title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1871 z 28. septembra 2016 určené Helénskej republike, pokiaľ ide o konkrétne naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013

text:
               21.10.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 286/75

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/1871
   z 28. septembra 2016
   určené Helénskej republike, pokiaľ ide o konkrétne naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Odovzdávanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu do Grécka podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 (1) (ďalej len „dublinské nariadenie“) je členskými štátmi pozastavené od roku 2011 na základe dvoch rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva (ECHR) a Súdneho dvora Európskej únie (CJEU) (2), ktoré odhalili systémové nedostatky gréckeho azylového systému, ktoré mali za následok porušovanie základných práv žiadateľov o medzinárodnú ochranu odovzdávaných z iných členských štátov do Grécka podľa nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 (3).

               (2)

               Od vynesenia rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci M.S.S/Belgicko a Grécko v roku 2011 monitoruje Výbor ministrov Rady Európy situáciu v Grécku na základe správ o pokroku, ktoré Grécko musí predkladať ako dôkaz vykonávania rozsudku, a na základe dôkazov poskytovaných mimovládnymi organizáciami a medzinárodnými organizáciami, napríklad Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), ktoré v Grécku pôsobia.

               (3)

               V dôsledku rozsudku vo veci M.S.S sa Grécko zaviazalo uskutočniť reformu svojho azylového systému na základe národného akčného plánu pre azylovú reformu a riadenie migrácie, ktorý bol predložený v auguste 2010 a revidovaný v januári 2013 (ďalej len „akčný plán Grécka“). Dňa 1. októbra 2015 predložilo Grécko na zasadnutí Rady plán implementácie mechanizmu premiestňovania a vstupných centier (hotspotov), podľa ktorého majú určité opatrenia dostať prioritu, aby sa zabezpečilo vykonávanie dohodnutých opatrení v oblasti azylu a prijímania, ktoré sa zatiaľ nevykonali.

               (4)

               Súčasná utečenecká a migračná kríza popritom naďalej vytvára tlak na azylové a migračné systémy Grécka ako hlavnej krajiny prvého vstupu na trase cez východné Stredozemie. Od januára do 12. septembra 2016 prišlo do Grécka neregulárne 165 202 migrantov (4). Aj keď vyhlásenie EÚ a Turecka (5) viedlo k podstatnému zníženiu počtu migrantov, ktorí každý deň prichádzajú do Grécka z Turecka (6), zároveň gréckym orgánom pridalo nové povinnosti. Situácia v Grécku sa okrem toho zásadne zmenila aj po faktickom uzatvorení trasy cez západný Balkán, čo štátnym príslušníkom tretích krajín znemožnilo pokračovať v ceste. V dôsledku toho približne 60 528 štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí do Grécka prišli neregulárne, v tejto krajine uviazlo (7). Členské štáty pritom ešte v plnej miere nezaviedli mechanizmy premiestnenia, ktoré tak iba čiastočne zmiernili tlak, ktorému Grécko čelí (8).

               (5)

               Komisia zaslala 10. februára 2016 prvé odporúčanie Helénskej republike, pokiaľ ide o naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa dublinského nariadenia (ďalej len „prvé odporúčanie“) (9). Druhé odporúčanie Helénskej republike, pokiaľ ide o naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa dublinského nariadenia (ďalej len „druhé odporúčanie“), Komisia zaslala 15. júna 2016 (10). Z oznámení vyplynul záver, že Komisia bude môcť uskutočniť ďalšie posúdenie možného obnovenia odovzdaní do Grécka podľa dublinského nariadenia až keď dôjde k značnému zlepšeniu situácie v Grécku.

               (6)

               Dňa 14. júla 2016 prijala Komisia od Grécka všeobecný prehľad o situácii žiadateľov o azyl v Grécku a pokroku dosiahnutom v nevyriešených otázkach nastolených v druhom odporúčaní.

               (7)

               Od 1. januára do 18. septembra 2016 prijali grécke orgány 28 752 podaných žiadostí o azyl. Dňa 1. septembra 2016 Grécko informovalo Komisiu o úspešnom dokončení takzvanej predregistrácie, ktorá sa začala 8. júna 2016 (11). Cieľom predregistrácie bolo zaregistrovať všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí neregulárne prišli do Grécka do 20. marca 2016 a chcú požiadať o medzinárodnú ochranu, ale grécke orgány v ich prípade ešte nezačali konanie o azyle. Podľa dostupných informácií (12) grécke orgány v júni a júli 2016 na pevnine predregistrovali ako žiadateľov o azyl 27 592 osôb, ktoré ešte nepodali žiadosť. Proces podávania týchto žiadostí sa začal 1. septembra 2016. Na ostrovoch bolo od 20. marca do 18. septembra 2016 predregistrovaných ďalších 15 253 osôb, z ktorých 6 298 už podalo žiadosť o azyl.

               (8)

               Listom zo dňa 19. septembra 2016 poskytlo Grécko Komisii ďalšie informácie o najnovšej situácii žiadateľov o azyl v Grécku a o pokroku, ktorý dosiahlo pri reforme svojho azylového systému. Grécko tiež vyjadrilo obavy v súvislosti s možným obnovením odovzdaní v rámci dublinského systému vzhľadom na aktuálny počet migrantov, ktorí uviazli v Grécku, keďže v prípade väčšiny z nich už začalo konanie o azyle, ako aj vzhľadom na výzvy, ktorým čelí pri vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka. Grécko zároveň upozornilo na to, že počet premiestnení z Grécka do iných členských štátov je stále ďaleko pod úrovňou predpokladanou v rozhodnutiach o premiestnení.

               (9)

               Komisia zaznamenala, že Grécko dosiahlo zlepšenie svojich vnútroštátnych právnych predpisov v snahe zabezpečiť, aby boli transponované nové právne ustanovenia prepracovaného znenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ (13) o azylovom konaní a niektoré ustanovenia prepracovaného znenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ (14) o podmienkach prijímania. Grécky parlament 3. apríla 2016 schválil nový zákon (zákon č. 4375/2016), ale nie všetky ustanovenia nadobudli účinnosť (15). Dňa 22. júna 2016 schválil parlament zmenu zákona č. 4375/2016, ktorou sa, okrem iného, upravuje zloženie odvolacích výborov a právo žiadateľov o azyl na ústne vypočutie pred nimi (zákon č. 4399/2016) (16). Dňa 31. augusta 2016 prijal grécky parlament aj zákon o školopovinných deťoch utečencov, ktorí majú pobyt v Grécku (zákon č. 4415/2016) (17).

               (10)

               Od prijatia uvedených dvoch odporúčaní Grécko podstatne zvýšilo celkovú prijímaciu kapacitu pre neregulárnych migrantov aj žiadateľov o medzinárodnú ochranu. Z denných údajov, ktoré poskytli grécke orgány 14. septembra 2016, vyplýva, že v dočasných prijímacích zariadeniach je k dispozícii 62 987 miest pre neregulárnych migrantov a žiadateľov o medzinárodnú ochranu v Grécku (18). Dňa 14. júla 2016 Grécko informovalo Komisiu, že „prevažnej väčšine neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl, ktorí uviazli v Grécku, dokáže poskytnúť prístrešie, potraviny a všetky základné služby“ a že sa snaží „poskytnúť primeranú životnú úroveň všetkým utečencom“.

               (11)

               Dňa 14. júla Grécko poskytlo aj informácie o pláne na zvýšenie ubytovacích kapacít pre zraniteľných žiadateľov, najmä pre maloleté osoby bez sprievodu. Cieľom bolo vytvoriť do konca leta ďalších 700 miest okrem tých 622 miest, ktoré existovali už v júli, ako aj využiť s finančnou podporou EÚ samostatné priestory v existujúcich zariadeniach, kým sa neurčia nové zariadenia pre maloleté osoby bez sprievodu. Tento cieľ sa však nedosiahol: Grécko 19. septembra 2016 informovalo Komisiu, že v útulkoch pre maloleté osoby bez sprievodu je k dispozícii 891 miest. Kapacita týchto zariadení je súčasnosti naplnená a v zozname čakateľov sa nachádza 1 487 maloletých osôb bez sprievodu, ktoré musia byť umiestnené vo vhodných zariadeniach (19). Pokrok v tejto oblasti je teda pomalý a je zjavné, že Grécko musí zintenzívniť svoje úsilie o zabezpečenie príslušného počtu prijímacích zariadení pre maloleté osoby bez sprievodu, aby zvládlo dopyt po takýchto ubytovacích zariadeniach.

               (12)

               Okrem toho vznikajú závažné problémy v súvislosti s príchodom ďalších migrantov na ostrovy v Egejskom mori. Maximálna prijímacia kapacita je stále 7 450 miest, zatiaľ čo k 27. septembru 2016 bolo na ostrovoch celkovo prítomných 13 863 osôb. Menšie, aj keď neprerušované, tempo nových príchodov prináša obavy o bezpečnosť, ochranu a hygienu, ako aj nevhodné podmienky pre zraniteľné skupiny.

               (13)

               Okrem toho, väčšina zariadení v Grécku je len dočasných a niektoré z nich poskytujú pre tých, ktorí sú v nich ubytovaní, iba tie najzákladnejšie prijímacie podmienky, akými sú potraviny, voda, sanitácia a základná zdravotná starostlivosť. Hoci to môže postačovať na veľmi krátke obdobie, kým môžu byť ľudia premiestnení do lepšie vybavených zariadení, podmienky v niektorých zariadeniach ešte zďaleka nespĺňajú požiadavky pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu stanovené v smernici 2013/33/EÚ o podmienkach prijímania.

