title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Bulharska na roky 2011 – 2014

text:
               15.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 209/5

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Bulharska na roky 2011 – 2014
   2011/C 209/02
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Bulharsko 15. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na roky 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Hospodárska kríza prerušila obdobie silného rastu poháňaného podstatným prílevom priamych zahraničných investícií a rastom úverov. Rast HDP sa v druhom štvrťroku 2010 po kumulatívnom poklese o 7,1 % vrátil zo svojho maxima na minimum, čoho výsledkom je vo všeobecnosti vyrovnaný reálny HDP v roku 2010 ako celok. Silný rast vývozu, obnovenie stavu zásob boli najdôležitejšími hnacími silami rastu. Saldo verejných sa zmenilo z prebytku pred krízou na deficit vo výške 4,7 % HDP v roku 2009 a 3,3 % HDP v roku 2010. Zatiaľ čo produkcia a zamestnanosť sa v odvetviach zameraných na vývoz zvýšila, utlmená aktivita v oblasti stavebníctva, nehnuteľností a maloobchodu v predchádzajúcom roku obmedzila celkové ozdravenie. Zamestnanosť niesla hlavné bremeno korekcie produkcie so stratou cca 358 000 pracovných miest od maxima v roku 2008. V dôsledku toho sa v roku 2010 zvýšila nezamestnanosť až o niekoľko percentuálnych bodov na 10,2 % a v strednodobom horizonte sa neočakáva, že by sa zamestnanosť vrátila na svoju predkrízovú úroveň.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ fiškálnych prognóz, je založený na priaznivejších odhadoch rastu ako prognózy útvarov Komisie. V aktualizovanom konvergenčnom programe na rok 2011 sa v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010 predpokladá korekcia nadmerného deficitu verejných financií, pričom ďalšie zníženie bude nasledovať. Po významnej rozpočtovej úprave vo výške viac ako 2 percentuálne body v štrukturálnom vyjadrení v roku 2010, sústredenej na začiatok obdobia, je fiškálne úsilie v roku 2011 výrazne pod úrovňou odporúčanej úpravy o minimálne 0,75 % HDP, ale v priemere pre celé obdobie postupu pri nadmernom deficite fiškálne úsilie zostáva nad 1 % HDP. Na obdobie 2012 – 2014 aktualizácia neposkytuje dostatočne podrobné informácie o plánovaných rozpočtových opatreniach na dosiahnutie fiškálnych cieľov v týchto rokoch. Revidovanie strednodobého cieľa štrukturálneho deficitu vo výške 0,6 % HDP smerom nadol, ktoré je naplánované na rok 2014, je stále ambicióznejšie ako jeho minimálna požadovaná úroveň. Odzrkadľujú sa v ňom ciele Paktu o stabilite a raste a predpokladá sa, že sa dosiahnu do konca obdobia konvergenčného programu (2014). Predpokladané priemerné ročné štrukturálne fiškálne úsilie v období 2012 – 2014 je však po plánovanej korekcii nadmerného deficitu v roku 2011 značne pod odporúčanou minimálnou úrovňou ročného štrukturálneho zlepšenia 0,5 % HDP. Vzhľadom na postupné zlepšovanie hospodárskeho výhľadu by cieľom konvergenčného programu mala byť snaha o rýchlejší pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Pri posúdení na základe obozretného odhadu strednodobého rastu potenciálnej produkcie sa zdá, že plánovaný rast výdavkov na obdobie rokov 2012 – 2013 je optimistický, čo predstavuje hrozbu pre štrukturálnu fiškálnu pozíciu v strednodobom horizonte.

               (9)

               Ako sa predpokladá, korekciou nadmerného deficitu do konca roku 2011 sa opäť získa dôvera vo vládne politiky a posilní sa ich dôveryhodnosť. V strednodobom horizonte je pre dosiahnutie cieľa nízkeho štrukturálneho deficitu na úrovni 0,6 % HDP dôležité zabezpečiť, aby fiškálna politika podporovala existujúci menový režim. Fiškálnej konsolidácii však bráni neefektívnosť verejného sektora, čo môže viesť k značným tlakom na výdavky, zatiaľ čo rozpočtové príjmy budú pravdepodobne štrukturálne nižšie ako v rokoch rozmachu pred krízou. Na uskutočnenie nutných fiškálnych úprav a na pomoc pri zabezpečovaní financovania vykonávania potrebných štrukturálnych reforiem vrátane nevyhnutného spolufinancovania projektov financovaných z prostriedkov EÚ sú preto potrebné ambiciózne reformy verejných financií.

               (10)

               Bulharsko plnilo rozpočet počas priaznivého hospodárskeho prostredia pred krízou pomerne dobre. Fiškálne ciele vždy dôsledne splnilo, a získalo tak značné fiškálne rezervy. V roku 2009 sa pod vplyvom hospodárskej krízy prvýkrát po mnohých rokoch dostal rozpočet do deficitu a porušilo sa pravidlo vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu a úrovne verejných výdavkov pod 40 % HDP. Čiastočne to súviselo s nedostatkami v plánovaní a kontrole výdavkov. Takisto to odzrkadľovalo skutočnosť, že neočakávané príjmy vyplývajúce z rastúcej hospodárskej činnosti v období pred krízou sa použili na financovanie pomerne vysokého zvýšenia ad-hoc výdavkov a zníženia sadzieb sociálneho zabezpečenia. Na riešenie týchto problémov podnikli zodpovedné orgány viaceré iniciatívy s cieľom zlepšiť kontrolu a monitorovanie výdavkov a systémov vykazovania vrátane prijatia komplexného legislatívneho balíka, posilnenia fiškálnych pravidiel a strednodobého rozpočtového rámca. Očakáva sa, že sa tým posilní fiškálna disciplína a predvídateľnosť politík, zníži sa makroekonomická volatilita a zabezpečí sa menej procyklická fiškálna politika. Podľa posledného posúdenia Komisie riziká týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií sa zdajú byť stredné.

               (11)

               Počas predkrízových rokov rozmachu sa zaznamenalo značné sprísnenie trhu práce a vysoký rast miezd, ktorý predbehol zvyšovanie produktivity. Viedlo to k nárastu úrovne priemernej mzdy, ktorá sa takto priblížila k priemeru EÚ. Rast miezd dosiahol svoje maximum s ročnou mierou približne 20 % v štvrtom štvrťroku 2007. Po nasledujúcom zhoršení situácie sa rast miezd začal spomaľovať, hoci stále zostal na relatívne vysokej úrovni takmer 10 % v roku 2010 pre zamestnancov s pracovnými zmluvami (predstavujú približne 65 % pracovnej sily).

               (12)

               Prekážky účasti na trhu práce sčasti odzrkadľujú súčasné zhoršenie situácie na trhu práce počas krízy a nedostatočné poskytovanie aktívnych politík trhu práce, ako aj nedostatočne financovaných verejných služieb zamestnanosti. Kvalita aktivačných verejných služieb, pomoci pri hľadaní zamestnania a rekvalifikácie je nedostatočná. Neschopnosť monitorovať a hodnotiť výsleky programov vyžaduje ďalšie posilnenie s cieľom zlepšiť proces tvroby politiky. Ako bolo uvedené v nedávnej správe, ktorú dalo vypracovať ministerstvo práce a sociálnych vecí („Hlavné výsledky z hodnotenia čistého vplyvu verejných služieb zamestnanosti“), viac personalizované služby a ich vyššia kvalita, ako aj lepšia infraštruktúra úradov práce by účinnejšie podporili nezamestnaných pri hľadaní práce.

               (13)

               Hospodárska kríza má aj naďalej vplyv na trh práce. Miera nezamestnanosti sa zvýšila z 5,4 % v roku 2008 na 10,2 % HDP v roku 2010 a v segmente mladých ľudí (vo veku 15 – 24 rokov) dosiahla v roku 2010 úroveň 23,2 %. Kríza zasiahla najmä pracovníkov s nízkou kvalifikáciou (vrátane veľkej časti rómskej menšiny), ktorí predstavujú takmer 70 % nezamestnaných. Podiel dlhodobej nezamestnanosti (46 % v roku 2010) je vyšší než priemer EÚ (2010: 40 %) a existuje riziko, že sa stane štrukturálnou. Miera aktivity mládeže sa stále udržiava na menej ako dvoch tretinách priemeru EÚ (2009: 29,5 %; EÚ: 43,8 %). Miera zamestnanosti mládeže bola 24,8 % v roku 2009 (EÚ: 35,2 %). Bulharsko má takisto najvyšší podiel mladých ľudí, ktorí nie sú v procese vzdelávania ani v zamestnaní (19,5 % osôb vo veku 15 – 24 rokov). Jednou z hlavných prekážok účasti mládeže na trhu práce je nedostatok možností kombinovania vzdelávania a práce, najmä prostredníctvom stáží a učňovskej praxe v danom študijnom odbore, ktoré by uľahčili prechod na trh práce.

               (14)

               Napriek tomu, že úroveň vzdelanosti je vyššia než priemer, má Bulharsko vyše 40 % osôb dosahujúcich slabé výsledky v gramotnosti a počítaní. Z toho vyplýva, že existuje priestor na zlepšenie vzdelávacieho systému, aby lepšie zodpovedal potrebám trhu práce. V nadväznosti na pozitívne výsledky nedávnej reformy týkajúcej sa decentralizácie škôl sa od nadchádzajúcich právnych predpisov o predškolskom a školskom procese vzdelávania očakáva, že poskytnú niektoré riešenia, t. j. pokiaľ ide o finančnú nezávislosť, miery účasti v predškolských zariadeniach, vonkajšie hodnotenie, ako aj zabezpečenie zodpovednosti, ktoré bude možné ďalej posilňovať. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky (14,7 % v roku 2009) sa približuje priemeru EÚ, ale je obzvlášť vysoká medzi Rómami (kde sa odhaduje na 43 % v roku 2008). Miera vysokoškolského vzdelania (27,9 % v roku 2009) je stále pod priemerom EÚ (32,2 %). Bulharsko sa výrazne omeškalo pri reforme svojho vyššieho vzdelávania. Nový zákon týkajúci sa vyššieho vzdelávania, ktorý bol predložený už v roku 2010 a neskôr stiahnutý, by bol užitočným krokom smerom k riešeniu potrieb reformy.

