title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká zo 16. júla 2018, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ESRB/2018/5)

text:
               21.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 338/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      zo 16. júla 2018,
      ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite
      (ESRB/2018/5)
      (2018/C 338/01)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 a články 16 až 18,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 458 ods. 8,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (3), a najmä na jeho články 18 až 20,
      keďže:

                  (1)

                  S cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne opatrenia makroprudenciálnej politiky účinné a jednotné, je dôležité, aby popri povinnej reciprocite podľa právnych predpisov Únie existovala aj dobrovoľná reciprocita.

                  (2)

                  Účelom rámca pre dobrovoľnú reciprocitu opatrení makroprudenciálnej politiky ustanoveného v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 (4) je zabezpečiť, aby sa všetky opatrenia makroprudenciálnej politiky založené na expozícii, ktoré boli aktivované v jednom členskom štáte, recipročne uplatňovali v ostatných členských štátoch.

                  (3)

                  Podľa odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 (5) by mal príslušný aktivačný orgán zároveň s predložením žiadosti o reciprocitu Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB) navrhnúť maximálny prah významnosti ako prahovú hodnotu, pod ktorou sa môže expozícia určitého poskytovateľa finančných služieb voči identifikovanému makroprudenciálnemu riziku v jurisdikcii, v ktorej aktivačný orgán uplatňuje opatrenie makroprudenciálnej politiky, považovať za nevýznamnú. Stály hodnotiaci tím ESRB zriadený na základe rozhodnutia Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/4 (6) môže, ak to považuje za potrebné, odporučiť inú prahovú hodnotu.

                  (4)

                  Na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch, sa od 30. apríla 2018 vzťahuje navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa uplatňuje podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a ktoré sa skladá z: a) paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a b) pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje pomernú časť (33 percent) expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh.

                  (5)

                  Na základe žiadosti Belgicka predloženej ESRB podľa článku 458 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a s cieľom zabrániť vzniku negatívnych cezhraničných účinkov vo forme únikov a regulatórnej arbitráže, ktoré by mohli nastať v dôsledku implementácie opatrenia makroprudenciálnej politiky v Belgicku v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa generálna rada ESRB rozhodla zahrnúť toto opatrenie do zoznamu opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré sa odporúčajú na recipročné uplatnenie podľa odporúčania ESRB/2015/2.

                  (6)

                  Odporúčanie ESRB/2015/2 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         ZMENY

      Odporúčanie ESRB/2015/2 sa mení takto:

                  1.

                  V oddiele 1 sa odporúčanie C bod 1 nahrádza takto:

                              „1.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté inými príslušnými orgánmi a odporúčané na reciprocitu ESRB. Odporúča sa recipročne uplatniť tieto opatrenia, ako je to bližšie opísané v prílohe:
                              Estónsko:

                                          —

                                          miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku;

                                    Fínsko:

                                          —

                                          minimálna úroveň priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery zabezpečené hypotékou na nehnuteľnosti určené na bývanie vo Fínsku vo výške 15 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Fínsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch;

                                    Belgicko:

                                          —

                                          navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch, pričom toto navýšenie sa skladá z:

                                                      a)

                                                      paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                                                      b)

                                                      pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku.“;

                  2.

                  Príloha sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 16. júla 2018

            Francesco MAZZAFERRO

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene generálnej rady ESRB

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (4)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 z 15. decembra 2015 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 9).

         (5)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 z 20. októbra 2017, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 431, 15.12.2017, s. 1).

         (6)  Rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/4 zo 16. decembra 2015 o koordinačnom rámci pre oznamovanie vnútroštátnych opatrení makroprudenciálnej politiky príslušnými orgánmi, pre vydávanie stanovísk a odporúčaní Európskym výborom pre systémové riziká a o zrušení rozhodnutia ESRB/2014/2 (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 28).

         PRÍLOHA
         „

                  Príloha

                     Estónsko

                        Miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Estónske opatrenie spočíva v zavedení miery vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              Ak členské štáty implementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s článkom 134 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                              3.

                              Ak členské štáty neimplementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s odporúčaním C bodom 2 recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do šiestich mesiacov.

                     Fínsko

                        Minimálna úroveň priemernej rizikovej váhy pre úvery zabezpečené hypotékou na nehnuteľnosti určené na bývanie vo Fínsku vo výške 15 %, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na každú jednotlivú úverovú inštitúciu, ktorá používa prístup založený na interných ratingoch (ďalej len „úverové inštitúcie s prístupom IRB“).

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Fínske opatrenie, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pozostáva zo zavedenia požiadavky na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku vo výške 15 % pre každú jednotlivú úverovú inštitúciu s prístupom IRB, a to na úrovni portfólia.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené fínske opatrenie recipročne uplatnili na portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku a poskytnutých pobočkami úverových inštitúcií s prístupom IRB nachádzajúcimi sa vo Fínsku, ktorým bolo udelené vnútroštátne povolenie. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                              3.

                              Príslušným orgánom sa tiež odporúča recipročne uplatniť uvedené fínske opatrenie na portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku a priamo cezhranične poskytnutých úverovými inštitúciami s prístupom IRB usadenými v ich jurisdikciách. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                              4.

                              V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do štyroch mesiacov.

                        III.   Prah významnosti

                              5.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis členskými štátmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti pre expozície na hypotekárnom trhu vo Fínsku vo výške 1 miliardy EUR.

                              6.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorých portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku nedosahujú prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.

                              7.

                              Ak v iných dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým tam bolo udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Fínsku, alebo ktoré by poskytovali finančné služby priamo vo Fínsku a zároveň by mali na fínskom hypotekárnom trhu expozície vo výške 1 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať dotknuté opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.

                     Belgicko

                        Navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku. Toto navýšenie sa skladá z dvoch zložiek:

                              a)

                                    paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                              b)

                                    pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku.

                        I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Belgické opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku, pozostáva z navýšenia rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa skladá z dvoch zložiek:

                                          a)

                                          Prvá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 5 percentuálnych bodov pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúce sa v Belgicku, ktorá sa získa po vypočítaní druhej časti navýšenia rizikovej váhy v súlade s písm. b).

                                          b)

                                          Druhá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené belgické opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na v Belgicku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              3.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené belgické opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. V súlade s odporúčaním C bod 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ak to, ktoré v Belgicku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bod 3.

                              4.

                              Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča, aby prijali zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                        III.   Prah významnosti

                              5.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                              6.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku nedosahujú prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 2 miliardy EUR uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              7.

                              Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú v Belgicku, alebo ktoré by mali priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku a zároveň by mali na belgickom trhu s nehnuteľnosťami expozície vo výške 2 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať belgické opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR.

                              8.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

            “.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 19. októbra 2018 Rade Európskej únie o externom audítorovi De Nederlandsche Bank (ECB/2018/25)

text:
               30.10.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 394/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      z 19. októbra 2018
      Rade Európskej únie o externom audítorovi De Nederlandsche Bank
      (ECB/2018/25)
      (2018/C 394/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 271,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora De Nederlandsche Bank, Deloitte Accountants B.V., sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2018. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2019.

