najmä z dôchodkov a dlhodobej starostlivosti. Nedávno začatá
reforma sociálneho zabezpečenia pre starších ľudí by mala mať
kladný vplyv na ich zamestnanosť. Na dosiahnutie fiškálnej
udržateľnosti je kvôli veľkosti tohto problému predsa len potrebné
dodatočné úsilie. Toto úsilie musí zohľadňovať potrebu
zachovať primeranosť režimov starobného sociálneho zabezpečenia.
Sú potrebné opatrenia na prepojenie zákonom stanoveného veku odchodu do
dôchodku s vývojom strednej dĺžky života, zníženie medzery medzi zákonom
stanoveným a skutočným vekom odchodu do dôchodku, ako aj opatrenia na
zvýšenie nákladovej účinnosti verejných výdavkov na dlhodobú
starostlivosť.
(14)
Belgicko sa potýka s chronicky nedostatočným
využívaním pracovnej sily. Miera hospodárskej aktivity obyvateľstva a
miera zamestnanosti sú pod priemerom EÚ a stagnujú, pričom podiel
dlhodobej nezamestnanosti na celkovej nezamestnanosti zostáva vysoký. Vo
väčšine prípadov vysoké daňovo-odvodové zaťaženie práce
prostredníctvom interakcie so systémom dávok vytvára značnú nezamestnanosť
a pasce nečinnosti pre väčšinu kategórií zamestnancov. Prijali
sa síce opatrenia na zníženie pascí nezamestnanosti pre ľudí s veľmi
nízkymi príjmami, pasca sa však pre väčšinu iných kategórií rozšírila a
pasce nečinnosti stále pretrvávajú. Tým, že náklady práce zostávajú
vysoké, náborové politiky zvyčajne minimalizujú riziko a trestajú cudzích
na trhu práce, ako sú mladí ľudia, nízkokvalifikovaní pracovníci a osoby
z prostredia migrantov, v prípade ktorých sa spolu so staršími pracovníkmi
vykazuje miera účasti na trhu práce, ktorá je značne pod priemerom
EÚ. Silná ochrana účastníkov na trhu práce, na základe ktorej zmena
zamestnania so sebou prináša stratu nárokov (napr. na odstupné, predčasný
odchod do dôchodku, dávky súvisiace so služobným vekom), odrádza od profesijnej
mobility medzi zamestnaniami a odvetviami. Takáto zotrvačnosť spôsobuje,
že aktívne politiky trhu práce sú v Belgicku pomerne neúčinné, a vedie k
situácii, kde popri vysokej nezamestnanosti v niektorých oblastiach a
odvetviach existujú napätia na trhu práce a nedostatok zručností, ktorý
bráni rastu, v iných oblastiach. Nezamestnanosť mladých ľudí
počas minulého roka výrazne stúpla, s veľkými rozdielmi medzi
regiónmi a jednotlivými skupinami. Riešenie
štrukturálneho problému nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými
zručnosťami sa bude musieť skombinovať s bojom proti naliehavému
problému predčasného ukončenia školskej dochádzky a ukončovania
štúdia bez kvalifikácie. Šiesta štátna reforma ponúka
príležitosť zlepšiť efektívnosť a cielenosť politík
zamestnanosti za predpokladu, že sa optimalizuje spolupráca medzi federálnou a
regionálnou úrovňou.
(15)
Belgicko aj naďalej zažíva čoraz horšiu
konkurencieschopnosť, a to aj v oblasti nenákladových aspektov. Slabne
predovšetkým medzinárodná konkurencieschopnosť výroby, čo sa odráža
na čoraz menších maržiach výrobcov a strate pracovných miest Belgicko bolo
tradične závislé od indexácie miezd, aby si mohlo zachovať kúpnu
silu. Prekročenia v celkovom raste miezd sa však naprávajú neskoro a v nedostatočnej
miere. Okrem toho ústredná mzdová norma vždy nedovoľuje, aby sa
dostatočne zohľadnil vývoj odvetvovej produktivity a podmienky na
miestnych trhoch práce. V dôsledku toho rástli mzdy rýchlejšie ako
produktivita, čo viedlo k strate pracovných miest a
konkurencieschopnosti. V spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s
vnútroštátnou praxou by Belgicko malo reformovať svoj systém tvorby miezd,
aby sa zohľadnilo väčšie odvetvové mzdové rozpätie a mzdy sa lepšie
zosúladili s vývojom produktivity. Ceny v maloobchodnom sektore zostávajú stále
vyššie ako v susedných krajinách, zatiaľ čo obmedzenia v oblasti
odborných služieb bránia rozvoju inovačných podnikateľských modelov a
obmedzujú investície. Distribučné sadzby za
elektrickú energiu aj naďalej patria medzi najvyššie v Európe a ich
plánovaná regionalizácia prispieva k neistote týkajúcej sa budúceho vývoja
distribučných nákladov pre koncových používateľov, pretože v
súčasnosti zmrazené sadzby nepokrývajú zvyšujúce sa náklady distribútorov.
Ak si má krajina zachovať vysoké mzdy a zároveň
vytvárať nové pracovné miesta, musí na svetových trhoch vytvárať a
predávať sofistikovanejšie výrobky a výrobky s vyššou pridanou hodnotnou
ako dnes. V Belgicku chýbajú rýchlo rastúce firmy v inovatívnych odvetviach.
Podpora inovácií je zložitá a veľmi roztrieštená. Tam, kde sa
činnosti s vysokou pridanou hodnotou rozbehnú, ich rast často
brzdí nedostatok kvalifikovaných ľudských zdrojov.
(16)
Očakáva sa, že Belgicko nesplní svoj cieľ
zníženia emisií skleníkových plynov o 15 % do roku 2020 v odvetviach,
ktoré nepokrýva systém obchodovania s emisiami EÚ. Aj keď sa
uskutočňujú určité iniciatívy, chýba im jednotný smer a
kombinovaný vplyv opatrení na znižovanie emisií, najmä v odvetví dopravy a
stavebníctve, zostáva nejasný. Zníženie DPH na elektrickú energiu by mohlo v
tejto súvislosti ešte viac podkopať úsilie. Rokovania o spolupráci a
dohoda o rozdelení bremena medzi federálnym štátom a regiónmi sa nepremietli do
jasného rozdelenia úsilia. V porovnaní s väčšinou iných krajín
predstavuje preťaženie ciest veľkú záťaž pre belgické
hospodárstvo. Závažnosť problému si vyžaduje komplexnú reakciu v oblasti
politiky, ktorá by zohľadnila potenciál časovo odlíšených poplatkov