               (14)

               V januári 2016 bola medzi Komisiou a UNHCR podpísaná dohoda o delegovaní v celkovej výške 80 miliónov EUR s cieľom vytvoriť 20 000 miest v otvorených ubytovacích zariadeniach (systémy prenájmu bytov, hotelové poukazy a programy hostiteľských rodín) určených primárne pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu oprávnených na premiestnenie (20). Dohoda o delegovaní bola v júli 2016 revidovaná s cieľom začleniť do systému ubytovania aj možnosť zriaďovať miesta v zariadeniach na premiestnenie pod správou UNHCR a objasniť v znení dohody, že do cieľovej skupiny pre systém ubytovania patria okrem uchádzačov o premiestnenie aj ďalší žiadatelia o azyl. Od júna sa počet dostupných ubytovacích miest podstatne zvýšil (približne o 5 600). Z 20 000 miest vyčlenených v decembri 2015 pre žiadateľov oprávnených na premiestnenie v rámci systému prenájmu ubytovacích zariadení spravovaného UNHCR bolo k 19. septembru k dispozícii 12 045 miest, z ktorých bolo 3 404 miest v hoteloch/celých budovách, 6 559 miest v bytoch, 385 miest v hostiteľských rodinách a 507 miest v špecializovaných zariadeniach pre maloleté osoby bez sprievodu (21).

               (15)

               Z uvedeného vyplýva, že Grécko musí dosiahnuť ďalší pokrok pri zaisťovaní dostatočných, primeraných, špecializovaných, trvalých a otvorených prijímacích kapacít pre žiadateľov o azyl, ktoré majú náležitý štandard. Z informácií, ktoré Grécko uviedlo v liste z 25. augusta, vyplýva, že celková plánovaná kapacita 39 trvalých zariadení na pevnine prinesie odhadom 32 700 miest. V liste z 19. septembra Grécko potvrdilo, že takéto nové zariadenia, ktoré spĺňajú požiadavky na dôstojné životné podmienky podľa noriem EÚ, už boli identifikované a budú plne zrenovované. Je mimoriadne dôležité tieto plány urýchlene a účinne realizovať a vzhľadom na to, že niektoré dočasné zariadenia sa premenia na trvalé, aj zachovať dostatočnú kapacitu dočasných zariadení na ubytovanie v prípade nedostatočnej kapacity vyplývajúcej z neočakávaných prílevov migrantov. Okrem toho, ako sa požaduje v druhom odporúčaní, grécke orgány musia poskytovať presnejšie údaje o prijímacej kapacite, ako aj komplexné a priebežne aktualizované posúdenie potrieb, pokiaľ ide o celkovú prijímaciu kapacitu a jej charakter.

               (16)

               Podstatné zlepšenia boli zaznamenané pri zriaďovaní regionálnych azylových úradov. V gréckom zákone sa stanovuje zriadenie regionálnych azylových úradov v regiónoch: Atika, Solún, Trácia, Epirus, Tesália, Západné Grécko, Kréta, Lesbos, Chios, Samos, Leros a Rodos (22). Na základe rozhodnutia riaditeľa azylovej služby je v záujme pokrytia zvýšených potrieb azylovej služby možné zriaďovať aj samostatné azylové jednotky. Zatiaľ svoju činnosť vykonáva osem regionálnych úradov, a to v regiónoch Atika, Trácia, Solún, Lesbos, Samos a Rodos. Okrem toho boli vytvorené ďalšie dve azylové jednotky na ostrovoch Chios a Kos, čím sa celkový počet azylových jednotiek zvyšuje na päť. Ako stanovuje zákon, ďalšie tri regionálne azylové úrady začnú fungovať v regiónoch Kos, Epirus (Ioannina), Kréta (Heraklion) a Tesália (Volos). Azylová jednotka v západnom Grécku (Patra) sa navyše zmení na regionálny azylový úrad. Zároveň bola v Alimose vytvorená špecializovaná jednotka pre premiestňovanie, ktorá začala svoju činnosť 26. septembra 2016.

               (17)

               Grécke orgány vo svojich správach informovali Komisiu aj o tom, že práve prebieha nábor nových pracovníkov pre azylovú službu s cieľom zvýšiť jej kapacity na vybavovanie žiadostí. Podľa informácií poskytnutých 14. júla 2016 pracovalo v azylovej službe k tomuto dátumu 350 zamestnancov, čo je dvakrát viac ako v roku 2015. Jedna tretina zamestnancov má zmluvu na určitý čas a sú financovaní z rôznych zdrojov financovania EÚ a EHP. Grécky parlament schválil ďalších 300 pracovných miest pre stálych zamestnancov, ktorí sa majú prijať v nadchádzajúcich mesiacoch. Pridajú sa tak k pracovníkom so zmluvami na určitý čas najatým UNHCR a expertom z členských štátov vyslaným do gréckej azylovej služby na určitý čas prostredníctvom úradu EASO.

               (18)

               S cieľom vybaviť žiadosti o azyl podané novými predregistrovanými žiadateľmi o azyl plánuje azylová služba prijať od polovice septembra do polovice novembra 177 nových zamestnancov, aby zodpovedajúcim spôsobom posilnila kapacity na podávanie a spracovávanie žiadostí: 56 úradníkov bude registrovať žiadateľov oprávnených na premiestnenie, 25 úradníkov bude registrovať žiadosti patriace do rozsahu pôsobnosti dublinského nariadenia, 7 úradníkov bude riešiť preukázateľne neodôvodnené prípady v zrýchlenom konaní, 60 úradníkov bude registrovať a spracúvať žiadosti o medzinárodnú ochranu v riadnom konaní a 29 úradníkov bude vykonávať rôzne úlohy administratívnej a štatistickej povahy.

               (19)

               Vzhľadom na značný nárast počtu žiadateľov o azyl, v prípade ktorých začalo v Grécku konanie o azyl, je zjavné, že súčasný a plánovaný počet zamestnancov azylovej služby stále ani zďaleka nezodpovedá počtu, ktorý je potrebný na primerané spracovanie súčasnej a pravdepodobnej budúcej agendy, najmä vzhľadom na to, že Grécko v júli uviedlo, že preskúmanie podaných žiadostí môže trvať až tri roky. Grécke orgány v liste zo 14. júla 2016 uviedli, že rýchlejšie rozširovanie radov zamestnancov nie je možné uskutočniť v dôsledku nedostatočného počtu starších zamestnancov, ktorí by mohli vyškoliť novoprijatých zamestnancov a poskytovať im poradenstvo a dohľad. Je však dôležité zabezpečiť, aby sa kapacita azylovej služby ďalej posilnila podstatne väčším počtom zamestnancov a zdrojov materiálu, aby bola schopná spracovať narastajúci počet žiadostí o azyl. Na tento účel by sa malo uskutočňovať komplexné a priebežne aktualizované posudzovanie potrieb, pri ktorom sa zohľadní počet žiadostí o azyl, ktoré ešte nie sú vybavené a ktoré v určitom okamihu bude grécka azylová služba pravdepodobne musieť vybaviť, a počet dostupných pracovníkov alebo počet pracovníkov, ktorí budú pravdepodobne potrební na spracovanie týchto žiadostí. Tým sa umožní odhadnúť potrebné ľudské zdroje pre azylovú službu, ale aj posúdiť, ako by mohli Komisia, jej agentúry, ale aj členské štáty, čo najlepšie pomôcť Grécku vybaviť žiadosti v čo najkratšom čase.

               (20)

               Podľa rozsudku vo veci M.S.S musia mať žiadatelia o azyl skutočný prístup k opravnému prostriedku voči negatívnemu rozhodnutiu o svojej žiadosti. V tomto smere sa dosiahol významný pokrok. Zákonom č. 4375/2016 prijatým v apríli 2016 bol zriadený odvolací orgán a odvolacie výbory. Mal by sa zriadiť dostatočný počet odvolacích výborov, ktoré umožnia, aby bol odvolací orgán plne funkčný do konca roku 2016.

               (21)

               Nedávno prijatým zákonom č. 4399/2016 sa zriaďujú nové odvolacie výbory. Zaoberajú sa skúmaním všetkých odvolaní voči rozhodnutiam gréckej azylovej služby podaných k 24. júnu 2016. Odvolacie výbory sa prioritne zameriavajú najmä na veci podané na gréckych ostrovoch, aby tak prispeli k vykonávaniu vyhlásenia EÚ a Turecka. Nové odvolacie výbory vydali svoje prvé rozhodnutia v polovici augusta. Momentálne ich je päť. Zákonom č. 4399/2016 sa mení aj štruktúra týchto výborov, ktoré sa teraz skladajú z troch členov: dvoch sudcov správneho súdu a jedného gréckeho občana s príslušným vzdelaním a skúsenosťami podľa návrhu UNHCR alebo národného výboru pre ľudské práva.

               (22)

               Skoršie zriadené odvolacie výbory „pre nevybavené žiadosti“, ktoré boli zriadené na riešenie odvolaní proti rozhodnutiam o neudelení azylu v rámci gréckych nevybavených prípadov, dostali dodatočný mandát, aby mohli okrem zásadných odvolaní proti prvostupňovým rozhodnutiam riešiť aj odvolania proti rozhodnutiam na základe prípustnosti v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka. Júnovým zriadením ďalších odvolacích výborov by sa mala zmierniť záťaž 20 odvolacích výborov „pre nevybavené žiadosti“, čo im umožní zrýchliť tempo vybavovania zatiaľ nevybavených prípadov odvolaní.

               (23)

               Väčší pokrok sa dosiahol pri dlhodobo nevyriešených odvolaniach podľa „starého postupu“ upraveného prezidentským výnosom č. 114/2010. Súčasný počet zatiaľ nevybavených prípadov sa k 21. septembru 2016 pohybuje okolo 8 075 (zníženie z celkového počtu približne 51 000 prípadov, ktoré sa považovali za zatiaľ nevybavené prípady na začiatku roku 2013 a približne 13 975 prípadov v júni 2016). Grécke orgány udelili povolenie z humanitárnych dôvodov osobám, ktoré čakajú na vybavenie svojich žiadostí o azyl už značný čas a ktoré sú oprávnené získať povolenie na pobyt z humanitárnych alebo iných mimoriadnych dôvodov podľa gréckeho zákona č. 4375/2016. Povolenia na pobyt sa vydávajú na obdobie dvoch rokov a môžu sa predĺžiť (23). Poskytujú osobám, ktoré ich dostali, rovnaké práva a výhody, aké majú osoby, ktorým bolo udelené postavenie doplnkovej ochrany v Grécku (24), preto sa tieto osoby viac nepovažujú za žiadateľov o azyl. Niektoré z nevybavených odvolaní sa však skúmajú meritórne. Napriek tomu, že od prvého odporúčania sa dosiahol významný pokrok, Grécko by sa malo naďalej snažiť vybaviť zatiaľ nevybavené odvolania v tejto súvislosti a zabezpečiť, aby žiadatelia, ktorých odvolanie ešte nebolo vybavené, mali možnosť uplatniť svoje právo na účinný opravný prostriedok.