               (15)

               Dôchodková reforma, o ktorej sa rozhodlo v roku 2010, nemá prepojenie na očakávanú dĺžku života alebo na zdravotnú situáciu a systém dlhodobej starostlivosti. Doba realizácie je 2011 až 2026, pričom väčšina opatrení dosiahne účinnosť v druhej polovici obdobia, čo by mohlo ohroziť vykonávanie i udržateľnosť prvého piliera dôchodkového systému.

               (16)

               Bulharskí občania zažívajú väčší stupeň chudoby v porovnaní s priemerom EÚ (41,9 % obyvateľstva zažíva vážnu materiálnu depriváciu v porovnaní s 8,1 % pre EÚ). Približne 66 % starších ľudí je ohrozených chudobou, čo je výrazne vyššia miera ako priemer EÚ. Existujú náznaky, že v posledných rokoch došlo k zhoršeniu životných podmienok. Vzhľadom na demografickú situáciu dosiahnutie cieľov národného programu reforiem v oblasti znižovania chudoby vo veľkej miere závisí od náležitej tvorby politík pre starších pracovníkov a znevýhodnených ľudí, ako aj od primeranosti sociálnych transferov. V národnom programe reforiem sa uvádza vytvorenie operatívnej stratégie na integráciu Rómov (odhadovaných 10 % populácie (3)), riešenie viacerých prekážok, ktorým čelia v oblasti zamestnanosti, vzdelávania, zdravia a bývania v jednom komplexnom pláne.

               (17)

               Nízka účinnosť verejných služieb je aj naďalej prekážkou rastu. Napriek nedávnemu zefektívneniu sa reforma verejnej správy nezaoberá modernizáciou kvality zamestnancov alebo kľúčových funkcií. Bulharsko má veľmi nízku mieru rozšírenia pevného širokopásmového pripojenia na internet – so 14,9 % je to druhý najnižší údaj v rámci EÚ, čo takisto obmedzuje zavádzanie všetkých elektronicky poskytovaných služieb.

               (18)

               Miera nezrovnalostí v oblasti verejného obstarávania dosiahla 60 % všetkých overených postupov a je dokonca vyššia aj v prípade veľkých verejných projektov v oblasti infraštruktúry, pri ktorých sú orgány povinné vykonať kontroly ex ante. Kapacita Verejného úradu pre finančnú kontrolu sa značne znížila v roku 2006, v dôsledku čoho mohol úrad vykonať ex post kontroly iba pri 12 % všetkých postupov verejného obstarávania v rokoch 2007 – 2009. Nedávne zmeny a doplnenia zákona o verejnom obstarávaní a zákona o verejnej finančnej inšpekcii boli schválené radou ministrov a predložené do parlamentného postupu.

               (19)

               Energetická spotreba bulharského hospodárstva je jednou z najvyšších v EÚ. Hlavný príklad je vykurovanie domácností, kde málo udržiavané viacbytové budovy predstavujú podstatnú časť tohto problému. Vďaka najnovším zmenám v pravidlách oprávnenosti sa vytvorila možnosť využívania štrukturálnych fondov EÚ na podporu investícií do energetickej účinnosti. Investovalo sa málo, zatiaľ čo príjmy z výroby energie a daní z dopravy klesli v pomere k HDP a takisto v pomere k daniam z práce, ktoré sú značne nad priemerom EÚ. Prístup na energetický trh brzdí obmedzená hospodárska súťaž a nepriehľadné mechanizmy stanovovania cien.

               (20)

               Bulharsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus celý rad záväzkov. Vo fiškálnej oblasti zo záväzkov vyplýva, že udržateľnosť verejných financií bude podporovaná opatreniami dôchodkovej reformy, opatreniami na zabezpečenie platu podľa výkonnosti vo verejnom sektore zmrazením dôchodkov a miezd do roku 2013 a posilnením domáceho fiškálneho rámca prijatím Paktu o finančnej stabilite, ktorý zahŕňa záväzné numerické fiškálne pravidlá. Na podporu zamestnanosti sa prijmú opatrenia na zníženie podielu neevidovanej práce a zvýšenie účasti na trhu práce. Opatrenia na podporu konkurencieschopnosti sú zamerané na zníženie administratívneho zaťaženia a zvýšenie miery využívania elektronickej verejnej správy; zlepšenie prístupu k vzdelávaniu a zvýšenie úrovne vzdelávacieho systému. Vyššie uvedené záväzky sa týkajú troch zo štyroch oblastí paktu, netýkajú sa teda finančného sektora. Znamenajú pokračovanie v širšej reformnej agende načrtnutej v konvergenčných programoch a národných programoch reforiem a posilňujú sa nimi prebiehajúce projekty reforiem v oblasti správy verejných financií, verejnej správy a vzdelávania. Záväzky vyplývajúce z Paktu Euro Plus sa v odporúčaniach posúdili a zohľadnili.

               (21)

               Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem vrátane záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj to, ako sa dodržiavajú pravidlá usmernenia EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Komisia sa domnieva, že po významných rozpočtových úpravách v roku 2010, ktoré boli sústredené na začiatok obdobia, by sa mali plány fiškálnej konsolidácie na rok 2011 realizovať, ako sa plánovalo, a deficit je potrebné znížiť pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010. V aktualizácii sa neposkytuje dostatok podrobností týkajúcich sa plánovaných rozpočtových opatrení na dosiahnutie fiškálnych cieľov v rokoch 2012 – 2014 a zabezpečenia rýchlejšieho postupu smerom k vybranému strednodobému cieľu. Posilnením domáceho fiškálneho rámca sa ukotví fiškálna disciplína a zabezpečí sa predvídateľnosť a dôveryhodnosť vládnej politiky v strednodobom horizonte. Ďalšie opatrenia by sa tiež mali prijať, aby sa posilnila konkurencieschopnosť s cieľom pomôcť ľuďom zamestnať sa a chrániť najzraniteľnejšie skupiny, ktoré čelia viacnásobným prekážkam, zlepšiť kapacity verejnej správy a regulačných orgánov, zefektívniť využívanie zdrojov, ako aj zabezpečiť viac príležitostí pre investície a rast.

               (22)

               Vzhľadom na toto posúdenie a s prihliadnutím na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 13. júla 2010 Rada preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Bulharska na rok 2011 a jej stanovisko (4) sa odráža najmä v nižšie uvedených odporúčaniach 1) a 2). Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Bulharska.

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Pokračovať v účinnom plnení rozpočtu tak, aby v roku 2011 v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010 podľa postupu pri nadmernom deficite došlo k náprave nadmerného deficitu. Spresniť opatrenia, z ktorých vychádza rozpočtová stratégia na roky 2012 – 2014. Využívať oživenie hospodárstva na zabezpečenie zodpovedajúceho pokroku smerom k strednodobému cieľu, predovšetkým udržaním prísnej kontroly rastu výdavkov a zároveň uprednostňovaním verejných výdavkov podporujúcich rast.

               2.

               Podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie predvídateľnosti rozpočtového plánovania a vykonávania kontroly, aj na základe účtovania s časovým rozlíšením, najmä posilnením fiškálneho riadenia. Na tento účel navrhnúť a zaviesť záväzné fiškálne pravidlá a jasne vymedzený strednodobý rozpočtový rámec, ktorými sa zaručí transparentnosť na všetkých úrovniach verejnej správy.

               3.

               Vykonávať dohodnuté kroky so sociálnymi partnermi podľa súčasnej dôchodkovej reformy, pokročiť v niektorých kľúčových opatreniach, ktoré by pomohli zvýšeniu efektívneho dôchodkového veku a znižiť predčasný odchod, ako napríklad prostredníctvom postupného zvyšovania nevyhnutnej dĺžky sociálneho poistenia, a posilniť politiky, ktoré pomôžu starším pracovníkom zostať dlhšie v zamestnaní.

               4.

               V spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou podporiť politiky s cieľom zabezpečiť, aby rast miezd lepšie odzrkadľoval vývoj produktivity, a zaistiť konkurencieschopnosť, pričom sa sústredí pozornosť na prebiehajúcu konvergenciu.

               5.

               Podniknúť kroky na riešenie problému boja s chudobou a na podporu sociálneho začlenenia, najmä pre zraniteľné skupiny obyvateľstva, ktoré čelia viacerým prekážkam. Prijať opatrenia na modernizáciu verejných služieb zamestnanosti zvýšením ich kapacity, aby sa zosúladili kvalifikačné profily s dopytom na trhu práce a sústredením sa na podporu mladých ľudí s nízkou kvalifikáciou. Dosiahnuť pokrok v školskej reforme pomocou prijatia právnych predpisov týkajúcich sa predškolského a školského vzdelávania a nového zákona o vysokých školách do polovice roka 2012.

               6.

               Zvýšiť úsilie na posilnenie administratívnych kapacít v kľúčových vládnych funkciách a regulačných orgánoch, aby verejné služby účinnejšie reagovali na potreby obyvateľov a podnikov, Zaviesť a účinne vykonávať opatrenia na kontrolu verejného obstarávania na základe posúdenia rizík, posilniť kapacitu orgánov, aby mohli zabrániť a sankcionovať nedostatky s cieľom zvýšiť kvalitu a pomer medzi kvalitou a cenou pri využívaní verejných zdrojov.

               7.

