Avis juridique important

|

52004SC0823

Odporúčanie stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Litvy na roky 2004 - 2007  /* SEK/2004/0823 v konečnom znení */

Odporúčanie STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Litvy na roky 2004 - 2007(predlozené Komisiou)ODÔVODNENIENariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o sprísnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a dohľadu a koordinácie hospodárskych politík [1] uvádza, ze nezúčastnené členské státy, to znamená tie, ktoré neprijali spoločnú menu, musia podľa článku 99 Zmluvy predkladať Rade a Komisii konvergenčné programy na účely viacstranného sledovania v pravidelných intervaloch.[1]  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Vsetky dokumenty uvedené v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.Podľa článku 9 tohto nariadenia musí Rada kontrolovať kazdý konvergenčný program na základe hodnotení vypracovaných Komisiou a Výborom zostaveným podľa článku 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultáciách s Hospodárskym a finančným výborom sa od Rady ziada, aby po preskúmaní programu predlozila svoje stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia členské státy predlozia ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré Rada môze kontrolovať podľa týchto postupov.Desať krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, majú výnimku a preto sa este nezúčastňujú na spoločnej mene. Zaviazali sa, ze predlozia svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvé aktualizácie okolo konca roku 2004.Konvergenčný program Litvy na obdobie rokov 2004 - 2007 bol predlozený 14. mája 2004. Sluzby komisie vykonali technické vyhodnotenie tohto programu, pričom vzali do úvahy výsledky prognózy z jari 2004 a zohľadnili Kódex správania [2] a zásady uvedené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík [3]. Z tohto hodnotenia vyplynulo nasledujúce:[2]  Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergencie schválené zo strany Rady ECOFIN dňa 10.7.2001.[3]  KOM(2002) 668 v konečnom znení, 27.11.2002.Prvý konvergenčný program Litvy na obdobie rokov 2003 - 2007 bol predlozený 14. mája 2004. Program neuvádza výslovné odkazy na stratégiu krajiny v prijatí eura a v členstve v ERM II, aj keď státne orgány pri viacerých prílezitostiach naznačili, ze majú úmysel vstúpiť do oblasti euro skoro po prijatí do EÚ, z čoho vyplýva skorý vstup do ERM II pri dodrzaní vsetkých vlastností súčasného systému výmenného kurzu.Program vo veľkej miere spĺňa poziadavky na údaje upraveného "kódexu pre obsah a formát programov stability a konvergencie" [4].[4]  Tabuľky podľa kódexu správania, ktoré sú prilozené k programu, uvádzajú s malými výnimkami vsetky vyzadované údaje a tiez niektoré voliteľné informácie uvedené v kódexe. Tabuľka 4 programu o plánovaní rozpočtu centrálnej vlády uvádza úplné rozdelenie výdavkov. Okrem toho inflácia sa stále vykazuje na základe indexu spotrebiteľských cien (CPI), aj keď sa v tabuľke 1 prílohy vyzadujú plány pre harmonizovaný index spotrebiteľských cien (HICP). Účtovné spracovanie kompenzácií za stratu rubľových úspor a restitúciu nehnuteľností si vyzaduje ďalsiu analýzu.Strednodobý makroekonomický scenár uvedený v programe predpokladá, ze rast GDP zostane vysoký počas celej doby trvania programu, predovsetkým v rokoch 2004 a 2005, kedy sa plánuje vo výske okolo 7 %. Pri dlhodobejsom pohľade sa očakáva, ze hospodársky rast sa mierne spomalí na hodnotu okolo 6,5 % v rokoch 2006 a 2007, ale zostane nad potenciálom odhadovaným státnymi orgánmi. Predpokladá sa, ze domáci dopyt bude pokračovať ako hlavná hnacia sila hospodárskeho rastu, ktorý bude vedený hlavne vysokým rastom investícií a súkromnej spotreby. Makroekonomické očakávania programu a zahraničné predpoklady do roku 2005 sú zhruba v súlade s prognózami Komisie z jari 2004 s čiastočnou výnimkou v roku 2005, kedy sa predpokladá rast HDP vo výske 7,3 % na rozdiel od hodnoty 6,6 % plánovanej sluzbami Komisie. Riziko nizsieho rastu nez sa očakáva počas obdobia trvania programu nemozno vylúčiť a zdá sa, ze je hlavnou hrozbou dosahovania predpokladaných plánov fiskálnej konsolidácie.V nedávnych rokoch bol výsledok inflácie v Litve priaznivý. Priemerná ročná inflácia sa od roku 1999 udrzala pod hodnotou 2 %, čo je silne ovplyvnené vývojom výmenného kurzu v kombinácii s priaznivým vývojom miezd a produktivity práce. K týmto faktorom prispela vyssia konkurencia v sektore telekomunikácií, čo znamenalo negatívnu mieru inflácie HICP 1,1 % v roku 2003. Očakáva sa, ze deflačný trend, ktorý začal v roku 2002, sa v tomto roku obráti, do veľkej miery v dôsledku zmien spotrebných daní a DPH vyzadovaných vstupom do EÚ. Očakáva sa, ze priemerná ročná inflácia dosiahne v roku 2004 hodnotu 0,9 % a postupne sa zvýsi na hodnotu 2,5 % v roku 2007. Litas má za sebou obdobie nominálneho efektívneho zhodnocovania priblizne o 50 % od roku 1999, najprv v rámci naviazania na dolár a od februára 2002 v rámci naviazania na euro. V priebehu rokov 2002 a 2003 klesali tak sadzby krátkodobého peňazného trhu, ako aj výnosy z dlhodobých dlhopisov. Sadzby peňazného trhu sa v uplynulom roku stabilizovali priblizne v súlade s vývojom v euro oblasti peňazného trhu a rozpätie krátkodobého peňazného trhu oblasti euro zostalo od konca roku 2003 stabilné na hodnote okolo 60 bázických bodov. Rozpätie výnosov z dlhodobých vládnych dlhopisov malo začiatkom roku 2004 hodnotu 55 - 65 bázických bodov.Kľúčovým cieľom strednodobej fiskálnej stratégie definovanej v programe je "priblizovanie sa k cyklicky vyrovnanému rozpočtu centrálnej vlády". Ale aj keď sú ciele pre skutočný deficit centrálnej vlády v kazdom roku stanovené na hodnotu nizsiu nez referenčná hodnota 3 % HDP, nie sú v súlade s pozíciou blízkou rovnováhe počas obdobia programu. Očakáva sa, ze hlavne deficit centrálnej vlády vzrastie z hodnoty 1,7 % HDP v roku 2003 na 2,7 % v roku 2004 a bude postupne klesať na hodnotu 1,5 % v roku 2007. Cieľ deficitu na rok 2004 je porovnateľný s cieľom 2,9 % plánovaným v predvstupovom hospodárskom programe z roku 2003 (PEP) a v rozpočte na rok 2004 prijatom v decembri 2003. Ciele na roky 2005 a 2006 zostávajú rovnaké ako v PEP. Program predpokladá v roku 2007 zvýsenie podielu HDP tak na príjmoch, ako aj na výdavkoch v porovnaní s rokom 2003. Zvýsenie pomeru príjmov o 2 percentuálne body je väčsinou v dôsledku významného rastu nedaňových príjmov. Program neobsahuje ziadne významné nové politické opatrenia na zvýsenie koeficientu dane, ale plánuje zvýsenie tohto koeficientu. Počas rovnakého obdobia sa predpokladá zvýsenie koeficientu výdavkov o 1,8 percentuálnych bodov, čo je plne v dôsledku vyssích primárnych výdavkov, u ktorých sa očakáva, ze budú čiastočne kompenzované znízením platieb úrokov.Výsledok rozpočtu by mohol byť horsí, nez sa plánuje. Hlavne negatívne makroekonomické riziká, ktoré sú uvedené vyssie a skúsenosti s prečerpaním výdavkov v minulosti ako reakcia na vyssiu rozpočtovú produkciu, nez sa plánovalo, v prvej polovici roka predstavujú riziko pre plánované rozpočtové ciele v rokoch 2004 a 2005. Preto sa zdá, ze pozícia rozpočtu v programe neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu voči prekročeniu hraničného prahu deficitu 3 % HDP pri normálnych makroekonomických kolísaniach, prinajmensom počas počiatočných rokov programu.Pomer dlhu centrálnej vlády k HDP sa stabilne znizuje od hodnoty 23,8 % v roku 2000 na 21,5 % v roku 2003, pričom sleduje postup fiskálnej konsolidácie iniciovaný v roku 2000 spolu s priaznivejsími podmienkami pre vypozičiavanie. Program plánuje počiatočný nárast dlhového koeficientu v roku 2004 o takmer 1 percentuálny bod v dôsledku plánovaného zvýsenia deficitu centrálnej vlády v tom istom roku. Očakáva sa, ze tento pomer klesne počas zvysného času obdobia programu a stabilizuje sa na hodnote priblizne 21 % v roku 2007.Program uvádza postup strukturálnej reformy vlády, ktorý sa zameriava na trh práce, dôchodky a zdravotnú starostlivosť. Celkovo sú uvedené reformy ambiciózne a mali by zlepsiť kvalitu verejných financií. Niektoré z nich vsak, ako napríklad reformy zdravotnej starostlivosti a dôchodkového zabezpečenia, môzu mať za následok krátkodobé výdavky, ktoré nie sú v programe dostatočne analyzované.Litva má pomerne dobrú pozíciu na splnenie rozpočtových nákladov spojených so starnúcou populáciou, hoci v dlhodobej perspektíve sa môzu vyskytnúť určité riziká. Na zlepsenie koeficientu závislosti od veku a na modernizácii systémov dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti sa zavádza mnozstvo opatrení aby sa zlepsila dlhodobá udrzateľnosť verejných financií. Existujú vsak riziká súvisiace s krátkodobými výdavkami na dôchodkovú reformu a reformu zdravotnej starostlivosti a nevyrovnané podmienené záväzky. Na to, aby verejné financie zostali na udrzateľnom základe, je rozhodujúce zabezpečenie primeraného primárneho prebytku.Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových plánov>TABELPOSITION>Na základe tohto hodnotenia Komisia schválila prilozené odporúčanie pre stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Litvy a predkladá ho Rade.Odporúčanie STANOVISKO RADY podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Litvy na roky 2004 - 2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o sprísnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a koordinácii ekonomických politík, [5] a najmä na jeho článok 9, odsek 3,[5]  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.so zreteľom na odporúčanie Komisie,po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,VYDALA TOTO STANOVISKO:Rada [5. júla 2004] preskúmala konvergenčný program Litvy na obdobie rokov 2004 az 2007. Program do veľkej miery spĺňa poziadavky na údaje prepracovaného "kódexu pre obsah a formu programov stability a konvergencie ".Rozpočtová stratégia, ktorá je základom programu, má za cieľ "priblízenie cyklicky vyrovnanému rozpočtu centrálnej vlády zabezpečením úspesnej realizácie cieľov hospodárskej politiky", aj keď stratégia nie je dobre odzrkadlená v cieľoch deficitu programu. Predovsetkým program plánuje znízenie deficitu iba o 0,2 percentuálnych bodov medzi rokmi 2003 a 2007, kedy sa očakáva deficit v hodnote 1,5 % HDP. To vyplýva zo zvýsenia podielu HDP tak na príjmoch, ako aj na výdavkoch. Nárast koeficientu príjmov počas obdobia programu sa očakáva vo výske 2 percentuálnych bodov, hlavne v dôsledku významného nárastu nedaňových príjmov súvisiacich s finančnou pomocou EÚ. Očakáva sa, ze daňové príjmy sa zvýsia o 0,4 percentuálneho bodu HDP napriek plánovanému zruseniu cestnej dane v roku 2005, u ktorej sa predpokladá, ze negatívne ovplyvní výsku príjmov o 0,5 % HDP v uvedenom roku. Po významnom poklese pomeru výdavkov počas prvých piatich rokov sa predpokladá nárast tohto pomeru o 1,8 percentuálnych bodov počas príslusného obdobia, čo je plne vysvetlené zvýsením primárnej spotreby, u ktorej sa predpokladá, ze bude iba čiastočne kompenzovaná očakávaným poklesom platieb úrokov. Predpokladá sa, ze nárast primárnych výdavkov bude iniciovaný hlavne "ostatnými výdavkami", u ktorých sa očakáva, ze vzrastú o 0,9 % HDP hlavne v súvislosti s príspevkami do rozpočtu EÚ a prevodmi a dotáciami, u ktorých sa plánuje, ze vzrastú o 0,7 % HDP vo veľkej miere v súvislosti so zvýsenými subvenciami pre roľníkov a kompenzáciou straty rubľových úspor a plánmi restitúcie nehnuteľností. Očakáva sa, ze hrubá tvorba fixného kapitálu vlády počas prvých dvoch rokov programu významne vzrastie o 1 % HDP, ale plánuje sa, ze v roku 2007 klesne späť na hodnotu 3,1 % HDP, pričom zostane priblizne 0,2 percentuálneho bodu nad počiatočnou úrovňou roku 2003.Zdá sa, ze makroekonomický scenár, ktorý je základom programu, odzrkadľuje skôr priaznivé predpoklady hospodárskeho rastu. Predovsetkým plánovaný rast v roku 2005, ktorý bol revidovaný smerom nahor zo 6,5 % v predvstupovom hospodárskom programe z roku 2003 na 7,3 % v konvergenčnom programe, je na strane vyssích hodnôt. Vývoj hospodárskeho rastu v strednodobom výhľade plánovaný v programe, aj keď je opatrnejsí nez v počiatočných rokoch programu, sa este stále zdá relatívne optimistický. Plány inflácia vyzerajú realistické.Ciele programu pre deficit centrálnej vlády sú v kazdom roku pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. Nie sú vsak v súlade s pozíciou blízkou k rovnováhe počas obdobia programu. Okrem toho pozícia rozpočtu v programe neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu voči prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu 3 % HDP pri normálnych makroekonomických kolísaniach, prinajmensom počas počiatočných rokov obdobia programu. Výsledok rozpočtu by mohol byť horsí nez je plánovaný. Riziko pre plánované ciele predstavujú predovsetkým negatívne makroekonomické riziká, ktoré boli zdôraznené vyssie, a skúsenosti z minulosti s prekročením výdavkov ako reakcia na výsledky príjmov, ktoré boli lepsie nez sa plánovalo.Litva má pomerne priaznivú pozíciu na splnenie rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu, aj keď sa v dlhodobej perspektíve môze objaviť určité riziko. Na zlepsenie koeficientu závislosti od veku a na modernizácii systémov dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti sa zavádza mnozstvo opatrení aby sa zlepsila dlhodobá udrzateľnosť verejných financií. Existujú vsak riziká súvisiace s krátkodobými výdavkami na dôchodkovú reformu a reformu zdravotnej starostlivosti a nevyrovnané podmienené záväzky. Na to, aby verejné financie zostali na udrzateľnom základe, je rozhodujúce zabezpečenie primeraného primárneho prebytku.Z hľadiska toho, čo bolo uvedené vyssie, ak sa miery rastu plánované v programe zrealizujú, Litve sa odporúča urobiť rýchlejsí pokrok smerom k rozpočtovej pozícii blízkej k rovnováhe, hlavne z hľadiska jej vysokého deficitu bezného účtu a tlakov domácej spotreby. Okrem toho sa Litve odporúča, aby zaviedla prísny rozpočet aby znízila riziko prekročenia referenčnej hodnoty 3 % v roku 2004. Nakoniec sa litovským státnym orgánom odporúča, aby pre znízenie deficitu pouzili lepsie nez plánované výnosy.Kľúčové očakávania z konvergenčného programu Litvy>TABELPOSITION>