               (24)

               Vzhľadom na nárast počtu žiadostí podaných v Grécku od začiatku vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka je zabezpečenie plne personálne obsadeného odvolacieho orgánu, schopného zvládnuť očakávaný výrazný nárast počtu odvolaní, ešte dôležitejšie. Takisto by sa malo uskutočňovať priebežné posudzovanie potrieb na základe počtu odvolaní, ktoré ešte jednotlivé odvolacie orgány nevybavili a ktoré budú pravdepodobne musieť vybaviť.

               (25)

               Do nového zákona bolo zahrnuté aj poskytnutie bezplatnej právnej pomoci žiadateľom v štádiu odvolacieho konania (zákon č. 4375/2016). Ešte sa však neprijali všetky opatrenia potrebné na vykonávanie tohto zákona v praxi. Ministerské rozhodnutie, ktorým sa vykonávajú ustanovenia o právnej pomoci podľa zákona č. 4375/2016, bolo prijaté 9. septembra 2016 a podľa gréckych orgánov by sa mali po vydaní rozhodnutia rýchlo prijať všetky potrebné kroky na poskytnutie bezplatnej právnej pomoci všetkým žiadateľom v štádiu odvolacieho konania v Grécku. Financovanie bezplatnej právnej pomoci je zabezpečené z národného programu v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF). Okrem toho bola s UNHCR uzavretá dohoda o grante v rámci núdzovej finančnej pomoci z fondu AMIF v celkovej výške 30 miliónov EUR (25). UNHCR tieto finančné prostriedky použije okrem iného na poskytovanie bezplatnej právnej pomoci žiadateľom o medzinárodnú ochranu v štádiu odvolania do začiatku roka 2017, keď by grécke orgány mali zaviesť vlastný program bezplatnej právnej pomoci. Dňa 19. septembra Grécko informovalo Komisiu, že zoznam právnikov, ktorý bude viesť azylová služba, sa vypracuje do začiatku roka 2017. Grécko by malo bezodkladne vykonať potrebné kroky na zaručenie práva na bezplatnú právnu pomoc v konaní o azyle.

               (26)

               V novom zákone č. 4375/2016 sa stanovuje vytvorenie nového riaditeľstva pre prijímanie a riaditeľstva pre sociálnu integráciu v rámci ministerstva pre vnútorné záležitosti a administratívnu reformu, ktoré budú zahŕňať špecializované útvary pre prijímanie a integráciu maloletých osôb bez sprievodu, a tiež poskytnutie zástupcu. Napriek tomu je ešte potrebné, aby grécke orgány prijali vykonávacie opatrenia, aby v prax zaistili náležité procesné záruky a prijímacie podmienky pre maloleté osoby bez sprievodu. Zatiaľ čo ministerské rozhodnutie týkajúce sa posudzovania veku maloletých osôb bez sprievodu žiadajúcich o azyl už grécka vláda prijala (26), ďalší prezidentský výnos, ktorý by mal zahŕňať ustanovenia pre účinný opatrovnícky systém, sa musí ešte prijať.

               (27)

               Mimovládne organizácie vyjadrili obavy v súvislosti so skutočnosťou, že mnohé deti v Grécku nemajú prístup k vzdelávaniu. Pokrok v tomto smere sa dosiahol v auguste 2016 prijatím zákona č. 4415/2016, ktorý sa, okrem iného, zameriava na zabezpečenie psychosociálnej podpory a vzdelávania deťom žiadateľov o azyl, ako aj na bezproblémovú integráciu tých, ktorí zostanú v Grécku, do gréckeho vzdelávacieho systému po uplynutí prípravného prechodného obdobia. Je dôležité, aby sa tento právny rámec urýchlene, účinne a plne vykonal. Podľa niektorých MVO je navyše situácia maloletých osôb bez sprievodu celkovo neistá, pričom niektoré uvádzajú, že kým sa pre ne nenájde primerané ubytovanie, deti sú dlhodobo držané v preplnených a nehygienických zariadeniach, bez zástupcu a prístupu k právnej pomoci (27). Ako je uvedené v odôvodnení 11, nedostatok primeraného ubytovania pre maloleté osoby je veľkým problémom, ktorý je stále potrebné naliehavo riešiť.

               (28)

               Európska komisia poskytla Grécku značné finančné prostriedky, aby podporila krajinu v úsilí zosúladiť jej systém riadenia azylu s normami EÚ. Od začiatku roka 2015 dostalo Grécko prostredníctvom fondov v oblasti vnútorných záležitostí (AMIF a Fond pre vnútornú bezpečnosť, ISF) núdzovú pomoc vo výške viac než 352 miliónov EUR, ktorá bola udelená buď priamo gréckym orgánom, alebo prostredníctvom agentúr Únie a medzinárodných organizácií pôsobiacich v Grécku. Z tejto sumy bolo gréckym orgánom v júli 2016 priamo pridelených približne 90 miliónov EUR na posilnenie kapacít s cieľom zlepšiť životné podmienky a poskytovať služby primárnej zdravotnej starostlivosti v ubytovacích zariadeniach pre utečencov, ako aj poskytovať prijímacie služby a zdravotnú starostlivosť migrantom. Značné finančné prostriedky (približne 198 miliónov EUR) určené na pokrytie základných humanitárnych potrieb migrantov a utečencov sa poskytujú aj partnerským humanitárnym organizáciám prostredníctvom nedávno vytvoreného nástroja núdzovej podpory. Tieto finančné prostriedky prispievajú k vykonávaniu plánu reakcie na núdzovú situáciu, ktorý spoločne vypracovala Komisia, grécke orgány a príslušné zainteresované strany s cieľom riešiť súčasnú humanitárnu situáciu v teréne a vykonávať vyhlásenie EÚ a Turecka.

               (29)

               Táto núdzová pomoc dopĺňa 509 miliónov EUR, ktoré už boli pre Grécko vyčlenené na obdobie rokov 2014 až 2020 prostredníctvom jeho národných programov v rámci fondov AMIF a ISF, čím sa Grécko stáva prvým príjemcom európskych fondov v oblasti vnútorných záležitostí spomedzi členských štátov EÚ.

               (30)

               Grécko by malo zabezpečiť, aby sa tieto finančné zdroje plne využili čo najefektívnejším a najúčinnejším spôsobom a bez ďalšieho odkladu. Na tieto účely by sa mala bezodkladne dokončiť prebiehajúca revízia gréckych národných programov v rámci fondov v oblasti vnútorných záležitostí (AMIF, ISF) v snahe prispôsobiť ich novým prioritám. Revízia národného programu v rámci fondu AMIF je už takmer dokončená, pričom zostáva ešte niekoľko otázok, ktoré treba vyriešiť pred procesom schvaľovania, ktorý by mal čoskoro začať. Pokiaľ ide o revíziu národného programu v rámci fondu ISF, ktorá je v menej pokročilom štádiu, revidovanú verziu je urýchlene potrebné predložiť Komisii na formálne konzultácie. Zodpovednosť za správu týchto fondov bola presunutá z ministerstva pre vnútorné záležitosti a administratívnu reformu na ministerstvo hospodárstva, rozvoja a cestovného ruchu, pričom Grécko by malo teraz bezodkladne informovať o ukončení procesu formálneho ustanovenia nového zodpovedného orgánu v súlade s požiadavkami stanovenými v právnom základe.

               (31)

               Ako sa konštatuje v oznámení Komisie zo 4. marca 2016 s názvom Späť k Schengenu (28), zabezpečenie plne fungujúceho dublinského systému tvorí neoddeliteľnú súčasť všeobecného úsilia potrebného na stabilizáciu azylovej, migračnej a hraničnej politiky. Tieto snahy by mali viesť k návratu k normálnemu fungovaniu schengenského priestoru. Preto je dôležité, aby Grécko urýchlene prijalo zostávajúce opatrenia uvedené v tomto odporúčaní. Zároveň by mala byť prioritou reforma dublinských pravidiel, ako navrhla Komisia (29), na základe cieľa solidarity a spravodlivého rozdelenia záťaže medzi členské štáty. V súčasnosti prebiehajú rokovania o tomto návrhu.

               (32)

               Pravidelné správy predkladané Gréckom o pokroku dosahovanom pri vykonávaní týchto opatrení, ako aj iné relevantné prvky vrátane akýchkoľvek budúcich informácií získaných od úradu UNHCR a iných príslušných organizácií, budú mať rozhodujúci význam pre riadne posúdenie toho, či dané podmienky umožňujú, aby členské štáty obnovili individuálne odovzdania do Grécka podľa dublinského nariadenia, pričom objem odovzdaní a kategórie osôb, ktoré majú byť odovzdané, by mali zodpovedať konkrétnemu pokroku, ktorý sa dosiahol. Grécko by malo podľa ustanovení tohto odporúčania do 31. októbra 2016 predložiť aktualizovanú správu.

               (33)

               Komisia uznáva významný pokrok pri zlepšovaní fungovania gréckeho azylového systému, ktorý Grécko dosiahlo od prijatia dvoch odporúčaní s pomocou Komisie, Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO), členských štátov a medzinárodných a mimovládnych organizácií (MVO). Grécko vynaložilo veľké úsilie na zriadenie základných inštitucionálnych a právnych štruktúr na riadne fungovanie azylového systému. Komisia uznáva najmä to, že Grécko predregistráciou vykonalo významný krok na nasmerovanie väčšiny neregulárnych migrantov buď ku konaniu o azyle, alebo konaniu o návrate. Grécko tiež zvýšilo celkovú prijímaciu kapacitu a kapacitu azylovej služby, významne znížilo počet nevybavených odvolaní, zriadilo nové odvolacie výbory a zároveň prijalo právny rámec o bezplatnej právnej pomoci a prístupe maloletých osôb k štátnemu vzdelávaniu.

