Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0148

Odporúčanie pre Stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2004-2008  /* SEK/2005/0148 v konečnom znení */

	Brusel, 2.2.2005SEC(2005) 148 konečná verziaOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2004-2008(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení rozpočtového dozoru a dozoru a koordinácie hospodárskych politík stanovuje[1], že zúčastnené členské štáty, teda tie, ktoré prijali jednotnú menu, musia do 1. marca 1999 predkladať Rade a Komisii svoje programy stability. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia Rada preskúma každý program stability na základe hodnotení pripravených Komisiou a výborom založeným podľa článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predloží stanovisko k tomuto programu. Podľa nariadenia musia členské štáty prekladať ročné aktualizácie svojich programov stability, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi.Prvý program stability Fínska na obdobie rokov 1998-2002 bol predložený 7. septembra 1998 a Rada ho posúdila 12. októbra 1998. Aktualizácie boli predkladané v každom ďalšom roku. Poslednú aktualizáciu svojho programu stability Fínsko predložilo 2. decembra 2004. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálneho rastu a cyklicky upravené saldá, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Posudzovanie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu:-  Dňa 2. decembra 2004 fínska vláda schválila aktualizovaný program stability a rovnako ako v predchádzajúcich prípadoch ho dala na vedomie parlamentu. Aktualizácia programu stability zahŕňala obdobie rokov 2004 až 2008. Program je úplne v súlade s kódexom pravidiel, hoci chýbajú niektoré premenné týkajúce sa základných predpokladov.-  Makroekonomický scenár v programe predpokladá v roku 2004 hospodársky rast vyšší ako 3 % postavený na silnom domácom dopyte, pričom sa jeho tempo mierne spomalí na úroveň 2,8 % v roku 2005. Plánovaný priemerný rast približne na úrovni 2,5 % počas doby trvania programu sa zdá byť skôr opatrný. Krátkodobá predpoveď je mierne nižšia ako predpoveď útvarov Komisie z jesene 2004; a tiež strednodobá predpoveď založená na potenciálnom raste predloženom v programe je nižšia ako potenciál rastu, ktorý odhadujú útvary Komisie.-  Kľúčovým cieľom rozpočtovej politiky vlády je udržať takmer vyrovnaný stav financií ústrednej aj miestnej vlády. S pravidelnými prebytkami príspevkov na sociálne zabezpečenie vykáže saldo verejných financií ročný prebytok 2 % HDP. V súlade s touto politikou by mohla byť rovnováha verejných financií vzhľadom na národné účty obnovená na konci volebného obdobia v roku 2007. V snahe dosiahnuť tento cieľ schválila vláda v máji 2003 limit ročných výdavkov na obdobie 2004 – 2007. Na základe týchto limitov sa počas tohto obdobia môžu celkové výdavky ústrednej vlády zvýšiť priemerne takmer o jedno percento v reálnom vyjadrení. Keďže nárast výdavkov bol z väčšej časti zahájený pred rokom 2004, v rámci výdavkových stropov existuje menší manévrovací priestor v druhej časti volebného obdobia. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa predpoklady pre prebytok verejných financií v období 2004 až 2007 v podstate nezmenili.-  Hoci Fínsko je na ceste k udržaniu priaznivého prebytku verejných financií, výsledok rozpočtu môže byť horší ako sa očakáva, pretože základný rozpočtový trend predložený v aktualizácii len sčasti zahŕňa zníženia daní vo výške 1,7 miliardy EUR, 1,2% HDP, ktoré dopĺňajú dvaapolročnú komplexnú dohodu o mzdách uzatvorenú na konci novembra 2004. Keďže neboli oznámené žiadne plány na znižovanie výdavkov v rokoch 2005 – 2007, bude deficit ústrednej vlády v tomto období vyšší, ako je uvedený v programe, pokiaľ sa neprijmú opatrenia na zvyšovanie príjmov, čo by tiež viedlo k zníženiu prebytku verejných financií. Vláda odhaduje, že dohoda o mzdách a zníženie daní znížia prebytok verejných financií o 0,3 percentných bodov na úroveň približne 1,9 % HDP v roku 2007. Vláda však aj napriek tomu očakáva, že tento balík opatrení posilní dynamiku v hospodárstve zlepšením potenciálu rastu a tvorbou pracovných miest a týmto spôsobom zvýši kapacitu nárastu príjmov. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizika je rozpočtová politika v programe dostatočná na dosiahnutie vyrovnaného až prebytkového hospodárenia pre obdobie 2004 až 2008 ako strednodobého cieľa Paktu stability a rastu. Taktiež vytvára dostatočné ochranné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % prahu pre deficit HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch v období 2004 až 2008.-  Predpokladá sa, že podiel hrubého dlhu verejných financií zostane dostatočne pod úrovňou 60 % HDP a počas programového obdobia bude klesať. Súčasný program predpokladá pokles miery dlhu z odhadovaných 44,6 % HDP v roku 2004 na približne 41 % do roku 2008. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou súčasný program predpokladá od roku 2005 podstatné zníženie podielu dlhu na HDP z dôvodu vyššieho rastu nominálneho HDP, nižšej úrovne pôžičiek ústrednej vlády, nižších úrokových platieb a vyšších príjmov z daní. V porovnaní so súčasným odhadovaným poklesom o takmer tri percentné body, predchádzajúci program predpokladal, že podiel dlhu na HDP zostane v podstate stabilný na úrovni pod 45 % HDP v období 2004 až 2007.-  Program preskúmava vládny program štrukturálnych reforiem, ktorý sa zameriava na zlepšenie udržateľnosti verejného sektora uskutočnením dôchodkovej reformy z roku 2005. Reforma, ktorá vychádza z predchádzajúcich opatrení, plánuje zvýšiť dôchodkový vek o tri roky na 62 až 63 rokov. Zároveň načrtáva ďalšie opatrenia na zníženie trvale vysokej štrukturálnej nezamestnanosti. Očakáva sa, že kolektívna dohoda o mzdách dohodnutá na konci novembra 2004 a doplnená znížením daní podporí dynamiku hospodárstva a posilní tvorbu pracovných miest. Skutočne je možné očakávať, že opatrenia prijaté a predložené vládou, zvýšia potenciál rastu a posilnia ďalšiu udržatelnosť verejných financií.-  Zdá sa, že Fínsko je v priaznivom postavení pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom súvisiacim so starnutím populácie. Stratégia načrtnutá v programe má pevné základy a pozostáva z ďalšej konsolidácie dlhu a štrukturálnych reforiem, napr. z ďalších krokov v rámci dôchodkovej reformy a opatrení smerujúcich k zvýšeniu dôchodkového veku. Schválené a plánované štrukturálne reformy by mali mať prospešný účinok na verejné financie.-  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Obzvlášť sa zdá, že viacročné limity výdavkov zavedené v roku 2003 fungovali v prvom roku, t.j. v roku 2004, veľmi dobre, keď boli konečné rozpočtové výdavky pod stanoveným stropom a výdavky v rozpočte na rok 2005 sú tiež v rámci výdavkových stropov. Dodržiavanie výdavkového rámca bude aj naďalej pokračovať, keďže je politicky záväzné.Na základe tohto hodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k programu stability Fínska a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2004-2008KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení rozpočtového dozoru a dozoru a koordinácie hospodárskych politík[4], najmä na článok 5 ods. 3 tohto nariadenia,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [17. februára 2005] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Fínska na obdobie 2004 až 2008. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných „pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Chýbajú niektoré premenné týkajúce sa základných predpokladov. Fínsko bolo preto vyzvané, aby zaistilo zhodu s požiadavkami, ktoré sa kladú na tieto údaje.2.  Makroekonomický scenár, na ktorom je program založený, predpokladá spomalenie rastu skutočného HDP z 3,2 % v roku 2004 na priemernú úroveň 2,4 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža skôr opatrné prognózy rastu. Inflácia predpokladaná v programe sa zdá byť realistická a je v súlade s odhadmi útvarov Komisie.3.  S predpokladaným priemerným ročným prebytkom 2 % HDP pre verejný rozpočet dokáže aktualizácia udržať pohodlnú rozpočtovú pozíciu počas celého programového obdobia. Prebytok sa v podstate vytvára v rámci prostriedkov na sociálne zabezpečenie, zatiaľ čo financie ústrednej vlády, ktoré sú v súčasnosti v rovnováhe, by mali v rokoch 2005 až 2007 vykazovať malé deficity. Cieľom je opäť vyrovnať financie ústrednej vlády v roku 2007. Na tento účel prijala vláda limity ročných výdavkov pre obdobie 2004 až 2007. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa predpoklady pre prebytok verejných financií v období 2004 až 2007 v podstate nezmenili.4.  Hoci Fínsko je na ceste k udržaniu priaznivého prebytku verejných financií, výsledok rozpočtu môže byť horší ako sa očakáva, pretože základný rozpočtový trend predložený v aktualizácii len sčasti zahŕňa zníženia daní vo výške 1,7 miliardy EUR, 1,2 % HDP, ktoré dopĺňajú dvaapolročnú komplexnú dohodu o mzdách uzatvorenú na konci novembra 2004. Keďže neboli oznámené žiadne plány na znižovanie výdavkov v rokoch 2005 – 2007, bude deficit ústrednej vlády v tomto období vyšší, ako je uvedený v programe, pokiaľ sa neprijmú opatrenia na zvyšovanie príjmov, čo by tiež viedlo k zníženiu prebytku verejných financií. Vláda odhaduje, že dohoda o mzdách a zníženie daní znížia prebytok verejných financií o 0,3 percentných bodov na úroveň približne 1,9 % HDP v roku 2007. Vláda však aj napriek tomu očakáva, že tento balík opatrení posilní dynamiku v hospodárstve zlepšením potenciálu rastu a tvorbou pracovných miest a týmto spôsobom zvýši kapacitu nárastu príjmov.5.  Vzhľadom na toto posúdenie rizika je rozpočtová politika v programe dostatočná na dosiahnutie vyrovnaného až prebytkového hospodárenia pre obdobie 2004 až 2008 ako strednodobého cieľa Paktu stability a rastu. Taktiež vytvára dostatočné ochranné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % prahu pre deficit HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch v období 2004 až 2008.6.  Podiel dlhu sa odhaduje na 44,6% HDP v roku 2004, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia pokles podielu dlhu o 3,5 percentných bodov.7.  Zdá sa, že Fínsko je v priaznivom postavení pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom súvisiacim so starnutím populácie. Stratégia načrtnutá v programe má pevné základy a pozostáva z ďalšej konsolidácie dlhu a štrukturálnych reforiem, napr. z ďalších krokov v rámci dôchodkovej reformy a z opatrení smerujúcich k zvýšeniu dôchodkového veku. Schválené a plánované štrukturálne reformy by mali mať prospešný vplyv na verejné financie.8.  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Obzvlášť sa zdá, že viacročné limity výdavkov zavedené v roku 2003 fungovali v prvom roku, t.j. v roku 2004, veľmi dobre, keď boli konečné rozpočtové výdavky pod stanoveným stropom a výdavky v rozpočte na rok 2005 sú tiež v rámci výdavkových stropov. Dodržiavanie výdavkového rámca bude aj naďalej pokračovať, keďže je politicky záväzné.Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Skutočný HDP (% zmena) | PS dec 2004 | 3.2 | 2.8 | 2.4 | 2.2 | 2.0 |KOM okt 2004 | 3.0 | 3.1 | 2.7 | - | - |PS Nov. 2003 | 2.7 | 2.5 | 2.4 | 2.4 | - |HICP inflácia (%) | PS dec 2004 | 0.2 | 1.4 | 1.8 | 1.8 | 1.8 |KOM okt 2004 | 0.2 | 1.5 | 1.7 | - | - |PS Nov. 2003 | 0.7 | 1.3 | 1.8 | 1.8 | - |Saldo verejných financií (% z HDP) | PS dec 2004 | 2.0 | 1.8 | 2.1 | 2.2 | 2.0 |KOM okt 2004 | 2.3 | 2.1 | 2.2 | - | - |PS Nov. 2003 | 1.7 | 2.1 | 2.1 | 2.2 | - |Primárne saldo (% z HDP) | PS dec 2004² | 3.7 | 3.4 | 3.8 | 3.9 | 3.7 |KOM okt 2004 | 4.1 | 3.9 | 3.8 | - | - |PS Nov. 2003 | 3.7 | 4.0 | 4.1 | 4.3 | - |Cyklicky upravené saldo (% z HDP) | PS dec 2004¹ | 2.1 | 1.7 | 2.0 | 2.1 | 1.9 |KOM okt 2004 | 2.8 | 2.3 | 2.3 | - | - |PS Nov. 2003¹ | 2.4 | 2.4 | 2.3 | 2.2 | - |Hrubý verejný dlh (% z HDP) | PS dec 2004 | 44.6 | 43.4 | 42.5 | 41.7 | 41.1 |KOM okt 2004 | 44.8 | 43.4 | 42.2 | - | - |PS Nov. 2003 | 44.7 | 44.9 | 45.0 | 44.6 | - |Poznámka: ¹Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. ²Fínske orgány poskytli primárne saldo skôr na základe čistých úrokových platieb ako na základe hrubých úrokových platieb. Útvary Komisie výpočty prepočítali na základe údajov uvedených v programe. Zdroje: Program stability (PS); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2016/210 z 12. februára 2016 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2014