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  25. februára 2011 Rade Európskej únie o externom audítorovi Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ECB/2011/1)

text:
               2.3.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 67/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 25. februára 2011
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ECB/2011/1)
   2011/C 67/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2010. Je preto potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2011.

               (3)

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique vybrala spoločnosť Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises za svojho externého audítora na finančné roky 2011 až 2013 s možnosťou jednorazového obnovenia na finančné roky 2014 až 2016,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’entreprises vymenovaná za externého audítora Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique na finančné roky 2011 až 2013 s možnosťou jednorazového obnovenia na finančné roky 2014 až 2016.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 25. februára 2011

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie rozhodnutie Rady, ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                     EURÓPSKA KOMISIA

                                                   Brusel, 4.5.2010
                                                   SEK(2010) 560 v konečnom znení

                                        Odporúčanie

                                 ROZHODNUTIE RADY,

     ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa
     upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na
                              odstránenie nadmerného deficitu

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                               Odporúčanie

                                       ROZHODNUTIE RADY,

       ktorým sa Grécko vyzýva k posilneniu a prehĺbeniu fiškálneho dohľadu a ktorým sa
       upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na
                                odstránenie nadmerného deficitu

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 126 ods. 9
     a článok 136,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     keďže:

     (1)      V článku 136 ods. 1 písm. a) ZFEÚ sa predpokladá možnosť prijatia osobitných
              opatrení pre tie členské štáty, ktorých menou je euro, na posilnenie koordinácie a
              dohľadu nad ich rozpočtovou disciplínou.

     (2)      V článku 126 ZFEÚ sa ustanovuje, že členské štáty sa vyhýbajú nadmernému deficitu
              verejných financií a na tento účel ustanovuje postup pri nadmernom deficite. Pakt o
              stabilite a raste, v ktorom sa v časti venovanej náprave upravuje postup pri
              nadmernom deficite, poskytuje rámec na podporu vládnych politík zameraných na
              rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so zreteľom na hospodársku situáciu.

     (3)      Rada 27. apríla 2009 v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o ES rozhodla, že v
              Grécku existuje nadmerný deficit, a v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES a
              článku 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a
              objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku vydala odporúčania na
              korekciu nadmerného deficitu najneskôr do roku 2010. Rada zároveň stanovila lehotu
              na prijatie účinných opatrení do 27. októbra 2009. Rada 30. novembra 2009 v súlade s
              článkom 126 ods. 8 ZFEÚ konštatovala, že Grécko neprijalo účinné opatrenia a
              následne 16. februára 2010 Rada v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ vo svojom
              oznámení upozornila Grécko, aby prijalo opatrenia na korekciu nadmerného deficitu
              najneskôr do roku 2012. Rada zároveň stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení
              do 15. mája 2010.