za preťaženie ciest, preskúmala priaznivé daňové zaobchádzanie so
služobnými vozidlami a kartami na čerpanie pohonných hmôt na súkromné
účely a zvýšila by efektívnosť verejnej dopravy.
(17)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka. Posúdila program stability a
národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú
správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na
úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.
(18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Belgicka a jej stanovisko[10]
je premietnuté najmä do odporúčania 1.
(19)
V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a
týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability.
Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011
sú premietnuté do odporúčaní 2, 4, a 5.
(20)
V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto
vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto
analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Belgicko by malo takisto zaistiť úplné a
včasné vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Po
náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014
v kontexte vznikajúcej medzery 0,5 % HDP na základe jarnej prognózy
Komisie na rok 2014, čo naznačuje riziko značnej odchýlky
vzhľadom na požiadavky Paktu stability a rastu. V roku 2015 výrazne
posilniť rozpočtovú stratégiu a zabezpečiť tak požadovanú
úpravu 0,6 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, čo by
takisto zabezpečilo dodržanie dlhového pravidla. Následne na to presadzovať
plánovanú ročnú štrukturálnu úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého
cieľa, až kým sa nedosiahne strednodobý cieľ, v súlade s požiadavkou
každoročnej štrukturálnej úpravy najmenej 0,5 % HDP a v prípade potreby za
dobrých hospodárskych podmienok aj viac, s cieľom zaručiť, že sa
dodrží dlhové pravidlo, aby sa zabezpečila udržateľná klesajúca
tendencia vysokého pomeru dlhu verejnej správy. Zabezpečiť, aby
všetky úrovne verejnej správy vyvážene prispievali k plneniu fiškálnych
pravidiel vrátane pravidla vyrovnaného štrukturálneho rozpočtu prostredníctvom
záväzného nástroja obsahujúceho explicitný prehľad cieľov v rámci
strednodobého plánovania.
2.           Zlepšiť vyváženosť
a spravodlivosť celkového daňového systému a pripraviť komplexnú
daňovú reformu, ktorá umožní posun od zdanenia práce k základom väčšmi
podporujúcim rast, zjednodušenie daňového systému, odstránenie medzier v právnych
predpisoch, zvýšenie efektívnosti DPH, rozšírenie daňových základov,
zníženie daňových výdavkov a postupné rušenie dotácií škodlivých pre
životné prostredie.
3.           Obmedziť rast budúcich
vládnych výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ktoré sa týkajú
najmä dôchodkov a dlhodobej starostlivosti, pomocou zintenzívnenia úsilia o
zníženie medzery medzi skutočným a zákonom stanoveným vekom odchodu do dôchodku,
urýchleného zníženia možností predčasného odchodu do dôchodku, podporou
aktívneho starnutia, zosúladením zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku a
požiadaviek na dĺžku pracovného života so zmenami v strednej dĺžke
života a zlepšenia nákladovej účinnosti verejných výdavkov na dlhodobú
starostlivosť.
4.           Zvýšiť účasť
na trhu práce, a to predovšetkým pomocou zníženia finančných faktorov,
ktoré znižujú motiváciu pracovať, zvýšenia prístupu k trhu práce pre
znevýhodnené skupiny, ako sú mladí ľudia a osoby z prostredia migrantov,
zlepšenia profesijnej mobility a riešenia nedostatku zručností a nepomeru
medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami, ako aj
predčasného ukončenia školskej dochádzky. Posilniť partnerstvá
verejných orgánov, verejných služieb zamestnanosti a vzdelávacích
inštitúcií v celej krajine s cieľom poskytnúť včasnú a cielenú
podporu mladým ľuďom.
5.           Obnoviť
konkurencieschopnosť, a to pokračovaním v reforme systému
stanovovania miezd v spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s
vnútroštátnou praxou, vrátane indexácie miezd. Zabezpečiť, aby vývoj
miezd odrážal vývoj produktivity na odvetvovej a/alebo firemnej úrovni, ako aj
hospodárske okolnosti a aby v prípade potreby obsahoval účinné automatické
úpravy, a to pomocou posilnenia hospodárskej súťaže v maloobchodnom
sektore, odstránenia nadmerných obmedzení v oblasti služieb vrátane odborných
služieb, riešenia rizika ďalšieho zvyšovania nákladov na distribúciu
energie, podporou inovácií prostredníctvom efektívnych stimulačných
programov a znížených administratívnych prekážok, a pomocou
uskutočňovania koordinovaných politík vzdelávania a odbornej
prípravy, ktoré riešia pretrvávajúci nepomer medzi existujúcimi a požadovanými
zručnosťami a regionálne rozdiely v predčasnom ukončení
školskej dochádzky.
6.           Zabezpečiť, aby sa
do roku 2020 splnili ciele znižovania emisií skleníkových plynov, na ktoré sa
nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, predovšetkým v stavebníctve
a doprave. Zabezpečiť, aby sa príspevok dopravy zosúladil s
cieľom zníženia preťaženia ciest. Dohodnúť sa na jasnom
rozdelení úsilia a bremena medzi federálnymi a regionálnymi orgánmi.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 402 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               COM(2013) 8000 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 75 final.
[10]             Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0107