               Zrušiť prekážky vstupu, dohody o zaručených ziskoch a reguláciu cien a zabezpečiť úplnú nezávislosť bulharských energetických regulačných orgánov, aby mohli otvoriť trhy s elektrickou energiou a plynom väčšej hospodárskej súťaži. Zaviesť stimuly na zvýšenie energetickej účinnosti budov.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Podľa odhadov Rady Európy.

      (4)  Predpokladá sa v článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/45

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2016
   (2016/C 299/11)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Estónsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie tohto odporúčania.

               (2)

               Správa o Estónsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Estónsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (3)

               Estónsko predložilo 28. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016 a 10. marca 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje celkový deficit na úrovni približne 0,5 % HDP v období rokov 2016 – 2018 a následne by sa mal dosiahnuť vyrovnaný rozpočet. V štrukturálnom vyjadrení Estónsko počas celého programového obdobia aj naďalej plní strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaný rozpočet. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP zostane v roku 2017 na úrovni 10 % HDP a následne klesne na 9,5 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na rok 2016, ale optimistický na rok 2017. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa z prebytku vo výške 0,6 % HDP v roku 2015 zmení na vyrovnaný rozpočet v roku 2016 a na malý deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2017, čo možno považovať za úroveň blízku strednodobému rozpočtovému cieľu. Ďalšie odchýlky by sa posudzovali vzhľadom na požiadavku udržať štrukturálne saldo na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Estónsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)

               Estónsko prijalo dôležité kroky na zlepšenie účasti na trhu práce, okrem iného aj vykonaním reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti. Reforma, ktorá nadobudla účinnosť v januári 2016 a v plnom rozsahu sa bude vykonávať od januára 2017, prinesie celkové zvýšenie ponuky pracovnej sily. Opätovné začlenenie osôb, ktoré boli mimo trhu práce dlhší čas, bude výzvou. Zavádzajú sa nové aktívne opatrenia trhu práce s cieľom pomôcť príjemcom v rámci reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti vstúpiť na trh práce a zotrvať na ňom, pričom k zmenám došlo aj v rámci systému finančnej podpory.

               (7)

               Estónsko prijalo opatrenia na zlepšenie pracovných stimulov tým, že znížilo daňové zaťaženie práce v prípade všetkých príjmových skupín vrátane osôb s nízkym príjmom. To mohlo prispieť k tomu, že Estónsko má v porovnaní s priemerom EÚ nižšiu mieru nezamestnanosti a vyššiu mieru zamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov. V rámci opatrení, ktoré sa už prijali, sa od roku 2017 plánuje dodatočné vrátenie dane pre osoby s nízkym príjmom. To však vedie k vysokým účinným hraničným daňovým sadzbám, čo by mohlo vytvoriť riziko pasce nízkej mzdy a riziko vyplácania mzdy v hotovosti. Vplyv týchto opatrení bude známy až po ich vyhodnotení.

               (8)

               Vykonávanie stratégie celoživotného vzdelávania 2020 spolu s programom odborného vzdelávania a prípravy na roky 2015 – 2018 pomohlo zvýšiť účasť na odbornom vzdelávaní a odbornej príprave a ich relevantnosť pre trh práce. Očakáva sa, že vzrastie podiel študentov odborného vzdelávania a odbornej prípravy zapojených do učňovskej prípravy, ale miera predčasného ukončenia školskej dochádzky v rámci odborného vzdelávania a odbornej prípravy aj naďalej vyvoláva obavy.

               (9)

               Stále existujú určité nedostatky, pokiaľ ide o vzdelávanie v ranom detstve a zariadenia starostlivosti o deti vo veku do 3 rokov, ale situácia sa zlepšuje a každý rok vznikajú nové zariadenia.

               (10)

               Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v Estónsku je najvyšší v celej Únii a v roku 2014 predstavoval 28,3 %. V dôsledku toho vzniká riziko, že potenciál žien sa nevyužíva v plnej miere. Príčinou rozdielu v odmeňovaní žien a mužov je okrem iných faktorov profesijná a sektorová rodová segregácia na trhu práce, nedostatočná transparentnosť miezd v súkromnom sektore a dlhšie obdobia prerušenia kariéry u žien z dôvodu povinností súvisiacich so starostlivosťou o iné osoby. Vláda ohlásila súbor opatrení na riešenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Plánované opatrenia, ku ktorým okrem iného patrí zlepšenie zberu údajov, poverenie inšpektorátov práce úlohou monitorovať, ako zamestnávatelia uplatňujú zásadu rovnakej odmeny, podpora transparentnosti miezd, poskytovanie stimulov otcom, aby si čerpali časť rodičovskej dovolenky, a zlepšenie prístupu k zariadeniam starostlivosti o deti, sa ešte musia prijať a vykonať. Plán sociálnej starostlivosti na obdobie rokov 2016 – 2023 zahŕňa ciele v oblasti rodovej rovnosti, ako aj opatrenia na boj proti rodovej segregácii na trhu práce a boj proti stereotypom. Plánujú sa opatrenia zamerané na zníženie záťaže súvisiacej so starostlivosťou v rodinách a podporu návratu osôb, ktoré sa starajú o iné osoby, na trh práce, čo by malo mať pozitívny vplyv na účasť žien na trhu práce.

               (11)

               V Estónsku nie je prístup k verejným službám zaručený vo všetkých obciach a poskytovanie kvalitných služieb v oblastiach, ako je doprava, vzdelávanie, dlhodobá starostlivosť o starších ľudí a iné sociálne služby, je na miestnej úrovni stále výzvou. V marci 2016 vláda predložila parlamentu návrh zákona o administratívnej reforme, ktorý by mal pripraviť pôdu pre reformu miestnej samosprávy. Táto reforma predpokladá dobrovoľné fúzie i fúzie iniciované vládou s cieľom ponúknuť dostupné a kvalitné služby a zabezpečiť efektívnejšiu a kompetentnejšiu správu vecí verejných. V zmenenom zákone o sociálnej starostlivosti sa stanovujú minimálne požiadavky pre deväť sociálnych služieb, ale jeho vykonávanie ohrozujú nedostatky pri poskytovaní služieb obcami. Navrhovaná reforma miestnej samosprávy ešte nebola prijatá.

               (12)

               Estónsko má jeden z najvyšších podielov investícií na HDP v súkromnom i vo verejnom sektore. Estónsko však stojí pred určitými výzvami, pokiaľ ide o ďalšie zlepšenie jeho investičného prostredia. Estónsko prijalo opatrenia na vykonanie stratégie pre oblasť výskumu, vývoja a inovácií pod názvom „Knowledge-based Estonia“ (Estónsko založené na poznatkoch) a stratégie pre rast v oblasti podnikania, ktoré spolu vytvárajú rámec pre inteligentnú špecializáciu. Zabezpečenie priaznivej súčinnosti medzi týmito stratégiami môže pomôcť v stimulovaní súkromných investícií do výskumu, vývoja a inovácií, a to najmä vzhľadom na to, že investície do podnikového výskumu a technológií klesli v roku 2014 na 0,6 % HDP a Estónsko pravdepodobne v roku 2020 nedosiahne svoj cieľ týkajúci sa investícií do výskumu, vývoja a inovácií na úrovni 3 % HDP. Počet podnikov spolupracujúcich s výskumnými inštitúciami je obmedzený, čo má za následok nižší počet patentových prihlášok. V posledných rokoch sa zdá, že celková štruktúra vývozu spracovaných výrobkov z Estónska sa posunula smerom k výrobkom nižšej hodnoty. Nedostatok pracovnej sily a zručností môže byť prekážkou brániacou vo vyššej miere investovania do odvetví špičkových technológií.

               (13)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (14)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a zastáva názor, že možno očakávať, že Estónsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť poskytovanie a dostupnosť vysoko kvalitných verejných služieb, a to najmä sociálnych služieb, na miestnej úrovni okrem iného aj prijatím a vykonaním navrhovanej reformy miestnej samosprávy. Prijať a vykonať opatrenia na zníženie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov vrátane tých, ktoré sú stanovené v pláne sociálnej starostlivosti.

               2.

               Podporovať súkromné investície do výskumu, vývoja a inovácií, a to aj posilnením spolupráce medzi akademickou obcou a podnikmi.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).


title: Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z  25. marca 2010 k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN (2010/2020(INI))

text:
               7.1.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               CE 4/49

         Štvrtok 25. marca 2010Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN
   P7_TA(2010)0084
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 25. marca 2010 k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN (2010/2020(INI))
   2011/C 4 E/08