               (34)

               Grécko však stále čelí náročnej situácii, pretože musí vybaviť veľké množstvo nových žiadostí o azyl, a to najmä v dôsledku vykonávania predregistrácie a pokračujúceho prílevu neregulárnych migrantov, aj keď je ich menej než do marca 2016. Preto je na nápravu zostávajúcich systémových nedostatkov gréckeho azylového systému, a to najmä v oblasti nedostatočnej kapacity, potrebné prijať ďalšie dôležité kroky. Na základe ďalšieho dosiahnutého pokroku by sa pri budúcom obnovení odovzdaní z Grécka podľa dublinského nariadenia mal zohľadniť vplyv tejto náročnej situácie na celkové fungovanie azylového systému, a preto by malo začínať postupne, po jednotlivých prípadoch. V tejto súvislosti by sa malo zabrániť tomu, aby bola na Grécko uvalená neúnosná záťaž.

               (35)

               V tomto odporúčaní sa stanovujú opatrenia, ktoré musia grécke orgány prijať alebo zachovať vzhľadom na odporúčanie týkajúce sa postupného obnovenia odovzdaní podľa dublinského nariadenia do konca decembra 2016. S týmto cieľom by malo Grécko naliehavo prijať všetky kroky uvedené v tomto odporúčaní. Komisia plánuje zhodnotiť pokrok dosiahnutý v tejto súvislosti a ďalšie odporúčania vydať v decembri 2016. V týchto odporúčaniach by sa mohol stanoviť rozsah a charakter postupného obnovenia odovzdaní podľa dublinského nariadenia, ktorý Komisia považuje za vhodný, najmä s prihliadnutím na konkrétne potreby zraniteľných žiadateľov, a spôsob riadenia tohto procesu v úzkej spolupráci s gréckymi orgánmi.

               (36)

               Zodpovednosť za rozhodovanie o takomto obnovení odovzdaní v jednotlivých prípadoch nesú výlučne orgány členských štátov pod dohľadom súdov, ktoré môžu na účely výkladu dublinského nariadenia využívať prejudiciálne konanie na Európskom súdnom dvore,

         PRIJALO TOTO ODPORÚČANIE:

      Prijímacie podmienky a zariadenia

               1.

               Grécko by sa malo naďalej snažiť zabezpečiť, aby malo dostatok prijímacích zariadení na ubytovanie všetkých žiadateľov o medzinárodnú ochranu na jeho území a aby prijímacie podmienky vo všetkých takýchto prijímacích zariadeniach spĺňali normy stanovené v práve EÚ, najmä v smernici 2013/33/EÚ. Grécko by malo v prvom rade:

                           a)

                           v plnej miere vykonať plány týkajúce sa trvalých otvorených prijímacích zariadení, ktoré budú môcť poskytnúť ubytovanie všetkým žiadateľom o medzinárodnú ochranu, ktorých prijíma alebo pravdepodobne prijme, ako aj osobám od nich závislým, počas konania o azyle;

                           b)

                           vytvoriť ďalšie potrebné ubytovacie miesta pre maloleté osoby bez sprievodu s cieľom zabezpečiť všetkým maloletým osobám bez sprievodu žiadajúcim o azyl okamžité umiestnenie vo vhodnom ubytovaní, aby neboli držané v nevyhovujúcich podmienkach v zariadeniach na zaistenie, a zabezpečiť, aby boli tieto zariadenia dlhodobé;

                           c)

                           účinne vykonávať nové právne predpisy týkajúce sa prístupu maloletých osôb k systému štátneho vzdelávania počas konania o azyle;

                           d)

                           zabezpečiť, aby žiadateľom bola poskytnutá nevyhnutná zdravotná starostlivosť, ktorá zahŕňa aspoň pohotovostnú zdravotnú starostlivosť a nevyhnutnú liečbu chorôb a závažných duševných porúch.

                     Grécko by tiež malo zabezpečiť, aby bol okrem trvalých zariadení dostupný aj primeraný počet dočasných otvorených prijímacích zariadení alebo aby tieto zariadenia mohli byť v krátkom čase k dispozícii, aby bolo možné ubytovať neočakávaný prílev žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osôb od nich závislých v primeraných podmienkach.
               Grécke orgány by mali vykonávať komplexné posúdenie potrieb z hľadiska celkovej prijímacej kapacity, ktorá je potrebná, a charakteru tejto kapacity, a toto posúdenie priebežne aktualizovať vzhľadom na nový vývoj situácie. Grécke orgány by mali tiež zabezpečiť účinnú a priebežnú správu a koordináciu všetkých prijímacích zariadení vrátane hotspotov a zabezpečiť, aby príslušné ministerstvá mali primerané zdroje na tento účel.

      Prístup k prvostupňovému konaniu o azyle a s tým súvisiace zdroje

               2.

               Grécko by malo pokračovať vo svojom úsilí zabezpečiť, aby všetci žiadatelia o medzinárodnú ochranu mali skutočný prístup ku konaniu o azyle, a to najmä tým, že:

                           a)

                           určí, koľko zamestnancov azylovej služby je pravdepodobne potrebných na zvládnutie vybavovania žiadostí o azyl v lehote stanovenej v smernici 2013/32/EÚ o konaní o azyle;

                           b)

                           bezodkladne začne nábor zamestnancov azylovej služby, aby mohlo čo najskôr účinne a včas vybaviť všetky žiadosti o medzinárodnú ochranu;

                           c)

                           zriadi ďalšie regionálne azylové úrady v regiónoch Leros a Kréta (Heraklion), Tesália a Epirus (Volos a Ioannina) a zmení aktuálne fungujúce azylové jednotky v regiónoch Leros a Západné Grécko (Patra) na regionálne azylové úrady, ako to nariaďuje zákon.

                     Posúdenie potrieb uvedené v bode a) by sa malo priebežne aktualizovať a malo by obsahovať informácie o počte prijatých zamestnancov.

      Odvolací orgán

               3.

               Grécko by malo pokračovať vo svojom úsilí zabezpečiť, aby mali všetci žiadatelia o medzinárodnú ochranu k dispozícii účinný opravný prostriedok, a to najmä tým, že zabezpečí:

                           a)

                           úplné fungovanie nového odvolacieho orgánu zriadením zodpovedajúceho počtu odvolacích výborov;

                           b)

                           zodpovedajúce ľudské zdroje pre odvolací orgán a odvolacie výbory, aby mohli vybavovať všetky nevybavené a pravdepodobné budúce odvolania vrátane odvolaní v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka;

                           c)

                           aby sa čo najskôr a v každom prípade do konca roka 2016 vyriešili všetky zatiaľ nevybavené žiadosti o súdne preskúmanie administratívnych rozhodnutí.

                     Grécke orgány by mali na základe úplného a priebežného posúdenia potrieb určiť počet odvolacích výborov v rámci nového odvolacieho orgánu, ktoré sú potrebné na preskúmanie všetkých odvolaní podaných žiadateľmi o medzinárodnú ochranu, a počet ľudských zdrojov na zabezpečenie ďalšieho plynulého fungovania týchto výborov.

      Právna pomoc

               4.

               Grécko by malo zabezpečiť, aby bol právny rámec týkajúci sa prístupu k bezplatnej právnej pomoci v praxi účinný a aby všetkým žiadateľom bola poskytnutá potrebná právna pomoc na účely súdneho preskúmania správnych rozhodnutí o žiadostiach o medzinárodnú ochranu. Grécko by predovšetkým malo:

                           a)

                           účinne vykonávať ministerské rozhodnutie o poskytovaní služieb bezplatnej právnej pomoci;

                           b)

                           urýchlene pripraviť zmluvu na register právnikov, ktorí môžu tieto služby poskytovať žiadateľom v odvolacom štádiu v Grécku.

      Starostlivosť o maloleté osoby bez sprievodu a zraniteľné osoby počas konania o azyle

               5.

               Grécko by malo zabezpečiť vytvorenie vhodných štruktúr na identifikáciu zraniteľných žiadateľov vrátane maloletých osôb bez sprievodu a starostlivosť o nich. Grécko by predovšetkým malo:

                           a)

                           čo najskôr zaviesť vhodné konanie o opatrovníctve prijatím potrebného prezidentského výnosu na vykonávanie príslušných ustanovení zákona č. 4375/2016;

                           b)

                           vytvoriť pracovné miesta a prijať potrebný počet zamestnancov riaditeľstva pre prijímanie a odboru ochrany maloletých osôb bez sprievodu s cieľom bezodkladne poskytnúť potrebné záruky podľa azylového acquis na účely pátrania po rodinných príslušníkoch a právneho zastupovania;

                           c)

                           zabezpečiť, aby sa v praxi uplatňovali postupy na identifikáciu žiadateľov s osobitnými procesnými a prijímacími potrebami, aby títo žiadatelia dostali nevyhnutnú psychosociálnu podporu, najmä ak mohli byť obeťami sexuálneho násilia a vykorisťovania alebo obchodovania s ľuďmi.

      Využívanie finančných prostriedkov EÚ v rámci národných programov

               6.

               Grécko by malo zabezpečiť, aby sa značné finančné prostriedky poskytované EÚ v plnej miere využívali, a to najmä bezodkladnou mobilizáciou zdrojov dostupných v rámci jeho národných programov v rámci AMIF a ISF a preskúmaním možností doplnkového financovania zo štrukturálnych fondov. V tejto súvislosti by Grécko malo urýchlene dokončiť prebiehajúcu revíziu národných programov s cieľom lepšie ich prispôsobiť novým prioritám a bezodkladne oznámiť ukončenie formálneho ustanovenia nového zodpovedného orgánu v súlade s požiadavkami stanovenými v právnom základe.