                  (3)

                  De Nederlandsche Bank vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2019 až 2022 spoločnosť KPMG Accountants N.V. s tým, že je možné tento mandát každoročne predĺžiť až do finančného roku 2025,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG Accountants N.V. vymenovaná za externého audítora De Nederlandsche Bank na finančné roky 2019 až 2022 s tým, že je možné tento mandát každoročne predĺžiť až do finančného roku 2025.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 19. októbra 2018

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 25. júla 2019 Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2019/24)

text:
               21.8.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 283/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      z 25. júla 2019
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta
      (ECB/2019/24)
      (2019/C 283/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta, PricewaterhouseCoopers, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2018. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2019.

                  (3)

                  Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta si za svojho externého audítora na finančné roky 2019 až 2025 vybrala spoločnosť KPMG,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG vymenovaná za externého audítora Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta na finančné roky 2019 až 2025.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 25. júla 2019

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/30

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2019
      (2019/C 301/06)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia prijala 21. novembra 2018 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Estónsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) („odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa pre eurozónu stanovuje päť odporúčaní („odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019, ako sa zohľadňuje v ďalej uvedených odporúčaniach 2 a 3. Predovšetkým sa konštatuje, že opatrenia zameriavajúce hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na špecifikované oblasti pomôžu riešiť druhé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií.

                  (3)

                  Správa o Estónsku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Estónsko predložilo 30. mája 2019 národný program reforiem na rok 2019 a 30. apríla 2019 program stability na rok 2019.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Predložený program stability na rok 2019 je založený na predpoklade nezmenenej politiky. Program predpokladá prejsť z deficitu verejných financií vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2018 na deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2019 a 0,3 % HDP v roku 2020 a do roku 2022 zaznamenať deficit vo výške 0,7 % HDP. Podľa prepočítaného štrukturálneho salda (6) sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, neplánuje dosiahnuť počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje program stability na rok 2019. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP klesne do roku 2022 na 5,3 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov neboli konkretizované, čo predstavuje riziko ohrozujúce predpoklady výnosov z príjmov.

                  (7)

                  Vzhľadom na prognózu Komisie z jesene 2018, v ktorej sa predpokladá pozícia bližšie k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2019, a v súlade s pravidlami rozmrazovania požadovanej úpravy, by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nemala presiahnuť 4,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,3 % v roku 2019. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky.

                  (8)

                  Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Estónska vo výške 2,7 % HDP a pri predpokladanom raste HDP pod odhadovanou úrovňou potenciálnej miery rastu by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nemala presiahnuť 4,1 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav pre požiadavky v rámci Paktu stability a rastu. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že pri nezmenenej politike existuje v roku 2020 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

                  (9)

                  Predchádzanie praniu špinavých peňazí sa vzhľadom na veľké škandály v tejto oblasti stalo pre Estónsko prioritou. Estónsko posilnilo svoj rámec na boj proti praniu špinavých peňazí a podiel vkladov nerezidentov v estónskom bankovom sektore sa výrazne znížil. Výzvy však pretrvávajú. Hoci estónska vláda zaviedla dodatočné opatrenia a usmernenia o tom, ako ďalej posilniť prevenciu v tejto oblasti, estónsky parlament ešte neprijal legislatívnu iniciatívu zameranú na zvýšenie kapacít dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Pozornosť by sa mala venovať účinnému vykonávaniu týchto opatrení po ich prijatí.

                  (10)

                  Nedostatok zručností a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami patria medzi hlavné prekážky investovania podnikov a obmedzujú väčší rast produktivity. Estónsko v posledných rokoch vykonalo komplexné reformy, ale trendy na trhu práce a pokles obyvateľstva v produktívnom veku predstavujú dlhodobé výzvy pre systém vzdelávania a odbornej prípravy. Tieto výzvy zahŕňajú stále vysokú mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky, nedokončenú reorganizáciu školskej siete; nedostatočný význam vysokoškolského vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy na trhu práce; a výzvy spojené so starnutím učiteľov a nízkou atraktívnosťou tohto povolania. Hoci sa účasť na vzdelávaní dospelých zlepšuje, k zvyšovaniu úrovne zručností a rekvalifikácii pracovnej sily nedochádza dosť rýchlo na to, aby sa udržal krok s trendmi na trhu práce. Nedostatočná schopnosť inovovať je ústredným bodom identifikovaných potrieb v oblasti zručností. Napriek vysokému percentu špecialistov na informačné a komunikačné technológie podniky ponúkajú iba limitovanú odbornú prípravu v oblasti digitálnych zručností. Zlepšenie relevantnosti systému vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce, a to aj prostredníctvom investovania do profesijného poradenstva, boja proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky a lepšieho predvídania potrieb v oblasti zručností, by pomohlo vybaviť ľudí tými správnymi zručnosťami. Zlepšenie pracovných podmienok učiteľov, kvality výučby a politík v oblasti vzdelávania v reakcii na demografické a hospodárske trendy by zas posilnilo kapacitu systému vzdelávania a odbornej prípravy.

                  (11)

                  Napriek zlepšeniam sú chudoba, sociálne vylúčenie a príjmová nerovnosť naďalej na vysokej úrovni, najmä medzi staršími ľuďmi. V roku 2017 bolo chudobou a sociálnym vylúčením ohrozených približne 42 % ľudí vo veku 65 rokov a viac v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 15 %. Sociálne dávky zatiaľ nie sú účinné pri znižovaní chudoby a záchranná sociálna sieť je slabá. Poskytovanie kvalitných a cenovo dostupných sociálnych služieb je obmedzované slabou koordináciou medzi službami zdravotnej a sociálnej starostlivosti a veľkými rozdielmi v schopnosti obcí identifikovať potreby v oblasti sociálnych služieb a poskytovať ich. Jednotlivci musia tiež znášať veľkú časť nákladov na služby poskytované orgánmi. Verejné výdavky Estónska na dlhodobú starostlivosť predstavovali menej ako polovicu priemeru Únie (0,6 % HDP v porovnaní s 1,6 % HDP v roku 2016). Neexistujú žiadne preventívne opatrenia ani systém podpory na zmiernenie zaťaženia neformálnych opatrovateľov. Podiel ľudí s neuspokojenými liečebnými potrebami zostáva jedným z najvyšších v Únii (11,7 %), čo naznačuje problémy s dostupnosťou a účinnosťou systému zdravotnej starostlivosti. Tieto výzvy poukazujú na potrebu zabezpečiť integrovaným spôsobom cenovo dostupné a kvalitné sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti a vytvoriť komplexný rámec dlhodobej starostlivosti. Investície na podporu sociálneho začlenenia, a to aj do sociálnej infraštruktúry, by posilnili inkluzívny rast.

