               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 405 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Nemecko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Nemecko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike pre eurozónu premietnutého do odporúčaní 1 a 2.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Nemecko
                  5
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018
                  6
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä pretrvávajúce veľké prebytky bežného účtu majú cezhraničný presah a odrážajú utlmenie investícií v porovnaní s úsporami v súkromnom aj vo verejnom sektore. Prebytok, ktorý sa prevažne týka krajín mimo EÚ, sa od roku 2016 trochu zmenšil a očakáva sa, že v súvislosti s oživením domáceho dopytu v nasledujúcich rokoch postupne klesne, ale v prognózovanom období zostane na rekordne vysokých úrovniach. Hoci v súčasnosti sa zvyšuje domácim dopytom stimulovaný rast, podiel potreby a investícií na HDP ostáva utlmený, a to napriek priaznivým cyklickým a finančným podmienkam a potrebe investovať do infraštruktúry, na ktorú je fiškálny priestor. Hoci na zvýšenie verejných investícii sa prijalo niekoľko opatrení, ešte sa nepodarilo dosiahnuť vzostupný trend podielu verejných investícií na HDP. Aj pri plnení odporúčaní v iných oblastiach sa dosiahol len obmedzený pokrok.

               (4)Nemecko predložilo 30. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  7
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (6)Nemecko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje rozpočtový prebytok na úrovni medzi 1 % a 1,5 % HDP v rokoch 2018 až 2021. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne poklesne až na 53 % v roku 2021. Zatiaľ čo v programe stability sú uvedené a opísané viaceré plánované opatrenia z koaličnej dohody z marca 2018, ktoré sa rovnajú približne 1,5 % HDP v rokoch 2018 – 2021, tieto opatrenia nie sú ešte zahrnuté do prognóz programu stability, keďže ešte neboli prijaté. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy a ktorý neschválil nezávislý orgán, je realistický
                  9
               . Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2018 prebytok približne 1,2 % HDP a v roku 2019 prebytok 1,0 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Verejný dlh má podľa prognózy vykazovať aj naďalej pevnú klesajúcu tendenciu. Rada celkovo zastáva názor, že Nemecko v roku 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Pri dodržaní strednodobého cieľa zároveň existuje priestor na využitie fiškálnych a štrukturálnych politík na to, aby sa dosiahol udržateľný vzostupný trend v oblasti verejných a súkromných investícií, najmä do vzdelania, výskumu a inovácií.

               (7)Reálne verejné investície sa v rokoch 2015 – 2017 masívne zvýšili. Do tohto trendu sa premietlo úsilie vlády o posilnenie investícií. Verejné investície zaznamenávajú oživenie, ale ako podiel na HDP je toto zvýšenie naďalej skromné a značný sklz pretrváva na komunálnej úrovni, ktorý odhadom predstavuje 4 % HDP. V dôsledku negatívnych čistých investícií na komunálnej úrovni (približne 6 miliárd EUR ročne v období 2010 až 2016) objem dostupného verejného kapitálu ako podiel na HDP naďalej klesá. Na vyriešenie investičného sklzu na komunálnej úrovni by boli v priebehu nasledujúceho desaťročia potrebné dodatočné verejné investície v objeme 0,3 % HDP ročne. Investície ako percentuálny podiel na objeme dostupného kapitálu v sektore verejnej správy a verejné investície ako percentuálny podiel na verejných výdavkoch sú pod priemerom eurozóny. Hoci bola v roku 2017 do činnosti uvedená agentúra, ktorá bola zriadená s cieľom podporovať verejné investície na komunálnej úrovni, treba vyvinúť ďalšie úsilie na odstránenie investičného sklzu. Spolu s priaznivým stavom rozpočtu z toho vyplýva, že existuje priestor na zvýšenie investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, predovšetkým na regionálnej a komunálnej úrovni.