      Európsky parlament,
   so zreteľom na návrh odporúčania Rade o prioritách Európskej únie pre 65. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, ktorý predložil Alexander Graf Lambsdorff v mene skupiny ALDE (B7-0243/2009),
   so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 24. marca 2009 o prioritách Európskej únie pre 64. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN (1),
   so zreteľom na priority EÚ pre 64. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, ktoré Rada prijala 9. júna 2009 (10809/09),
   so zreteľom na 64. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN a najmä na rezolúcie OSN Ku globálnym partnerstvám (2), Ženy a rozvoj (3), Medzinárodná stratégia na zmiernenie následkov katastrof (4) , Súlad s prírodou (5), Situácia v oblasti ľudských práv v Iránskej islamskej republike (6), Podpora spravodlivého geografického zastúpenia v zmluvných orgánoch monitorujúcich dodržiavanie ľudských práv (7), Zlepšenie medzinárodnej spolupráce v oblasti ľudských práv (8), Globalizácia a jej vplyv na plné využívanie všetkých ľudských práv (9), Posilnenie činnosti OSN v oblasti ľudských práv pomocou podpory medzinárodnej spolupráce a významu nevoliteľnosti, nestrannosti a objektivity (10), Podpora demokratického a spravodlivého medzinárodného poriadku (11), Práva dieťaťa (12), Dievčatá (13), Správa Rady pre ľudské práva (14), Ochrana svetovej klímy pre súčasné a budúce generácie ľudstva (15), Zmluva o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (16), K svetu bez jadrových zbraní: urýchlenie plnenia záväzkov týkajúcich sa jadrového odzbrojenia (17), Jadrové odzbrojenie (18), Podpora multilateralizmu v oblasti odzbrojenia a nešírenia zbraní (19),
   so zreteľom na rozvojové ciele tisícročia Organizácie Spojených národov a záväzky pomoci členských štátov EÚ pri odstraňovaní hladu a chudoby,
   so zreteľom na nadchádzajúcu Konferenciu zmluvných strán o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) v roku 2010, hodnotenia rozvojových cieľov tisícročia (RCT) a hodnotenia činnosti Rady OSN pre ľudské práva a Mierovej komisie (PBC),
   so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Kjótsky protokol k tomuto dohovoru,
   so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2009 o perspektívach rozvojového programu z Dauhy (DDA) po siedmej ministerskej konferencii WTO (20),
   so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2009 o stratégii EÚ na kodanskú konferenciu o zmene klímy (COP 15) (21),
   so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2009 o budovaní demokracie vo vonkajších vzťahoch EÚ (22),
   so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2009 o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu (23),
   so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. mája 2009 o uplatňovaní rodového hľadiska vo vonkajších vzťahoch EÚ a pri budovaní mieru/obnove krajín (24),
   so zreteľom na svoje uznesenie z 24. apríla 2009 o nešírení jadrových zbraní a o budúcnosti Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) (25),
   so zreteľom na svoje vyhlásenie z 22. apríla 2009 o kampani Povedz NIE násiliu voči ženám (26),
   so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o zmluvách súvisiacich s rozvojovými cieľmi tisícročia (27),
   so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2005 o reforme OSN (28),
   so zreteľom na článok 121 ods.3 a článok 97 rokovacieho poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozvoj (A7-0049/2010),

               A.

               keďže systém OSN, legitimita ktorého vychádza z jeho celosvetového členstva, naďalej zohráva ústrednú úlohu pri vytváraní a posilňovaní rozhodovania na celosvetovej úrovni a pri riešení globálnych výziev prostredníctvom účinného multilateralizmu založeného na medzinárodnom práve, zásadách zakotvených v Charte OSN ako i spoločnom záväzku plniť ciele prijaté na svetovom samite OSN v roku 2005,

               B.

               keďže Európska únia je zaviazaná k mnohostrannej spolupráci a posilňovaniu systému OSN; keďže preto by EÚ mala byť hnacou silou v rámci snahy o reformu tejto organizácie a mala by aj naďalej pevne podporovať jej významnú úlohu v medzinárodnom systéme,

               C.

               keďže súčasná štruktúra Bezpečnostnej rady OSN neodráža realitu a potreby 21. storočia; keďže generálny tajomník OSN považuje reformu Bezpečnostnej rady za súčasť prebiehajúcich snáh o zvýšenie reprezentatívnosti a efektivity tohto orgánu,

               D.

               keďže EÚ a jej členské štáty sú najväčšími prispievateľmi do systému OSN, keďže zabezpečujú približne 40 percent odhadovaného rozpočtu OSN, vyše 40 percent nákladov na udržanie mieru a 12 percent vojenských jednotiek, ako aj vyše polovicu základného financovania fondov a programov OSN,

               E.

               keďže v súlade s Lisabonskou zmluvou bude Európsku úniu vo vonkajších vzťahoch a na medzinárodných fórach odteraz zastupovať jediný subjekt, a to podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (podpredsedníčka /vysoká predstaviteľka), ktorej bude nápomocná nová diplomatická služba EÚ; keďže Lisabonská zmluva priniesla zmeny, aj pokiaľ ide o výhradné práva v oblasti vonkajších politík Únie, ako je napríklad väčšia integrácia rôznych zložiek vonkajšej činnosti Únie, predovšetkým rozvojovej politiky,

               F.

               keďže EÚ bude musieť nahradiť ES v úlohe pozorovateľa vo Valnom zhromaždení OSN (VZ OSN) a v iných orgánoch OSN ako zmluvná strana niekoľkých dohovorov OSN, a v niektorých výnimočných prípadoch, ako je napr. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), aj ako člen,

               G.

               keďže členské štáty EÚ nedávno rozdelila otázka, či sa zúčastniť Durbanskej konferencie o preskúmaní týkajúcej sa rasizmu; keďže v rámci Rady OSN pre ľudské práva sa objavili rozdiely pri hodnotení správania Číny v oblasti ľudských práv zo strany EÚ a pri hlasovaní o Goldstonovej správe; keďže toto všetko znižuje vplyv EÚ a jej schopnosť presadzovať svoje hodnoty v rámci OSN,

               H.

               keďže rastúce a nekontrolované šírenie jadrových zbraní predstavuje čoraz väčšiu hrozbu pre slobodný svet; keďže posilnenie všetkých troch pilierov Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), konkrétne nešírenie jadrových zbraní, odzbrojenie a spolupráca na civilnom využití jadrovej energie, bude ústrednou témou nadchádzajúcej Konferencie o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT),

               I.

               keďže Európska únia v roku 2000 podporila vyhlásenie tisícročia o rozvoji a zaviazala sa tak dosiahnuť do roku 2015 zníženie extrémnej chudoby vo svete o polovicu, usilujúc o dosiahnutie pokroku v ôsmich rozvojových cieľoch tisícročia (RCT),

               J.

               keďže inštitucionálne zmeny v rodovej štruktúre systému OSN musia dať nový podnet na dosiahnutie globálneho a koherentného prístupu k presadzovaniu rovnosti pohlaví a posilnenia postavenia žien,

               K.

               keďže rokovania o komplexnej a právne záväznej medzinárodnej dohode o zmene klímy po roku 2012 by mali viesť k jej uzavretiu v Mexico City v decembri 2010; keďže zmena klímy môže vyostrovať potenciál konfliktov týkajúcich sa prírodných zdrojov,

         1.   predkladá Rade tieto odporúčania:

         Európska únia v Organizácii Spojených národov

               a)

               prostredníctvom aktívneho dialógu s kľúčovými partnermi posilniť účinný multilaterizmus s cieľom vybudovať silnejšiu OSN; podporovať v rámci OSN spoločný, koherentný a dôsledný prístup EÚ, ktorý očakávajú tretie strany,

               b)

               snažiť sa profilovať v systéme Organizácie Spojených národov ako zmierovateľ medzi rozličnými členskými zoskupeniami s cieľom podporovať vzájomné porozumenie a väčšiu súdržnosť v rámci troch pilierov OSN (mier a bezpečnosť, rozvoj a ľudské práva); aktívne podporovať a systematicky sa zaoberať dôležitosťou účinného multilateralizmu v jeho dvojstranných dialógoch,

               c)

               presadzovať riešenia, vďaka ktorým bude posilnená vonkajšia úloha EÚ a jej zvýšená zodpovednosť bude viditeľnejšia pre členské krajiny OSN, najmä pokiaľ ide o primeraný rečnícky čas a právo podávať návrhy na Valnom zhromaždení OSN; komplexne využívať všetky nástroje európskej vonkajšej činnosti na vykonávanie účinných a koherentných činností EÚ v OSN a zabezpečiť, aby delegácia EÚ do Organizácie Spojených národov v New Yorku bola náležite vybavená, najmä pokiaľ ide o personál, a mohla tak zodpovedajúco vykonávať svoju posilnenú úlohu,

               d)

               zabezpečiť, aby sa EÚ vyjadrovala jednotne a aby jej stanovisko tak bolo vypočuté, a súčasne sa poučiť z konferencie o zmene klímy, ktorá sa konala v Kodani v decembri 2009,

               e)

               zabezpečiť, aby boli hodnoty a záujmy Európskej únie zastúpené v systéme OSN účinným a koherentným spôsobom; v tejto súvislosti sa usilovať zabezpečiť, aby vymenovania členských štátov EÚ na významné posty OSN, na ktorých sa členské štáty EÚ dohodli, získali plnú podporu Európskej únie; profilovať sa ako súdržná sila, ktorá je schopná zaujať postoj, najmä v prípade významných hlasovaní, s cieľom dospieť k jednotným stanoviskám,

               f)

               snažiť sa o vecnejšiu spoluprácu a dialóg s novou vládou USA a s novými svetovými a regionálnymi hráčmi, ako sú Čína, India a Brazília, s cieľom nájsť v mnohostrannom rámci spoločný program a spoločné riešenia svetových problémov,

               g)

               vzhľadom na nový potenciál EÚ, pokiaľ ide o vnútornú koordináciu a vonkajšie zastúpenie, zlepšiť dlhodobé plánovanie Európskej únie, najmä v súvislosti s nadchádzajúcimi významnými podujatiami, ktoré organizuje OSN, akými sú hodnotenie rozvojových cieľov tisícročia a Konferencia o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) v roku 2010, ako i hodnotenia činnosti Rady OSN pre ľudské práva a Mierovej komisie (PBC) v roku 2011,