                  (12)

                  Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov na úrovni 25,6 % v roku 2017 patrí naďalej medzi najvyššie v Únii a je o niečo vyšší ako v predchádzajúcom roku. Okrem toho je vplyv rodičovstva na zamestnanosť žien vysoko nad priemerom Únie (25,2 % oproti 9,0 %). Dlhé rodičovské dovolenky často vedú k pomalšiemu kariérnemu postupu žien. Ženy majú tendenciu pracovať v horšie platených hospodárskych odvetviach a povolaniach, hoci ich úroveň vzdelania je vyššia ako u mužov. Nedávne opatrenia zvýšili flexibilitu rodičovskej dovolenky a systému dávok s cieľom uľahčiť návrat rodičov na trh práce. Využívanie služieb starostlivosti o deti sa zvyšuje. Faktory, ako je hospodárska činnosť, povolanie, vek, pracovné skúsenosti alebo pracovný čas, však vysvetľujú iba časť rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, pričom ostáva nevysvetlený rozdiel na úrovni 20 % v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 11,5 %. Transparentnosť odmeňovania by mohla pomôcť lepšie pochopiť príčiny tohto vysokého rozdielu v odmeňovaní žien a mužov. Pokračujúce investície do starostlivosti o deti a aktívnych opatrení na trhu práce by pomohli ženám zamestnať sa. Okrem toho je v širšom kontexte aj naďalej dôležité zabezpečiť zapojenie sociálnych partnerov a posilnenie ich kapacity.

                  (13)

                  Keďže Estónsko je periférnou krajinou s nízkou hustotou obyvateľstva, dobre fungujúci a prepojený dopravný systém je kľúčový pre jeho hospodárske činnosti a vývoz. Dopravná infraštruktúra Estónska čelí určitým nedostatkom, pokiaľ ide o prepojenosť a udržateľnosť. Železničná a intermodálna doprava je naďalej nedostatočne rozvinutá. Za posledných 5 rokov navyše došlo k nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Ďalšie inovatívne a udržateľné riešenia by mohli pomôcť pri riešení preťaženia ciest a problémov súvisiacich s verejným dopravou. Synchronizácia estónskeho systému elektrickej energie s európskou kontinentálnou sieťou je kľúčom k zaisteniu bezpečnosti dodávok elektrickej energie v celom baltskom regióne. Investície do infraštruktúry by pomohli zlepšiť konkurencieschopnosť estónskych spoločností.

                  (14)

                  Vzhľadom na nízku úroveň investícií do výskumu a vývoja, najmä zo súkromného sektora, produktivita Estónska zaostáva. Zatiaľ čo verejné výdavky na výskum a vývoj boli v roku 2017 mierne pod priemerom Únie, investície podnikov predstavovali len 0,61 % HDP, čo je približne polovica priemeru Únie. Podiel spoločností vykazujúcich výskumné a inovačné činnosti je nízky, a to najmä medzi malými a strednými podnikmi (MSP). Klesajú výdavky na inovácie, ktoré sa netýkajú výskumu a vývoja, a spolupráca medzi vedeckou komunitou a podnikmi je slabá. Niektoré z týchto faktorov zhoršujú výkonnosť a produktivitu krajiny v oblasti inovácií. Cielenejšie investície do výskumu, vývoja a inovácií, a to aj do digitalizácie a automatizácie firiem, by zvýšili produktivitu a konkurencieschopnosť Estónska. Podobne by k tomu prispelo uprednostňovanie výskumných tém v oblastiach, ktoré sú relevantné pre hospodárstvo. Estónske orgány navrhli a zaviedli niekoľko opatrení na riešenie nedostatkov v systéme výskumu a inovácií, ale ich vplyv je doposiaľ obmedzený.

                  (15)

                  Pretrvávajú výzvy v oblasti efektívneho využívania zdrojov a energie. Výkonnosť Estónska v oblasti ekologických inovácií neodráža v plnej miere potenciál krajiny a jej súhrnné bodové hodnotenie ekologických inovácií na úrovni 60 bodov je 40 % pod priemerom Únie. Napriek určitému zlepšeniu v posledných rokoch Estónsko dosahuje v oblasti produktivity zdrojov približne trikrát horšie výsledky, ako je priemer Únie, a rozdiel oproti zvyšku Únie sa zväčšuje. Iba malá časť estónskych MSP podniká kroky na zefektívnenie využívania zdrojov a na to, aby boli ekologickejšie. Hospodárstvo je okrem toho veľmi náročné na energiu, pričom úroveň spotreby energie je výrazne nad priemerom Únie. Všetky estónske regióny zaostávajú v zlepšovaní efektívnosti pri využívaní zdrojov a energie. S podielom 0,4 % energie z obnoviteľných zdrojov v doprave v roku 2017 bolo Estónsko výrazne pod úrovňou národného cieľa, ktorým je dosiahnuť podiel 10 %. Podpora efektívneho využívania zdrojov a energie, najmä v sektore budov, a obehového hospodárstva, a to aj prostredníctvom zvýšenia investícií, by ďalej prispela ku konkurencieschopnejšiemu a udržateľnejšiemu hospodárstvu.

                  (16)

                  Insolvenčné konania trvajú v Estónsku približne tri roky a miera uspokojenia pohľadávok je o niečo vyššia než 40 %. Pracovné a finančné zdroje sú tak viazané v menej produktívnych firmách. Oslabuje sa tým motivácia investovať a poskytovať finančné prostriedky firmám. Reforma rámca pre platobnú neschopnosť by mala veľký význam z hľadiska skrátenia konania vo veciach platobnej neschopnosti a zvýšenej miery uspokojenia pohľadávok veriteľov. Mohlo by to zahŕňať najmä podporu využívania konaní vo veciach platobnej neschopnosti pred reštrukturalizáciou a po nej, ako aj predchádzanie likvidácii spoločností po častiach.

                  (17)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na obdobie 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Estónsku by to umožnilo využiť tieto finančné prostriedky čo najlepšie so zreteľom na identifikované sektory, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

                  (18)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (19)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nepresiahla 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie pravidiel, pokiaľ ide o rámec na boj proti praniu špinavých peňazí.

         2.

            Riešiť nedostatok zručností a podporiť inovácie zlepšením kapacity systému vzdelávania a odbornej prípravy a jeho relevantnosti pre trh práce. Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete a prístup k cenovo dostupným a integrovaným sociálnym službám. Prijať opatrenia na zníženie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, a to aj zlepšením mzdovej transparentnosti.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na udržateľnú dopravu a energetickú infraštruktúru vrátane prepojení, na podporu výskumu a inovácií, ako aj na efektívnosť pri používaní zdrojov a energie, a zohľadniť pritom regionálne rozdiely.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 24.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/91

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2019
      (2019/C 301/15)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia prijala 21. novembra 2018 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019 premietnutého do nižšie uvedených odporúčaní 2 a 3. Predovšetkým sa konštatuje, že investičné opatrenia pomôžu riešiť druhé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií, pričom opatrenia v oblasti vzdelávania pomôžu riešiť tretie odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o fungovanie trhu práce.