               (8)Verejné výdavky na vzdelávanie zostali v roku 2016 na úrovni 4,2 % HDP, čo je pod priemerom EÚ (4,7 %). Výdavky na vzdelanie a výskum zostali v roku 2016 na úrovni 9,0 % HDP a nedosiahli národný cieľ na úrovni 10 %. Zodpovedá to odhadovanej investičnej medzere približne 33 miliárd EUR. Zatiaľ čo v reálnom vyjadrení sa výdavky na vzdelanie zvýšili, značný investičný sklz pretrváva. Zodpovedajúce verejné finančné prostriedky si zároveň bude vyžadovať riešenie takých problémov, ako je zvyšujúci sa počet žiakov, nedostatok učiteľov a ďalšie rozširovanie vzdelávania a starostlivosti v rannom detstve. Zásadný význam pre potenciálny rast Nemecka majú ďalšie výdavky na vzdelávanie a na výskum a inovácie.

               (9)Digitalizácia nemeckého hospodárstva napreduje pomaly a krajina čelí značným výzvam. Pokiaľ ide o pokrytie rýchlym internetom (prístupová sieť novej generácie do 30 Mbit), medzi mestskými a vidieckymi oblasťami existuje zreteľná digitálna priepasť (len 54 % vidieckych oblastí). Nemecko zaostáva v zavádzaní vysokokapacitného širokopásmového pripojenia (> 100 Mbit). V porovnaní s priemerom EÚ (26,8 %) je vysokovýkonnými optickými prístupovými sieťami pokrytá len malá časť nemeckého územia (7,3 %). Dominantný etablovaný poskytovateľ namiesto toho vsádza ako na uprednostňované technologické riešenie na modernizáciu existujúcich metalických sietí (vektorizácia). Od vysokorýchlostného pripojenia sú závislé mnohé služby, pričom 25,3 % nemeckých podnikov sa v roku 2017 vyjadrilo, že ich internetové pripojenie je pre ich podnikateľské potreby príliš pomalé. Neexistencia takéhoto pripojenia je brzdou pre investície, najmä u malých a stredných podnikov, z ktorých mnohé sa nachádzajú vo vidieckych a polovidieckych oblastiach. Výkonnosť v oblasti digitálnych verejných služieb a elektronickom zdravotníctve je takisto pod priemerom EÚ.

               (10)Investície do podnikového výskumu a vývoja rastú a Nemecko sa blíži k dosiahnutiu svojho cieľa intenzity výskumu a vývoja v rámci stratégie Európa 2020. Investície sa však v čoraz väčšej miere sústreďujú vo veľkých firmách a spracovateľských podnikoch so strednou až vysokou technologickou náročnosťou, zatiaľ čo podiel malých a stredných podnikov klesá. Na posilnenie podnikateľskej činnosti bolo prijatých viacero opatrení, najmä na prilákanie súkromných investícií do rizikového kapitálu. Nemecký trh s rizikovým kapitálom je však naďalej menej rozvinutý než trhy iných medzinárodných lídrov v oblasti inovácií.

               (11)Daňový systém Nemecka je napriek určitým zlepšeniam posledných rokov naďalej neefektívny, najmä preto, že je zložitý a narúša rozhodovanie, napr. v oblasti investícií, financovania a účasti na trhu práce. Pri získavaní príjmov Nemecko kladie pomerne silný dôraz na priame dane, pričom existuje možnosť obmedziť rušivé priame zdaňovanie alebo sa posunúť k menej rušivým daniam z nehnuteľností, dedičstva a spotreby. Úroveň daní a sociálnych príspevkov z príjmov zo závislej činnosti bola v roku 2015 šiesta najvyššia v EÚ. Náklady na kapitál a efektívna priemerná sadzba dane z príjmov právnických osôb, ktorá je v jednotlivých regiónoch rozdielna, patria medzi najvyššie v EÚ (národný priemer 28,2 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 20,9 %). Vzhľadom na vzájomné pôsobenie dane z príjmu právnických osôb, miestnej živnostenskej dane a solidárneho príplatku je systém podnikových daní zložitý, súvisia s ním vysoké náklady na daňovú správu a rušivo pôsobí na úroveň a umiestňovanie investícií. Okrem toho daň z príjmov právnických osôb nepriaznivo vplýva na rozhodnutia o financovaní, keďže zvýhodňuje dlhové financovanie. Toto zvýhodnenie je v EÚ siedme najvyššie. Zníženie kapitálových nákladov na vlastné imanie by mohlo posilniť súkromné investície a pomerne nedostatočne rozvinutý nemecký trh s rizikovým kapitálom. Navyše sú ustanovenia o možnosti prenosu strát do budúcnosti naďalej pomerne prísne, keďže ich objem obmedzujú na 60 % zdaniteľného príjmu na daný rok.