         Globálne riadenie a reforma OSN

               h)

               ujať sa vedenia súčasnej diskusie o globálnom riadení a zabezpečiť, aby medzi prácou skupiny G20 a OSN ako legitímnym orgánom pre činnosť na celosvetovej úrovni existovalo jasné prepojenie,

               i)

               prijať konkrétne opatrenia a nové iniciatívy na podporu procesu reformy systému OSN, ktoré by zdôraznili potrebu komplexnej reformy Bezpečnostnej rady vo všetkých jej aspektoch,

               j)

               vyzvať podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku, aby v súvislosti s reformou Bezpečnostnej rady OSN sa usilovala o dosiahnutie jednotnejšieho stanoviska členských štátov EÚ a aby toto stanovisko predložila v OSN; zdôrazniť, že získanie kresla pre EÚ v rozšírenej Bezpečnostnej rade zostáva dlhodobým cieľom Európskej únie,

               k)

               podporovať intenzívnejšie zapojenie národných a nadnárodných parlamentov do činností OSN s cieľom posilniť demokratický charakter OSN, jej programov a agentúr, a podporovať iniciatívy občianskej spoločnosti a parlamentov, ktoré smerujú k tomuto cieľu,

               l)

               postupom dohodnutým spoločne s kľúčovými partnermi zvýšiť úsilie o posilnenie Valného zhromaždenia OSN, a to pretváraním návrhov pracovných skupín ad hoc a odporúčaní predstaviteľov OSN, akým je predseda 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, do konkrétnych krokov, s cieľom posilniť úlohu zhromaždenia, jeho autoritu, výkonnosť a účinnosť, ako i zvýšiť transparentnosť jeho práce,

               m)

               prispieť k uskutočneniu novej rodovej štruktúry a príslušných inštitucionálnych zmien s cieľom čím skôr vytvoriť jednotnejší kombinovaný subjekt, ktorý bude podporovať rodovú rovnosť a ochranu a posilňovanie postavenia žien, a to i v situáciách konfliktov a v pokrízových situáciách,

         Mier a bezpečnosť

               n)

               plne podporovať úsilie generálneho tajomníka OSN o lepšie vymedzenie pojmu zásada zodpovednosti za ochranu (R2P), zdôrazniť jej význam pri predchádzaní konfliktom a presadzovať jej uplatňovanie,

               o)

               podporovať iniciatívu členských štátov EÚ smerujúcu k prijatiu rezolúcie OSN o chemických zbraniach uložených v moriach a o hrozbe, ktorú predstavujú pre ekológiu, zdravie, bezpečnosť a hospodárstvo, ako aj o potrebe posilnenia medzinárodnej a regionálnej spolupráce v tejto otázke a dobrovoľnej výmeny informácií, skúseností a technológií,

      Krízové riadenie, udržiavanie a budovanie mieru

               p)

               prispieť k posilneniu kapacít OSN na udržanie mieru s cieľom znížiť riziko preťaženia a podporovať začlenenie koncepcie upevňovania mieru do činnosti zameranej na nastolenie mieru; zohrávať vedúcu úlohu pri hľadaní nového rozšírenia možností OSN na udržanie mieru, a to zdôraznením civilno-vojenskej súčinnosti a zlepšením koordinácie medzi rôznymi regionálnymi partnermi, najmä medzi EÚ a Africkou úniou,

               q)

               v rámci partnerstva medzi EÚ a OSN zlepšiť spoločné vysielanie vojakov na mierové misie s mandátom OSN; podporiť príslušné orgány OSN s cieľom ďalej posilniť medzinárodné a regionálne partnerstvá zamerané na nastolenie mieru a najmä s cieľom zabezpečiť čo najúčinnejšie využívanie obmedzených zdrojov,

               r)

               usilovať o jednotnú pozíciu a činnosť EÚ so zreteľom na hodnotenie činnosti Mierovej komisie (PBC) v roku 2011; podporovať úsilie zamerané na rozšírenie úlohy PBC pri uľahčovaní a zabezpečovaní udržateľného charakteru mierových dohôd a na posilnenie jej poradnej úlohy vo vzťahu k Bezpečnostnej rade,

               s)

               pokračovať v rozvíjaní spolupráce medzi EÚ a OSN v oblasti pokrízovej obnovy a zameriavať sa na komplexné prístupy na udržanie mieru, prevenciu konfliktov a riešenie širokého spektra politických, hospodárskych, sociálnych a environmentálnych podmienok, ktoré prispievajú k vystupňovaniu konfliktov v spoločnostiach,

      Jadrové odzbrojenie a nešírenie jadrových zbraní, konvenčné odzbrojenie a kontrola zbraní, boj proti terorizmu

               t)

               pracovať koherentne, dôsledne a účinne s členskými štátmi EÚ v záujme dosiahnutia úspešných výsledkov na Konferencii o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2010; v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1887 sa zaviazať k cieľu úplného jadrového odzbrojenia, a potvrdiť tak cieľ dosiahnuť svet bez jadrových zbraní po tom, ako budú splnené podmienky, a odzbrojenie pod prísnou a účinnou medzinárodnou kontrolou; prehĺbiť dialóg so všetkými jadrovými mocnosťami s cieľom sledovať spoločný program a konkrétny časový plán zameraný na postupné zníženie a nakoniec odstránenie zásob jadrových hlavíc a zároveň zlepšovať prostriedky overovania; naliehavo žiadať ratifikáciu a nadobudnutie platnosti Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT),

               u)

               podporovať vládu USA v jej deklarovanom záväzku dosiahnuť celosvetové jadrové odzbrojenie, ktorý je posilnený víziou sveta bez jadrových zbraní prezidenta Obamu, a privítať rozličné iniciatívy niektorých členských štátov EÚ dohodnúť v rámci NATO stiahnutie jadrových zbraní z európskeho územia za plnej spolupráce s Ruskom, aby bolo stiahnutie úmerné,

               v)

               zdôrazniť potrebu účinnej kontroly zbraní, a to vrátane ručných zbraní a streliva obsahujúceho ochudobnený urán, a využívať svoj vplyv na podporu úsilia o rozsiahlejšie odzbrojenie a naliehavo žiadať praktickejšie a účinnejšie opatrenia v oblasti odzbrojovania; zdôrazniť potrebu plného vykonávania Dohovoru o chemických zbraniach (CWC), Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach (BTWC), Dohovoru o kazetovej munícii (CCM) a Dohovoru o protipechotných mínach (APCM), a súčasne zdôrazniť potrebu ďalšieho rozvoja medzinárodného režimu boja proti šíreniu zbraní hromadného ničenia,

               w)

               prehĺbiť spoluprácu a koordináciu s kľúčovými partnermi v boji proti terorizmu na základe plného dodržiavania medzinárodného práva a ľudských práv a podporovať mnohostranné úsilie OSN zamerané na boj proti terorizmu (vrátane opatrení na zosúladenie systému zoznamu teroristických organizácií OSN s normami medzinárodného práva v oblasti ľudských práv), ako i účinné vykonávanie globálnej stratégie boja proti terorizmu; zintenzívniť snahy o dosiahnutie dohody a uzavretie komplexného dohovoru o medzinárodnom terorizme; úzko spolupracovať v prípadoch ohrozenia života rukojemníkov,

         Rozvoj a zmena klímy

               x)

               zohrávať vedúcu úlohu pri zvyšovaní účinnosti rozvojovej pomoci OSN, pretože súčasná rozdrobenosť môže OSN ako hlavného aktéra v oblasti rozvoja postupne odsunúť na okraj; trvať na koherentnejšom plánovaní a operačnom rámci OSN s cieľom dosiahnuť maximálny vplyv rozvojovej pomoci OSN,

               y)

               trvať na tom, aby sa kríza nevyužívala ako ospravedlnenie na vyhnutie sa alebo odloženie potrebnej celosvetovej reakcie na zmenu klímy a zhoršovanie životného prostredia, a namiesto toho využiť reakciu na krízu ako príležitosť vytvoriť základ pre nové a moderné zelené hospodárstvo; v tejto súvislosti by sa mala plne podporovať iniciatíva za zelené hospodárstvo, ktorú začal Program OSN pre životné prostredie, a s ňou spojená diskusia o globálnom ekologickom novom dohovore,

               z)

               zdôrazniť potrebu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja,

               aa)

               znovu potvrdiť zásadu, že politika rozvojovej pomoci by mala byť navrhnutá v spolupráci s krajinami, ktoré túto pomoc prijímajú,

      Rozvojové ciele tisícročia

               ab)

               v rámci príprav Konferencie o hodnotení rozvojových cieľov tisícročia znovu potvrdiť svoj záväzok dosiahnuť RCT do roku 2015; vyzvať všetkých partnerov, aby urobili to isté a poukázať na skutočnosť, že darcovia neplnia svoje sľuby z roku 2005, pokiaľ ide o ročný prílev pomoci a že celkový pokrok je príliš pomalý na to, aby sa do roku 2015 dosiahla väčšina cieľov,

               ac)

               zohrávať vedúcu úlohu v súvislosti s plenárnym zasadnutím na vysokej úrovni o RCT a zároveň podporovať predovšetkým tieto ciele:

                           —

                           opätovne potvrdiť, že do roku 2015 sa musia dosiahnuť prinajmenšom celkové a čiastkové ciele RCT a brániť každému úsiliu o oslabenie, zmenšenie alebo odklad vyjadrených sľubov,

                           —

                           zabezpečiť uzavretie dohody rozvinutých a rozvojových krajín o urýchlených opatreniach vrátane jasných a konkrétnych plánov a záväzkov, pretože svetu sa nedarí plniť prísľuby RCT a viac ako jedna miliarda ľudí žije v podmienkach extrémnej chudoby, pričom sa očakáva ďalšie zvýšenie tohto počtu,

                           —

                           vyslať jasný signál, že do roku 2015 bude prijatý nový, ešte ambicióznejší program na odstraňovanie chudoby a vyvíjať nepretržité úsilie s cieľom úplne odstrániť chudobu,