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2005-2008  /* SEK/2006/0107 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 1.2.2006SEK(2006) 107 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2005-2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa o posilnenie jeho efektívnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, ustanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Rakúska bol predložený v novembri 1998. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením stanovisko k tomuto programu 18. januára 1999. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú v súlade s tým istým postupom posúdené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, pričom ich môže prípadne preskúmať aj Rada.Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoje strednodobé ciele týkajúce sa rozpočtovej pozície, stanoviť opatrenia politiky zamerané na ich dosiahnutie a udržanie a uviesť sprievodné hospodárske predpoklady. V nadväznosti na reformu paktu je potrebné rozlišovať strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, a to aj pokiaľ ide o fiškálne riziká udržateľnosti verejných financií. Reforma ďalej predpokladá, že prostredníctvom prísnejšej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach by mal byť dosiahnutý symetrickejší prístup k fiškálnej politike počas hospodárskeho cyklu, pričom pri dočasnom odchýlení od strednodobého cieľa, či pri postupe úprav na dosiahnutie tohto cieľa, by sa mali zohľadniť „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú stabilitu.So zreteľom na prognózu útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné zásady hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005-2008 Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu stability Rakúska a na základe nasledujúceho hodnotenia, prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu.Hodnotenie1.  Dňa 30. novembra 2005 predložilo Rakúsko svoju najnovšiu aktualizáciu programu stability na obdobie rokov 2005 až 2008. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčných programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel[3].2.  Vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2004 – 2008 vyzvala Rada Rakúsko, aby urýchlilo konsolidáciu rozpočtu a aby podrobnejšie formulovalo konkrétne opatrenia, prostredníctvom ktorých by bolo možné dosiahnuť významnú konsolidáciu rozpočtu v posledných dvoch rokoch programu.3.  V poslednom desaťročí hospodárstvo Rakúska rástlo v priemere o 2,2 % ročne v reálnych hodnotách, čo zodpovedalo miere rastu pre eurozónu ako celku. Zatiaľ čo tvorba pracovných miest bola menej dynamická ako v eurozóne, Rakúsko má ešte stále jednu z najnižších mier nezamestnanosti v celej EÚ. Z hľadiska rozpočtu dosiahla krajina v rokoch 2001 a 2002 „prebytkovú alebo takmer vyrovnanú pozíciu“ verejných financií. V poslednom období bol však vývoj charakterizovaný návratom do deficitu (1,2 % HDP v roku 2003 a 1 % HDP v roku 2004).4.  Podľa aktualizácie sa predpokladá, že reálny rast HDP sa zvýši z medziročného tempa 1,75 % v roku 2005 a 2006 na 2,5 % v roku 2008. Pomalšie, ako sa predtým predpokladalo, tempo rastu v rokoch 2005 a 2006, ktoré vedie k prehlbujúcej sa negatívnej produkčnej medzere, sa pripisuje slabšiemu medzinárodnému obchodu a vyšším cenám ropy. V dôsledku rastúcich investícií a súkromnej spotreby sa očakáva vzostup hospodárskej aktivity v posledných rokoch trvania programu. Krátkodobý, ako aj strednodobý scenár vychádza z realistických predpokladov rastu. Očakávania v oblasti rastu zamestnanosti sa však javia trochu optimistické. Predpokladá sa, že inflácia klesne z 2,3 % v roku 2005 na 1,5 % v roku 2008, čo sa zdá byť reálnym.5.  Podľa predbežných výsledkov dosiahol deficit verejných financií 1,7 % HDP v roku 2005, čo bolo o 0,2 percentuálneho bodu menej, ako sa plánovalo v aktualizovanom programe a o 0,1 percentuálneho bodu menej ako hodnoty, ktoré predpovedali útvary Komisie. Lepší ako plánovaný výsledok sa podarilo dosiahnuť vďaka priaznivejšiemu ako predpovedanému vývoju na strane príjmov, napriek výraznému zníženiu daní. Plánované výdavky boli taktiež prekročené, aj keď len o málo.6.  Program charakterizuje rozpočtovú stratégiu ako „trojsmernú“. Po prvé sa zameriava na vyrovnaný rozpočet počas celého hospodárskeho cyklu. Po druhé, stratégia predpokladá zníženie v daňovom zaťažení na úroveň 40 % HDP do roku 2010. Po tretie, predpokladá zvýšenie potenciálneho rastu podporou investovania v oblasti výskumu, vzdelávania a infraštruktúry. Aktualizácia predpokladá pokles deficitu verejných financií z 1,9 % HDP v roku 2005 na 0% v roku 2008. S úpravami fiškálnej politiky smerom k vyrovnanému rozpočtu sa počíta skôr ku koncu programového obdobia, pričom v roku 2006 dôjde len k menšiemu zlepšeniu, po ktorom budú nasledovať dva pomerne zásadnejšie kroky. Časový profil primárneho prebytku je podobný. Očakáva sa jeho nárast z 1,1 % HDP v roku 2005 na 2,7 % HDP na konci obdobia. Keďže sa očakáva pokles príjmov o 0,9 percentuálneho bodu HDP počas obdobia 2005-2008, plánovaná konsolidácia sa má docieliť prostredníctvom krátenia výdavkov s poklesom pomeru výdavkov k HDP o 2,8 percentuálneho bodu. Väčšia časť obmedzení na strane výdavkov sa bude predovšetkým týkať kategórií „iné primárne výdavky“ a „sociálne transfery“. V porovnaní s predchádzajúcim programom, nová aktualizácia viac menej potvrdzuje plánované zmeny, avšak na pozadí menej priaznivého makroekonomického scenára.7.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa má zlepšovať v priemere asi o 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne na pozadí negatívnej produkčnej medzery počas celého programového obdobia. Program stanovuje strednodobý cieľ pre štrukturálnu rozpočtovú pozíciu rozpočtovú pozíciu, tak ako sa stanovuje v Pakte stability a rastu na úrovni 0 % a usiluje sa o dosiahnutie tejto pozície do roku 2008. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčná hodnota (odhadovaný deficit asi 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečného rozpätia na zabránenie vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je náročnejší, ako sa predpokladalo pri dlhovom pomere a priemernom raste potencionálneho produktu z dlhodobého hľadiska.8.  Rozpočtové smerovanie, s ktorým sa počíta v aktualizácii, sa zdá byť realistickým len na roky 2005 a 2006, keď vychádza z uzákonených opatrení, predovšetkým daňových obmedzení. Konsolidácia v rokoch 2007 a 2008 sa plne nepreukazuje opatreniami politiky obsiahnutými v aktualizácii. Dôveryhodnosť očakávaného zlepšenia do značnej miery záleží na efektívnosti rakúskeho Národného paktu stability. Z predchádzajúcich skúseností s týmto paktom je možné len sťažka odvodiť, či sa budú rešpektovať jeho ciele. Ako sa už zdôraznilo v hodnoteniach predchádzajúcich aktualizácií, realizácia plánovaných výdavkových cieľov zostáva hlavným rizikom rozpočtovej stratégie.9.  Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík rozpočtová pozícia stanovená v programe možno nebude dostatočnou na zabezpečenie dosiahnutia SDC programu do roku 2008. Ako je uvedené vyššie, SDC programu je náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu. Rozpočtová stratégia, ak sa implementuje, ako je špecifikované v programe, sa zdá byť adekvátnou na dosiahnutie štrukturálnej rozpočtovej pozície do konca programového obdobia, čo je podľa paktu možné považovať za žiadúce. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočné bezpečné rozpätie na zabránenie prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo prispôsobovania smerom k SDC programu naznačené v programe je úplne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý pre eurozónu a členské štáty ERM II stanovuje referenčnú hodnotu pre ročné zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP a úprava by mala byť vyššia v hospodársky priaznivých časoch a mohla by byť nižšia v hospodársky nepriaznivých časoch. Aj keď útvary Komisie očakávajú, že sa táto úprava bude realizovať pomalšie, ako sa predpokladá v programe, aj tak by ešte bola v súlade s požiadavkami paktu, berúc do úvahy existenciu negatívnej produkčnej medzery počas programového obdobia.10.  