text:
               16.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 39/59

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2016/210
   z 12. februára 2016
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2014
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1) a zmenený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa druhého finančného protokolu k štvrtému dohovoru AKT – ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným ôsmy Európsky rozvojový fond (ôsmy ERF), a najmä na článok 33 ods. 3 uvedenej dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie zo 16. júna 1998 vzťahujúce sa na spoluprácu pri financovaní rozvoja podľa štvrtého dohovoru AKT – ES (4), a najmä na jeho články 66 až 74,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách ôsmeho ERF k 31. decembru 2014 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym, desiatym a jedenástym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2014 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie ôsmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií ôsmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2014 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií ôsmeho ERF za rozpočtový rok 2014.

      V Bruseli 12. februára 2016

            Za Radu

            predseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Ú. v. EÚ C 373, 10.11.2015, s. 289.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/79

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2017
   (2017/C 261/18)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Holandsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Holandsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčaní pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 a 2.

               (3)

               Správa o Holandsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Holandska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa takisto obsahovala hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Holandsko vykazuje najvyšší trojročný priemer prebytku bežného účtu z hľadiska HDP medzi členskými krajinami eurozóny. Tento prebytok naznačuje neoptimálne rozdeľovanie zdrojov, v dôsledku čoho dochádza k premrhávaniu príležitostí na ďalší rast a väčší blahobyt. Disponibilný príjem domácností znižujú vysoké povinné odvodové platby. Súkromný dlh je na vysokej úrovni najmä v dôsledku objemu hypotekárneho dlhu domácností. Vysoká zadlženosť domácností zvyšuje zraniteľnosť voči finančným otrasom. Potreba konať je obzvlášť naliehavá v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na holandské hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť a cezhraničný význam, aj na hospodársku a menovú úniu.

               (4)

               Holandsko predložilo 26. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Holandsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zvýšiť prebytok verejných financií z 0,5 % HDP v roku 2017 na 1,3 % HDP v roku 2020. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2017 na 58,5 %, a teda pod referenčnú hodnotu 60 % stanovenú v zmluve. Vláda plánuje ďalej znižovať pomer dlhu verejnej správy na 49,3 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že štrukturálne saldo sa zvýši z prebytku na úrovni 0,2 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,4 % HDP v roku 2018, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Dlh verejného sektora má podľa prognózy aj naďalej vykazovať pevnú klesajúcu tendenciu, a to nad rámec požiadaviek dlhového pravidla. Rada celkovo zastáva názor, že podľa prognóz Holandsko dodrží v rokoch 2017 a 2018 súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Zároveň je tu však pri plnení strednodobého cieľa stále priestor na podporu potenciálneho rastu a domáceho dopytu prostredníctvom fiškálnej a štrukturálnej politiky, a to aj investíciami do výskumu a vývoja a prostredníctvom vytvorenia podmienok na väčší rast reálnych miezd, aj v kontexte pretrvávajúcich vonkajších nerovnováh.

               (7)

               Nedávny nárast zamestnanosti možno vo veľkej miere pripísať zvýšenému počtu osôb zamestnaných na dobu určitú a počtu samostatne zárobkovo činných osôb. V kontexte veľkých rozdielov medzi uplatniteľnými pracovnoprávnymi predpismi, pracovnoprávnou ochranou a právnymi predpismi v oblasti daní a sociálneho zabezpečenia sa zaznamenáva vysoký podiel dočasných zmlúv, ktorý stále narastá, ako aj rýchly nárast samostatnej zárobkovej činnosti prevádzkovanej bez ďalších zamestnancov. Hoci sa prijali určité opatrenia, niektoré z týchto faktorov stále vytvárajú finančné stimuly, ktoré zamestnancov motivujú k tomu, aby začali pracovať ako samostatne zárobkovo činné osoby, alebo ktoré motivujú najímať zamestnancov na základe dočasných zmlúv. To môže mať obzvlášť rušivý vplyv na osoby na okraji trhu práce a prispievať k zaznamenanému zmierneniu úhrnného rastu reálnych miezd. Samostatne zárobkovo činné osoby bývajú často nedostatočne poistené pre prípad zdravotného postihnutia, nezamestnanosti a staroby. To by mohlo mať vplyv na dlhodobú udržateľnosť systému sociálneho zabezpečenia. Posilnenie opatrení na boj proti predstieranej samostatnej zárobkovej činnosti je pozastavené do roku 2018. Situácia osôb s migrantským pôvodom v oblasti zamestnanosti zostáva dôležitou výzvou. Miera zamestnanosti migrantov narodených mimo EÚ je o 20 percentuálnych bodov nižšia než v prípade osôb narodených v Holandsku, pričom tento fenomén možno len z malej časti vysvetliť rozdielmi vo veku a v úrovni dosiahnutého vzdelania.