      Predkladanie správ o prijatých opatreniach

               7.

               Od Grécka sa požaduje, aby do 31. októbra 2016 predložilo správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania a odporúčaní z 15. júna a 10. februára 2016. Správa by mala obsahovať najmä opis opatrení prijatých na riešenie zostávajúcich nedostatkov uvedených v tomto odporúčaní vrátane spôsobu, akým grécke orgány zabezpečili alebo plánujú zabezpečiť potrebné ľudské a materiálne zdroje uvedené v odsekoch 1 až 5 tohto odporúčania. Tieto správy by mali tiež obsahovať opis priebežného posudzovania potrieb uvedeného v odsekoch 1 až 3 tohto odporúčania. Správa by mala zároveň obsahovať tieto informácie:

                           a)

                           celkovú súčasnú a plánovanú trvalú a dočasnú prijímaciu kapacitu na ubytovanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu a charakter tejto kapacity;

                           b)

                           celkový počet zatiaľ nevybavených žiadostí o azyl na prvom stupni;

                           c)

                           úplné údaje o všetkých zatiaľ nevybavených odvolaniach a rozhodnutiach vydaných na druhom stupni novými odvolacími výbormi aj odvolacími výbormi „pre nevybavené žiadosti“ vrátane prípadov týkajúcich sa prípustnosti;

                           d)

                           celkový počet súčasných a plánovaných zamestnancov, ktorí budú spracúvať žiadosti o azyl zaregistrované azylovou službou, a zamestnancov riaditeľstva pre prijímanie a

                           e)

                           celkový súčasný a plánovaný počet zamestnancov a počet výborov, ktoré odvolací orgán postupne sfunkční.

      V Bruseli 28. septembra 2016

            Za Komisiu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            člen Komisie

      (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 31).

      (2)  Rozsudky vo veci M.S.S/Belgicko a Grécko (č. 30696/09) a vo veci NS/Secretary of State for the Home Department, C-411/10 a C-493/10.

      (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003 ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 50, 25.2.2003, s. 1), [ktoré bolo nahradené nariadením (EÚ) č. 604/2013].

      (4)  Podľa údajov agentúry Frontex z 12. septembra 2016.

      (5)  Vyhlásenie EÚ a Turecka, 18. marca 2016.

      (6)  Pozri správy Komisie o pokroku pri vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, sprístupnená 27. septembra 2016.

      (8)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade, Šiesta správa o premiestňovaní a presídľovaní, COM(2016) 636 final.

      (9)  Odporúčanie Komisie z 10. februára 2016 určené Helénskej republike, pokiaľ ide o naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa nariadenia (EÚ) č. 604/2013, C(2016) 871 final.

      (10)  Odporúčanie Komisie z 15. júna 2016 určené Helénskej republike, pokiaľ ide o naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa nariadenia (EÚ) č. 604/2013, C(2016) 3805 final.

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ z 26. júna 2013 o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 60).

      (14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 96).

      (15)  Zákon č. 4375/2016 o štruktúre a činnosti azylovej služby, odvolacieho orgánu a prijímacej a identifikačnej služby, zriadení generálneho sekretariátu pre prijímanie, transpozíciu do gréckych právnych predpisov smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ z 26. júna 2013 o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (prepracované znenie) a iných ustanovení je k dispozícii na adrese: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Na to, aby grécke orgány mohli vykonávať tento zákon v celom rozsahu, musia byť schválené vykonávacie akty vo forme rozhodnutí na ministerskej alebo medziministerskej úrovni.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Tieto dočasné núdzové a trvalé zariadenia sú zriadené v problémových oblastiach na ostrovoch v Egejskom mori, ako aj na pevnine.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (20)  Hoci uprednostnení budú žiadatelia oprávnení na premiestnenie, tieto kroky budú prínosom aj pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorí čakajú na zlúčenie s rodinnými príslušníkmi podľa dublinského nariadenia v inom členskom štáte EÚ, a pre osoby, ktoré žiadajú o azyl v Grécku, najmä zraniteľné kategórie vrátane maloletých osôb bez sprievodu a odlúčených detí, ľudí so zdravotným postihnutím, starších ľudí, rodiny s jedným rodičom, chronicky choré osoby, tehotné ženy atď.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (22)  Článok 1 ods. 3 zákona č. 4375/2016.

      (23)  Článok 22 ods. 3 zákona 4375/2016.

      (24)  Článok 28 prezidentského výnosu č. 114/2010.

      (25)  Dohoda o grante bola podpísaná 15. júla 2016.

      (26)  Ministerské rozhodnutie 1982/16.2.2016 (Úradný vestník B'335).

      (27)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“ (Prečo ma tu držíte?), september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade s názvom Späť k Schengenu – plán, COM(2016) 120 final, 4. marca 2016.

      (29)  COM(2016) 270 final.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/23

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2016
   (2016/C 299/06)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada 17. – 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Českú republiku neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Českej republike na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česká republika dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Českej republiky pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Česká republika predložila 11. mája 2016 svoj konvergenčný program na rok 2016 a 12. mája svoj národný program reforiem na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Česká republika v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2016 predpokladá mierne zhoršenie celkového salda na -0,6 % HDP v roku 2016 a všeobecné ustálenie na -0,5 % od roku 2017. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, sa v časovom horizonte programu naďalej dodržiava. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP zostane v roku 2016 na úrovni 41,1 % a v roku 2019 klesne na 39,3 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálne saldo dosiahne -0,7 % v roku 2016 a -0,9 % HDP v roku 2017, a bude tak nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Prípadné budúce odchýlky by sa posudzovali na základe požiadavky zachovávať štrukturálne saldo na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Českej republiky sa očakáva, že dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)

               V dlhodobom horizonte existujú v prípade Českej republiky stredné riziká fiškálnej udržateľnosti. Tieto riziká vyplývajú predovšetkým z prognózovaného účinku verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti, ale aj v oblasti dôchodkov. Nedávno prijaté alebo plánované opatrenia na zmenu dôchodkového systému by v prípade ich realizácie viedli v dlhodobom horizonte k zhoršeniu verejných financií. Po prvé, vláda vo februári 2016 prijala právne predpisy, ktoré jej dávajú právomoc pružnejšie upravovať mechanizmus indexácie dôchodkov. Po druhé, rokuje sa o návrhoch, ktorými sa má stanoviť strop pre zákonný vek odchodu do dôchodku na úrovni 65 rokov a vytvoriť mechanizmus pravidelného preskúmavania veku odchodu do dôchodku. V súčasnosti neexistujú žiadne plány na zvýšenie nízkeho zákonného veku odchodu do dôchodku. Pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, prognózovaný rast dlhodobých výdavkov je tiež zdrojom obáv. Česká republika musí riešiť výzvy týkajúce sa zlepšovania riadenia a nákladovej účinnosti svojho systému zdravotnej starostlivosti, aj keď v súčasnosti sa už celý rad opatrení nachádza v rôznych štádiách vykonávania. Ukazovatele poukazujú na vysokú spotrebu tovarov a služieb a na pomerne vysokú mieru využívania nemocničnej starostlivosti, ktorá je drahšia ako ambulantné služby. Zdá sa, že dostupné zdravotné údaje sa účinne nevyužívajú na plánovanie a racionalizáciu kapacít nemocničnej starostlivosti. Systém preplácania nákladov za nemocničnú starostlivosť je v súčasnosti predmetom preskúmania vzhľadom na rôzne nedostatky, akým bola napríklad malá vzorka nemocníc použitá na výpočet referenčných sadzieb. Stále sa dostatočne nepreskúmali možnosti, akými sú posilnenie koordinácie ambulantnej starostlivosti, zlepšenie úlohy prvotného kontaktu všeobecných lekárov a obmedzenie zbytočného využívania ambulantných služieb.

               (7)

               Fiškálny rámec Českej republiky sa radí medzi najslabšie v Únii. Reformný balík zameraný na riešenie hlavných nedostatkov v tejto oblasti vláda schválila vo februári 2015, stále sa však čaká na jeho ratifikáciu parlamentom. Týmto balíkom sa má do vnútroštátnych právnych predpisov transponovať smernica Rady 2011/85/EÚ (4). V navrhovanej reforme sa počíta s posilnením výdavkových stropov a s ich priamym prepojením so strednodobým rozpočtovým cieľom. V rámci tejto reformy by vláda mala povinnosť prijať rozpočet, ktorým sa zaručí dlhodobá udržateľnosť verejných financií, a zriadila by sa nezávislá fiškálna rada na monitorovanie verejných financií a zvýšenie transparentnosti.