                  (3)

                  Správa o Litve na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Litva predložila 10. mája 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a 30. apríla 2019 svoj program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje dosiahnuť v roku 2019 celkový prebytok 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) a v roku 2020 prebytok 0,2 % HDP a následne ďalšie zníženie na úroveň 0,1 % HDP v roku 2021. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) by sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, mal počas programového obdobia prekročiť. Litva navyše získala v roku 2017 povolenie na dočasnú odchýlku spojenú s vykonávaním štrukturálnych reforiem. Táto odchýlka sa prenáša do nasledujúceho trojročného obdobia. Podľa programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP bude postupne klesať z úrovne 34,2 % HDP v roku 2018 na 32,9 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových prebytkov na obdobie od roku 2020 neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 deficit vo výške 1 % HDP a v roku 2020 deficit vo výške 0,9 % HDP, čo je v súlade so strednodobým rozpočtovým cieľom. Vývoj v oblasti výdavkov by sa však mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä so zreteľom na možné budúce riziká ohrozujúce rozsah príjmov. Rada vo všeobecnosti zastáva názor, že Litva v rokoch 2019 a 2020 podľa prognóz dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (7)

                  Vláda prijala v júni 2018 súbor legislatívnych aktov s cieľom zaviesť komplexný balík šiestich štrukturálnych reforiem týkajúcich sa kľúčových oblastí vzdelávania, zdravotníctva, zdaňovania, neformálnej ekonomiky, dôchodkov a inovácií.

                  (8)

                  Litva naďalej prijímala opatrenia na boj proti tieňovej ekonomike a zlepšenie daňovej disciplíny. Hoci tieto opatrenia vykazujú povzbudivé výsledky, celková daňová disciplína ostáva na nízkej úrovni. Litva má stále jeden z najväčších výpadkov príjmov z DPH v Únii. Ďalšie zlepšenie daňovej disciplíny by zvýšilo príjmy a prispelo k spravodlivejšiemu daňovému systému. Neboli prijaté žiadne opatrenia na rozšírenie daňového základu na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Environmentálne dane a dane z nehnuteľností zostávajú pod priemerom Únie a neplánujú sa žiadne zmeny v súvislosti so zdaňovaním automobilov ani daňou z používania osobných automobilov na cestách.

                  (9)

                  Od roku 2018 sa verejné dôchodky automaticky indexujú podľa rastu miezd. Očakáva sa, že to povedie k zníženiu verejných výdavkov na dôchodky zo 6,9 % HDP v roku 2016 na 5,2 % v roku 2070. Vzhľadom na prognózovaný pokles zamestnanosti sa však bude znižovať primeranosť dôchodkov, pretože dôchodkové dávky nebudú schopné držať krok s rastom miezd. Očakáva sa, že pomer dôchodkových dávok, ktorý vyjadruje priemerný dôchodok v pomere k priemernej mzde, bude postupne klesať, pričom už teraz je na jednej z najnižších úrovní v Únii. V súčasných právnych predpisoch sa uvádza, že keď sa pomer dávok zníži, vláda musí navrhnúť nápravné opatrenia. Z dôvodu neistoty, pokiaľ ide o presnú povahu a načasovanie takýchto budúcich opatrení, nie sú tieto opatrenia zohľadnené v prognózach správy o starnutí obyvateľstva. Predstavujú však riziko pre udržateľnosť verejných financií. Ak by celkový pomer dávok zostal v nezmenenej podobe do roku 2070, výdavky na dôchodky by namiesto predpokladaného zníženia na 5,2 % vzrástli na 7 % HDP. Je teda neisté, ako sa budú dôchodkové právne predpisy uplatňovať v praxi a aké by boli postupom času ich dôsledky na fiškálnu udržateľnosť a primeranosť dôchodkov.

                  (10)

                  Vysoký podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením spolu s vysokou príjmovou nerovnosťou zostávajú pre Litvu hlavnými výzvami, ktoré bránia jej vyhliadkam na inkluzívny hospodársky rast. Napriek neustálemu hospodárskemu rastu čelia mnohí členovia litovskej spoločnosti (napríklad staršie osoby, ľudia so zdravotným postihnutím, deti, domácnosti s jedným rodičom a nezamestnaní) mimoriadne vysokému riziku chudoby a sociálneho vylúčenia. Zatiaľ čo záchranná sociálna sieť sa v posledných rokoch zlepšila, celková nápravná sila litovského daňovo-dávkového systému a výdavkov na sociálnu ochranu vyjadrená ako podiel na HDP zostáva medzi najnižšími v Únii. Prijali sa určité prvé kroky na riešenie vysokej úrovne chudoby a príjmovej nerovnosti, ako je zavedenie „sumy minimálnych spotrebných potrieb“, zvýšenie univerzálnych prídavkov na deti a indexácia starobných dôchodkov. Pretrvávajúce vysoké úrovne chudoby a nerovnosti však ukazujú, že krajina má pred sebou ešte dlhú cestu v snahe priblížiť sa priemerným úrovniam sociálneho zabezpečenia v Únii, pričom sú potrebné investície do riešenia otázky sociálneho vylúčenia. Stratégie aktívneho začleňovania zraniteľných skupín sú účinnejšie, keď spájajú lepšiu primeranosť systémov minimálneho príjmu a dôchodkového zabezpečenia, aktiváciu trhu práce a posilnené poskytovanie sociálnych služieb vrátane starostlivosti o deti a sociálneho bývania.

                  (11)

                  Na trhu práce dochádza k zvyšovaniu napätia v dôsledku rastu zamestnanosti, ale aj v dôsledku nepriaznivého demografického vývoja vrátane vysťahovalectva. Na zmiernenie vplyvu klesajúceho počtu obyvateľov v produktívnom veku sú potrebné investície do ľudského kapitálu, ako aj lepší prístup na trh práce pre všetkých. Vzhľadom na pretrvávajúci nedostatok zručností a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami je dôležité, aby Litva urýchlila reformy s cieľom zlepšiť kvalitu a efektívnosť na všetkých úrovniach vzdelávania a zabezpečila spravodlivý prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave. Demografický pokles vyvíja tlak na školskú sieť. Demografický posun si vyžaduje stratégie na zachovanie prístupu k vysokokvalitnému vzdelávaniu pre všetkých a súčasné zabezpečenie efektívnosti školskej siete a podporovanie učiteľov postihnutých konsolidáciou škôl. Na konsolidáciu siete vysokoškolského vzdelávania, ktorá zahŕňa viac ako 40 štátnych a súkromných univerzít, sú stále potrebné významné kroky. Poskytovatelia odborného vzdelávania a prípravy musia zmodernizovať učebné osnovy, ako aj zlepšiť ich schopnosť reagovať na potreby miestnych a regionálnych trhov práce. Účinné a ľahko dostupné opatrenia v oblasti vzdelávania dospelých, rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností spolu s poskytovaním sociálnych služieb by mohli priviesť viac ľudí na trh práce. Účasť na vzdelávaní dospelých je naďalej nízka, pričom v roku 2018 sa zaznamenala úroveň 6,6 %, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 11,1 %. Litovské hospodárstvo má potenciál ťažiť z investícií do zlepšovania zručností vrátane digitálnych zručností, inovácie a lepšej integrácie znevýhodnených ľudí do trhu práce (napríklad osôb so zdravotným postihnutím a starších, nezamestnaných alebo neaktívnych dospelých). V širšom kontexte je posilnenie kapacít sociálnych partnerov dôležité na podporu ich zapojenia.