                           —

                           presadzovať lepšiu koordináciu medzi agentúrami OSN a zavedenie ucelenejšieho operačného rámca OSN, aby sa zabránilo rozdrobenosti a aby sa splnili RCT,

               ad)

               dôrazne informovať o tom, že dosiahnutie RCT je nielen morálnou povinnosťou, ale tiež významne prispeje k podpore medzinárodnej prosperity, stability, bezpečnosti a sociálnej spravodlivosti,

               ae)

               zdôrazniť, že medzinárodné spoločenstvo musí vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa vyrovnalo s nepriaznivými účinkami svetovej hospodárskej krízy a zmeny klímy na rozvojové krajiny; navrhnúť inovačné mechanizmy financovania, ako je medzinárodná daň na finančné transakcie,

               af)

               prijať konkrétne záväzky na zabezpečenie lepšej koordinácie, súdržnosti politík a splnenie RCT 8 a tiež na zníženie finančného schodku, čím by sa splnil cieľ vynaložiť približne 154 miliárd USD (v cenách z roku 2008) na celkovú oficiálnu rozvojovú pomoc, ktorý bol na rok 2010 stanovený v Gleneagles,

               ag)

               opätovne potvrdiť, v rámci plenárnej schôdze na vysokej úrovni o RCT, svoj kolektívny záväzok vyčleniť do roku 2015 0,7 % HND na oficiálnu rozvojovú pomoc, ktorý bude vychádzať z jednoznačných a záväzných časových harmonogramov pre každý členský štát,

               ah)

               trvať na tom, aby sa finančné prostriedky na RCT nevyužívali na riešenie následkov finančnej krízy a krízy spojenej so zmenou klímy; namiesto toho mobilizovať dodatočné finančné prostriedky a začať uskutočňovať účinnejšie opatrenia na dosiahnutie cieľov, v prípade ktorých bol zaznamenaný len veľmi obmedzený pokrok, akým je RCT5 (zdravie matiek) a RCT4 (detská úmrtnosť); upriamiť pozornosť na opätovnú aktiváciu RCT v súlade s programom a plánom na obdobie 2010 – 2015,

         Zmena klímy

               ai)

               podporovať diskusiu so zreteľom na nadchádzajúcu konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP 16), ktorá sa má konať v decembri 2010 v Mexico City, a vyvíjať úsilie na dosiahnutie konsenzu o prijatí novej záväznej medzinárodnej dohody o zmene klímy na obdobie po roku 2012,

               aj)

               s cieľom dosiahnuť pokrok v rokovaniach, vyvarovať sa organizačných a štrukturálnych chýb, ktoré sa stali na COP15 v Kodani, kde sa nedosiahla medzinárodná záväzná dohoda, a to navrhnutím špecifických pravidiel hlasovania založených na významných väčšinách,

         Ľudské práva

      Inštitucionálne otázky

               ak)

               vyzvať podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku, aby pri riešení otázky ľudských práv vystupovala jednotne v mene všetkých členských štátov EÚ a takisto vyzvať každý členský štát, aby zdôrazňoval túto jednotnú pozíciu EÚ, a tak jej prikladal väčšiu váhu, so zreteľom na to, že podľa článku 21 ZEÚ je univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd jednou zo zásad, ktoré usmerňujú činnosť Únie na medzinárodnej scéne, a na to, že podpora demokracie a ľudských práv je jedným z cieľov jej vonkajšej činnosti,

               al)

               dosiahnuť vďaka skorému a vecnému dialógu s členskými štátmi EÚ a členmi OSN účinnú proaktívnu stratégiu rokovania, ako i spoločnú pozíciu na hodnotenie činnosti Rady OSN pre ľudské práva v roku 2011, so zreteľom na skutočnosť, že hodnotenie pracovných metód sa uskutoční v Ženeve a diskusia o štatúte tohto orgánu prebehne v New Yorku; posilniť tretí výbor, ktorý je subjektom so všeobecným členstvom, ako komunikačný kanál pre prípady ľudských práv, o ktorých diskutuje Rada OSN pre ľudské práva, pričom treba mať na zreteli, že tretí výbor by tiež mohol vyvážiť jej nedostatky,

               am)

               dohodnúť sa s medziregionálnymi partnermi v hodnotení činnosti Rady OSN pre ľudské práva na kritériách členstva a súbore usmernení, ktoré sa budú uplatňovať počas vo volieb do nej; podporiť posilnenie Rady OSN pre ľudské práva a osobitných postupov bez otvorenia balíka o budovaní inštitúcií a zachovaním nezávislosti Úradu vysokého komisára pre ľudské práva (HCHR); podporiť možnosť, aby Rada OSN pre ľudské práva riešila konkrétne prípady porušovania ľudských práv prostredníctvom rezolúcií týkajúcich sa jednotlivých krajín,

               an)

               podporovať nového námestníka generálneho tajomníka vysokého komisára pre ľudské práva s cieľom začleniť aspekty ľudských práv do kľúčovej politiky a riadiacich rozhodnutí v hlavnom sídle OSN v New Yorku,

      Ľudské práva

               ao)

               výrazne sa zasadzovať o to, aby Valné zhromaždenie OSN vo svojich rezolúciách naďalej riešilo špecifické situácie v krajinách a zároveň sa snažilo vyhnúť rozhodnutiam nezasahovať,

               ap)

               hrať vedúcu úlohu pri podpore a ochrane ľudských práv vrátane práv príslušníkov zraniteľných skupín a menšín, slobody prejavu a slobodných médií, slobody vierovyznania, práv dieťaťa, ochrany obhajcov ľudských práv a spolupráce s občianskou spoločnosťou,

               aq)

               výrazne presadzovať uprednostňovanie ľudských práv pri formulovaní reakcie na celosvetové finančné spomalenie, pretože jeho negatívny vplyv v neprimeranej miere pociťujú už marginalizované skupiny obyvateľstva v mnohých krajinách, kde je uplatňovanie ľudských práv veľmi obmedzené alebo úplne narušené,

               ar)

               sústrediť úsilie na posilnenie celosvetového trendu zrušiť trest smrti a snažiť sa prijať príslušné uznesenie o treste smrti; podporovať akúkoľvek snahu o odstránenie mučenia a najmä podporovať prijatie opčného protokolu k Dohovoru OSN proti mučeniu,

      Rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien

               as)

               usilovať o posilnenie postavenia žien tak, aby mohli plniť svoju životne dôležitú úlohu prispievať k udržateľnému mieru, bezpečnosti a zmiereniu a podporovať ich účasť v sprostredkovaní a riešení konfliktov, a to tiež v súvislosti s nadchádzajúcim 10. výročím rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325; povzbudiť tie členské štáty, ktoré v súvislosti s vytvorením vnútroštátnych akčných plánov na vykonávanie tejto rezolúcie zatiaľ neboli aktívne,

               at)

               ukázať, že pevne stojí za rezolúciou BR OSN č. 1325 z roku 2000, a to tým, že sa zúčastní na podujatiach pripomínajúcich 10. výročie jej prijatia,

               au)

               dôrazne a všetkými prostriedkami bojovať proti znásilňovaniu a sexuálnemu násiliu ako vojnovým zbraniam; snažiť sa o to, aby tieto zločiny boli trestané ako vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti a aby obete týchto zločinov mohli využívať špecifické programy podpory; podporovať novovymenovaného osobitného zástupcu generálneho tajomníka OSN pre boj proti sexuálnemu násiliu počas konfliktov,

         Záverečné odporúčania

               av)

               usilovať o začlenenie samostatného bodu do programu 65. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, ktorý by sa týkal spolupráce medzi Organizáciou Spojených národov, regionálnymi zhromaždeniami, národnými parlamentmi a Medziparlamentnou úniou (IPU), s cieľom podporiť diskusiu o tom, ako môžu poslanci, národné parlamenty a regionálne parlamentné zhromaždenia zohrávať aktívnejšiu úlohu v Organizácii Spojených národov, a to v súlade s rozhodnutím, ktoré bolo prijaté na 63. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN a s jeho rezolúciou Spolupráca medzi Organizáciou Spojených národov a Medziparlamentnou úniou (A/RES/63/24);

         *
   * *
   2.   poveruje svojho predsedu, aby toto odporúčanie postúpil podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade a na vedomie Komisii.

      (1)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0150.

      (2)  A/RES/64/223.

      (3)  A/RES/64/217.

      (4)  A/RES/64/200.

      (5)  A/RES/64/196.

      (6)  A/RES/64/176.

      (7)  A/RES/64/173.

      (8)  A/RES/64/171.

      (9)  A/RES/64/160.

      (10)  A/RES/64/158.

      (11)  A/RES/64/157.

      (12)  A/RES/64/146.

      (13)  A/RES/64/145.

      (14)  A/RES/64/143.

      (15)  A/RES/64/73.

      (16)  A/RES/64/69.

      (17)  A/RES/64/57.

      (18)  A/RES/64/53.

      (19)  A/RES/64/34.

      (20)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0110.

      (21)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0089.

      (22)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0056.

      (23)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0029.

      (24)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0372.

      (25)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0333.

      (26)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0259.

      (27)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0152.

      (28)  Ú. v. EÚ C 124 E, 25.5.2006, s. 549.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/57

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2016
   (2016/C 299/14)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí v dňoch 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Rakúsko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o Rakúsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, a pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila výsledky hĺbkového preskúmania 8. marca 2016. Na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Rakúsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (3)

               Rakúsko predložilo 26. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a 27. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Program stability ukazuje, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov na rozpočet je značný a poskytuje primeraný dôkaz o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie oprávnené dodatočné výdavky dosiahli 0,09 % HDP v roku 2015 a v súčasnosti sa odhadujú na 0,26 % HDP v roku 2016. Tieto sumy predstavujú zvýšenie v porovnaní s odhadmi uvedenými v návrhu rozpočtového plánu na rok 2016, v ktorom sa očakávali dodatočné výdavky vo výške približne 0,08 % HDP v roku 2015 a 0,16 % HDP v roku 2016. Ustanovenia vymedzené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa vzťahujú na tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, jeho vplyv na verejné financie Rakúska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní odchýlka od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu. Keďže Rakúsko spĺňalo v roku 2015 svoj strednodobý rozpočtový cieľ, nevyužilo možnosť dočasnej odchýlky. S cieľom zabezpečiť, aby sa Rakúsku povolila rovnaká dočasná odchýlka ako krajinám, ktoré ešte nespĺňajú svoj strednodobý rozpočtový cieľ, sa však Rakúsku povolí odchýliť sa od jeho strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017 o sumu považovanú za oprávnenú na rok 2015. Pokiaľ ide možnú dodatočnú odchýlku v roku 2016, na jar 2017 sa vykoná konečné posúdenie vrátane oprávnených súm na základe zistených údajov poskytnutých rakúskymi orgánmi.