Odhaduje sa, že dlhový pomer dosiahol v roku 2005 úroveň 63,4 % HDP, čo je mierne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V programe sa predpokladá pokles dlhového pomeru počas programového obdobia o 3,9 percentuálneho bodu, čím sa dostane naspäť pod referenčnú hodnotu. Príspevok z primárneho salda by sa mali podstatne zvýšiť počas programového obdobia, zatiaľ čo sa očakáva, že príspevky z úrokových platieb a nominálneho rastu HDP zostanú do veľkej miery nezmenené. Riziká spojené s očakávaným vývojom dlhového pomeru sa zdajú byť všeobecne vyváženými. Na jednej strane, vyšší ako plánovaný deficit by mohol ohroziť dodržiavanie procesu prispôsobovania uvedeného v programe. Na druhej strane aktualizácia nezahŕňa potenciál z privatizácie v Rakúsku. Vzhľadom na posúdenia rizika sa zdá, že dlhový pomer sa dostatočne zmenšuje a približuje k referenčnej hodnote.11.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Rakúska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. Očakáva sa, že úroveň dlhu, v súčasnosti nad 60 % HDP klesne a zostane pod referenčnou hodnotou až do roku 2050 za predpokladu, že sa implementuje plánovaná rozpočtová konsolidácia. Nedávna dôchodková reforma Rakúska by mala výrazne prispieť k obmedzeniu budúcich zvýšení vo verejných výdavkoch. Avšak ak nedôjde ku korekcii štrukturálneho deficitu, mohlo by to znamenať riziko pre udržateľnosť verejných financií. Implemetácia plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte preto prispeje k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.12.  Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými zásadami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005-2008. Opatrenia sú predovšetkým v súlade so zásadami doporučujúcimi zabezpečenie hospodárskej a fiškálnej udržateľnosti a podporu efektívneho prerozdeľovania zdrojov orientovaných smerom k vyššiemu rastu a zamestnanosti. Nepriaznivé riziká ohrozujúce budúci vývoj rozpočtu by mohli viac skomplikovať dosiahnutie strednodobého cieľa krajiny.13.  Národný program reforiem Rakúska, predložený 19. októbra 2005, v súvislosti s obnovenou Lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť, uvádza dosiahnutie udržateľných verejných financií ako jednu z hlavných náročných úloh pre Rakúsko. Neuvádza však budúce opatrenia, ktoré majú viesť k splneniu tejto úlohy. V tomto ohľade je program stability podrobnejší a poskytuje údaje o opatreniach, ktoré majú prispieť ku konsolidácii verejných financií. Rozpočtové dosahy opatrení v oblasti mikroekonomiky a zamestnanosti načrtnuté v národnom programe reforiem sa plne odrážajú v rozpočtových predpovediach programu stability. Program stability uvádza opatrenia zamerané na zeefektívnenie verejnej správy a systému zdravotnej starostlivosti. Dopĺňa ich návrhy na zmeny inštitucionálnych aspektov verejných financií, konkrétne dvoch komplexných reforiem legislatívy upravujúcej rozpočtový proces v Rakúsku, ktoré pozostávajú zo zavedenia strednodobého rozpočtového rámca od roku 2007 a po roku 2011 prechodu od rozpočtu závislého na vstupoch na rozpočet založený na cieľoch. Tieto opatrenia sú v súlade s prioritami stanovenými v národnom programe reforiem.Vzhľadom k uvedenému hodnoteniu je možné uvítať ambiciózne štrukturálne zmeny plánované na programové obdobie. Rakúsko by však malo zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa programu do konca obdobia, ktorého sa týka aktualizovaný program stability, tým, že bude ďalej špecifikovať a realizovať opatrenia na podporu rozpočtovej konsolidácie plánovanej na posledné dva roky programu.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2005-2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na článok 5 ods. 3 tohto nariadenia,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:14.  V poslednom desaťročí hospodárstvo Rakúska r ástlo v priemere o 2,2 % ročne v reálnych hodnotách, čo zodpovedalo miere rastu pre eurozónu ako celku. Zatiaľ čo tvorba pracovných miest bola menej dynamická ako v eurozóne, Rakúsko má ešte stále jednu z najnižších mier nezamestnanosti v celej EÚ. Z hľadiska rozpočtu dosiahla krajina v rokoch 2001 a 2002 „prebytkovú alebo takmer vyrovnanú pozíciu“ verejných financií. V poslednom období bol však vývoj charakterizovaný návratom do deficitu (1,2 % HDP v roku 2003 a 1 % HDP v roku 2004).15.  Vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2004 – 2008 vyzvala Rada Rakúsko, aby urýchlilo konsolidáciu rozpočtu a aby podrobnejšie formulovalo konkrétne opatrenia, prostredníctvom ktorých by bolo možné dosiahnuť významnú konsolidáciu rozpočtu v posledných dvoch rokoch programu.16.  Podľa predbežných výsledkov dosiahol deficit verejných financií 1,7 % HDP v roku 2005, čo bolo o 0,2 percentuálneho bodu menej, ako sa plánovalo v aktualizovanom programe a o 0,1 percentuálneho bodu menej ako hodnoty, ktoré predpovedali útvary Komisie. Lepší ako plánovaný výsledok sa podarilo dosiahnuť vďaka priaznivejšiemu ako predpovedanému vývoju na strane príjmov, napriek výraznému zníženiu daní. Plánované výdavky boli taktiež prekročené, aj keď len o málo.17.  Dňa [14. februára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Rakúska týkajúci sa obdobia rokov 2005 až 2008. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel[5].18.  Podľa aktualizácie sa predpokladá, že reálny rast HDP sa zvýši z medziročného tempa 1,75 % v roku 2005 a 2006 na 2,5 % v roku 2008. Pomalšie, ako sa predtým predpokladalo, tempo rastu v rokoch 2005 a 2006, ktoré vedie k prehlbujúcej sa negatívnej produkčnej medzere, sa pripisuje slabšiemu medzinárodnému obchodu a vyšším cenám ropy. V dôsledku rastúcich investícií a súkromnej spotreby sa očakáva vzostup hospodárskej aktivity v posledných rokoch trvania programu. Krátkodobý, ako aj strednodobý scenár vychádza z realistických predpokladov rastu. Očakávania v oblasti rastu zamestnanosti sa však javia trochu optimistické. Predpokladá sa, že inflácia klesne z 2,3 % v roku 2005 na 1,5 % v roku 2008, čo sa zdá byť reálnym.19.  Program charakterizuje rozpočtovú stratégiu ako „trojsmernú“. Po prvé, sa zameriava na vyrovnaný rozpočet počas celého hospodárskeho cyklu. Po druhé, stratégia predpokladá zníženie v daňovom zaťažení na úroveň 40 % HDP do roku 2010. Po tretie, predpokladá zvýšenie potenciálneho rastu podporou investovania v oblasti výskumu, vzdelávania a infraštruktúry. Aktualizácia predpokladá zníženie deficitu verejných financií z 1,9 % HDP v roku 2005 na 0 % v roku 2008 a zvýšenie primárneho prebytku z 1,1 % HDP na 2,7 %. Keďže sa očakáva pokles príjmov o 0,9 percentuálneho bodu HDP počas obdobia rokov 2005-2008, plánovaná konsolidácia sa bude opierať o obmedzenie výdavkov, s poklesom podielu výdavkov na HDP o 2,8 percentuálneho bodu. Väčšia časť obmedzení výdavkov sa bude týkať kategórií „iné primárne výdavky“ a „sociálne transfery“. V porovnaní s predchádzajúcim programo, nová aktualizácia v širokej miere potvrdzuje plánované prispôsobovanie na pozadí menej priaznivého makroekonomického scenára.20.  Počas programového obdobia sa očakáva zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorázových a iných dočasných opatrení) vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe údajov programu v priemere asi o 0,5 % HDP ročne. Program stanovuje strednodobý cieľ pre štrukturálnu rozpočtovú pozíciu na úrovni 0 % a zameriava sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2008. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je náročnejší, ako sa predpokladalo pri dlhovom pomere a priemernom raste potenciálneho produktu z dlhodobého hľadiska.21.  