                  (12)

                  Pretrvávajúcimi výzvami sú slabé výsledky v oblasti zdravia a nízke investície do zdravotnej starostlivosti. Naďalej existuje významný potenciál na racionalizáciu využívania zdrojov prostredníctvom ďalšieho presunu z nemocničnej na ambulantnú starostlivosť. Využívanie nemocničných služieb je aj naďalej vysoké, pričom sa zaznamenala vysoká miera hospitalizácie v prípade chronických ochorení a pomerne nízka miera obsadenosti lôžok. Ďalšia racionalizácia využívania nemocničných zdrojov spolu s cielenými investíciami do posilnenia služieb primárnej starostlivosti, a to aj do pracovných síl v zdravotníctve, sú potrebné na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie výsledkov v oblasti zdravia. Kvalita starostlivosti zostáva jedným z hlavných dôvodov zlých výsledkov v oblasti zdravia. Opatrenia na zlepšenie kvality starostlivosti sú roztrieštené, pričom sa vykazuje veľmi nízka miera využívania akreditácie v odvetví primárnej zdravotnej starostlivosti a nedostatočné uplatňovanie akreditačného systému v nemocniciach. Mimoriadne nízke sú investície do opatrení na prevenciu chorôb. Okrem toho kroky prijaté s cieľom posilniť opatrenia na prevenciu chorôb na miestnej úrovni nemajú všeobecnú víziu a sú oslabené nedostatočnou systémovou spoluprácou medzi úradmi verejného zdravia a primárnou starostlivosťou. Napokon má nízka úroveň výdavkov na zdravotníctvo spolu s relatívne vysokými neformálnymi platbami a vysokými doplatkami negatívny vplyv na rovnosť prístupu k zdravotnej starostlivosti.

                  (13)

                  Prijalo sa niekoľko opatrení na boj proti korupcii, no stále chýba integrovaný register vyhlásení o záujmoch. V roku 2018 boli prijaté vykonávacie právne predpisy k zákonu o ochrane oznamovateľov a v súčasnosti sa diskutuje o novom zákone, ktorým sa upravuje lobizmus. Nezrovnalosti pretrvávajú aj pri riešení korupcie v systéme zdravotnej starostlivosti.

                  (14)

                  Investície ako podiel na HDP Litvy zostávajú pod úrovňou priemerov v Únii a v iných pobaltských krajinách. Úroveň inovácií a kapacita na absorpciu technológií v podnikoch v Litve sú nízke. Potrebné sú vyššie úrovne investícií do výskumu a inovácií, najmä v súkromnom sektore. To by zvýšilo produktivitu, ktorá aj napriek nedávnemu oživeniu zostáva výrazne pod úrovňou Únie. Nedostatok odborníkov na informačné a komunikačné technológie poukazuje na potrebu investovať do digitálnych zručností, ktoré podporujú konkurencieschopnosť, inovácie a schopnosť Litvy absorbovať technológie, a podporovať prechod k vedomostnej ekonomike s vyššou pridanou hodnotou.

                  (15)

                  Hospodárstvo je relatívne náročné na zdroje a vysoko závislé od dovozu energie a materiálov. Produktivita zdrojov je nízka, zatiaľ čo spotreba energie je vysoká, najmä v sektoroch bývania a dopravy. Viac investícií do energetickej efektívnosti, najmä v sektore budov, a domáca výroba energie z obnoviteľných zdrojov by prispeli k ekologizácii hospodárstva a udržateľnejšiemu rastu, pričom by sa znížila závislosť od dovozu energie.

                  (16)

                  Litva má stále obmedzenú medzinárodnú dostupnosť, pokiaľ ide o železničnú, cestnú, námornú a leteckú dopravu, a je potrebné ju viac prepojiť so zvyškom Európy. Lepšie prepojenie dopravy by zvýšilo produktivitu hospodárstva a umožnilo by plne využívať výhody vnútorného trhu. Výkonnosť sektora dopravy je výrazne pod priemerom Únie, pokiaľ ide o rozsah cestnej a železničnej transeurópskej dopravnej siete, investície do výskumu a inovácií v sektore dopravy, aspekty udržateľnosti a bezpečnosť cestnej premávky. V železničnej doprave prevládajú toky východ – západ, zatiaľ čo os sever – juh zostáva nedostatočne rozvinutá. Na rozvoj udržateľnej, inteligentnej, bezpečnej a intermodálnej transeurópskej dopravnej siete odolnej proti zmene klímy a jej dostupnosti, ako aj na podporu udržateľnej mestskej mobility sú preto potrebné značné investície. Za posledných päť rokov došlo navyše k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Synchronizácia elektrického systému Litvy s európskou kontinentálnou sieťou je kľúčom k zaisteniu bezpečnosti dodávok elektrickej energie v celom baltskom regióne.

                  (17)

                  Regionálne rozdiely v Litve sú v porovnaní s priemerom Únie výraznejšie a v posledných dvoch desaťročiach sa prehĺbili. Prínosy rýchlej hospodárskej konvergencie Litvy sa vo veľkej miere sústreďujú na obe metropolitné oblasti. Prevažne vidiecke regióny, ktoré pokrývajú väčšinu územia a v ktorých býva takmer 55 % obyvateľstva, zažívajú výrazný pokles obyvateľstva, čo je znásobené zhoršením prístupu ku kvalitným verejným službám. Výrazné sociálno-ekonomické rozdiely v rámci krajiny ukazujú, že určité regióny majú rozdielne investičné potreby. Výzvou zostáva aj zlepšenie prepojenia medzi susediacimi územiami v Litve, a to aj v oblasti dopravných a digitálnych prepojení.

                  (18)

                  S cieľom zlepšiť efektívnosť verejných investícií litovské orgány aktualizovali pravidlá prípravy a výberu investičných projektov financovaných zo štátneho rozpočtu. Od roku 2018 by sa všetky nové investičné projekty mali podrobiť analýze nákladov a prínosov a mali by spĺňať dodatočné výberové kritériá. Hoci ide o dôležitý prvý krok, je potrebné ďalšie úsilie, aby sa maximalizoval dosah verejných investícií na zvyšovanie potenciálu dlhodobého rastu a riešenie rastúcich regionálnych rozdielov. Orgány začali revíziu štátneho rozpočtového systému s cieľom predĺžiť časový horizont pre zostavovanie rozpočtu a posilniť prepojenie medzi výdavkami a celkovými hospodárskymi cieľmi. Je veľmi dôležité zabezpečiť, aby bol nový systém strategického plánovania investícií pripravený pre rozpočtový postup na roky 2021 – 2023 a začiatok nového cyklu financovania Únie v roku 2021.

                  (19)

                  Litva nemá jednotnú stratégiu pre výskum a inovácie. Pre krajinu sú príznačné nejednotné politiky a rozrastajúce sa systémy podpory, ktorým chýbajú synergie. Existencia niekoľkých implementujúcich agentúr, ktoré nemajú zosúladený prístup k podpore súboru politík pre oblasť výskumu a inovácií, prispieva k zložitému systému riadenia, ktorý podľa všetkého obmedzuje prístup používateľov k celej škále dostupných nástrojov. Táto situácia je obzvlášť škodlivá pre spoluprácu medzi vedou a podnikmi a brzdí sa ňou inovačná činnosť. Nové rozdelenie zodpovednosti za politiku v oblasti výskumu a inovácií medzi ministerstvom hospodárstva a inovácií a ministerstvom školstva a vedy už vôbec neprispieva k vytvoreniu koherentného politického rámca so synergickými systémami podpory, ktorý by bol dostupný v prípade jednotného kontaktného miesta pre potenciálnych príjemcov.