     (4)      V súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, ak sa podľa článku
              126 ods. 9 ZFEÚ prijme účinné opatrenie a po prijatí oznámenia sa vyskytnú
              neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými dôsledkami
              na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí
              revidovaného oznámenia podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ.

SK                                                 2                                                 SK
 ---pagebreak---      (5)   Podľa prognóz útvarov Komisie z jesene 2009, na základe ktorých dostalo Grécko
           prvýkrát upozornenie, sa očakávalo, že HDP v roku 2010 klesne o 0,25 % a zotaví sa
           po roku 2011, keď sa očakával rast hospodárstva o 0,7 %. V roku 2010 sa teraz
           očakáva prudký pokles reálneho HDP, pričom ďalší prudký pokles má nasledovať v
           roku 2011. Potom sa očakáva postupný návrat k rastu. Pri nezmenenej politike
           zodpovedá toto výrazné zhoršenie hospodárskeho scenára zodpovedajúcemu zhoršeniu
           výhľadu v oblasti verejných financií. K tomu je potrebné pripočítať revíziu výsledného
           deficitu verejných financií za rok 2009 (z odhadovaných 12,7 % HDP v čase
           rozhodnutia podľa článku 126 ods. 9 na 13,6 % HDP podľa fiškálneho oznámenia,
           ktoré predložilo Grécko 1. apríla 2010) smerom nahor, pričom po ukončení
           prešetrovania, ktoré vykonáva Eurostat v spolupráci s gréckymi štatistickými úradmi1
           hrozí ďalšia revízia smerom nahor (od 0,3 % do 0,5 % HDP). Napokon, obavy trhov z
           výhľadu verejných financií sa odzrkadlili v prudkom náraste rizikových prémií na
           verejný dlh, čo ešte skomplikovalo kontrolu nad smerovaním deficitu verejných
           financií a verejného dlhu. Podľa predbežného posúdenia Komisie z marca 2010
           Grécko podľa požiadaviek uplatňovalo fiškálne opatrenia s cieľom zabezpečiť
           dosiahnutie cieľového deficitu plánovaného na rok 2010. Náhla zmena v
           hospodárskom scenári však znamená, že tieto plány sa už nemôžu považovať za
           platné. Bezprostredné ohrozenie platobnej schopnosti vlády vyžaduje v tomto roku
           ešte drastickejšie opatrenia. Vzhľadom na hĺbku prepadu hospodárstva, ktorú teraz
           možno očakávať, však zároveň nie je možné dosiahnuť výsledky pôvodne plánovaným
           spôsobom zníženia deficitu. Možno konštatovať, že v Grécku došlo k neočakávaným
           nepriaznivým hospodárskym udalostiam s vážnymi nepriaznivými dôsledkami na
           verejné financie a preto sú revidované odporúčania podľa článku 136 a článku 126
           ods. 9 ZFEÚ oprávnené.

     (6)   Z vyššie uvedeného vyplýva, že lehotu stanovenú v oznámení Rady zo 16. februára
           2010 na korekciu nadmerného deficitu v Grécku je potrebné predĺžiť o 2 roky do roku
           2014.

     (7)   Hrubý verejný dlh bol na konci roka 2009 115,1 % HDP. Ide o jednu z najvyšších
           mier zadlženia v EÚ a značne presahuje referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v
           zmluve. Okrem toho, v dôsledku prebiehajúceho štatistického prešetrovania hrozí,
           tento údaj sa bude ďalej revidovať smerom nahor (o 5 až 7 percentuálnych bodov).
           Dosiahnutie spôsobu zníženia deficitu, ktorý sa považuje za nevyhnutný a
           uskutočniteľný, by na základe týchto skutočností znamenalo, že rast dlhu sa od roku
           2014 zvráti. Popri pretrvávajúcom vysokom verejnom deficite výrazne prispeli k rastu
           dlhu aj mimorozpočtové operácie („below-the-line“ operations). To prispelo
           k podkopaniu dôvery trhov v schopnosť vlády plniť v budúcnosti dlhovú službu. Je
           nevyhnutné, aby Grécko čo najskôr prijalo rozhodujúce opatrenia v bezprecedentnom
           rozsahu, ktoré sa zamerajú na deficit a ďalšie faktory prispievajúce k zvýšeniu dlhu,
           aby sa zvrátil rast pomeru dlhu k HDP a Grécku sa umožnil čo najskorší návrat k
           trhovému financovaniu.

     (8)   Veľmi vážne zhoršenie finančnej situácie vlády viedlo členské štáty eurozóny
           k rozhodnutiu poskytnúť Grécku stabilizačnú pomoc s cieľom zaistiť ochranu
           finančnej stability eurozóny ako celku aj v spojení s multilaterálnou pomocou
           poskytnutou Medzinárodným menovým fondom. Táto pomoc má formu spojenia

     1
           Tlačová správa Eurostatu 55/2010. 22. apríl 2010.

SK                                                      3                                           SK
 ---pagebreak---           bilaterálnych pôžičiek koordinovaných Komisiou. Veritelia sa rozhodli podmieniť
          poskytnutie svojej pomoci dodržiavaniu tohto rozhodnutia zo strany Grécka. Očakáva
          sa najmä to, že Grécko vykoná opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí podľa
          harmonogramu, ktorý je v ňom uvedený,

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                            Článok 1

     1.    Grécko odstráni existujúci nadmerný deficit čo najskôr, a najneskôr do roku 2014.

     2.    Postup úpravy smerom ku korekcii nadmerného deficitu by mal mať za cieľ deficit
           verejných financií nepresahujúci 18 508 miliónov EUR (8,0 % HDP) v roku 2010, 17
           065 miliónov EUR (7,6 % HDP) v roku 2011, 14 916 miliónov EUR (6,5 % HDP) v
           roku 2012, 11 399 miliónov EUR (4,9 % HDP) v roku 2013, 6 385 miliónov EUR
           (2,6 % HDP) v roku 2014. Na to bude potrebné zlepšiť v období rokov 2009 - 2014
           štrukturálne saldo aspoň o 10 % HDP.

     3.    V postupe úpravy uvedenom v odseku 2 sa vyžaduje, aby ročná zmena
           konsolidovaného hrubého verejného dlhu nepresiahla 34 058 miliónov EUR v roku
           2010, 17 365 miliónov EUR v roku 2011, 15 016 miliónov EUR v roku 2012, 11 599
           miliónov EUR v roku 2013, 7 885 miliónov EUR v roku 2014. Na základe súčasných
           prognóz HDP by bol zodpovedajúci pomer dlhu k HDP 133,2 % v roku 2010, 145,2
           % v roku 2011, 148,8 % v roku 2012, 149,6 % v roku 2013 a 148,4 % v roku 2014.

                                            Článok 2

     1.    Grécko prijme najneskôr do konca júna 2010 tieto opatrenia:

           a)   zákon, ktorým sa zavádza progresívna daňová stupnica pre všetky zdroje
                príjmov a horizontálne jednotné zaobchádzanie s príjmami z práce a
                kapitálových aktív;

           b)   zákon, ktorým sa zrušujú v daňovom systéme všetky oslobodenia od dane a
                ustanovenia o autonómnom zdanení, vrátane príjmu z osobitných príplatkov
                vyplácaných štátnym zamestnancom;

           c)   zrušenie rozpočtových prostriedkov v rezervnom fonde na nepredvídané
                výdavky s cieľom ušetriť 700 miliónov EUR;

           d)   zrušenie väčšiny rozpočtových prostriedkov na príspevok solidarity (okrem
                časti prostriedkov, ktoré sú určené na zmierňovanie chudoby) s cieľom ušetriť
                400 miliónov EUR;

           e)   zníženie najvyšších dôchodkov s cieľom ušetriť 500 miliónov EUR za celý rok
                (350 miliónov EUR za rok 2010);

SK                                              4                                               SK
 ---pagebreak---            f)     zníženie veľkonočných, letných a vianočných prémií a príplatkov vyplácaných
                  štátnym zamestnancom s cieľom ušetriť 1 500 miliónov EUR za celý rok (1
                  100 miliónov EUR v roku 2010);

           g)     zrušenie veľkonočných, letných a vianočných prémií vyplácaných dôchodcom,
                  avšak zachovanie ochrany tých, ktorí dostávajú nízke dôchodky, s cieľom
                  ušetriť 1 900 miliónov EUR za celý rok (1 500 miliónov EUR v roku 2010);

           h)     zvýšenie sadzby DPH so ziskom minimálne 1,8 miliardy EUR za celý rok (800
                  miliónov EUR v roku 2010);

           i)     zvýšenie spotrebných daní z pohonných látok, tabaku a alkoholu so ziskom
                  najmenej 1 050 miliónov EUR za celý rok (450 miliónov EUR v roku 2010);

           j)     právne predpisy, ktorými sa vykonáva smernica o službách2;

           k)     zákon na reformu a zjednodušenie verejnej správy na miestnej úrovni s cieľom
                  znížiť prevádzkové náklady;

           l)     ustanovenie pracovnej skupiny zameranej na zlepšenie miery využívania
                  štrukturálnych fondov a kohézneho fondu;

           m)     zákon, ktorým sa zjednodušuje zakladanie nových podnikov;

           n)     zníženie verejných investícií o 500 miliónov EUR oproti plánom;

           o)     nasmerovanie rozpočtových prostriedkov na spolufinancovanie štrukturálnych
                  fondov a kohézneho fondu na osobitný centrálny účet, ktorý sa nemôže
                  využívať na žiadny iný účel.