Rozpočtové smerovanie, s ktorým sa počíta v aktualizácii, sa zdá byť všeobecne realistickým len na roky 2005 a 2006, keďže vychádza z uzákonených opatrení, konkrétne daňových obmedzení. Avšak konsolidácia v rokoch 2007 a 2008 sa plne nepreukazuje opatreniami politiky obsiahnutými v aktualizácii. Takmer polovica úsilia v súvislosti s výdavkovými obmedzeniami spadá do kategórie „iné primárne výdavky“ a v programe sa neuvádza ako sa to presne uskutoční. Navyše dôveryhodnosť očakávaného zlepšenia do značnej miery záleží na efektívnosti rakúskeho Národného paktu stability. Z predchádzajúcich skúseností s týmto paktom je však možné len sťažka odvodiť, či sa budú rešpektovať jeho ciele.22.  Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík rozpočtová pozícia sttanovená v programe možno nebude dostatočnou na zabezpečenie dosiahnutia SDC programu do roku 2008. Ako je uvedené vyššie SDC programu je náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu. Rozpočtová stratégia, ak sa implementuje ako je uvedené v programe, sa zdá byť adekvátnou na dosiahnutie štrukturálnej rozpočtovej pozície podľa paktu do konca programového obdobia, čo je možné považovať za žiaduce. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočné bezpečné rozpätie na zabránenie prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo prispôsobovania smerom k SDC programu naznačené v programe je úplne v súlade s Paktom rastu a stability, ktorý špecifikuje, že pre eurozónu a členské štáty ERM II, ročné zlepšenie v štrukturálnom salde by malo byť 0,5 % HDP ako referenčná hodnota a že úprava by mala byť vyššia v hospodársky priaznivých časoch a mohla by byť nižšia v hospodársky nepriaznivých časoch. Aj keď útvary Komisie očakávajú, že sa táto úprava bude realizovať pomalšie, ako sa predpokladá v programe, aj tak by ešte bola v súlade s požiadavkami paktu, berúc do úvahy existenciu negatívnej produkčnej medzery počas programového obdobia.23.  Odhaduje sa, že dlhový pomer dosiahol v roku 2005 úroveň 63,4 % HDP, čo je mierne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V programe sa predpokladá pokles dlhového pomeru počas programového obdobia o 3,9 percentuálneho bodu, čím sa dostane naspäť pod referenčnú hodnotu. Riziká spojené s očakávaným vývojom dlhového pomeru sa zdajú byť všeobecne vyváženými. Na jednej strane, vyššie ako plánované deficity by mohli ohroziť dodržiavanie procesu prispôsobovania uvedeného v programe. Na druhej strane aktualizácia nezahŕňa potenciálne príjmy z privatizácie. Vzhľadom na posúdenia rizika, sa zdá, že dlhový pomer sa dostatočne zmenšuje a približuje k referenčnej hodnote.24.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Rakúska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu[6]. Očakáva sa, že úroveň dlhu, v súčasnosti nad 60 % HDP klesne a zostane pod referenčnou hodnotou až do roku 2050 za predpokladu, že sa implementuje plánovaná rozpočtová konsolidácia. Nedávna dôchodková reforma Rakúska by mala výrazne prispieť k obmedzeniu budúcich zvýšení vo verejných výdavkoch. Avšak ak nedôjde ku korekcii štrukturálneho deficitu, mohlo by to znamenať riziko udržateľnosti verejných financií. Implemetácia plánovanej konsolidácie verejných financií v strednodobom horizonte preto prispeje k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.25.  Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005-2008. Opatrenia sú predovšetkým v súlade so zásadami doporučujúcimi zabezpečenie hospodárskej a fiškálnej udržateľnosti a podporu efektívneho prideľovania zdrojov orientovaných smerom k vyššiemu rastu a zamestnanosti. Nepriaznivé riziká ohrozujúce budúci vývoj rozpočtu by mohli viac skomplikovať dosiahnutie strednodobého cieľa krajiny.26.  Národný program reforiem Rakúska, predložený 19. októbra 2005, uvádza dosiahnutie udržateľných verejných financií ako jednu z hlavných náročných úloh pre Rakúsko. Avšak nepredkladá žiadne z budúcich možných opatrení s cieľom splnenia tejto úlohy. V tomto ohľade je program stability podrobnejší a poskytuje údaje o opatreniach, ktoré majú prispieť ku konsolidácii verejných financií. Rozpočtové dosahy opatrení v oblasti mikroekonomiky a zamestnanosti načrtnuté v národnom programe reforiem sa plne odrážajú v rozpočtových predpovediach programu stability. Program stability uvádza opatrenia zamerané na zeefektívnenie verejnej správy a systému zdravotnej starostlivosti. Dopĺňa ich návrhy na zmeny inštitucionálnych aspektov verejných financií, konkrétne dvoch komplexných reforiem legislatívy riadiacej rozpočtový proces v Rakúsku, ktoré pozostávajú zo zavedenia strednodobého rozpočtového rámca od roku 2007 a po roku 2011 prechodu od rozpočtu závislého na vstupoch na rozpočet riadený cieľmi. Tieto opatrenia sú v súlade s prioritami stanovenými v národnom programe reforiem.Vzhľadom k uvedenému hodnoteniu je možné uvítať ambiciózne štrukturálne zmeny plánované na programové obdobie. Rakúsko by však malo zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa programu (SDC) do konca obdobia, ktorého sa týka aktualizovaný program stability, tým, že bude ďalej špecifikovať a realizovať opatrenia na podporu rozpočtovej konsolidácie plánovanej na posledné dva roky programu.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v % ) | PS nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 |KOM nov. 2005 | 2,4 | 1,7 | 1,9 | 2,2 | neuv. |PS nov. 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |Inflácia HICP (%) | PS nov. 2005 | 2,0 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 |KOM nov. 2005 | 2,0 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | neuv. |PS nov. 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |Produkčná medzera (% z potenciálneho HDP) | PS nov. 20051 | -0,2 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 |KOM nov. 20053 | -0,2 | -0,7 | -1,0 | -0,9 | neuv. |PS nov. 20041 | -1,3 | -0,8 | -0,4 | -0,1 | 0,2 |Saldo verejných financií (% z HDP) | PS nov. 2005 | -1,0 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |KOM nov. 20052 | -1,0 | -1,8 | -1,8 | -1,4 | neuv. |PS nov. 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |Primárne saldo (% z HDP) | PS nov. 2005 | 2,1 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 |KOM nov. 2005 | 1,9 | 1,0 | 1,0 | 1,4 | neuv. |PS nov. 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |Cyklicky upravené saldo = štrukturálne saldo (% z HDP) | PS nov. 20051 | -0,9 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 |KOM nov. 2005 | -0,9 | -1,5 | -1,3 | -1,0 | neuv. |PS nov. 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |Hrubý verejný dlh (% z HDP) | PS nov. 2005 | 63,6 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 |KOM nov. 20052 | 63,7 | 63,6 | 63,5 | 62,8 | neuv. |PS nov. 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe údajov v programe. 2 Predpovede prognóz útvarov Komisie z jesene 2005 pre deficit a dlhový pomer boli upravené, aby boli porovnateľné s prognózami v programe stability, prepočítaním pomerov na základe nových údajov o HDP. 3 Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 1,9 % v roku 2004, 2,2 % v roku 2005, 2,2 % v roku 2006 a 2,1 % v roku 2007. Zdroj: Program stability (PS), Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] „Špecifikácie implementácie Paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[3] Obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov, ktoré nový kódex pravidiel predpisuje. Menším nedostatkom je len chýbajúci výpočet daňového zaťaženia v tabuľke č. 2.[4] Ú v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[5] Obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov, ktoré nový kódex pravidiel predpisuje. Menším nedostatkom je len chýbajúci výpočet daňového zaťaženia v tabuľke č. 2[6] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie: (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2015/976 z 19. júna 2015 o monitorovaní prítomnosti tropánových alkaloidov v potravinách (Text s významom pre EHP)