                  (20)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Litve by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

                  (21)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (22)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor (7), že Litva podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2019 a 2020 prijala opatrenia s cieľom:

         1.

            Zlepšiť daňovú disciplínu a rozšíriť daňový základ na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Riešiť nerovnosť príjmov, chudobu a sociálne vylúčenie, a to aj zlepšením koncepcie daňovo-dávkového systému.

         2.

            Zlepšiť kvalitu a efektívnosť na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy vrátane vzdelávania dospelých. Zvýšiť kvalitu, cenovú dostupnosť a efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na inovácie, efektívnosť pri používaní energie a zdrojov, ako aj na udržateľné dopravné a energetické prepojenia, a zohľadniť popritom regionálne rozdiely. Stimulovať rast produktivity zlepšením efektívnosti verejných investícií. Vytvoriť koherentný politický rámec na podporu spolupráce medzi vedou a podnikmi a konsolidovať výskumné a inovačné implementujúce agentúry.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 64.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/553 z 3. apríla 2019 o kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky [oznámené pod číslom C(2019) 2400]

text:
               5.4.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 96/50

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2019/553
      z 3. apríla 2019
      o kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky

            [oznámené pod číslom C(2019) 2400]

      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Európske odvetvie energetiky prechádza dôležitou zmenou, ktorá smeruje k dekarbonizovanému hospodárstvu, pričom zároveň zaisťuje bezpečnosť dodávok energie a konkurencieschopnosť. Ako súčasť tohto energetického prechodu a súvisiacej decentralizácie výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, technologický pokrok, prepájanie odvetví a digitalizácia menia elektrickú sieť Európy na „inteligentnú sieť“. Súčasne to však prináša nové riziká, keďže digitalizácia čoraz viac vystavuje energetický systém kybernetickým útokom a incidentom, ktoré môžu ohroziť bezpečnosť dodávok energie.

                  (2)

                  Prijatie všetkých ôsmich legislatívnych návrhov (1) balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov vrátane riadenia energetickej únie ako odrazového mostíka umožňuje vytvoriť priaznivé prostredie pre digitálnu transformáciu odvetvia energetiky. Uznáva tiež dôležitosť kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky. Najmä v prepracovanom znení nariadenia o vnútornom trhu s elektrinou (2) sa stanovuje prijatie technických pravidiel pre elektrinu ako napr. sieťového predpisu o osobitných odvetvových pravidlách týkajúcich sa aspektov kybernetickej bezpečnosti pri cezhraničných tokoch elektriny, o spoločných minimálnych požiadavkách, plánovaní, monitorovaní, podávaní správ a krízovom riadení. Nariadenie o pripravenosti na riziká v oblasti elektrickej energie (3) vo všeobecnosti nadväzuje na prístup zvolený v nariadení o bezpečnosti dodávok plynu (4); zdôrazňuje potrebu riadne posúdiť všetky riziká vrátane tých, ktoré súvisia s kybernetickou bezpečnosťou, a navrhnúť prijatie opatrení na predchádzanie týmto zisteným rizikám a na ich zmiernenie.

                  (3)

                  Keď Komisia prijala stratégiu kybernetickej bezpečnosti Európskej únie (5) v roku 2013, posilnenie kybernetickej odolnosti Únie stanovila ako prioritu. Jedným z kľúčových výsledkov stratégie je smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov (6) (ďalej len „smernica NIS“), ktorá bola prijatá v júli 2016. Ako prvý horizontálny právny predpis EÚ o kybernetickej bezpečnosti smernica NIS zvyšuje celkovú úroveň kybernetickej bezpečnosti v Únii prostredníctvom rozvoja vnútroštátnych spôsobilostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti, zvýšenia spolupráce na úrovni EÚ a zavedenia povinnosti oznamovania bezpečnosti a incidentov pre spoločnosti nazývané „prevádzkovatelia základných služieb“. Oznamovanie incidentov je povinné v kľúčových odvetviach vrátane odvetvia energetiky.

                  (4)

                  Pri vykonávaní opatrení týkajúcich sa pripravenosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti by mali príslušné zainteresované strany vrátane prevádzkovateľov základných energetických služieb podľa smernice NIS zohľadniť horizontálne usmernenie vydané skupinou pre spoluprácu v oblasti bezpečnosti sietí a informačných systémov zriadenou podľa článku 11 smernice NIS. Táto skupina pre spoluprácu, ktorú tvoria zástupcovia členských štátov, Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ďalej len „ENISA“) a Komisie, prijala usmernenia týkajúce sa bezpečnostných opatrení a oznamovania incidentov. V júni 2018 skupina vytvorila samostatný pracovný okruh týkajúci sa energetiky.

                  (5)

                  V spoločnom oznámení o kybernetickej bezpečnosti (7) z roku 2017 sa uznáva dôležitosť úvah a požiadaviek špecifických pre dané odvetvie na úrovni EÚ vrátane odvetvia energetiky. Kybernetická bezpečnosť a možné politické dôsledky sú v posledných rokoch predmetom rozsiahlej diskusie v Únii. V dôsledku tejto diskusie sa v súčasnosti zvyšuje povedomie o tom, že jednotlivé hospodárske odvetvia čelia špecifickým otázkam v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a preto potrebujú rozvíjať vlastné odvetvové prístupy v širšom kontexte všeobecných stratégií kybernetickej bezpečnosti.

                  (6)

                  Výmena informácií a dôvera sú kľúčovými prvkami kybernetickej bezpečnosti. Cieľom Komisie je zvýšiť výmenu informácií medzi príslušnými zainteresovanými stranami prostredníctvom organizovania osobitných podujatí, ako boli okrúhly stôl na vysokej úrovni o kybernetickej bezpečnosti v energetike organizovaný v Ríme v marci 2017 a konferencia na vysokej úrovni o kybernetickej bezpečnosti v energetike organizovaná v Bruseli v októbri 2018. Komisia chce tiež posilniť spoluprácu medzi príslušnými zainteresovanými stranami a špecializovanými subjektmi, ako je napríklad Európske stredisko pre výmenu a analýzu informácií v oblasti energetiky.

                  (7)

                  Nariadenie o Agentúre EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (agentúra ENISA) a certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií („nariadenie o kybernetickej bezpečnosti“) (8) posilní mandát Agentúry EÚ pre kybernetickú bezpečnosť s cieľom lepšie podporovať členské štáty pri riešení kybernetických hrozieb a útokov. Vytvára tiež európsky rámec kybernetickej bezpečnosti pre certifikáciu výrobkov, postupov a služieb, ktorý bude platný v celej Únii a má osobitný význam pre odvetvie energetiky.