     2.    Grécko prijme do konca septembra 2010 tieto opatrenia:

           a)     do návrhu rozpočtu na rok 2011 zahrnie opatrenia na fiškálnu konsolidáciu vo
                  výške aspoň 3,2 % HDP (4,3 % HDP, ak sa prihliada na presuny z opatrení
                  zavedených v roku 2010). Do rozpočtu sa zreteľne zahrnuté tieto opatrenia
                  (alebo za mimoriadnych okolností opatrenia na získanie porovnateľných
                  úspor): zníženie medzispotreby verejnej správy o najmenej 300 miliónov EUR
                  v porovnaní s úrovňou v roku 2010 (okrem úspor z reformy verejnej správy
                  a miestnej správy uvedenej v tomto odseku), zmrazenie valorizácie dôchodkov
                  (s cieľom ušetriť 100 miliónov EUR), dočasné krízové zdanenie
                  vysokoziskových podnikov (ktoré prinesie ročne dodatočne 600 miliónov EUR
                  v rokoch 2011, 2012 a 2013), systém paušálneho zdanenia samostatne
                  zárobkovo činných osôb (so ziskom najmenej 400 miliónov EUR v roku 2011
                  a zvýšenie výnosov v rokoch 2012 a 2013), rozšírenie základu DPH zahrnutím
                  niektorých služieb, ktoré sú v súčasnosti z DPH vyňaté, a prenesením 30 %
                  tovarov a služieb zo zníženej sadzby do základnej sadzby (so ziskom 1 mld.
                  EUR), postupné zavedenie ekologickej dane na emisie CO² (so ziskom
                  najmenej 300 miliónov EUR v roku 2011), implementácia právnych predpisov,
                  ktorými sa vykonáva reforma verejnej správy a reorganizácia miestnej správy

     2
          Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v.
          EÚ L 376, 27.12.2006).

SK                                                       5                                                            SK
 ---pagebreak---           (s cieľom znížiť náklady o najmenej 500 miliónov EUR v roku 2011 a o
          ďalších 500 miliónov EUR v roku 2012 a o 500 miliónov EUR v roku 2013),
          zníženie investícií financovaných z domácich zdrojov (najmenej o 1 miliardu
          EUR) uprednostňovaním investičných projektov financovaných zo
          štrukturálnych fondov EÚ, stimuly na urovnanie situácie, pokiaľ ide o
          neoprávnené užívanie pôdy (so ziskom najmenej 1 500 miliónov EUR v
          rokoch 2011 až 2013, z toho najmenej 500 miliónov EUR v roku 2011), výber
          príjmov z licencií na hry (najmenej 500 miliónov EUR z predaja licencií a 200
          miliónov EUR za licenčné poplatky), rozšírenie základu dane
          z nehnuteľností aktualizáciou hodnoty majetku (ktoré prinesie najmenej 500
          miliónov EUR ďalších príjmov), zvýšenie zdanenia miezd vyplácaných vo
          vecných dávkach, vrátane zdanenia platieb za lízing automobilov (minimálne o
          150 miliónov EUR), zvýšenie dane na luxusné tovary (minimálne o 100
          miliónov EUR), zvláštna daň na nepovolené objekty (so ziskom najmenej 800
          miliónov EUR ročne), nahradenie iba 20 % zamestnancov, ktorí odchádzajú do
          dôchodku vo verejnom sektore (ústredné vládne inštitúcie, obecné samosprávy,
          verejné spoločnosti, miestne správy, štátne agentúry a iné verejné inštitúcie);

     b)   zákon o reforme dôchodkového systému s cieľom zaistiť jeho strednodobú
          a dlhodobú udržateľnosť. Zákonom by sa mala zaviesť najmä jednotná zákonná
          veková hranica na odchod do dôchodku 65 rokov (aj pre ženy), zlúčenie
          existujúcich dôchodkových fondov do troch fondov a jednotný nový
          dôchodkový systém pre všetkých súčasných a budúcich zamestnancov (platný
          od 1. januára 2013), zníženie hornej hranice na dôchodky, postupné zvyšovanie
          minimálneho obdobia prispievania na dôchodok na získanie nároku na plný
          dôchodok z 37 na 40 rokov (do roku 2015), minimálny vek odchodu do
          dôchodku na 60 rokov do 1.. januára 2011 (vrátane pracovníkov
          vykonávajúcich namáhavé a fyzicky náročné povolania a tých, ktorí prispievali
          počas 40 rokov), zrušenie osobitných pravidiel pre osoby poistené pred rokom
          1993 (pričom im zostanú zachované nadobudnuté práva), podstatné zúženie
          zoznamu namáhavých a fyzicky náročných povolaní, zníženie dôchodkových
          dávok (o 6 % ročne) pre ľudí odchádzajúcich do dôchodku vo veku od 60 do
          65 rokov, ktorí platili príspevky menej ako 40 rokov, vytvorenie automatického
          adaptačného mechanizmu na prepojenie veku na odchod do dôchodku so
          zvýšením strednej dĺžky života (k roku 2020), vytvorenie minimálneho
          garantovaného príjmu viazaného na majetkové pomery pre ľudí starších, ako je
          zákonom stanovená veková hranica odchodu do dôchodku, zavedenie
          prísnejších podmienok a pravidelné preskúmavanie oprávnenosti nárokov na
          invalidný dôchodok, zmenu vzorca na priznávanie dôchodku v príspevkovom
          systéme na posilnenie spojenia medzi zaplatenými príspevkami a získanými
          dávkami (s mierou prírastku obmedzenou priemernou ročnou mierou 1,2 %)
          a rozšírenie výpočtu príjmov rozhodujúcich na získanie nároku na dôchodok o
          zárobky za celý pracovný život (pričom získané práva zostanú zachované).
          Vykonávaním tohto zákona by sa mal znížiť predpokladaný rast pomeru
          výdavkov na dôchodky HDP pod priemer eurozóny v nasledujúcich
          desaťročiach a obmedziť nárast platieb verejného sektora na dôchodky počas
          obdobia rokov 2010 – 2060 na menej ako 2,5 % HDP;

     c)   posilnenie úlohy a zdrojov hlavného účtovného úradu a ustanovenie
          kontrolných mechanizmov proti prípadnému politickému zasahovaniu do
          prognóz údajov a do účtovníctva;

SK                                       6                                                  SK
 ---pagebreak---            d)      návrh reformy zákona o mzdách vo verejnom sektore, ktorý bude zahŕňať
                   najmä vytvorenie jednotného platobného orgánu na vyplácanie miezd,
                   zavedenie jednotných zásad a časového harmonogramu na ustanovenie
                   jednotnej zjednodušenej mzdovej tabuľky pre verejný sektor, ktorá bude platiť
                   v štátnom sektore, miestnej správe a ďalších agentúrach;

           e)      právne predpisy zlepšujúce účinnosť daňovej správy a kontrol;

           f)      začatie nezávislého prieskumu verejnej správy a existujúcich sociálnych
                   programov;

           g)      publikovanie mesačných štatistík (na hotovostnom základe) o príjmoch,
                   výdavkoch, financovaní a omeškaných výdavkoch týkajúcich sa dostupných
                   údajov o verejnej správe a jej podriadených útvarov;

           h)      akčný plán na zlepšenie zberu a spracovania údajov verejnej správy, najmä
                   upevňovaním kontrolných mechanizmov štatistických orgánov a hlavného
                   účtovného úradu a zaistením účinnej osobnej zodpovednosti v prípadoch
                   predloženia nesprávnych hlásení s cieľom zaistiť okamžité dodanie kvalitných
                   údajov verejnej správy požadovaných nariadeniami č. (ES) 2223/963,
                   264/20004, 1221/20025, 501/20046, 1222/20047, 1161/20058, 223/20099 a
                   479/200910;

           i)      pravidelné zverejňovanie informácií o finančnej situácii vo verejných
                   podnikoch a iných verejných subjektoch, ktoré nie sú súčasťou verejnej správy
                   (vrátane podrobných výkazov, súvah a údajov o pracovných miestach
                   a mzdových nákladoch).