               (8)

               Investície v Českej republike sú vo vyjadrení na obyvateľa naďalej pod priemerom EÚ a sú výrazne koncentrované v regióne hlavného mesta. Administratívne a regulačné prekážky naďalej zhoršujú efektívnosť podnikateľského prostredia a pôsobia ako brzda pre investície. Osobitné problémové miesta existujú v realizácii projektov dopravnej a energetickej infraštruktúry. Čerpanie fondov EÚ v programovom období 2007 – 2013 bolo pomalé, najmä v dôsledku zložitých postupov, nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly, neefektívnych prvkov v postupoch verejného obstarávania a nedostatočných administratívnych kapacít subjektov zapojených do realizácie projektov. V oblasti dopravnej infraštruktúry sú administratívnymi prekážkami pre investície okrem iného aj zdĺhavé postupy vydávania územných povolení a oneskorenia vyplývajúce z konaní v dôsledku sťažností na protimonopolnom úrade. V oblasti energetickej efektívnosti možno konštatovať, že verejné programy na zníženie energetickej náročnosti sú fragmentované a nákladovo neefektívne. Existujú náznaky, že úspory energie nenapredujú v súlade s národným akčným plánom energetickej efektívnosti. V sektore služieb existujú určité dôkazy, ktoré svedčia o regulačnej reštriktívnosti. Platí to najmä v prípade niektorých sektorov individuálnych odborných služieb, v ktorých sa prekážky pre vstup do profesie a jej výkon zdajú vyššie, než je priemer EÚ. Slabé využívanie kvalitných verejných online služieb takisto brzdí podnikateľské prostredie a odzrkadľuje nedostatky na strane ponuky. Služby elektronickej verejnej správy v plnej miere nevyužívajú technologické možnosti na zvýšenie spokojnosti používateľov a patria medzi najmenej sofistikované elektronické služby v Únii. Dostupné dôkazy poukazujú na to, že v Českej republike dochádza k relatívne vysokému výskytu daňových únikov. Vyriešenie tohto problému – najmä v oblasti DPH – je na poprednom mieste politického programu. Na druhej strane sa však neplánujú žiadne opatrenia na zníženie relatívne vysokých nákladov spojených s platením daní ani opatrenia na zjednodušenie daňového systému. Daňové orgány ponúkajú služby vopred vyplnených formulárov len v obmedzenej miere. Daňovníci málo využívajú možnosť podávať daňové priznania elektronicky, aj keď v oblasti DPH došlo k istému pokroku. Náklady na výber daní sú navyše relatívne vysoké, ako vyplýva z najnovších medzinárodných správ. Vysoké sociálne príspevky zamestnávateľov sú jednou z príčin celkovo vysokého daňového zaťaženia práce, pričom diverzifikácia aj do iných oblastí, ako sú napr. napr. dane z nehnuteľností, je obmedzená.

               (9)

               Mnohé ukazovatele poukazujú na závažné nedostatky vo verejnej správe. Určitý pokrok sa dosiahol pri prijímaní legislatívnych a nelegislatívnych opatrení z protikorupčného plánu z roku 2015. Zákon o registri zmlúv parlament schválil v novembri 2015. Jeho včasným vykonávaním a ďalším rozvíjaním by sa zlepšila transparentnosť a nákladová účinnosť verejných obstarávaní. Niektoré z kľúčových protikorupčných zákonov, ako je napríklad novela zákona o konflikte záujmov a nový zákon o financovaní politických strán, stále neboli prijaté. Viaceré prijaté opatrenia sú ťažko vynútiteľné a majú len obmedzený vplyv, zatiaľ čo viaceré plánované opatrenia sa opakovane presúvajú do nadchádzajúceho akčného plánu. Aj napriek istému úsiliu o odstránenie nedostatkov českého systému verejného obstarávania ešte existuje priestor pre ďalšie zlepšenie jeho výkonnosti, pokiaľ ide o hospodársku súťaž v obstarávaní, a teda o hodnotu za vynaložené peniaze. Čiastočne je to spôsobené chýbajúcou vhodnou odbornou prípravou pracovníkov, ktorí realizujú obstarávanie, a nedostatočným dôrazom na kvalitatívne kritériá pri zadávaní zákaziek. Verejný sektor vo veľkej miere využíva postupy bez súťaže, s obmedzenou možnosťou prilákať uchádzačov, pričom hromadné obstarávanie sa organizuje len zriedkavo. Očakáva sa však, že vykonávanie nedávno transponovaných smerníc o verejnom obstarávaní týkajúcich sa modernizovaných postupov verejného obstarávania bude príležitosťou zaviesť v politike verejného obstarávania strategický a na dôkazoch založený prístup, pokiaľ ide o profesionalizáciu, hromadné verejné zákazky, vyšší dôraz na kvalitatívne kritériá a na integritu pracovníkov, ktorí obstarávanie realizujú.

               (10)

               V posledných rokoch došlo k významnému nárastu investícií do výskumu a vývoja, no výsledky sú stále slabé a existujú obavy týkajúce sa udržateľnosti infraštruktúry pre výskum a vývoj. V českom výskumnom systéme v súčasnosti prebieha proces zavádzania dlho odkladaných, ale podstatných reforiem riadenia, najmä s ohľadom na hodnotenie a financovanie. Existujúci mechanizmus financovania je fragmentovaný a vyznačuje sa nedostatočnou koordináciou medzi príslušnými orgánmi a nejasným rozdelením povinností a priorít. V súčasnosti sa tvorí komplexný hodnotiaci rámec pre výskum a vývoj, ktorý bude previazaný na financovanie, ale tieto práce napredujú len pomaly. Vynakladané úsilie o posilnenie prepojení medzi akademickou obcou a podnikateľmi je nevýrazné. Na takéto prepojenia nepriaznivo vplýva hodnotiaci rámec pre verejné výskumné inštitúcie, v ktorom sa nezohľadňuje úroveň spolupráce s podnikmi.

               (11)

               V januári 2016 parlament prijal reformu vysokoškolského vzdelávania. Atraktívnosť učiteľského povolania je naďalej výzvou a relatívne nízke mzdy sú vnímané ako jedna z príčin, pričom zároveň dochádza k starnutiu populácie učiteľov. Pracuje sa na novom kariérnom systéme pre učiteľov a pedagogických pracovníkov s cieľom zvýšiť atraktívnosť tohto povolania, jeho vykonávanie sa však odložilo. Výsledky vzdelávania sú vo všeobecnosti dobré, ale sú silne ovplyvnené sociálno-ekonomickým zázemím študentov. Slabé výsledky v oblasti vzdelávania znevýhodnených skupín, predovšetkým rómskej komunity, vzbudzujú nemalé obavy. Odhaduje sa, že veľmi vysoký podiel rómskych detí ukončuje školskú dochádzku predčasne. Mnohé rómske deti sa vzdelávajú v iných než bežných školách a v dôsledku toho sa na ne kladú nižšie študijné nároky než na deti zvyšnej časti obyvateľstva. Možnosti odbornej prípravy pre učiteľov s cieľom pomôcť im vyrovnať sa s touto problematikou sú nedostatočné, pričom len malý podiel učiteľov sa zúčastňuje na činnostiach profesionálneho rozvoja spojeného s výučbou zmiešaných skupín a inkluzívnym vzdelávaním. Prijalo sa značné množstvo legislatívnych a administratívnych opatrení zameraných na inkluzívne vzdelávanie, ktoré sa teraz začínajú vykonávať. Očakáva sa, že tieto opatrenia prispejú k znižovaniu rozdielov v dosiahnutom stupni vzdelania a vo výsledkoch vzdelávania medzi rómskymi a nerómskymi deťmi. Parlament v marci 2016 prijal novely zákona o vzdelávaní, ktorými sa povinná školská dochádzka rozširuje aj na posledný rok predškolského vzdelávania a ktorými sa zabezpečí, aby menšie deti mali nárok na miesto v materskej škole. Napriek tomu však platí, že rozdiely vo vzdelávacom systéme sú prekážkou pre zvyšovanie kvality ľudského kapitálu a v neskoršom živote sťažujú presadenie sa na trhu práce.

               (12)

               Situácia na trhu práce sa v Českej republike zlepšila, avšak ďalší nárast miery zamestnanosti bude podmienený väčšou účasťou nedostatočne zastúpených skupín. Tieto skupiny zahŕňajú ženy s malými deťmi, nízko kvalifikovaných pracovníkov a členov rómskej komunity. K zvýšeniu účasti zraniteľných skupín by prispela schopnosť verejných služieb zamestnanosti šíriť osvetu v spojení s vhodnými a cielenými aktívnymi politikami trhu práce a individualizovanými službami. Prekážkou účasti žien s malými deťmi na trhu práce je pretrvávajúci nedostatok cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti o deti, najmä pre deti do troch rokov, ako aj obmedzené využívanie pružného pracovného času. V posledných rokoch sa prijali určité opatrenia na vyriešenie tohto problému, ale stále existuje priestor na zintenzívnenie tohto úsilia.

               (13)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Českej republike v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a zastáva názor (5), že Česká republika podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2016 a 2017 prijala opatrenia s cieľom:

               1.

               Podniknúť kroky na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií vzhľadom na budúce riziká v oblasti zdravotnej starostlivosti. Prijať právne predpisy na posilnenie fiškálneho rámca.

               2.

               Znížiť regulačné a administratívne prekážky pre investície, najmä v oblasti dopravy a energetiky, a zvýšiť dostupnosť služieb elektronickej verejnej správy. Prijať zostávajúce protikorupčné reformy a zlepšiť postupy verejného obstarávania.

               3.

               Posilniť riadenie systému v oblasti výskumu a vývoja a uľahčiť prepojenie medzi akademickou obcou a podnikmi. Zvyšovať atraktívnosť učiteľského povolania a prijať opatrenia na zvýšenie integrácie znevýhodnených detí vrátane Rómov do bežných škôl a predškolských zariadení. Odstrániť prekážky, ktoré bránia väčšej účasti nedostatočne zastúpených skupín a najmä žien na trhu práce.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 30. júla 2004 — Rade Európskej únie o externom audítorovi Banca d'Italia (ECB/2004/17)

text:
               10.8.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 202/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 30. júla 2004
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banca d'Italia
   (ECB/2004/17)
   (2004/C 202/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banca d'Italia sa skončil a nebude obnovený. Preto je nevyhnutné vymenovať externého audítora od finančného roku 2004.

               (3)

               Banca d'Italia vybrala nového externého audítora v súlade so svojimi pravidlami verejného obstarávania a ECB je toho názoru, že tento audítor spĺňa nevyhnutné požiadavky.

               (4)

               Mandát nového externého audítora bude na obdobie troch rokov a môže sa obnoviť,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Spoločnosť PricewaterhouseCoopers SpA sa odporúča ako extrerný audítor Banca d'Italia od finančného roku 2004 na obdobie troch rokov, ktoré možno obnoviť.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 30. júla 2004.