                  (8)

                  Komisia predložila odporúčanie (9) týkajúce sa rizík v oblasti kybernetickej bezpečnosti v prípade sieťových technológií 5. generácie (5G) a stanoví na tieto účely usmernenia o vhodných analýzach rizík a opatreniach na riadenie rizík na vnútroštátnej úrovni, o vypracovaní koordinovanej európskej analýzy rizík a o vytvorení postupu na vypracovanie spoločného súboru najlepších opatrení na riadenie rizík. Po svojom zavedení budú siete 5G tvoriť základ širokej škály služieb, ktoré sú nevyhnutné pre fungovanie vnútorného trhu a vykonávanie dôležitých spoločenských a hospodárskych funkcií, ako je energetika.

                  (9)

                  Toto odporúčanie by malo poskytnúť členským štátom a príslušným zainteresovaným stranám, najmä prevádzkovateľom sietí a dodávateľom technológií, demonštratívne usmernenie na dosiahnutie vyššej úrovne kybernetickej bezpečnosti vzhľadom na osobitné požiadavky v reálnom čase stanovené pre odvetvie energetiky, kaskádové efekty a kombináciu starších a najmodernejších technológií. Cieľom tohto usmernenia je pomôcť zainteresovaným stranám zohľadniť osobitné požiadavky odvetvia energetiky pri vykonávaní medzinárodne uznávaných noriem v oblasti kybernetickej bezpečnosti (10).

                  (10)

                  Komisia má v úmysle pravidelne preskúmavať toto odporúčanie na základe pokroku dosiahnutého v celej Únii po konzultácii s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami. Komisia bude naďalej pokračovať vo svojom úsilí o posilnenie kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky, najmä prostredníctvom skupiny pre spoluprácu v oblasti bezpečnosti sietí a informačných systémov, ktorá zabezpečí strategickú spoluprácu a výmenu informácií medzi členskými štátmi v oblasti kybernetickej bezpečnosti,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         PREDMET

                  1.

                  V tomto odporúčaní sa stanovujú hlavné problémy týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky, konkrétne požiadavky v reálnom čase, kaskádové efekty a kombinácie starších a najmodernejších technológií a určujú sa hlavné postupy na vykonávanie príslušných opatrení týkajúcich sa pripravenosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky.

                  2.

                  Pri vykonávaní tohto odporúčania by členské štáty mali povzbudiť príslušné zainteresované strany, aby rozvíjali znalosti a zručnosti súvisiace s kybernetickou bezpečnosťou v odvetví energetiky. V prípade potreby by členské štáty mali zahrnúť tieto úvahy aj do svojho vnútroštátneho rámca pre kybernetickú bezpečnosť, najmä prostredníctvom stratégií, zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení.

         POŽIADAVKY ZLOŽIEK ENERGETICKEJ INFRAŠTRUKTÚRY V REÁLNOM ČASE

                  3.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby príslušné zainteresované strany, predovšetkým prevádzkovatelia energetických sietí a dodávatelia technológií, a najmä prevádzkovatelia základných energetických služieb podľa smernice NIS, vykonávali príslušné opatrenia týkajúce sa pripravenosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti v súvislosti s požiadavkami v odvetví energetiky v reálnom čase. Niektoré prvky energetického systému musia fungovať v „reálnom čase“, to znamená reagovať na príkazy v priebehu niekoľkých milisekúnd, čo spôsobuje, že zavedenie opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti je z dôvodu nedostatku času náročné alebo dokonca nemožné.

                  4.

                  Prevádzkovatelia energetických sietí by mali najmä:

                              a)

                              uplatňovať najnovšie bezpečnostné normy pre nové zariadenia všade, kde je to primerané, a zvážiť doplnkové opatrenia fyzickej bezpečnosti tam, kde zavedené staré zariadenia nemôžu byť dostatočne chránené mechanizmami kybernetickej bezpečnosti;

                              b)

                              uplatňovať medzinárodné normy v oblasti kybernetickej bezpečnosti a primerané osobitné technické normy pre zabezpečenú komunikáciu v reálnom čase, hneď ako sa príslušné výrobky stanú komerčne dostupné;

                              c)

                              zvážiť obmedzenia v reálnom čase v celkovej bezpečnostnej koncepcii pre aktíva, najmä pri klasifikácii aktív;

                              d)

                              zvážiť použitie sietí v súkromnom vlastníctve pre systémy ochrany na diaľku, aby sa zabezpečila kvalita úrovne služieb požadovaná v súvislosti s obmedzeniami v reálnom čase; pri využívaní verejných komunikačných sietí by prevádzkovatelia mali zvážiť zabezpečenie osobitného prideľovania šírky pásma, požiadavky na oneskorenie a komunikačné bezpečnostné opatrenia;

                              e)

                              rozdeliť celkový systém na logické zóny a v rámci každej zóny definovať časové a procesné obmedzenia s cieľom umožniť uplatňovanie vhodných opatrení v oblasti kybernetickej bezpečnosti alebo zvážiť alternatívne spôsoby ochrany.

                  5.

                  Ak je to možné, prevádzkovatelia energetických sietí by takisto mali:

                              a)

                              zvoliť zabezpečený komunikačný protokol, ktorý zohľadní požiadavky v reálnom čase, napríklad medzi zariadením a jeho systémami riadenia (systém energetického manažérstva/systém riadenia distribúcie);

                              b)

                              zaviesť vhodný mechanizmus autentifikácie pre komunikáciu medzi strojmi, ktorý rieši požiadavky v reálnom čase.

         KASKÁDOVÉ EFEKTY

                  6.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby príslušné zainteresované strany, predovšetkým prevádzkovatelia energetických sietí a dodávatelia technológií, a najmä prevádzkovatelia základných energetických služieb podľa smernice NIS, vykonávali príslušné opatrenia týkajúce sa pripravenosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti v súvislosti s kaskádovými efektmi v odvetví energetiky. Elektrizačné sústavy a plynovody sú v celej Európe silne prepojené a kybernetický útok, ktorý spôsobí odstávku alebo prerušenie v časti energetického systému, by mohol spustiť ďalekosiahle kaskádové efekty v ďalších častiach tohto systému.

                  7.

                  Pri vykonávaní tohto odporúčania by členské štáty mali zhodnotiť vzájomnú prepojenosť a dôležitosť systémov výroby elektriny a pružného dopytu, prenosových a distribučných rozvodní a vedení a príslušných dotknutých zainteresovaných strán (vrátane cezhraničných prípadov) v prípade úspešného kybernetického útoku alebo kybernetického incidentu. Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia energetických sietí mali komunikačný rámec so všetkými kľúčovými zainteresovanými stranami, aby si navzájom mohli poskytovať včasné varovné signály a spolupracovať na krízovom riadení. Mali by byť zavedené štruktúrované komunikačné kanály a dohodnuté formáty s cieľom poskytovať citlivé informácie všetkým príslušným zainteresovaným stranám, jednotkám pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov a príslušným orgánom.

                  8.