               (12)Regulácia má v Nemecku naďalej vysoko reštriktívny charakter, najmä pokiaľ ide o služby pre podniky, regulované povolania a administratívne náležitosti pri cezhraničnom poskytovaní služieb. Medzi hlavné obmedzenia okrem iného patrí právna forma a podiel na kapitále. Miera fluktuácie zákazníkov v hlavných sektoroch služieb pre podniky, ako je právne poradenstvo, účtovníctvo, architektonické a inžinierske činnosti, pod priemerom EÚ, zatiaľ čo hrubá prevádzková miera v týchto sektoroch je nad priemerom, z čoho sa dá usudzovať existencia nízkeho konkurenčného tlaku. Vzhľadom na úlohu služieb ako medzivstupov menej reštriktívna regulácia služieb zvyšuje produktivitu v nadväzujúcich odvetviach náročných na služby.

               (13)Nemecký trh práce dosahuje veľmi dobré výsledky. Nezamestnanosť v poslednom štvrťroku 2017 klesla na rekordne nízku úroveň 3,6 % a zamestnanosť dosiahla 79,8 %. Miera nezamestnanosti mladých ľudí (6,7 % v roku 2017) je jedna z najnižších v EÚ. Nemecko čelí zvyšujúcemu sa nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily, zatiaľ čo potenciál niektorých skupín na trhu práce sa naďalej nedostatočne využíva. Podiel osôb pracujúcich na kratší pracovný čas, najmä žien a osôb s migrantským pôvodom a osôb s opatrovateľskými povinnosťami, je jeden z najvyšších v EÚ. Hlavné faktory, ktoré ženy nemotivujú pracovať dlhšie, súvisia s nedostatkom zariadení starostlivosti o deti a celodenných školských zariadení. Osobitné daňové pravidlá, najmä v prípade druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti a pracovníkov s nízkym príjmami, ako aj blokovací účinok zárobkovej hranice 450 EUR v prípade minipráce nemotivujú k odpracovaniu viac hodín. V prípade osôb s nízkymi príjmami, z ktorých väčšina sú ženy, má Nemecko jedno z najvyšších daňovo-odvodových zaťažení. Vysoký podiel žien pracujúcich na kratší pracovný čas dopĺňa jeden z najväčších rodových rozdielov v zamestnanosti na kratší pracovný čas v EÚ (37,5 % v porovnaní s priemerom EÚ 23,1 %). Prispieva to k veľmi veľkému rozdielu v odmeňovaní žien a mužov v Nemecku.

               (14)Napriek rekordne nízkej nezamestnanosti a vysokému podielu voľných pracovných miest nominálna mzda zaznamenala v roku 2017 mierny rast na úrovni 2,4 %. Táto pomerne utlmená miera rastu nominálnej mzdy je čiastočne dôsledkom pomalého zvyšovania produktivity v sektore služieb, nedostatočného uplatňovania kolektívneho vyjednávania v niektorých odvetviach a zníženia štrukturálnej nezamestnanosti. Reakcia na zlepšenie inflácie bola obmedzená, keďže rast reálnych miezd zaznamenal pokles z 1,8 % v roku 2016 na 0,7 % v roku 2017. Kolektívne zmluvy uzavreté začiatkom roka 2018 môžu mať za následok určité zrýchlenie rastu miezd, preto treba vývoj v tejto oblasti sledovať. Podiel zamestnancov s nízkou mzdou je naďalej vysoký, pričom existuje priestor na zvýšenie počtu odpracovaných hodín v nižších mzdových deciloch. Vyššia miera prisťahovalectva nezabránila rastu miezd v nižších mzdových kategóriách. Zavedením všeobecnej zákonom stanovenej minimálnej mzdy v roku 2015 a jej následným zvýšením v roku 2017 sa zvýšili mzdy v spodnej časti mzdového rozdelenia. Popri zvyšovaní miezd sa sociálni partneri v rámci aktuálneho kola rokovaní o mzdách zameriavajú na problematiku pružnosti pracovného času.