     3.    Grécko prijme najneskôr do konca decembra 2010 tieto opatrenia:

           a)      záverečné prijatie opatrení uvedených v odseku 2 písm. a) a d);

           b)      návrh právneho predpisu na posilnenie fiškálneho rámca. Mal by obsahovať
                   najmä ustanovenie strednodobého fiškálneho rámca, vytvorenie povinného
                   rezervného fondu na nepredvídané výdavky vo výške 10 % celkových
                   prostriedkov, vytvorenie silnejších mechanizmov na monitorovanie výdavkov

     3
          Nariadenie Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov
          v Spoločenstve, Ú. v. ES L 310 , 30.11.1996.
     4
          Nariadenie Komisie (ES) č. 264/2000 z 3. februára 2000 o vykonávaní nariadenia Rady (ES) č. 2223/96 týkajúceho
          sa krátkodobej štatistiky verejných financií, Ú. v. ES L 29/4, 4.2.2000.
     5
          Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 z 10. júna 2002 o štvrťročných nefinančných účtoch
          pre verejnú správu, Ú. v. ES L 179/1 , 9.7.2002.
     6
          Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 z 10. marca 2004 o štvrťročných finančných účtoch
          verejnej správy, Ú. v. EÚ L 81/1 , 19.3.2004.
     7
          Nariadenie Rady (ES) č. 1222/2004 z 28. júna 2004 týkajúce sa zostavenia a prenosu údajov o štvrťročnom
          verejnom dlhu, Ú. v. EÚ L 233/1 , 2.7.2004.
     8
          Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1161/2005 zo 6. júla 2005 o zostavovaní štvrťročných
          nefinančných účtov podľa inštitucionálneho sektora, Ú. v. EÚ L 191/22, 22.7.2005.
     9
          Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike a o zrušení
          nariadenia (ES, Euratom) č. 1101/2008 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych
          spoločenstiev, nariadenia Rady (ES) č. 322/97 o štatistike Spoločenstva a rozhodnutia Rady 89/382/EHS, Euratom
          o založení Výboru pre štatistické programy Európskych spoločenstiev, Ú. v. EÚ L 87/164, 31.3.2009.
     10
          Nariadenie Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku,
          ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Ú. v. EÚ L 145/1, 10.6.2009.

SK                                                         7                                                               SK
 ---pagebreak---                    a zriadenie nezávislej fiškálnej agentúry na poskytovanie poradenstva
                   a odborného preskúmania fiškálnych otázok;

             c)    zákon na reformu systému mzdového vyjednávania v súkromnom sektore,
                   ktorý by umožnil zníženie platieb za prácu nadčas, zachoval by flexibilitu
                   riadenia pracovného času a umožnil by, aby sa miestnymi územnými dohodami
                   mohol stanoviť nižší rast miezd než v odvetvových dohodách;

             d)    zákon o minimálnych mzdách na zavedenie mzdy pod úrovňou minimálnej
                   mzdy pre rizikové skupiny, ako sú napr. mládež a dlhodobo nezamestnaní, a na
                   zavedenie opatrení, ktorými sa zaručí, že minimálne mzdy zostanú počas troch
                   rokov nominálne nezmenené;

             e)    reforma právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, ktorými sa predĺži
                   skúšobné obdobie pre nových zamestnancov na jeden rok, zníži sa celková
                   úroveň odstupného a zaistí sa, aby rovnaké podmienky platili pre robotníkov aj
                   úradníkov, zvýšil sa minimálny prah na aktiváciu pravidiel hromadného
                   prepúšťania, a to najmä vo veľkých spoločnostiach, a vo vyššej miere sa
                   umožnilo využívanie časovo obmedzených pracovných zmlúv;

             f)    významný nárast miery využívania štrukturálnych fondov a kohézneho fondu;

             g)    zavedenie nového systému správy liekov v prospech využívania generických
                   liekov;

             h)    vznik jednotného systému verejného obstarávania s centrálnym orgánom
                   obstarávania, ktorý bude zaisťovať najmä solídne konanie verejných súťaží,
                   kontroly ex ante a ex post;

             i)    zjednodušenie právnych predpisov a zrýchlenie procesu udeľovania oprávnení
                   pre podniky, priemyselné činnosti a profesie;

             j)    úprava inštitucionálneho rámca helénskeho orgánu pre hospodársku súťaž
                   (HCC) s cieľom zvýšiť jeho nezávislosť, ustanoviť zdôvodniteľné časové
                   limity na prešetrovanie a vydávanie rozhodnutí a poveriť ho právomocou
                   odmietnuť sťažnosti;

             k)    lepšie riadenie verejných aktív s cieľom získať ročne najmenej 1 miliardu EUR
                   v období rokov 2011 – 2013;

             l)    opatrenia na odstránenie existujúcich obmedzení, ktoré bránia voľnému
                   poskytovaniu služieb.

     4.      Grécko prijme najneskôr do konca marca 2011 tieto opatrenia:

     Záverečné prijatie opatrení uvedených v odseku 3 písm. b);

     5.      Grécko prijme najneskôr do konca júna 2011 tieto opatrenia:

SK                                                8                                                 SK
 ---pagebreak---           a)   zjednodušená jednotná mzdová tabuľka pre verejný sektor, ktorá sa bude
               uplatňovať v štátnom sektore, miestnych orgánoch a iných agentúrach, a ktorou
               sa zaistí, že platy budú odzrkadľovať produktivitu a úlohy;

          b)   opatrenia, ktorými sa reaguje na zistenia externého a nezávislého funkčného
               prieskumu verejnej správy;

          c)   posilnenie inšpektorátu práce, ktorý bude plne obsadený kvalifikovanými
               zamestnancami a ktorý musí mať stanovené kvantitatívne ciele týkajúce sa
               počtu kontrol, ktoré sa majú vykonať.

     6.   Grécko prijme najneskôr do konca septembra 2011 tieto opatrenia:

          a)   zahrnutie opatrení na fiškálnu konsolidáciu vo výške najmenej 2,2 % HDP do
               návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet bude obsahovať najmä tieto opatrenia
               (alebo vo výnimočných prípadoch opatrenia prinášajúce porovnateľné úspory):
               ďalšie rozšírenie základu DPH presunutím tovarov a služieb zo zníženej do
               základnej sadzby (s cieľom vybrať najmenej ďalších 300 miliónov EUR),
               zníženie počtu zamestnancov vo verejnom sektore nad rámec pravidla „1 nový
               zamestnanec za 5 zamestnancov, ktorí odchádzajú do dôchodku“ vo verejnom
               sektore (s cieľom ušetriť najmenej 600 miliónov EUR), stanovenie spotrebných
               daní na nealkoholické nápoje (s celkovou sumou najmenej 300 miliónov EUR),
               rozšírenie dane z nehnuteľností aktualizáciou hodnoty majetku (na vytvorenie
               ďalšieho príjmu najmenej 200 miliónov EUR), reorganizácia orgánov pod
               centrálnou vládou (s cieľom usporiť najmenej 500 miliónov EUR), zníženie
               medzispotreby verejnej správy (najmenej o 300 miliónov EUR v porovnaní s
               úrovňou v roku 2011), nominálne zmrazenie dôchodkov, zvýšenie účinnosti
               systému paušálneho zdanenia samostatne zárobkovo činných osôb (s cieľom
               vybrať najmenej 100 miliónov EUR), zníženie transferov do verejných
               podnikov (najmenej o 800 miliónov EUR) po ich reštrukturalizácii, naviazanie
               dávok v nezamestnanosti na majetkové pomery (s cieľom ušetriť 500 miliónov
               EUR), výber ďalších príjmov z udeľovania licencií na hry (najmenej 225
               miliónov EUR za predaj licencií a 400 miliónov EUR za licenčné poplatky);

          b)   zmiernenie daňových prekážok pri fúziách podnikov a akvizíciách;

          c)   zjednodušenie procesu preclievania pri vývoze a dovoze;

          d)   ďalší nárast miery využívania štrukturálnych fondov a kohézneho fondu;

          e)   plné vykonávanie programu lepšej právnej úpravy s cieľom                 znížiť
               administratívne zaťaženie o 20 % (v porovnaní s rokom 2008).

     7.   Grécko prijme najneskôr do konca decembra 2011 tieto opatrenia:

          a)   konečné prijatie opatrení uvedených v odseku 6 písm. a);

          b)   posilnenie riadiacej kapacity všetkých riadiacich a sprostredkovateľských
               orgánov operačných programov v rámci národného strategického referenčného
               rámca na roky 2007 – 2013 a ich certifikácie ISO 9001:2008 (manažment
               kvality).

SK                                            9                                                  SK
 ---pagebreak---                                               Článok 3

     Grécko bude v plnej miere spolupracovať s Komisiou a na jej odôvodnenú žiadosť jej musí
     bezodkladne predložiť akékoľvek údaje alebo dokument, ktoré sú potrebné pre kontrolu
     dodržiavania tohto rozhodnutia.

                                              Článok 4

     1.      Grécko bude Rade a Komisii štvrťročne predkladať správu, v ktorej uvedie opatrenia
             prijaté na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.