                  Prevádzkovatelia energetických sietí by mali najmä:

                              a)

                              zabezpečiť, aby nové zariadenia vrátane zariadení internetu vecí mali a dodržiavali úroveň kybernetickej bezpečnosti, ktorá je primeraná dôležitosti lokality;

                              b)

                              primerane zvážiť kyberneticko-fyzické účinky pri stanovení a pravidelnom preskúmaní plánu na zabezpečenie kontinuity činností;

                              c)

                              stanoviť kritériá projektovania a architektúru pre odolnú sieť, čo sa môže dosiahnuť:

                                          —

                                          zavedením hĺbkových obranných opatrení pre jednotlivé lokality, ktoré by boli prispôsobené dôležitosti lokality;

                                          —

                                          určením kritických uzlov z hľadiska kapacity výroby elektriny, ako aj z hľadiska vplyvu na odberateľa; kritické funkcie siete by mali byť navrhnuté tak, aby zmierňovali riziká, ktoré by mohli mať kaskádový efekt tým, že sa vezme do úvahy nadbytočnosť, odolnosť voči fázovej oscilácii a ochrana proti kaskádovému odpojeniu zaťaženia;

                                          —

                                          spoluprácou s inými príslušnými prevádzkovateľmi a dodávateľmi technológií na zabránenie kaskádovému efektu prostredníctvom uplatňovania vhodných opatrení a služieb;

                                          —

                                          navrhovaním a budovaním komunikačných a kontrolných sietí s cieľom obmedziť účinky akýchkoľvek fyzických a logických porúch na obmedzené časti sietí a zabezpečením primeraných a rýchlych zmierňujúcich opatrení.

         STARŠIE A NAJMODERNEJŠIE TECHNOLÓGIE

                  9.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby príslušné zainteresované strany, predovšetkým prevádzkovatelia energetických sietí a dodávatelia technológií, a najmä prevádzkovatelia základných energetických služieb podľa smernice NIS, vykonávali príslušné opatrenia týkajúce sa pripravenosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti v súvislosti s kombináciou starších a najmodernejších technológií v odvetví energetiky. V dnešnom energetickom systéme totiž existujú naraz dva odlišné typy technológií: staršia technológia, ktorá má 30 až 60 rokov a ktorá bola navrhnutá pred tým, ako sa začalo uvažovať o kybernetickej bezpečnosti, a moderné zariadenia, ktoré odzrkadľujú najmodernejšiu digitalizáciu a inteligentné zariadenia.

                  10.

                  Pri vykonávaní tohto odporúčania by členské štáty mali podporovať prevádzkovateľov energetických sietí a dodávateľov technológií, aby vždy, keď je to možné, dodržiavali príslušné medzinárodne uznávané normy v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Zainteresované strany a odberatelia by medzitým mali pri pripájaní zariadení do siete postupovať tak, aby sa zamerali na kybernetickú bezpečnosť.

                  11.

                  Najmä dodávatelia technológií by mali bezplatne poskytovať overené riešenia pre bezpečnostné otázky týkajúce sa starších alebo najmodernejších technológií, hneď ako sa príslušný bezpečnostný problém objaví.

                  12.

                  Prevádzkovatelia energetických sietí by mali najmä:

                              a)

                              analyzovať riziká spájania starších koncepcií a koncepcií internetu vecí a byť si vedomí interných a externých rozhraní a ich zraniteľných miest;

                              b)

                              prijať vhodné opatrenia proti škodlivým útokom, ktoré pochádzajú z veľkého počtu spotrebiteľských zariadení alebo aplikácií riadených so zlým úmyslom;

                              c)

                              zaviesť automatizované monitorovanie a analýzu prípadov súvisiacich s bezpečnosťou v starších prostrediach a prostredí internetu vecí, ako sú neúspešné pokusy o prihlásenie, poplachy v prípade otvorenia dverí rozvodnej skrinky alebo iné prípady;

                              d)

                              pravidelne vykonávať špecifickú analýzu rizík pre kybernetickú bezpečnosť na všetkých starších zariadeniach, najmä pri prepájaní starých a nových technológií; keďže staršie zariadenia často predstavujú veľmi veľký počet aktív, analýza rizík sa môže vykonať podľa skupín aktív;

                              e)

                              aktualizovať softvér a hardvér starších systémov a systémov internetu vecí na najnovšiu verziu vždy, keď je to primerané; prevádzkovatelia energetických sietí by pritom mali zvážiť doplnkové opatrenia, ako je oddelenie systémov alebo pridanie vonkajších bezpečnostných bariér tam, kde by oprava alebo aktualizácia bola primeraná, ale nie je možná, napríklad v prípade nepodporovaných výrobkov;

                              f)

                              formulovať ponuky vzhľadom na kybernetickú bezpečnosť, teda požadovať informácie o bezpečnostných prvkoch, požadovať súlad s existujúcimi normami pre kybernetickú bezpečnosť, zabezpečiť neustále výstrahy, opravy a návrhy na zmiernenie v prípade zistenia zraniteľných miest a objasniť zodpovednosť predajcu v prípade kybernetických útokov alebo incidentov;

                              g)

                              spolupracovať s dodávateľmi technológií, aby sa nahradili staršie systémy vždy, keď je to z bezpečnostných dôvodov prospešné, ale zohľadniť kritické systémové funkcie.

         MONITOROVANIE

                  13.

                  Členské štáty by mali Komisii do 12 mesiacov po prijatí tohto odporúčania a následne každé dva roky oznámiť podrobné informácie o stave vykonávania tohto odporúčania prostredníctvom skupiny pre spoluprácu v oblasti bezpečnosti sietí a informačných systémov.

         PRESKÚMANIE

                  14.

                  Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi preskúma vykonávanie tohto odporúčania a po konzultácii s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami posúdi, či sú prípadne potrebné ďalšie opatrenia.

         ADRESÁTI

                  15.

                  Toto odporúčanie je určené členským štátom.

         V Bruseli 3. apríla 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75). Európsky parlament potvrdil politické dohody s Radou týkajúce sa návrhov koncepcie trhu s elektrinou [nariadenie o pripravenosti na riziká, nariadenie týkajúce sa Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), smernica o elektrine a nariadenie o elektrine] na plenárnom zasadnutí v marci 2019. Formálne prijatie Radou sa očakáva v apríli; čoskoro potom bude nasledovať uverejnenie právneho textu v úradnom vestníku.

         (2)  COM(2016) 861 final.

         (3)  COM(2016) 862 final.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1938 z 25. októbra 2017 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (Ú. v. EÚ L 280, 28.10.2017, s. 1).

         (5)  JOIN(2013) 1.

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

         (7)  JOIN(2017) 450.

         (8)  Európsky parlament prijal akt o kybernetickej bezpečnosti v marci 2019. Formálne prijatie Radou sa očakáva v apríli; čoskoro potom bude nasledovať uverejnenie právneho textu v úradnom vestníku.

         (9)  C(2019) 2335.

         (10)  Medzinárodná organizácia pre normalizáciu uverejnila viaceré normy v oblasti kybernetickej bezpečnosti (ISO/IEC 27000: Informačné technológie) a normy riadenia rizík (ISO/IEC31000: Vykonávanie riadenia rizík). Osobitná norma pre odvetvie energetiky (ISO/IEC 27019: Kontroly bezpečnosti informácií pre energetický priemysel) bola vydaná ako súčasť série ISO/IEC 27000 v októbri 2017.