               (6)

               Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 očakáva zhoršenie celkového deficitu na 1,6 % HDP v roku 2016 a následne jeho postupné zlepšovanie na 0,4 % HDP v roku 2020. Plnenie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,45 % HDP do roku 2016 a prehodnotený tak, aby sa stal štrukturálnym deficitom vo výške 0,5 % HDP od roku 2017, sa plánuje od roku 2018. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda by sa však strednodobý rozpočtový cieľ pravdepodobne splnil až od roku 2019. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahol vrchol v roku 2015 na úrovni 86,2 % a že postupne klesne na 76,6 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Zároveň však opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované. Podľa prognózy Komisie z jari 2016 existuje v roku 2016 riziko určitej odchýlky. Ak by sa však z posúdenia vylúčil aj dodatočný vplyv mimoriadneho prílevu utečencov plánovaný na rok 2016, Rakúsko by v roku 2016 podľa očakávania dodržalo ustanovenia Paktu stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2017 riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy. Predpokladaná odchýlka v roku 2017 by však už nebola významná po zohľadnení ďalšej povolenej rezervy spojenej s vplyvom mimoriadneho prílevu utečencov na rozpočet, ktorá sa možno povolí na rok 2016. Predpokladá sa, že Rakúsko v roku 2016 dodrží prechodné dlhové pravidlo a po ukončení prechodného obdobia v roku 2017 aj referenčnú hodnotu na zníženie dlhu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Rakúsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v rokoch 2016 a 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)

               Rozpočtový vplyv nedávnej daňovej reformy stále predstavuje prvok neistoty. Pri prijímaní opatrení na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti treba zohľadniť skutočnosť, že napriek nedávnym reformám zostáva daňové zaťaženie práce vysoké a že Rakúsko má v porovnaní s ostatnými európskymi krajinami vysoké daňovo-odvodové zaťaženie. Zároveň sa nedostatočne využívajú tie zdroje zdaňovania, ktoré viac podporujú rast a umožňujú zníženie daňového zaťaženia práce. Tento problém by pomohli vyriešiť opatrenia, ktorými by sa daňové zaťaženie práce presunulo smerom k inému zdaňovaniu, ktoré by bolo menej škodlivé pre rast.

               (8)

               V roku 2015 bola miera zamestnanosti osôb vo veku 55 až 64 rokov na úrovni 46,3 % (priemer EÚ: 53,3 %) a v porovnaní s ostatnými členskými štátmi sa Rakúsko umiestnilo na 19. mieste. Od roku 2014 sú v platnosti ďalšie opatrenia na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku, ktoré boli do určitej miery účinné. Zatiaľ nie je jasné, či tieto opatrenia v strednodobom horizonte zvrátia trend zaostávania skutočného veku odchodu do dôchodku v Rakúsku za priemerom Únie. Dĺžka dôchodku sa navyše zvyšuje následkom vyššej strednej dĺžky života. Zákonný vek odchodu do dôchodku pre ženy sa bude len postupne zvyšovať a zosúlaďovať so zákonnými vekom pre mužov – tento proces sa začne v roku 2024 a skončí sa v roku 2033. V Rakúsku nie je zákonný vek odchodu do dôchodku viazaný na zvyšovanie strednej dĺžky života. Podľa odhadov Komisie v roku 2040 výdavky na dôchodky vzrastú o 0,8 % HDP v porovnaní s rokom 2013. V dlhodobom horizonte (2060) sa očakáva nárast výdavkov na dôchodky o 0,5 % HDP. V roku 2040 sa očakáva aj nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť o 1 % HDP a v roku 2060 o 1,3 % HDP oproti roku 2013. Spolu s predpokladaným zvýšením výdavkov na dlhodobú starostlivosť to predstavuje stredne závažné riziko pre fiškálnu udržateľnosť Rakúska.

               (9)

               Fiškálne mechanizmy na jednotlivých úrovniach vlády (spolkovej, krajinskej a miestnej) sú zložité a príjmové a výdavkové povinnosti v mnohých oblastiach politiky, ako je napríklad zdravotná starostlivosť, nie sú zosúladené. Zatiaľ čo podľa údajov OECD z roku 2014 majú nižšie úrovne štátnej správy povinnosti v oblasti verejných výdavkov vo výške 16 % HDP, podiel daní na nižších úrovniach, než je národná, dosahuje výšku len približne 2 % HDP. Toto zložité usporiadanie je nákladné a môže znižovať rozpočtovú disciplínu. O prerozdeľovaní príjmov medzi danými tromi úrovňami štátnej správy na obdobie od roku 2017 sa v súčasnosti rokuje, čím sa vytvára príležitosť túto záležitosť vyriešiť.

               (10)

               Rakúsko má tradične jednu z najnižších mier nezamestnanosti v Únii. Od roku 2011 sa však zvyšuje a v roku 2015 dosiahla 5,7 %. Miera nezamestnanosti mladých ľudí je takisto nízka: v roku 2015 to bolo 10,6 % osôb vo veku 15 až 24 rokov. Rakúsko má takisto vysokú mieru zamestnanosti. Zatiaľ čo miera zamestnanosti žien je s hodnotou 70,2 % nad priemerom EÚ, relatívne veľká časť žien pracuje na čiastočný pracovný úväzok kvôli povinnostiam spojeným so starostlivosťou o deti alebo o staršie osoby. To prispieva k jednému z najvyšších rozdielov v odmeňovaní žien a mužov v Únii a k vysokému rozdielu v dôchodkoch žien a mužov. V prípade starších zamestnancov (vo veku 55 až 64 rokov) je miera zamestnanosti pod priemerom EÚ.

               (11)

               Rakúsko už prekonalo svoje národné ciele stratégie Európa 2020 v oblasti vzdelávania. V roku 2015 bola miera predčasného ukončenia školskej dochádzky na úrovni 7,3 % a miera dosiahnutého terciárneho vzdelania bola 38,7 %. Výsledky v oblasti vzdelávania však vo veľkej miere závisia od sociálno-ekonomického zázemia. Intergeneračná mobilita vo vzdelávaní patrí k najnižším zo všetkých krajín OECD, pre ktoré sú k dispozícii údaje. Miera predčasného ukončenia štúdia žiakov s migrantským pôvodom je viac než trikrát vyššia oproti žiakom bez migrantského pôvodu a ďalšiu výzvu predstavuje integrácia mladých utečencov a migrantov v školopovinnom veku a starších do systému vzdelávania a odbornej prípravy.

               (12)

               Hoci rakúske banky čelia výzvam na domácich aj zahraničných trhoch, opatrenia v oblasti dohľadu na národnej a európskej úrovni pomohli riešiť riziká vyplývajúce zo zhoršenia kvality aktív v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe. Pokiaľ ide o reštrukturalizáciu a likvidáciu finančných subjektov v ťažkostiach, fiškálne riziká už boli zahrnuté do účtov verejných financií. Hoci nemožno vylúčiť ďalšie riziká, zdá sa, že sa obmedzia len na zdedené problémy niekoľkých konkrétnych inštitúcií.

               (13)

               Rakúsko má vyššiu mieru investícií, než je priemer EÚ, v prípade všetkých zložiek HDP okrem obydlí. Úroveň investícií v Rakúsku je však od roku 2012 slabá, a to napriek dobrej likvidite podnikov a priaznivým podmienkam financovania. V záujme podpory investícií a rastu by sa mali odstrániť zložité administratívne postupy a prekážky. Možno napríklad konštatovať, že regulačné prekážky a administratívne zaťaženie v oblasti poskytovania služieb nenapomáhajú zakladaniu nových podnikov. Pokiaľ ide o prekážky pri zriaďovaní interdisciplinárnych spoločností, ako sa uvádza v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2015, Rakúsko začalo zvažovať určité zlepšenia, ale ešte sa neprijali žiadne rozhodnutia. V oblasti služieb pre podniky existujú osobitné výzvy, ktoré vyplývajú z reštriktívnych požiadaviek na udeľovanie povolení, a pokiaľ ide o určité profesie, z obmedzení právnej formy a držby podielov, ktoré majú za následok nízku dynamiku trhu a záporný rast produktivity. V akčnom pláne pre prístup k regulovaných profesiám a pre ich výkon, ktorý predložilo Rakúsko v nadväznosti na vzájomné hodnotenie, sa navrhuje iba obmedzený počet opatrení napriek tomu, že jednoznačne existuje priestor pre ambicióznejšie návrhy.

               (14)

               Vysoký prílev utečencov zaznamenaný v minulom roku má pre Rakúsko viaceré sociálne a hospodárske dôsledky. Hoci v krátkodobom horizonte sa predpokladá, že prílev utečencov zvýši verejné výdavky a vytvorí dodatočný domáci dopyt, a tým zvýši HDP, strednodobý vplyv na zamestnanosť a rast závisí od úspešnej integrácie utečencov na trhu práce a od ich sociálneho začlenenia, a to aj prostredníctvom vzdelávacej podpory. Táto záležitosť je na poprednom mieste politického programu na úrovni Únie aj členských štátov a bude pozorne monitorovaná a analyzovaná okrem iného aj v správe o tejto krajine na rok 2017.

               (15)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Zabezpečiť, aby sa odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017 obmedzila na povolenú rezervu spojenú s vplyvom mimoriadneho prílevu utečencov v roku 2015 na rozpočet, a na tento účel dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške 0,3 % HDP v roku 2017, ak sa nepodarí dodržať strednodobý rozpočtový cieľ pomocou menšieho úsilia. Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému nadviazaním zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života. Zjednodušiť, zracionalizovať a zefektívniť fiškálne vzťahy a povinnosti v rámci rôznych úrovní štátnej správy.