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie Rady z  26. novembra 2013 o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít vo všetkých sektoroch

text:
               4.12.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 354/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 26. novembra 2013
   o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít vo všetkých sektoroch
   2013/C 354/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292 v spojení s jej článkami 165 a 168,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Prínosy pohybových aktivít vrátane pravidelných športových aktivít a cvičenia počas celého života sú veľmi dôležité a zahŕňajú znížené riziko kardiovaskulárnych chorôb a niektorých druhov rakoviny a cukrovky, zlepšenie zdravia opornej a pohybovej sústavy a reguláciu telesnej hmotnosti, ako aj pozitívne účinky na rozvoj duševného zdravia a kognitívnych procesov. Pohybové aktivity sú podľa odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) dôležité pre všetky vekové skupiny a majú mimoriadny význam pre deti, pracujúce obyvateľstvo a staršie osoby.

               (2)

               Keďže pohybové aktivity sú predpokladom zdravého životného štýlu a zdravej pracovnej sily, prispievajú k dosahovaniu kľúčových cieľov vymedzených v stratégii Európa 2020, najmä pokiaľ ide o rast, produktivitu a zdravie.

               (3)

               Miera pohybovej nečinnosti je v Únii aj naďalej neprijateľne vysoká, hoci verejné orgány v niektorých členských štátoch za posledné roky zintenzívnili úsilie na podporu zdraviu prospešných pohybových aktivít (ďalej len HEPA, „health-enhancing physical activity“). Väčšina Európanov sa pohybovým aktivitám nevenuje dostatočne: 60 % Európanov športuje alebo cvičí len zriedka alebo nikdy. Nedostatok pohybových aktivít vo voľnom čase je spravidla bežnejší v nižších sociálno-ekonomických skupinách. V súčasnosti nie sú žiadne náznaky toho, že by sa tieto negatívne trendy v Únii ako celku obracali.

               (4)

               Na celosvetovej úrovni bola v krajinách s vysokým príjmom nedostatočná pohybová aktivita identifikovaná ako hlavný rizikový faktor predčasných úmrtí a chorôb, pričom len v európskom regióne WHO zodpovedá za viac ako 1 milión úmrtí ročne. V Únii sú škody spôsobené nedostatkom pohybových aktivít, rovnako ako s ním spojené značné priame a nepriame hospodárske náklady a súvisiace zdravotné problémy, dobre doložené, najmä vzhľadom na skutočnosť, že väčšina európskych spoločností rýchlo starne.

               (5)

               Nedávny výskum naznačuje, že sedavé správanie môže byť pre zdravotné výsledky negatívnym faktorom nezávislým od vplyvu pohybových aktivít. V Únii by sa pri zvažovaní ďalších opatrení v tejto oblasti mali tieto zistenia vziať do úvahy.

               (6)

               Medzi členskými štátmi existujú mimoriadne veľké rozdiely, pokiaľ ide o úroveň pohybových aktivít. Zatiaľ čo niektoré členské štáty dosiahli pri zvyšovaní podielu obyvateľov, ktorí spĺňajú minimálnu úroveň odporúčanej pohybovej aktivity, značný pokrok, mnohé ďalšie nedosiahli žiadny pokrok alebo sa dokonca zhoršili. V prípade Únie ako celku nemali súčasné politiky na znižovanie úrovne nedostatku pohybovej aktivity doposiaľ rozhodujúci vplyv. Existuje značný potenciál poučiť sa z úspešných prístupov k rozvíjaniu a vykonávaniu politík zameraných na zdraviu prospešné pohybové aktivity.

               (7)

               Telesná výchova v škole má potenciál byť účinným nástrojom na zvýšenie povedomia o dôležitosti zdraviu prospešných pohybových aktivít, pričom školy by bolo možné jednoducho a účinne osloviť, aby v tejto súvislosti vykonávali príslušné opatrenia.

               (8)

               K podpore pohybových aktivít môžu prispievať viaceré oblasti politiky, najmä šport a zdravie, ktoré môžu občanom Únie poskytovať nové príležitosti na rozvíjanie pohybových aktivít. Na plné využitie tohto potenciálu, a na zvýšenie úrovne pohybovej aktivity, je nevyhnutný strategický medzisektorový prístup v oblasti podpory zdraviu prospešných pohybových aktivít vrátane zapojenia všetkých príslušných ministerstiev, orgánov a organizácií na všetkých úrovniach, najmä športového hnutia, ako aj zohľadnenie existujúcej a prebiehajúcej práce. Nevyhnutným prvkom na posilnenie tohto procesu a požiadavkou na hodnotenie politiky s cieľom vypracovať a vykonávať účinnejšiu politiku v budúcnosti je dostupnosť väčšieho množstva informácií a lepších údajov o úrovni pohybových aktivít a politikách na podporu zdraviu prospešných pohybových aktivít.

               (9)

               V usmerneniach EÚ o fyzickej aktivite (1), na ktoré Rada a zástupcovia vlád členských štátov zasadajúci v Rade odkazujú vo svojich záveroch z 27. novembra 2012 (2) o podpore zdraviu prospešných pohybových aktivít (HEPA), a Rada vo svojich záveroch s názvom Zdravé starnutie počas celého života (3), sa podporuje medzisektorový prístup pokrývajúci všetky tematické oblasti zodpovedné za podporu HEPA.

               (10)

               Komisia a členské štáty boli v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z roku 2011 s názvom Rozvíjanie európskeho rozmeru v športe vyzvané, aby pokračovali na základe usmernení EÚ o fyzickej aktivite v procese vypracúvania vnútroštátnych usmernení o pohybových aktivitách vrátane procesu preskúmavania a koordinácie a zvážili odporúčanie Rady v tejto oblasti.

               (11)

               V uznesení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o pracovnom pláne Európskej únie pre šport na roky 2011 – 2014 (4) sa uznala potreba posilniť spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi v športe a v niekoľkých prioritných oblastiach vrátane podpory zdraviu prospešných pohybových aktivít. Expertná skupina „Šport, zdravie a účasť“, ktorá bola zriadená v polovici roku 2011 v súvislosti s uvedeným pracovným plánom, vyjadrila v júli 2012 podporu novej iniciatíve Únie na podporu zdraviu prospešných pohybových aktivít (HEPA).

               (12)

               Rada vo svojich záveroch z 27. novembra 2012 o podpore HEPA uznala potrebu ďalších opatrení na úrovni Únie a vyzvala Komisiu, aby predložila návrh odporúčania Rady vrátane rámca zbežného monitorovania na základe súboru ukazovateľov vzťahujúcich sa na tematické oblasti usmernení EÚ o fyzickej aktivite,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty:

               1.

               pracovali na účinných politikách zameraných na zdraviu prospešné pohybové aktivity prostredníctvom vypracovania medzisektorového prístupu zahŕňajúceho oblasti politiky vrátane športu, zdravia, životného prostredia a dopravy, berúc pritom do úvahy usmernenia EÚ o fyzickej aktivite, ako aj ďalšie odvetvia, a to v súlade s vnútroštátnymi osobitosťami. Malo by to zahŕňať:

                           a)

                           postupné vypracúvanie a vykonávanie vnútroštátnych stratégií a medzisektorových politík zameraných na podporu HEPA v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi;

                           b)

                           určenie konkrétnych opatrení na realizáciu týchto stratégií alebo politík, a to v prípade vhodnosti v rámci akčného plánu;

               2.

               monitorovali úroveň pohybovej aktivity a politiky v oblasti HEPA pomocou rámca zbežného monitorovania (5) a ukazovateľov stanovených v prílohe podľa vnútroštátnej situácie;

               3.

               do šiestich mesiacov od prijatia tohto odporúčania určili v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi národné kontaktné miesta pre HEPA (6), ktoré budú podporovať vyššie uvedený rámec monitorovania, a o ich vymenovaní informovali Komisiu.
               Národné kontaktné miesta pre HEPA budú poverené najmä koordináciou procesu sprístupňovania údajov o pohybových aktivitách pre rámec monitorovania; uvedené údaje by sa mali vkladať do existujúcej Európskej databázy WHO o výžive, obezite a fyzickej aktivite (NOPA), tieto údaje by mali tiež uľahčiť medzirezortnú spoluprácu v oblasti politík zameraných na HEPA;

               4.

               úzko spolupracovali medzi sebou a s Komisiou prostredníctvom zapojenia sa do procesu pravidelnej výmeny informácií a najlepších postupov týkajúcich sa podpory HEPA v rámci príslušných štruktúr pre šport a zdravie na úrovni Únie, ako základu posilnenej koordinácie politík.

         TÝMTO VYZÝVA Komisiu, aby:

               1.

               pomáhala členským štátom pri prijímaní vnútroštátnych stratégií, vypracúvaní medzisektorových prístupov k politike v oblasti HEPA a vykonávaní príslušných akčných plánov uľahčovaním výmeny informácií a osvedčených postupov, partnerským učením, vytváraním sietí a určovaním úspešných postupov na podporu HEPA;

               2.

               podporovala zriadenie a fungovanie rámca monitorovania HEPA v súlade s ukazovateľmi uvedenými v prílohe, na základe existujúcich foriem monitorovania a zberu údajov v tejto oblasti a s použitím v čo najväčšej miere existujúcich informácií a údajov tak, že:

                           a)

                           s pomocou vedeckých odborníkov poskytne národným kontaktným miestam, a v prípade potreby aj ďalším zástupcom príslušných verejných orgánov, cielenú podporu na účely budovania kapacít a odbornej prípravy národných kontaktných miest HEPA, a to aj na účely procesu zberu údajov;

                           b)

                           preskúma možnosť používať údaje zozbierané v kontexte tohto rámca monitorovania na prípadné vypracovanie európskych štatistík o úrovni pohybovej aktivity, a to každé tri roky;

                           c)

                           podporí WHO pri ďalšom rozvíjaní aspektov Európskej databázy WHO o výžive, obezite a fyzickej aktivite (NOPA) prostredníctvom prispôsobenia databázy rámcu monitorovania, ktorý je uvedený v prílohe;

                           d)

                           podporí úzku spoluprácu s WHO pri príprave a vydávaní prehľadov o HEPA a analýze trendov HEPA pre jednotlivé krajiny.