     2.      Správy uvedené v odseku 1 by mali obsahovať podrobné informácie o:

             a)    konkrétnych opatreniach vykonaných do dátumu správy s cieľom dosiahnuť
                   súlad s týmto rozhodnutím, vrátane vyčíslenia ich vplyvu na rozpočet;

             b)    konkrétnych opatreniach, ktoré sa majú vykonať po dátume správy s cieľom
                   dosiahnuť súlad s týmto rozhodnutím, o harmonograme vykonávania týchto
                   opatrení a informácie o odhade ich vplyvu na rozpočet;

             c)    mesačnom plnení štátneho rozpočtu;

             d)    údajoch za obdobie kratšie ako jeden rok o plnení rozpočtu z fondov
                   sociálneho zabezpečenia, miestnej správy a mimorozpočtových fondov;

             e)    emisii a úhrade verejného dlhu;

             f)    vývoji zamestnanosti vo verejnom sektore na základe pracovných zmlúv na
                   dobu neurčitú a na dobu určitú;

             g)    verejných výdavkoch, ktoré sa majú uhradiť (kumulované nedoplatky);

             h)    finančnej situácii verejných podnikov a iných verejných subjektov.

     3.      Komisia a Rada analyzujú správy s cieľom posúdiť, či Grécko dodržiava ustanovenia
             tohto rozhodnutia. V súvislosti s týmto posúdením môže Komisia navrhnúť opatrenia
             potrebné na dodržiavanie postupu úpravy stanoveného v tomto rozhodnutí na
             korekciu nadmerného deficitu.

                                              Článok 5

     Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia.

                                              Článok 6

     Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.

SK                                               10                                               SK
 ---pagebreak---      V Bruseli