               (15)Celkovo má Nemecko stabilný systém sociálnej ochrany. Podiel osôb ohrozených chudobou na celkovom počte obyvateľstva sa však od roku 2005 do roku 2015 neustále zvyšoval (16,7 %), než došlo k miernemu zvráteniu tohto trendu v roku 2016. V roku 2015 sa začala znižovať aj príjmová nerovnosť, keď došlo vďaka zvýšeniu príjmov najchudobnejších domácností k miernemu zníženiu pomeru pomer príjmov horného a dolného kvintilu. Aj nedávne zlepšenie v oblasti chudoby zamestnaných osôb, zaznamenané v roku 2016, bolo mierne a týkalo sa len mužov.

               (16)Nemecko môže zlepšiť naviazanie starších pracovníkov na trh práce, a zvýšiť tak príjmy starších osôb, podporiť potenciálny produkt, pomôcť prispôsobiť sa napätému trhu práce, a tým obmedziť potrebu preventívneho dôchodkového sporenia. Riziká udržateľnosti verejných financií sú v súčasnosti malé, predovšetkým vďaka pomerne vysokému primárnemu prebytku. Očakáva sa však, že Nemecko podľa správy o starnutí obyvateľstva z roku 2018 zaznamená do roku 2070 jedno z najvyšších zvýšení výdavkov na dôchodky v EÚ. Riziko chudoby v starobe (t. j. nad 65 rokov) bolo v roku 2016 na úrovni 17,6 %, čo je nad priemerom EÚ (14,7 %). Očakáva sa, že budúcim zhoršením primeranosti dôchodkov v zákonnom prvom pilieri sa zvýši riziko chudoby v starobe, najmä v prípade zamestnancov s nízkou mzdou, osôb s atypickými zmluvami a osôb s prestávkami v pracovnej histórii. Rozdiel v dôchodkoch žien a mužov je jeden z najväčších v EÚ. Navyše zatiaľ čo miera zamestnanosti v prípade pracovníkov vo veku od 60 do 64 rokov (58,4 % v roku 2017) je jedna z najvyšších v EÚ, miera zamestnanosti v prípade pracovníkov vo veku 65 až 69 rokov bola v druhej tretine členských štátov (16,1 %).

               (17)Sociálno-ekonomický pôvod je naďalej významným určujúcim faktorom výsledkov v oblasti vzdelávania a integrácie na trhu práce. Podľa Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov z roku 2015 to v prírodovedných predmetoch prispieva k rozdielu medzi najnižším a najvyšším sociálnym kvartilom vo výkonnosti, ktorý zodpovedá 3 rokom školskej dochádzky. Celoštátne údaje potvrdzujú podstatnú koreláciu aj v prípade základného vzdelania. V prípade študentov s migrantským pôvodom existujú osobitné problémy. V porovnaní s rodenými nemeckými študentmi je u nich väčšia pravdepodobnosť dosahovania slabých výsledkov v základných zručnostiach, ako aj predčasného ukončenia školskej dochádzky alebo štúdia na univerzite. Takisto sa v plnej miere nevyužíva potenciál osôb s migrantským pôvodom na trhu práce. Miera zamestnanosti u štátnych príslušníkov tretích krajín (vo veku 20 – 64 rokov) bola v roku 2017 o viac ako 27 percentuálnych bodov nižšia než v prípade nemeckých štátnych príslušníkov (takmer o 33 percentuálnych bodov nižšia v prípade ženských štátnych príslušníkov tretích krajín). V súvislosti s budúcimi šancami na trhu práce obavy vyvoláva vzdelávanie dospelých, ktoré je pod priemerom EÚ a naďalej je problémom v prípade 7,5 milióna nízkokvalifikovaných dospelých osôb, ktorým chýbajú základné zručnosti v čítaní a písaní.