               3.

               každé tri roky predkladala správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania na základe informácií poskytnutých v rámci mechanizmov podávania správ stanovených v rámci monitorovania a ďalších príslušných informácií o rozvíjaní a vykonávaní politiky v oblasti HEPA poskytnutých členskými štátmi a zhodnotila pridanú hodnotu tohto odporúčania.

      V Bruseli 26. novembra 2013

            Za Radu

            predseda

         D. A. BARAKAUSKAS

      (1)  Usmernenia EÚ o fyzickej aktivite, ktoré boli privítané v záveroch predsedníctva z neformálneho zasadnutia ministrov športu členských štátov EÚ v novembri 2008.

      (2)  Ú. v. EÚ C 393, 19.12.2012, s. 22.

      (3)  Ú. v. EÚ C 396, 21.12.2012, s. 8.

      (4)  Ú. v. EÚ C 162, 1.6.2011, s. 1.

      (5)  V rámci monitorovania sa stanoví minimálny súbor požiadaviek na podávanie správ o všeobecných aspektoch podpory HEPA, ktoré môžu plniť všetky členské štáty. Bude sa vykonávať v úzkej súčinnosti a spolupráci s WHO, čím sa zabráni zdvojeniu zberu údajov.

      (6)  Kontaktným miestom bude hlavná kontaktná osoba v členskom štáte na poskytovanie informácií a údajov zodpovedajúcich tabuľke ukazovateľov uvedenej v prílohe, ktorá bude tvoriť súčasť dotazníka, ktorý WHO zašle kontaktným miestam.

      PRÍLOHA
      Navrhované ukazovatele na zhodnotenie úrovne HEPA a politík týkajúcich sa HEPA v EÚ s prihliadnutím na usmernenia EÚ o fyzickej aktivite (1)

                  Tematické oblasti usmernení EÚ o fyzickej aktivite

                  Navrhované ukazovatele a premenné/jednotky

                  Dostupnosť údajov

                  Medzinárodné odporúčania a usmernenia o pohybových aktivitách
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 1 – 2)

                              1.

                              Vnútroštátne odporúčanie týkajúce sa pohybových aktivít v záujme zdravia
                              áno/nie

                      (5)

                              2.

                              Dospelí, ktorí spĺňajú minimálne odporúčania WHO týkajúce sa pohybových aktivít v záujme zdravia alebo rovnocenné vnútroštátne odporúčania
                              Podiel dospelých, ktorí dosahujú minimálne 150 minút pohybovej aktivity miernej intenzity za týždeň alebo 75 minút pohybovej aktivity vysokej intenzity, prípadne ich rovnocennú kombináciu

                      (5)

                              3.

                              Deti a dospievajúci, ktorí spĺňajú minimálne odporúčania WHO týkajúce sa pohybových aktivít v záujme zdravia alebo rovnocenné vnútroštátne odporúčania
                              Podiel detí a dospievajúcich, ktorí dosahujú aspoň 60 minút miernej až intenzívnej pohybovej aktivity denne alebo aspoň 5 dní za týždeň

                      (5)

                  Medzisektorový prístup
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 3 – 5)

                              4.

                              Vnútroštátny koordinačný mechanizmus na podporu HEPA
                              áno/nie; ak áno, uveďte ďalšie podrobnosti

                      (5)

                              5.

                              Finančné prostriedky vyčlenené špecificky na podporu HEPA
                              podľa odvetvia (zdravotníctvo, šport, doprava, atď.):

                                          —

                                          celkové financovanie;

                                          —

                                          na obyvateľa;

                                          —

                                          podľa hrubého domáceho produktu pri parite kúpnej sily na obyvateľa, v eurách

                      (2)

                  „Šport“
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 6 – 13)

                              6.

                              Vnútroštátna politika a/alebo akčný plán šport pre všetkých.
                              áno/nie; ak áno, uveďte ďalšie podrobnosti

                      (5)

                              7.

                              Športové kluby orientované na zdravie (športové kluby s programom pre zdravie)
                              Vykonávanie usmernení vypracovaných v rámci projektu HEPA Europe/TAFISA: áno/nie; ak áno, opíšte

                      (3)

                              8.

                              Rámec na podporu príležitostí na zlepšenie prístupu slabších sociálno-ekonomických skupín k rekreačným alebo cvičebným zariadeniam
                              Existencia rámca: áno/plánuje sa do dvoch rokov/nie; ak áno, opíšte

                      (4)

                              9.

                              Cieľové skupiny, na ktoré sa zameriava vnútroštátna politika týkajúca sa HEPA
                              Podľa cieľovej skupiny [skupiny, ktoré obzvlášť potrebujú pohybovú aktivitu (napr. slabšie sociálno- ekonomické skupiny, osoby s nízkou úrovňou pohybovej aktivity, staršie osoby, národnostné menšiny, atď.)]

                      (5)

                  „Zdravie“
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 14 – 20)

                              10.

                              Monitorovanie a dohľad nad pohybovými aktivitami a sedavým správaním
                              Pohybová činnosť a sedavé správanie zahrnuté do národného systému monitorovania zdravia: áno/nie; ak áno, uveďte ďalšie podrobnosti

                      (4)

                              11.

                              Poradenstvo týkajúce sa pohybových aktivít, ktoré poskytujú zdravotnícki pracovníci
                              Poradenstvo týkajúce sa pohybových aktivít: áno/nie; ak áno: preplácané v rámci služieb základnej zdravotnej starostlivosti: áno/nie

                      (4)

                              12.

                              Odborná príprava so zameraním na pohybové aktivity v rámci vzdelávacieho programu zdravotníckych pracovníkov

                                          —

                                          počet hodín pre sestry, pre lekárov

                                          —

                                          povinná/nepovinná

                                          —

                                          jasné hodnotiace a akreditačné štruktúry, ktoré majú odzrkadliť výsledky vzdelávania

                      (3)

                  „Vzdelávanie“
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 21 – 24)

                              13.

                              Telesná výchova na základných a stredných školách

                                          —

                                          počet hodín podľa školského stupňa

                                          —

                                          povinná/nepovinná

                                          —

                                          regulácia na celoštátnej alebo nižšej úrovni

                      (4)

                              14.

                              Systémy na podporu pohybových aktivít v školách
                              existencia systému na celoštátnej alebo nižšej úrovni: áno/nie; ak áno, uveďte ďalšie podrobnosti

                      (3)

                              15.

                              HEPA v odbornej príprave učiteľov telesnej výchovy
                              HEPA je modulom v odbornej príprave učiteľov telesnej výchovy na bakalárskej a/alebo magisterskej úrovni: áno/nie; povinná/nepovinná

                      (3)

                              16.

                              Systémy podporujúce aktívne cestovanie do školy
                              systémy na celoštátnej alebo (prípadne) nižšej úrovni na podporu aktívneho cestovania do školy (napr. tzv. „chodiace autobusy“, bicykle): áno/nie; ak áno, opíšte

                      (4)

                  „Životné prostredie, územné plánovanie a verejná bezpečnosť“
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 25 – 32)

                              17.

                              Úroveň bicyklovania/chôdze
                              Hlavný spôsob dopravy používaný na každodenné aktivity (auto, motocykel, verejná doprava, chôdza, bicyklovanie, iné)

                      (5)

                              18.

                              Európske usmernenia na zlepšenie infraštruktúr pre pohybové aktivity vo voľnom čase
                              Európske usmernenia na zlepšenie infraštruktúr pre pohybové aktivity vo voľnom čase sa systematicky uplatňujú na plánovanie, výstavbu a riadenie infraštruktúr:
                              áno/zatiaľ nie, ale plánuje sa v nasledujúcich 2 rokoch/nie

                      (3)/ (4)

                  „Pracovné prostredie“
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 33 – 34)

                              19.

                              Systémy na podporu aktívneho cestovania do práce
                              existencia motivačného systému na celoštátnej alebo (prípadne) nižšej úrovni pre podniky alebo zamestnancov na podporu aktívneho cestovania do práce (napr. chôdza, bicyklovanie): áno/nie; ak áno, opíšte

                      (4)

                              20.

                              Systémy na podporu pohybových aktivít na pracovisku
                              existencia motivačného systému na celoštátnej alebo (prípadne) nižšej úrovni pre podniky alebo zamestnancov na podporu pohybových aktivít na pracovisku (napr. telocvične, sprchy, chôdza po schodoch, atď.): áno/nie

                      (4)

                  „Starší občania“
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 35 – 37)

                              21.

                              Systémy určené na intervencie komunity na podporu pohybových aktivít starších ľudí
                              existencia systému na intervencie komunity na podporu pohybových aktivít starších ľudí: áno/nie; ak áno: opíšte

                      (4)

                  „Ukazovatele/hodnotenie“
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 38)

                              22.

                              Vnútroštátne politiky v oblasti HEPA, ktoré zahŕňajú plán hodnotenia
                              x spomedzi y politík týkajúcich sa HEPA (šport, zdravie, doprava, životné prostredie, podľa sektora) obsahujú jasný zámer alebo plán hodnotenia

                      (5)

                  „Informovanosť verejnosti“
                  (usmernenia EÚ o fyzickej aktivite 39)

                              23.

                              Existencia vnútroštátnej kampane zameranej na zvýšenie informovanosti verejnosti o pohybových aktivitách
                              áno/nie, ak áno, opíšte

                      (4)

         (1)  Očakáva sa, že informácie a údaje, ktoré sa členským štátom odporúča poskytnúť v kontexte zbežného rámca monitorovania, sa časom zlepšia. Navrhuje sa, aby podpora uvedeného rámca vychádzala z činností zameraných na spoluprácu a budovanie kapacít, ktoré sa plánujú v tomto odporúčaní.

         (2)  zatiaľ nezozbierané údaje.

         (3)  zatiaľ nezozbierané údaje, ale naplánované v rámci NOPA.

         (4)  dostupné údaje (napr. údaje zahrnuté v šablónach pre jednotlivé krajiny alebo prostredníctvom iného dostupného zdroja), ktoré však zatiaľ nie sú validované alebo je potrebné ich aktualizovať.

         (5)  údaje dostupné a validované v rámci NOPA.