text:
               23.6.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 157/97

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2015/976
   z 19. júna 2015
   o monitorovaní prítomnosti tropánových alkaloidov v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) prijala stanovisko týkajúce sa tropánových alkaloidov v potravinách a krmivách (1).

               (2)

               Najviac skúmanými tropánovými alkaloidmi sú (-)-hyoscyamín a (-)-skopolamín. Atropín je racemická zmes (-)-hyoscyamínu a (+)-hyoscyamínu, pričom iba (-)-enantiomér hyoscyamínu vykazuje anticholinergické účinky.

               (3)

               Prítomnosť tropánových alkaloidov v rode Datura je dobre známa. Datura stramonium je rastlina veľmi rozšírená v oblastiach mierneho a tropického pásma, a preto boli semená rastliny Datura stramonium zistené ako nečistoty v ľanových semenách, sójových zrnách, ciroku, prose, slnečnici a pohánke a vo výrobkoch z nich. Semená rastliny Datura stramonium nie je možné jednoducho odstrániť z ciroku, prosa a pohánky triedením a čistením.

               (4)

               Je potrebné získať viac údajov o prítomnosti tropánových alkaloidov v potravinách. Takisto je potrebné pochopiť poľnohospodárske podmienky, za ktorých sa tropánové alkaloidy objavujú v poľnohospodárskych komoditách.

               (5)

               Preto je vhodné odporučiť monitorovanie prítomnosti tropánových alkaloidov v potravinách,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by s aktívnou pomocou prevádzkovateľov potravinárskych podnikov mali monitorovať prítomnosť tropánových alkaloidov v potravinách, a najmä v týchto potravinách:

                           —

                           Obilniny a obilné výrobky, najmä (v poradí dôležitosti)

                                       —

                                       pohánka, cirok, proso, kukurica a múka vyrobená z pohánky, cirku, prosa a kukurice,

                                       —

                                       potraviny na báze obilnín pre dojčatá a malé deti,

                                       —

                                       raňajkové cereálie,

                                       —

                                       výrobky z mletého zrna,

                                       —

                                       zrná určené na ľudskú spotrebu,

                           —

                           bezlepkové výrobky,

                           —

                           výživové doplnky, čaje a bylinné nálevy,

                           —

                           bôbovité (bez strukov), strukoviny a olejnaté semená a výrobky z nich.

               2.

               Medzi tropánové alkaloidy, ktoré je potrebné analyzovať, patria minimálne atropín a skopolamín, ale aj iné tropánové alkaloidy. V prípade, že je to možné, enantioméry hyoscyamínu by sa mali analyzovať osobitne.

               3.

               S cieľom zabezpečiť, aby boli vzorky reprezentatívne pre šaržu, z ktorej sa odoberajú, by členské štáty mali dodržiavať postupy odberu vzoriek stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 401/2006 (2).

               4.

               Metóda analýzy, ktorá sa má použiť na monitorovanie, je prednostne vysokoúčinná kvapalinová chromatografia – hmotnostná spektrometria/(hmotnostná spektrometria) [HPLC-MS/(MS)] alebo, ak metóda HPLC-MS/(MS) nie je možná, plynová chromatografia – hmotnostná spektrometria (GC-MS).
               Cieľová hodnota kvantifikačného limitu (LOQ) pre atropín (racemickú zmes enantiomérov hyoscyamínu) a skopolamín by mala byť podľa možnosti nižšia ako 5 μg/kg a nie vyššia ako 10 μg/kg v prípade poľnohospodárskych komodít, potravinových zložiek, výživových doplnkov a bylinkových čajov a mala by byť podľa možnosti nižšia ako 2 μg/kg v prípade hotových potravín (napr. raňajkových cereálií) a nižšia ako 1 μg/kg v prípade potravín na báze obilnín pre dojčatá a malé deti.

               5.

               Členské štáty by v prípade zistenia vysokých hodnôt tropánových alkaloidov mali s aktívnou pomocou prevádzkovateľov potravinárskych podnikov vykonávať vyšetrovania určené na identifikáciu poľnohospodárskych podmienok, ktoré spôsobujú prítomnosť tropánových alkaloidov v potravinách.

               6.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa výsledky analýz poskytovali EFSA pravidelne a najneskôr do októbra 2016 na formulári na predkladanie údajov, ktorý stanovil EFSA, v súlade s požiadavkami v usmerneniach EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá (3) a dodatočnými osobitnými požiadavkami EFSA týkajúcimi sa podávania správ.

      V Bruseli 19. júna 2015

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Skupina CONTAM úradu EFSA (Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci EFSA), 2013. Vedecké stanovisko týkajúce sa tropánových alkaloidov v potravinách a krmivách. Vestník EFSA (EFSA Journal) 2013; 11(10):3386, s. 113. doi:10.2903/j.efsa.2013.3386.

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 401/2006 z 23. februára 2006, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analytické metódy na úradnú kontrolu hodnôt mykotoxínov v potravinách (Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2006, s. 12).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.


title: Odporúčanie Rady zo 17. februára 2015 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2013

text:
               24.2.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 66/2

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 17. februára 2015
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2013
   (2015/C 66/02)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami členských štátov zasadajúcich v Rade o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, podpísanej v Cotonou (Benin) 23. júna 2000, a rozdelení finančnej pomoci pre zámorské krajiny a teritóriá, na ktoré sa vzťahuje časť štyri Zmluvy o ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medziiným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na článok 32 ods. 3 uvedenej dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003 uplatňované na 9. Európsky fond rozvoja (4), a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2013 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2013 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2013 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium v súvislosti s vykonávaním operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2013.