               (18)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a zastáva názor
                  10
               , že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (20)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Pri dodržaní strednodobého cieľa využiť fiškálne a štrukturálne politiky na to, aby sa dosiahol udržateľný vzostupný trend v oblasti verejných a súkromných investícií, najmä do vzdelania, výskumu a inovácií na všetkých úrovniach verejnej správy, a najmä na regionálnej a komunálnej úrovni. Zintenzívniť úsilie o zabezpečenie dostupnosti vysokokapacitnej širokopásmovej infraštruktúry na celom území štátu. Zlepšiť efektívnosť daňového systému a jeho priaznivé nastavenie pre investície. Prehĺbiť hospodársku súťaž v oblasti podnikových služieb a regulovaných povolaní.

               2.Obmedziť prekážky brániace odpracovaniu viac hodín, ako aj znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, najmä v prípade zamestnancov s nízkou mzdou a druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti. Prijať opatrenia na podporu dlhšieho produktívneho veku. Vytvoriť podmienky na podporu väčšieho rastu miezd pri súčasnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a úroveň zručností u znevýhodnených skupín.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 405 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 204 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Podľa nariadenia spolkovej vlády o hospodárskych prognózach (Vorausschätzungsverordnung), ktorý ministerstvo hospodárstva a energetiky prijalo po dohode s ministerstvom financií a ktoré nadobudne účinnosť v júli 2018, bola pracovná skupina pre spoločné hospodárske prognózy (Gemeinschaftsdiagnose) v zmysle zákona o hospodárskych prognózach (Vorausschätzungsgesetz) vyhlásená za nezávislý orgán zodpovedný za posudzovanie hospodárskych prognóz, o ktoré sa opierajú návrhy rozpočtových plánov a programy stability.

                     (10)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 406 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nižšie uvedených odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Estónsko
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Estónsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (4)Estónsko predložilo 26. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda plánuje prejsť z deficitu verejných financií vo výške 0,3 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,2 % HDP v roku 2018, 0,5 % HDP v roku 2019 a potom smerovať k vyrovnanému rozpočtu. Strednodobým rozpočtovým cieľom je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Podľa programu stability na rok 2018 sa predpokladá, že prepočítaný
                  7
                štrukturálny deficit dosiahne 0,8 % HDP v roku 2018, 0,4 % HDP v roku 2019 a potom zostane na úrovni mierneho schodku. Očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zotrvá pod úrovňou 9 % HDP v roku 2018 aj v roku 2019 a potom do roku 2022 postupne klesne na 5,3 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Negatívne riziká ohrozujúce predpoklady výnosov z príjmov sa týkajú predovšetkým niektorých nedostatočne konkretizovaných opatrení, ktoré ovplyvňujú všetky roky programového horizontu.

               (7)V roku 2018 sa Estónsku odporučilo, aby si zachovalo úroveň strednodobého rozpočtového cieľa. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  8
                o 6,1 %, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,2 % HDP.  Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2018 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Estónska vo výške 2,7 % v roku 2019 a pri predpokladanom raste HDP pod odhadovanou úrovňou potenciálnej miery rastu by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nemala presiahnuť 4,1 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,6 % HDP na základe matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 existuje za nezmenenej politiky riziko určitej odchýlky od požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spolu. Rada celkovo zastáva názor, že Estónsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek v rokoch 2018 a 2019.