               (8)

               Nárast miery úspor domácností v posledných rokoch bol sčasti vyvolaný väčším sporením v druhom pilieri dôchodkového systému (povinné doplnkové súkromné systémy), ku ktorému prispelo regulačné prostredie. Ak by došlo k vhodnej vnútrogeneračnej a medzigeneračnej distribúcii nákladov a rizík nad rámec pravidiel, ktoré boli prijaté v oblasti indexácie a finančných vankúšov (rámec finančného posudzovania), pomohlo by to rodinám alokovať ich finančné prostriedky spôsobom, ktorý viac podporuje rast. Vláda oznámila svoj zámer uskutočniť významnú reformu druhého dôchodkového piliera s cieľom zlepšiť jeho pokrytie a vytvoriť systém, ktorý by bol transparentnejší a aktuársky spravodlivejší.

               (9)

               Nepružnosti a rušivé stimuly, ktoré sa nahromadili počas uplynulých desaťročí, sa premietli do spôsobov financovania bývania a odvetvových úspor. Tendencia domácností ručiť za hrubý hypotekárny dlh svojim nehnuteľným majetkom vo veľkej miere odráža dlhotrvajúce fiškálne stimuly, najmä úplnú daňovú odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Napriek posilneniu oživenia hospodárstva sa od roku 2012 na tento účel neprijali žiadne ďalšie opatrenia.

               (10)

               Investície sa počas hospodárskej krízy značne znížili a zatiaľ došlo iba k ich čiastočnej obnove. Zdá sa, že nedostatky v oblasti investícii majú v celom hospodárstve silne cyklický charakter a ich príčinou bol pokles na trhu s bývaním a zvolené spôsoby fiškálnej konsolidácie. Zatiaľ čo sa zdá, že prekážky brániace investíciám sú nevýznamné, postupy na získanie stavebných povolení sú pomerne dlhé. Zdá sa, že nízke investície do energie z obnoviteľných zdrojov súvisia s bývalou dynamikou trhu, neistotou na trhu a regulačnými faktormi. Vzhľadom na dosiahnutý stupeň vzdelania, akademické výsledky a úroveň hospodárskeho vývoja sú verejné a súkromné výdavky na výskum a vývoj nízke v porovnaní s členskými štátmi, ktoré dosahujú najlepšie výsledky. Verejné výdavky v tejto oblasti od roku 2014 stagnujú, zatiaľ čo súkromné výdavky na výskum a vývoj sú aj naďalej nízke. Pokiaľ ide o súvisiace odporúčanie Rady z roku 2016, nedosiahol sa žiadny pokrok.

               (11)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine za rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (12)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a zastáva názor (5), že Holandsko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu.

               (13)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem na rok 2017 a program stability na rok 2017. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa zohľadňujú v odporúčaniach 1 a 2, ktoré sú určené pre Holandsko,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Využiť pri rešpektovaní strednodobého cieľa fiškálne a štrukturálne politiky na podporu potenciálneho rastu a domáceho dopytu vrátane investícií do výskumu a vývoja. Prijať opatrenia na obmedzenie pretrvávajúcich narušení na trhu s bývaním a na zníženie motivácie domácností zadlžovať sa, a to najmä znižovaním daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov.

               2.

               Odstrániť zostávajúce prekážky, ktoré bránia najímaniu pracovníkov na základe trvalých pracovných zmlúv. Riešiť vysoký nárast počtu samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré nezamestnávajú ďalších zamestnancov, a to aj znížením daňových nezrovnalostí, na základe ktorých je uprednostňovaná samostatná zárobková činnosť, bez toho, aby došlo k ohrozeniu podnikania, a ďalej podporou prístupu samostatne zárobkovo činných osôb k cenovo dostupnej sociálnej ochrane. Prijať opatrenia s cieľom dosiahnuť vyššiu transparentnosť druhého dôchodkového piliera a dosiahnuť v ňom vyššiu medzigeneračnú spravodlivosť a odolnosť proti otrasom, a to na základe rozsiahleho prípravného procesu, ktorý sa už začal. Vytvoriť podmienky na podporu väčšieho rastu reálnych miezd pri súčasnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.