               2.

               Zvýšiť účasť žien na trhu práce. Prijať opatrenia na zlepšenie úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených mladých ľudí, najmä mladých ľudí s migrantským pôvodom.

               3.

               Znížiť v oblasti služieb administratívne a regulačné prekážky brániace investíciám, ako sú reštriktívne požiadavky na udeľovanie povolení a obmedzenia právnej formy a držby podielov, ako aj zábrany pri zriaďovaní interdisciplinárnych spoločností.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na roky 2012 – 2017

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/21

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na roky 2012 – 2017
   2013/C 217/06
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v súvislosti s ktorými je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatrení, ktoré treba prijať na úrovni členských štátov, a predovšetkým vyjadrili plné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada prijala 10. júla 2012 odporúčanie (3) k národnému programu reforiem Estónska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Estónska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Estónsko za jeden členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada schválila 14. marca 2013 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Estónsko predložilo 30. apríla 2013 svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj program stability na obdobie rokov 2012 ‒ 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický pre roky 2013 – 2014, v ktorých sa predpokladá, že rast reálneho HDP dosiahne v priemere okolo 3,3 %. V prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa na obdobie rokov 2013 – 2014 predpokladá rast vo výške 3,5 %. Estónsko dosiahlo v roku 2012 celkový rozpočtový deficit vo výške 0,3 % HDP. V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny prebytok. Ide o ambicióznejší cieľ, než sa vyžaduje podľa Paktu stability a rastu. Keďže štrukturálne saldo Estónska bolo v roku 2012 v prebytku, Estónsko dosiahlo svoj strednodobý cieľ o rok skôr, než sa predpokladalo v programe stability na roky 2012 – 2015. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability na roky 2012 – 2017 je zabezpečiť udržateľnú fiškálnu politiku, ktorá podporuje vyvážený rast, tým, že sa aj naďalej bude zachovávať strednodobý cieľ a súčasne sa zabezpečia dostatočné fiškálne rezervy a zníži sa daňové zaťaženie práce. V programe stability sa predpokladá, že plánovaný celkový rozpočtový deficit dosiahne v roku 2013 úroveň 0,5 % HDP, v prognózovanom období sa zlepší, v roku 2014 dôjde k vyrovnaniu a následne sa vytvorí prebytok. Z celkového posúdenia prepočítaného štrukturálneho salda vrátane analýzy referenčnej hodnoty pre výdavky Paktu stability a rastu vyplýva, že Estónsko sa v roku 2013 podstatne neodchýli od strednodobého cieľa a v roku 2014 sa vráti k štrukturálnemu prebytku. Pomer zadlženosti je značne pod úrovňou 60 % HDP a podľa programu stability pravdepodobne klesne po roku 2013 na približne 9 % v rokoch 2015 – 2016. Estónsko plánuje v roku 2013 zaviesť pravidlo štrukturálneho rozpočtového salda v súlade s požiadavkami Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii podpísanej 2. marca 2012 v Bruseli. Pravidlo štrukturálneho rozpočtového salda by malo byť doplnené posilnením záväznej povahy viacročných cieľov na strane výdavkov hneď, ako bude toto pravidlo zavedené.

               (10)

               Pokiaľ ide o trh práce, napriek tomu, že zamestnanosť aj naďalej rastie, stále pretrvávajú prekážky rastu vrátane pretrvávajúcej nezamestnanosti mladých a dlhodobej nezamestnanosti, nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a narastajúceho nedostatku pracovnej sily vrátane straty pracovnej sily z dôvodu dlhodobých zdravotných problémov. Systém sociálnych dávok by mal byť flexibilnejší a lepšie zacielený a mal by nezamestnaným a neaktívnym osobám, ktoré by sa mohli opätovne zamestnať, poskytovať podporné služby a stimuly, pričom by sa zároveň mali posilniť aktivačné opatrenia, aby sa zabezpečili ich dosah na tých, ktorí to najviac potrebujú. Nákladová efektívnosť výdavkov na rodinnú politiku by sa mohla zlepšiť rozpočtovo neutrálnym spôsobom vrátane presunutia finančných prostriedkov z rodičovských dávok na efektívnejšie opatrenia, ako napríklad služby starostlivosti o deti, čo by malo mať pozitívny účinok na zamestnanosť žien. Hospodársky vývoj v regiónoch sa musí riešiť koordinovanejším spôsobom, aby sa dosiahli viditeľnejšie výsledky.

               (11)

               V oblasti vzdelávania a odbornej prípravy Estónsko čiastočne vykonalo odporúčania Rady z roku 2012; v roku 2012 sa prijala reforma vysokoškolského vzdelávania a v roku 2013 sa má prijať nová komplexná reforma odborného vzdelávania a odbornej prípravy. Bude potrebné venovať osobitnú pozornosť s cieľom zabezpečiť dostatočné zapojenie sociálnych partnerov a dostatočný počet kurzov učňovskej prípravy v rámci odborného vzdelávania. Racionalizované poskytovanie sekundárneho vzdelávania zostáva aj naďalej dôležitým záväzkom, ktorý dosiaľ nebol splnený. Nezamestnanosť mladých ľudí, ktorá je stále pomerne vysoká, je potrebné riešiť z hľadiska vysokého podielu osôb bez profesijného alebo odborného vzdelania. Prístup k celoživotnému vzdelávaniu nízko kvalifikovaných pracovníkov sa stále dostatočne nerieši a opatrenia zamerané na nezamestnaných mladých ľudí nie vždy spoľahlivo napĺňajú potreby na trhu práce. Neexistencia prepojenia medzi verejným výskumným sektorom a hospodárstvom zostáva výzvou pre rast produktivity a má vplyv na konkurencieschopnosť. Okrem toho vzhľadom malú veľkosť hospodárstva je internacionalizácia a prioritizácia systému výskumu a inovácií aj naďalej výzvou.

               (12)

               Energetická náročnosť Estónska je naďalej veľmi vysoká. Vláda síce podnikla určité kroky, v týchto snahách je však potrebné pokračovať a zintenzívniť ich, pričom je potrebné klásť dôraz na renováciu obytných domov. Nové automobily v Estónsku sú energeticky najnáročnejšie v Únii a správanie spotrebiteľov sa nemení ani napriek zvýšenej spotrebnej dani z palív. Ak Estónsko neprijme ďalšie opatrenia, a to najmä v oblasti dopravy a bývania, je nepravdepodobné, že dosiahne svoj cieľ týkajúci sa emisií skleníkových plynov. Trh s energiou v Estónsku zostáva aj naďalej pomerne izolovaný vzhľadom na to, že cezhraničné prepojenia sú nedostatočné.

               (13)

               Poskytovanie služieb, ktoré má miestna samospráva podľa zákona zabezpečovať, je vo väčšine odvetví neefektívne, najmä pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť, služby podpory rodiny, zdravotnú starostlivosť, vzdelávanie a dopravu; platí to aj pre opatrenia miestnej podpory potrebné na zabezpečenie efektívneho poskytovania zdravotníckych služieb. Je tomu tak v dôsledku nízkej administratívnej kapacity miestnych samospráv a nerovnováhe medzi príjmami a prenesenou zodpovednosťou miestnych samospráv. Dosiaľ sa nezaviedol žiadny životaschopný plán na zlepšenie miestnej samosprávy.

               (14)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že sa do budúceho vnútroštátneho rozhodovania poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (16)

               V rámci európskeho semestra Komisia tiež vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala špecifické odporúčania určené členským štátom, ktorých menou je euro (6). Estónsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Uskutočňovať fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast, zachovať zdravú fiškálnu pozíciu podľa plánu a zároveň zabezpečiť dodržiavanie strednodobého rozpočtového cieľa počas obdobia trvania programu stability. Doplniť plánované pravidlo štrukturálneho rozpočtového salda záväznejšími viacročnými výdavkovými pravidlami v rámci strednodobého rozpočtového rámca a naďalej zvyšovať efektivitu verejných výdavkov.

               2.

               Zlepšiť stimuly, ktoré by motivovali ľudí pracovať, tým, že sa zlepší konzistentnosť rôznych existujúcich systémov sociálnych dávok, ako aj flexibilita a zacielenie prideľovania dávok. Zlepšiť poskytovanie sociálnych služieb vrátane starostlivosti o deti a súčasne zvýšiť efektívnosť a nákladovú účinnosť rodinnej politiky. Posilniť aktivačné opatrenia na uľahčenie návratu dlhodobo nezamestnaných a osôb poberajúcich invalidné dávky a dávky v prípade pracovnej neschopnosti na trh práce. Vypracovať koordinované opatrenia na podporu hospodárskeho rozvoja v regiónoch postihnutých vysokou nezamestnanosťou.

               3.

               Pokračovať v snahách o zlepšenie relevantnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce, a to aj väčším zapojením sociálnych partnerov a vykonávaním cielených opatrení zameraných na boj proti nezamestnanosti mladých. Výrazne zvýšiť účasť nízko kvalifikovaných osôb na celoživotnom vzdelávaní. Zintenzívniť úsilie o prioritizáciu a internacionalizáciu systémov výskumu a inovácií a prehĺbiť spoluprácu medzi podnikmi, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a výskumnými inštitúciami.

               4.

               Zlepšiť energetickú efektívnosť, najmä pokiaľ ide o budovy a dopravu, a posilniť environmentálne stimuly týkajúce sa vozidiel a odpadu. Urýchliť rozvoj cezhraničných energetických prepojení v záujme diverzifikácie zdrojov energie a podpory hospodárskej súťaže na trhu s energiou.

               5.

               Lepšie vyvážiť príjmy a prenesené zodpovednosti miestnej samosprávy. Zlepšiť efektívnosť miestnych samospráv a zabezpečiť poskytovanie kvalitných verejných služieb na miestnej úrovni.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 25.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.