      V Bruseli 17. februára 2015

            Za Radu

            predseda

         J. REIRS

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 398, 12.11.2014, s. 289.


				|

		52014DC0415

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2014 /* COM/2014/0415 final - 2014/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Lotyšska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok
2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a
finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli
o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný
rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s
využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že
treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa
v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a
splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré
sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2013, a vydala svoje
stanovisko k aktualizovanému programu stability Lotyšska na roky 2012 –
2016.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[4],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej
neurčila Lotyšsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority
na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj
opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať
diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné
úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Lotyšsko 29. apríla 2014 predložilo svoj národný
program reforiem na rok 2014 a 30. apríla 2014 svoj program stability na
rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(8)
Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v programe stability na rok 2014 je postupne znížiť celkový deficit
a udržať si štrukturálne saldo, ktoré je v súlade so
strednodobým cieľom, ak sa berie do úvahy možná dočasná odchýlka od
strednodobého cieľa z dôvodu systémovej dôchodkovej reformy.
V programe sa strednodobý cieľ zmenil z -0,5 % na
-1,0 %, pričom tento nový strednodobý cieľ zodpovedá výsledkom
uvedeným v Pakte stability a rastu. Plánovaný vývoj celkového salda
v lotyšskom programe zahŕňa postupné zhoršenie
(prepočítaného) štrukturálneho salda, hoci bude stále v rozpätí, ktoré je
povolené pri realizácii dôchodkovej reformy. Ak sa zoberie do úvahy možná
odchýlka od strednodobého cieľa, plánovaný štrukturálny deficit je do roku
2016 v súlade s požiadavkou paktu. Plánovaný nárast prepočítaného
štrukturálneho deficitu v roku 2017 však znamená odchýlenie
od požadovaného postupu úprav zameraného na dosiahnutie strednodobého
cieľa. Celkovo je rozpočtová stratégia uvedená v programe prevažne
v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Štátny dlh by
mal zostať hlboko pod úrovňou 60 % HDP počas celého
programového obdobia a do roku 2017 klesne na úroveň 31 % HDP.
Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy
uvedené v programe a ktorý nebol oficiálne schválený nezávislou
inštitúciou, je vierohodný. Očakáva sa, že hospodársky rast sa počas
programového obdobia udrží na úrovni okolo 4 % za rok a ceny by sa
mali mierne zvýšiť. V rozpočtovom scenári programu sa predpokladá
prudký pokles podielu vládnych príjmov a výdavkov v rámci HDP,
čo je dôsledkom viacerých opatrení, ktoré vedú k zníženiu príjmov,
napriek cielenému obmedzeniu výdavkov. Požiadavky na zvýšenie výdavkov vo
viacerých oblastiach politiky predstavujú riziko pre zníženie výdavkov
plánované v programe. Z prognózy Komisie z jari 2014 vyplýva, že kým
v roku 2014 fiškálna politika spĺňa požiadavky paktu,
v roku 2015 hrozí odchýlenie od týchto požiadaviek. Na základe posúdenia
programu a prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 dospela Rada k názoru, že odchýlenie štrukturálneho
deficitu od strednodobého cieľa v roku 2014 odzrkadľuje vplyv
systémovej dôchodkovej reformy, kým v roku 2015 hrozí odchýlenie od
požadovaného postupu úprav.
(9)
Lotyšsko prijalo kroky na zníženie daňového
zaťaženia pre osoby s nízkymi príjmami a rodiny so závislými osobami
a na posilnenie daní z majetku a environmentálnych daní, ale
výška a štruktúra týchto daní nemá dostatočný vplyv na správanie
hospodárskych subjektov a stále sa poskytujú dotácie, ktoré majú
nepriaznivý vplyv na životné prostredie. Hoci orgány dosiahli určitý
pokrok pri zlepšovaní daňovej disciplíny a znižovaní podielu
nelegálnej hospodárskej činnosti, a to najmä vďaka zlepšeniu
posudzovania rizík a sprísneniu sankcií v prípade podvodného konania,
stále pretrvávajú problémy v boji proti daňovým podvodom
a únikom. Najmä v prípade spotrebných daní existuje značný potenciál
na ďalšie zvýšenie príjmov, ak dôjde k zlepšeniu daňovej disciplíny,
a to aj napriek tomu, že predstavujú významný podiel z celkového
daňového zaťaženia.
(10)
Napriek pôvodne ambicióznemu plánu reformy
vysokoškolského vzdelávania Lotyšsko nedosiahlo žiadny pokrok pri zavádzaní
medzinárodne uznávaného akreditačného systému, plány na zavedenie nového
finančného modelu sú neisté, konsolidácia inštitúcií vysokoškolského
vzdelávania bola oslabená a obmedzenia používania cudzích jazykov
zostávajú nezmenené. Je tomu tak aj napriek tomu, že existuje značný
priestor na reformu systému vysokoškolského vzdelávania, ktoré je vzhľadom
na klesajúci počet obyvateľov príliš rozsiahle, ponúka príliš mnoho
odlišných študijných programov a nie je veľmi atraktívne pre
zahraničných študentov a učiteľov. Výsledky prvého
nezávislého posúdenia výskumných inštitúcií poukazujú na to, že len 10 %
z hodnotených medzinárodných výskumných stredísk možno považovať za
medzinárodné výskumné strediská na vysokej úrovni. Intenzita výskumu
a vývoja v Lotyšsku bola v roku 2012 len 0,66 % HDP
a nie je na správnej ceste k dosiahnutiu cieľa stratégie Európa 2020,
ktorým je vyčlenenie 1,5 % HDP na výskum a vývoj.
(11)
Lotyšsko dosiahlo pokrok v boji proti
nezamestnanosti, ktorá značne klesla. Nezamestnanosť mladých je však
stále pomerne vysoká a sú potrebné opatrenia na riešenie situácie
nezaregistrovaných neaktívnych mladých ľudí. Hoci Lotyšsko prijalo
opatrenia na riešenie nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými
zručnosťami a v záujme zlepšenia kvality odborného vzdelávania,
týmto oblastiam je stále potrebné venovať pozornosť, najmä
pokiaľ ide o zlepšovanie kvality učňovskej prípravy
a rozvoj komplexného kariérneho poradenstva. Aktívne politiky trhu práce
majú stále obmedzený rozsah pôsobnosti a príliš sa spoliehajú na verejné
práce.
(12)
Chudoba zamestnaných je v Lotyšsku stále
vysoká. Lotyšsko prijalo určité kroky na reformu sociálnej pomoci
a dokončilo rozsiahle posúdenie systému sociálneho zabezpečenia,