                 Za Radu
                 predseda

SK                11        SK


				|

		52014DC0423

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2014 /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Portugalska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na
rok 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Na Portugalsko sa do 17. mája 2014
vzťahoval program makroekonomických úprav v súlade s článkom
1 ods. 2 rozhodnutia 2011/344/EÚ, v ktorom sa stanovilo, že finančná
pomoc bude k dispozícii tri roky. Rada 19. marca 2014 rozhodla
o predĺžení obdobia dostupnosti finančnej pomoci o šesť
týždňov, aby umožnila komplexné a dôkladné posúdenie plnenia
podmienok programu a riadne vyplatenie poslednej tranže úveru. Podľa
článku 12 nariadenia (EÚ) č. 472/2013 bolo preto Portugalsko
počas trvania programu vyňaté z monitorovania a posudzovania
európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. Keďže sa už na
Portugalsko program nevzťahuje, malo by sa teraz znova plne integrovať
do rámca európskeho semestra.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[4],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu
hospodárskych politík na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme
varovania[5].
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Podľa nariadenia (EÚ) č. 472/2013 bolo
Portugalsko počas trvania programu makroekonomických úprav oslobodené od
povinnosti predložiť svoj program stability a národný program
reforiem. Dňa 30. apríla 2014 však predložilo aktualizovaný dokument
o rozpočtovej stratégii a list portugalskej vlády, v ktorom
poskytlo aktuálne informácie o vývoji v oblasti cieľov stratégie
Európa 2020. Vláda 17. mája predložila svoj program prebiehajúcich
reforiem a nové iniciatívy zamerané na udržateľný rast v dokumente
s názvom Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal
(Smerom k rastu – strednodobá reformná stratégia pre Portugalsko).
(8)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v dokumente o rozpočtovej stratégii na rok 2014
je udržateľne napraviť nadmerný deficit do roku 2015 a dosiahnuť
strednodobý cieľ do roku 2017. V stratégii sa plánuje zníženie
deficitu verejných financií na 4,0 % HDP v roku 2014 a jeho
ďalšie zníženie na 2,5 % HDP v roku 2015, čo je v súlade
s cieľmi stanovenými v odporúčaní týkajúcom sa postupu pri
nadmernom deficite z 21. júna 2013, ktoré boli znovu potvrdené
v rámci 12. preskúmania programu makroekonomických úprav. Portugalský
ústavný súd však 30. mája 2014 zrušil konsolidačné opatrenia, ktoré
mali podľa odhadov ovplyvniť rozpočtové výsledky v roku
2014 približne na úrovni 0,35 % HDP a ktorých účinky sa mohli
preniesť až do roku 2015. V záujme dosiahnutia dohodnutých
cieľov bude musieť vláda zaviesť náhradné opatrenia rovnakého
rozsahu. Stále sa však čaká na dve rozhodnutia ústavného súdu, čo
bráni úplnej kvantifikácii opatrení, ktoré sa majú prijať. Vzhľadom
na časové obmedzenia je možné, že vláda bude musieť prijať
opatrenia, ktoré rast podporujú v menšej miere, a to najmä opatrenia
na strane príjmov. V stratégii sa na obdobie po roku 2015 potvrdzuje zámer
dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2017 realizáciou štrukturálneho
úsilia vo výške 0,5 % HDP v roku 2016 a dosiahnutím
štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % v roku 2017. Podľa
stratégie hrubý dlh verejných financií dosiahne vrchol na úrovni približne 130,5 %
HDP v roku 2014 a od roku 2015 začne postupne klesať.
Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy
uvedené v stratégii, je v súlade so scenárom schváleným v rámci
12. preskúmania programu makroekonomických úprav a jeho analýzou sa
zaoberá rada pre verejné financie. Odhaduje sa, že opatrenia na fiškálnu
konsolidáciu v roku 2014 budú postačovať na dosiahnutie
cieľovej hodnoty deficitu 4 % HDP. Riziká nedosiahnutia cieľovej
hodnoty však pretrvávajú, najmä vzhľadom na právnu neistotu a štatistický
vplyv činností zameraných na zefektívnenie správy nadmerného dlhu
niektorých štátnych podnikov. Rozpočtovú úpravu v roku 2015 podporujú
opatrenia na fiškálnu konsolidáciu, ktoré dosahujú 0,8 % HDP. Táto hodnota
sa považuje za dostatočnú na dosiahnutie cieľa vo výške 2,5 %
HDP. Na základe posúdenia programu a prognózy Komisie podľa
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada dospela k záveru, že ciele
stratégie sú v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
(9)
Fiškálnu konsolidáciu treba posilniť
ďalšími reformami systému hospodárenia s verejnými financiami.
Napriek pokroku dosiahnutému v rámci programu makroekonomických úprav je
potrebné dokončiť najmä komplexnú reformu zákona o rozpočtovom
rámci a vynaložiť ďalšie úsilie na prísnu kontrolu výdavkov
presadzovaním zákona o kontrole záväzkov a na predchádzanie
ďalšej akumulácii nedoplatkov verejného sektora. Rozhodujúcu úlohu bude
zohrávať pokračovanie reštrukturalizácie štátnych podnikov,
zabezpečenie ich finančnej udržateľnosti a prísna kontrola
výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť. Na strane príjmov
existuje priestor na nastavenie daňového systému tak, aby viac podporoval
rast, ako aj na ďalšie posilnenie daňovej disciplíny.
(10)
Portugalsko čelí výzvam v súvislosti
s nezamestnanosťou, ktorá bez ohľadu na nedávny pokles ostáva
stále veľmi vysoká, a to najmä v prípade mladších vekových
kategórií. Miera nezamestnanosti v roku 2013 dosahovala 17 % a miera
nezamestnanosti mladých ľudí 37,7 %, teda bola výrazne vyššia než
priemer EÚ, ako aj percentuálny podiel mladých ľudí, ktorí nie sú
zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy.
Tradične vysoká miera zamestnanosti v Portugalsku sa od vypuknutia
hospodárskej krízy značne znížila zo 73,1 % v roku 2008 na 65,6 %
v roku 2013. Pokiaľ ide o nezamestnanosť mladých ľudí,
v súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí hlavné výzvy
predstavuje nedostatočná komunikácia s nezaregistrovanými mladými
ľuďmi a potreba lepšie zosúladiť vzdelávanie a odbornú
prípravu s potrebami trhu práce. Portugalsko v rámci programu makroekonomických
úprav zaviedlo celý rad reforiem trhu práce zameraných na uvoľnenie
nadmerne reštriktívnych právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, spružnenie
mechanizmu stanovovania miezd a zlepšenie fungovania verejných služieb
zamestnanosti a aktivačných politík. Výzvu však naďalej
predstavuje najmä potreba riešiť segmentáciu trhu práce a zlepšiť
schopnosť miezd reagovať na hospodársku situáciu. Nezávislé
hodnotenie účinkov nedávnych reforiem systému ochrany zamestnanosti by
pomohlo posúdiť najmä ich vplyv na vytváranie pracovných miest, neistotu,
celkové náklady práce a na množstvo opravných prostriedkov podaných na
súde v prípade prepustenia a na výsledok týchto konaní. Napriek
úsiliu zmierniť negatívny sociálny dosah mala nevyhnutná hospodárska úprava
po kríze nepriaznivé dôsledky v podobe chudoby.
(11)
Portugalsko dosiahlo značný pokrok v reforme
svojho systému vzdelávania prostredníctvom niekoľkých opatrení, ktorých
cieľom bolo predchádzať predčasnému ukončeniu školskej
dochádzky a zlepšiť mieru dosiahnutého terciárneho vzdelania a zosúladenie
ponuky s potrebami trhu práce. Úplná implementácia a efektívne
využívanie financovania sú však dôležité aj naďalej. Ďalšie úsilie je
potrebné vynaložiť najmä na obmedzenie nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými
zručnosťami, okrem iného aj zvýšením kvality a príťažlivosti
odborného vzdelávania a prípravy (vrátane duálneho odborného vzdelávania
a prípravy), väčším zapojením zamestnávateľov do procesu
navrhovania programov a zabezpečením vhodnej odbornej prípravy na
pracovisku a učňovskej prípravy. Takisto je potrebné účinne
poskytovať profesijné poradenstvo a konzultačné služby pre
študentov sekundárneho a terciárneho vzdelávania v súlade s predpokladanými
potrebami trhu práce a zručnosťami a posilniť väzby
s podnikateľským sektorom.
(12)
Portugalsko prijalo významné kroky v rámci
programu makroekonomických úprav na zlepšenie vlastného kapitálu bankového
sektora a na posilnenie rámca pre dohľad a riešenie krízových
situácií. Niektoré otázky však stále predstavujú výzvu a treba ich
dôkladne monitorovať a riešiť. Patrí k nim napríklad
ziskovosť portugalských bánk. Z údajov za prvý štvrťrok 2014
vyplýva, že niektoré z bánk, ktorým bola poskytnutá pomoc, zaznamenali
pozitívne výsledky. Zhoršenie kvality aktív predstavuje problém aj
naďalej, pričom miera zníženia hodnoty ostáva vysoká na úrovni
približne 6 % celkových hrubých úverov a miera nesplácaných úverov je
takisto vysoká (10,6 %), a to najmä v podnikovom sektore (viac
než 16 %). Portugalsko prijalo niekoľko opatrení na uľahčenie
poskytovania úverov životaschopným spoločnostiam, ale podmienky
financovania zostávajú zložité (najmä pre MSP) a obmedzený ostáva aj súbor
alternatív financovania (iného než bankového financovania) podnikového sektora.
Objem nových úverov poskytnutých MSP klesol v roku 2013 v porovnaní
s rokom 2012 o 4,8 %. Priemerné úrokové sadzby na nové úvery
poskytované portugalským podnikom od začiatku roka 2013 trochu poklesli,
ale stále výrazne prevyšujú priemer eurozóny. Vzhľadom na vysoký nadmerný
dlh podnikov a na potrebu ďalej znížiť zadlženosť bankového
sektora je schopnosť bánk poskytovať úvery životaschopným podnikom za
primeranú cenu naďalej obmedzená.
(13)
S cieľom zabezpečiť efektívnosť
a udržateľnosť sektora energetiky a znížiť náklady
hospodárstva súvisiace s energiou boli v rámci programu
makroekonomických úprav zavedené dva balíky opatrení. Nájom v sektore
energetiky sa však musí ďalej znížiť a treba riešiť otázku
vysokého a narastajúceho dlhu spojeného s tarifnými sadzbami.
Portugalsko na tieto účely nedávno oznámilo tretí balík opatrení
zahŕňajúci predĺženie výberu osobitného odvodu energetických
prevádzkovateľov z roku 2014 do roku 2015. Okrem toho stále nie je
vyriešená otázka zlepšenia cezhraničnej integrácie energetických sietí
a zrýchlenia realizácie projektov prepojenia elektrizačnej a plynovodnej
sústavy. Tieto otázky si vyžadujú dôkladné nadväzujúce opatrenia. V sektore
dopravy bol v rámci programu dosiahnutý pokrok, najmä pokiaľ ide
o zvýšenie konkurencieschopnosti portugalských prístavov, vypracovanie
komplexného dlhodobého plánu v oblasti dopravy (po tom, ako sa vyriešili
nedostatky a medzery) a zlepšenie regulačného rámca. Na
účinné vykonávanie komplexného dlhodobého plánu v oblasti dopravy
a akčného plánu reforiem pre prístavy však treba prijať
ďalšie opatrenia. Zároveň sú potrebné kroky na zabezpečenie
nezávislosti a kapacity regulačného orgánu v oblasti dopravy,
ako aj finančnej udržateľnosti štátnych podnikov v tomto sektore
a na posilnenie efektívnosti a konkurencieschopnosti železničnej
dopravy.
(14)
V súvislosti s mestskými nájomnými zmluvami
bola zavedená významná reforma s cieľom zdynamizovať trh s nehnuteľnosťami
na bývanie okrem iného aj lepším vyvážením práv a povinností nájomcov
a nájomníkov, zaviesť väčšiu flexibilitu pri výbere trvania
zmluvy a stimulovať práce na renovácii. Ďalšie úsilie je ešte
potrebné vynaložiť na komplexné hodnotenie vplyvu tejto reformy na základe
údajov o hlavných hybných faktoroch na trhu a o tieňovom
hospodárstve na portugalskom trhu s prenájmom. Portugalsko dosiahlo
značné zlepšenie svojho podnikateľského prostredia, najmä posilnením
lepších rámcových podmienok, podporu podnikateľskej kultúry a zlepšením
konkurzného konania pre podniky v ťažkostiach. Teraz by sa mala