čím vytvorilo pevný základ pre reformu založenú na faktoch. Významne
zvýšilo rôzne príspevky na deti, ako aj nezdaniteľné minimá pri dani
z príjmu fyzických osôb, pokiaľ ide o závislé osoby. Účinnosť
sociálnej ochrany z hľadiska znižovania chudoby je však stále nízka
a budovanie účinnej záchrannej sociálnej siete je aj naďalej
problematické. Celkovo je chudobou alebo sociálnym vylúčením ohrozený
vysoký podiel obyvateľstva a tento podiel je ešte vyšší
v prípade detí. Rodiny s deťmi, nezamestnaní, ľudia
so zdravotným postihnutím a ľudia žijúci vo vidieckych oblastiach sú
vystavení obzvlášť vysokému riziku chudoby a sociálneho vylúčenia.
Výdavky Lotyšska na sociálnu ochranu vyjadrené ako percentuálny podiel HDP sú
najnižšie v EÚ. Prístup k zdravotnej starostlivosti obmedzujú
náklady, najmä vysoká finančná spoluúčasť zo strany pacientov
a často sa vyskytujúce neoficiálne platby, čo bráni
v napĺňaní potrieb zdravotnej starostlivosti veľkej
časti obyvateľstva. Existuje značný priestor na zlepšenie
účinnosti systému, zabezpečenie nákladovo efektívneho financovania
a na podporu činností na predchádzanie vzniku ochorení.
(13)
Lotyšsko dosiahlo určitý pokrok v procese
otvárania trhu s elektrickou energiou hospodárskej súťaži
a tento postup sa začiatkom roka 2015 rozšíri na sektor domácností.
Lotyšsko sa v júni 2013 taktiež pripojilo k regionálnemu
škandinávsko-baltskému trhu s elektrickou energiou Nord Pool Spot. Je
potrebné ďalej posilniť prepojenia s trhom EÚ s energiou,
keďže Lotyšsko je v súčasnosti odkázané na dovoz
a cezhraničné elektrické prepojenie s Estónskom je zväčša
preťažené. Rozvoj infraštruktúry má preto zásadný význam a Lotyšsko
čelí značným problémom pri odstraňovaní infraštruktúrnych
nedostatkov. Určitý pokrok sa tiež dosiahol v odvetví zemného
plynu po tom, čo parlament schválil zmeny zákona o energetike, ktorými sa
vytýčilo postupné otváranie trhu s plynom od apríla 2014, aj keď
úplné otvorenie trhu s plynom sa posunulo až na rok 2017. Lotyšsko navrhlo
vyvážený súbor politických opatrení zaoberajúcich sa energetickými úsporami
v hlavných odvetviach hospodárstva a v nadchádzajúcich rokoch sa
viac ako 70 % energetických úspor vygeneruje v stavebníctve. Je však
stále potrebné zlepšiť efektívnosť v doprave, ako aj
efektívnosť budov a vykurovacích systémov.
(14)
Lotyšsko prijalo významné opatrenia na zlepšenie
kapacít v súdnictve s cieľom znížiť objem nedoriešených
prípadov a skrátiť dĺžku konaní. Vysoký objem nedoriešených
prípadov v súdnictve je však stále hrozbou pre podnikanie a je potrebné
dokončiť reformy na zlepšenie efektívnosti a kvality súdnictva,
aj pokiaľ ide o konkurzné konania, mediáciu a arbitrážne
konania. Lotyšsko navrhlo ambiciózne reformy v oblasti verejnej správy,
ale ich realizácia je pomalá a nevzťahuje sa na miestne samosprávy
a reforma štátnych podnikov sa výrazne oneskorila. Sú potrebné zmeny práva
hospodárskej súťaže s cieľom priznať Rade pre hospodársku
súťaž väčšiu inštitucionálnu a finančnú nezávislosť,
aby mohla účinne zasahovať proti konaniu verejných a súkromných
subjektov, ktorým dochádza k obmedzovaniu hospodárskej súťaže.
(15)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska. Komisia posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
z hľadiska udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej
politiky v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ,
a to vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych
záležitostí Európskej únie tým, že sa do budúceho vnútroštátneho rozhodovania
poskytnú vstupy EÚ. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.
(16)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Lotyšska a jej stanovisko[6]
je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.
(17)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala tiež
analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada
vydala osobitné odporúčania pre členské štáty, ktorých menou je euro.
Lotyšsko by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie ďalej
uvedených odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Zachovať
si v roku 2014 zdravú fiškálnu pozíciu a od roku 2015 posilniť
rozpočtovú stratégiu s cieľom zabezpečiť, aby sa
odchýlenie od strednodobého cieľa obmedzilo na vplyv systémovej
dôchodkovej reformy. Usilovať sa o ďalšie zníženie daňového
zaťaženia osôb s nízkymi príjmami v rámci posunu smerom
k daniam z nehnuteľností a environmentálnym daniam, ktoré
sú priaznivejšie pre rast, a prostredníctvom zlepšenia daňovej
disciplíny a výberu daní.
2.           Zintenzívniť realizáciu
reformy vysokoškolského vzdelávania, najmä prostredníctvom zriadenia nezávislej
akreditačnej agentúry a finančného modelu, ktorý oceňuje
kvalitu. Zabezpečiť kariérne poradenstvo na všetkých úrovniach
vzdelávania, zlepšiť kvalitu odborného vzdelávania a odbornej
prípravy vrátane posilnenia učňovskej prípravy a dosiahnuť
pokrok v oblasti zamestnateľnosti mladých ľudí vrátane zavedenia
opatrení na riešenie situácie neregistrovaných mladých ľudí, ktorí nie sú
zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy.
Prijať kroky k integrovanejšiemu a komplexnejšiemu výskumnému
systému taktiež prostredníctvom zamerania finančných prostriedkov na
medzinárodne konkurencieschopné výskumné inštitúcie.
3.           Vykonať reformu
sociálnej pomoci a jej ďalšieho financovania s cieľom
zabezpečiť lepšie pokrytie, dostatočnosť dávok, posilnené aktivačné
opatrenia a cielené sociálne služby. Rozšíriť rozsah pôsobnosti
aktívnych politík trhu práce. Zlepšiť nákladovú efektívnosť, kvalitu
a prístupnosť systému zdravotnej starostlivosti.
4.           Urýchliť rozvoj
prepojení plynárenských a elektrických sústav so susediacimi členskými
štátmi v záujme diverzifikácie zdrojov energie a podporovať
konkurencieschopnosť prostredníctvom lepšieho začlenenia do baltských
trhov s energiou. Usilovať sa o ďalšie zvýšenie
energetickej efektívnosti v doprave, ako aj energetickej efektívnosti budov
a vykurovacích systémov.
5.           Dokončiť reformu
súdnictva vrátane prebiehajúcej reformy rámcov konkurzných konaní, arbitrážnych
konaní a mediácie s cieľom zabezpečiť právne
prostredie, ktoré by bolo priaznivejšie pre podnikanie a ústretovejšie
k zákazníkom. Zintenzívniť reformy v oblasti verejnej správy, a
to aj prostredníctvom vykonania reformy v oblasti správy štátnych podnikov
a zvýšenia inštitucionálnej a finančnej nezávislosti Rady pre
hospodársku súťaž.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 415 final.
[3]               P7_TA(2014)0128
a P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.