pozornosť zamerať na implementáciu. Došlo k určitému
zjednodušeniu administratívnych a licenčných postupov, ale ešte treba
dokončiť niekoľko opatrení. Ďalšie úsilie je potrebné
vynaložiť na odstránenie prekážok obmedzujúcich hospodársku súťaž
v sektore služieb (najmä prijatím sektorových zmien) a v sektore
profesionálnych služieb (prijatím právnych predpisov týkajúcich sa zvyšných
profesijných organizácií). Pokiaľ ide o reguláciu a hospodársku
súťaž, je potrebné prijať nadväzujúce opatrenie, aby sa
zabezpečila nezávislosť a autonómia vnútroštátnych
regulačných orgánov pre jednotlivé odvetvia, ako aj orgánu na ochranu
hospodárskej súťaže. Pri platbách verejných orgánov stále dochádza k značným
časovým sklzom.
(15)
V rámci programu makroekonomických úprav bol
dosiahnutý určitý pokrok pri racionalizácii a modernizácii verejnej
správy z hľadiska zamestnanosti, politiky odmeňovania,
pracovných podmienok, organizačnej efektívnosti a kvality služieb. Je
však potrebné dokončiť niekoľko z naplánovaných reformných
opatrení, ako aj zlepšiť transparentnosť. Napriek značnému
zlepšeniu efektívnosti justičného systému sa vyžaduje ďalší pokrok,
najmä pokiaľ ide o trvanie konaní, mieru vyriešenia prípadov,
množstvo nevyriešených prípadov a proces monitorovania a hodnotenia.
(16)
Komisia [17. júna 2014] dokončila 12. a posledné
preskúmanie v rámci programu makroekonomických úprav pre Portugalsko. Vo
svojej analýze dospela k záveru, že úspešná realizácia tohto programu
významnou mierou prispela k riadeniu hospodárskych a finančných
rizík a zníženiu nerovnováh. Portugalsko v rámci programu prijalo
širokú škálu náročných štrukturálnych reforiem, ktoré začínajú
prinášať pozitívne výsledky z hľadiska posilnenej
konkurencieschopnosti a oživenia hospodárskeho rastu, ďalšie
opatrenia sú však potrebné na vyhodnotenie vplyvu reforiem na fungovanie
hospodárstva. Kľúčovú úlohu preto zohráva nepretržité monitorovanie
všetkých realizovaných reforiem s cieľom posúdiť, či
prispievajú k posilňovaniu konkurencieschopnosti, produkcie a rastu
zamestnanosti.
(17)
Keďže sa po skončení programu
makroekonomických úprav, ktorý sa z právneho hľadiska uzavrie 28. júna
2014, Portugalsko znova plne integruje do rámca európskeho semestra, Komisia na
tomto základe a vzhľadom na svoje 12. a posledné
preskúmanie v rámci programu makroekonomických úprav posúdila dokumenty,
ktoré predložilo Portugalsko. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania pre Portugalsko v rámci európskeho semestra sú
premietnuté do odporúčaní 1 až 8.
(18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Portugalska a jej stanovisko[6]
je premietnuté najmä do odporúčania 1. Tieto odporúčania boli
pripravené po nedávnom úspešnom dokončení programu úprav, a vychádzajú
preto z výsledkov programu dosiahnutých na zabezpečenie jeho trvalého
vykonávania.
(19)
V rámci európskeho semestra Komisia takisto
vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto
analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Portugalsko by malo takisto zaistiť úplné a včasné
vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           V
plnom rozsahu implementovať rozpočtovú stratégiu na rok 2014, aby
boli dosiahnuté fiškálne ciele a aby sa predišlo akumulácii nových
nedoplatkov. V roku 2015 dôkladne implementovať rozpočtovú
stratégiu stanovenú v dokumente o rozpočtovej stratégii na rok
2014, aby sa znížil deficit na 2,5 % HDP v súlade s cieľom
stanoveným v odporúčaní týkajúcom sa postupu pri nadmernom deficite a aby
sa zároveň dosiahla požadovaná štrukturálna úprava. Čo najskôr
nahradiť konsolidačné opatrenia, ktoré ústavný súd považuje za
protiústavné, opatreniami podobného rozsahu a kvality. Náprava nadmerného
deficitu by sa mala uskutočniť udržateľným spôsobom podporujúcim
rast, pričom jednorazové/dočasné opatrenia by sa mali využívať
len v obmedzenej miere. Po náprave nadmerného deficitu presadzovať
plánovanú ročnú štrukturálnu úpravu smerom k dosiahnutiu
strednodobého cieľa, v súlade s požiadavkou ročnej štrukturálnej
úpravy najmenej 0,5 % HDP a v prípade potreby za priaznivých
podmienok aj viac, s cieľom zaručiť, že sa dodrží dlhové
pravidlo, aby sa zabezpečila udržateľná tendencia vysokého pomeru
dlhu verejnej správy. Uprednostniť fiškálnu konsolidáciu založenú na
výdavkoch a ďalej zvýšiť efektívnosť a kvalitu
verejných výdavkov. Udržiavať prísnu kontrolu nad výdavkami ústrednej,
regionálnej a miestnej správy. Pokračovať v reštrukturalizácii
štátnych podnikov. Do konca roka 2014 nájsť udržateľné riešenie na zabezpečenie
strednodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Kontrolovať rast
výdavkov na zdravotnú starostlivosť a realizovať reformu
nemocníc. Preskúmať daňový systém a nastaviť ho tak, aby
viac podporoval rast. Pokračovať v zlepšovaní daňovej
disciplíny a bojovať proti daňovým únikom zvýšením efektívnosti
daňovej správy. Posilniť systém hospodárenia s verejnými
financiami rýchlym dokončením a realizáciou komplexnej reformy zákona
o rozpočtovom rámci do konca roka 2014. Zabezpečiť prísne
dodržiavanie zákona o kontrole záväzkov. Od roku 2015 účinne
uplatňovať jednotnú tabuľku miezd a prídavkov vo verejnom
sektore.
2.           Udržať minimálny rast
miezd v súlade s cieľmi podpory zamestnanosti a konkurencieschopnosti.
Zabezpečiť systém stanovovania miezd, ktorý podporuje súlad miezd
a produktivity na úrovni odvetví a/alebo podnikov. V konzultácii so
sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi
preskúmať možnosť podnikov dočasne sa nezúčastniť na
odvetvových zmluvách, na ktorých sa dohodli zamestnávatelia so zástupcami
pracovníkov. Do septembra 2014 predložiť návrhy týkajúce sa možnosti
podnikov dočasne sa nezúčastniť na odvetvových zmluvách, na
ktorých sa dohodli zamestnávatelia so zástupcami pracovníkov, a revízie
pokračovania existencie kolektívnych zmlúv.
3.           Do marca 2015 predložiť
nezávislé hodnotenie nedávnych reforiem systému ochrany zamestnanosti, ako aj
akčný plán prípadných ďalších reforiem na riešenie problému
segmentácie trhu práce. Pokračovať s realizáciou prebiehajúcej
reformy aktívnych politík trhu práce a verejných služieb zamestnanosti,
ktorej cieľom je zvýšiť mieru zamestnanosti a účasti na
trhu práce, a to najmä zlepšením profesijného poradenstva/pomoci pri
hľadaní práce a aktivačných/sankčných systémov s cieľom
znížiť dlhodobú nezamestnanosť a integrovať tých, ktorí sú
od trhu práce najviac vzdialení. V súlade s cieľmi záruky pre
mladých ľudí riešiť otázku vysokej nezamestnanosti mladých ľudí,
najmä účinnými predpokladmi ohľadom zručností a komunikáciou
s nezaregistrovanými mladými ľuďmi. Zvýšiť prahovú hodnotu
oprávnenosti v rámci schémy minimálneho príjmu. Zabezpečiť
primerané krytie v rámci systému sociálnej pomoci a zároveň
účinnú aktiváciu príjemcov dávok.
4.           Zlepšiť kvalitu a relevantnosť
systému vzdelávania vo vzťahu k trhu práce s cieľom
predchádzať predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a riešiť
problém zlých výsledkov vo vzdelávaní. Zabezpečiť efektívnosť
verejných výdavkov na vzdelávanie a obmedziť nesúlad medzi ponúkanými
a požadovanými zručnosťami okrem iného aj zvýšením kvality
a príťažlivosti odborného vzdelávania a prípravy a posilnením
spolupráce s podnikateľským sektorom. Posilniť spoluprácu medzi
verejným výskumom a podnikmi a podporiť výmenu poznatkov.
5.           Monitorovať stav
likvidity bánk a prípadné výpadky príjmov, a to aj prostredníctvom
špecializovaných kontrol a stresového testovania. Pokračovať
v procese posudzovania plánov ozdravenia bánk a zaviesť prípadné
zlepšenia procesu hodnotenia. Zaviesť komplexnú stratégiu na zníženie
nadmerného dlhu podnikov a zvýšiť úsilie zamerané na rozšírenie škály
alternatív financovania (aj v skorých fázach rozvoja podnikov) posilnením
efektívnosti nástrojov na reštrukturalizáciu dlhov (najmä PER a SIREVE)
životaschopných spoločností, zavedením stimulov pre banky a dlžníkov,
aby sa do procesu reštrukturalizácie zapájali v skorej fáze a zlepšením
dostupnosti financovania prostredníctvom kapitálového trhu.
Zabezpečiť, aby identifikované opatrenia podporovali prerozdelenie
financovania do produktívnych odvetví hospodárstva. Do konca septembra 2014
zaviesť systém včasného varovania zameraný na odhaľovanie zlých
finančných podmienok podnikov (vrátane MSP) s cieľom
podporiť včasnú reštrukturalizáciu dlhov podnikov, znížiť objem
nesplácaných úverov MSP a urýchliť riešenie nesplácaných úverov.
6.           Implementovať druhý
a tretí balík opatrení v sektore energetiky zameraný na zníženie
nákladov hospodárstva súvisiacich s energiou a do roku 2020
zároveň odstrániť dlh spojený s tarifnými sadzbami za elektrinu
a dôkladne monitorovať implementáciu. Zlepšiť cezhraničnú
integráciu energetických sietí a zrýchliť realizáciu projektov
prepojenia elektrizačnej a plynovodnej sústavy. Vykonať
komplexný dlhodobý plán v oblasti dopravy a vypracovať
harmonogram reforiem v sektore prístavov. Zabezpečiť, aby
opätovné prerokovanie existujúcich koncesií na prevádzkovanie prístavov a nové
schémy udeľovania povolení boli orientované na výsledky a v súlade
so zásadami vnútorného trhu, najmä s pravidlami verejného obstarávania. Do
konca septembra 2014 zabezpečiť plnú nezávislosť a prevádzkyschopnosť
vnútroštátneho regulačného orgánu pre dopravu (AMT). Zabezpečiť
finančnú udržateľnosť štátnych podnikov v odvetví dopravy.
Posilniť efektívnosť a hospodársku súťaž v odvetví
železníc realizáciou plánu pre konkurencieschopnosť spoločnosti CP
Carga (po presune terminálov nákladnej dopravy) a zaistením nezávislosti
správy štátneho manažéra infraštruktúry a železničných podnikov.
7.           Ďalej zlepšiť
hodnotenie portugalského trhu s nehnuteľnosťami na bývanie okrem
iného vytvorením rámca (do konca novembra 2014) pre systematickejšie
monitorovanie a podávanie správ a vydať komplexnú správu o tieňovom
hospodárstve na tomto trhu. Pokračovať v úsilí pri
zisťovaní, čo predstavuje regulačnú záťaž, s cieľom
zahrnúť do marca 2015 ešte nepokryté sektory. Do konca septembra 2014
prijať a implementovať ešte neprijaté licenčné vyhlášky
a sektorové zmeny. Do konca septembra 2014 odstrániť zvyšné
obmedzenia v sektore profesionálnych služieb a prijať zmenené
stanovy profesijných organizácií, ktoré ešte neboli prijaté v rámci
programu makroekonomických úprav. Zabrániť časovým sklzom pri
platbách verejného sektora. Zabezpečiť primerané zdroje
vnútroštátnych regulačných orgánov a orgánu na ochranu hospodárskej
súťaže a urýchlene prijať stanovy vnútroštátneho orgánu na
ochranu hospodárskej súťaže.
8.           Pokračovať v racionalizácii
a modernizácii ústrednej, regionálnej a miestnej verejnej správy.
Realizovať reformy na posilnenie efektívnosti justičného systému
a zvýšenie jeho transparentnosti. Zintenzívniť úsilie zamerané na
hodnotenie realizácie reforiem uskutočnených v rámci programu
makroekonomických úprav, ako aj plánovaných a budúcich reforiem. Do
legislatívneho procesu zahrnúť najmä povinné systematické hodnotenie ex
ante a ex post. Na úrovni verejnej správy vytvoriť
funkčne nezávislú centrálnu hodnotiacu jednotku, ktorá bude raz za
šesť mesiacov hodnotiť realizáciu týchto reforiem (vrátane hodnotenia
súladu s ex ante posúdením vplyvu), podávať o nej správy
a prípadne navrhovať nápravné opatrenia.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 423 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.