               (8)Pre Estónsko zostáva hlavnou výzvou poskytnutie primeranejšej sociálnej záchrannej siete podporenej lepším poskytovaním služieb. Estónsko vynakladá menej na sociálnu ochranu (približne 16 % HDP), než je priemer Európskej únie (približne 28 % HDP). Vplyv sociálnych transferov na znižovanie chudoby sa zlepšuje, je však stále slabý a pod priemerom Európskej únie. Estónsko má stále vysokú mieru rizika chudoby, najmä v prípade ľudí so zdravotným postihnutím, domácností nezamestnaných osôb a starších ľudí, najmä tých, ktorí žijú sami. Nerovnosť príjmov na úrovni 5,6 % v roku 2016 zostáva aj napriek nedávnym zlepšeniam stále vyššia ako priemer Európskej únie (5,2 % v roku 2016). Podnikajú sa určité kroky na zabezpečenie primeraných rodinných dávok pre väčšie rodiny, ktorými sa podarilo o niečo znížiť relatívnu chudobu medzi deťmi. Zvýšila sa úroveň dávok zabezpečujúcich minimálny príjem, ku ktorej boli pripojené stimuly na návrat do práce. Vyplatenie príspevku vo výške 115 EUR osobám s nízkymi dôchodkami žijúcim osamote bolo prvým krokom riešenia veľmi vysokej miery rizika chudoby tejto skupiny. Rozdiel medzi ľuďmi so zdravotným postihnutím a osobami bez zdravotného postihnutia (20,9 % v roku 2016), pokiaľ ide o mieru rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia, bol tiež vyšší ako priemer Európskej únie (10,1 %). Financovanie služieb dlhodobej starostlivosti nezodpovedá potrebám starnúceho obyvateľstva. Treba si ešte počkať na prejavy vplyvu prebiehajúcej administratívnej reformy na poskytovanie služieb vysokej kvality.

               (9)Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov je naďalej jedným z najvyšších v Európskej únii, dosahuje úroveň 25,3 %, ale badať jeho znižovanie. Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom je podporovaná nedávnymi zmenami rodičovskej dovolenky a systému dávok. Očakáva sa, že týmito zmenami sa ženám poskytne stimul na skorší návrat do práce, čím sa prispeje k zníženiu rodového rozdielu v odmeňovaní v Estónsku.  Tieto zmeny sa uskutočnia v rokoch 2018 až 2020. V súčasnosti sa rokuje o návrhu druhej etapy reformy rodičovskej dovolenky. V tomto kontexte aj mimo neho je naďalej dôležité pokračovať v spolupráci so sociálnymi partnermi a posilňovať ich kapacity, najmä vzhľadom na veľmi nízke miery členstva. Zmeny zákona o rodovej rovnosti zamerané na zlepšenie transparentnosti miezd sa ešte len musia prijať a po ich prijatí sa budú vzťahovať len na subjekty verejného sektora. Neočakáva sa, že sa do roku 2019 vytvorí nástroj na analýzu rodových mzdových rozdielov.

               (10)Pomalý rast produktivity Estónska súvisí s jeho miernym výkonom v oblasti výskumu, technológií a inovácií. Menej ako 0,5 % estónskych spoločností vykazuje v roku 2016 výskumnú činnosť, a aj preto predstavuje intenzita podnikateľského výskumu a vývoja iba 0,7 % HDP – čo zodpovedá polovici priemeru EÚ, ktorý je 1,3 %. Okrem toho viaceré ukazovatele, ktorými sa merajú inovácie – napríklad počet malých a stredných podnikov, ktoré interne inovujú a vytvárajú nové produkty a procesy – sa v posledných rokoch výrazne znížil. Zatiaľ čo hospodárstvo sa vyznačuje určitou vysokou pridanou hodnotou a činnosťami náročnými na znalosti, intenzita podnikateľského výskumu a vývoja, prepojenie medzi vedou a podnikmi, ako aj inovácia a technologická kapacita spoločností sú aj naďalej nízke. Výdavky verejného sektora na výskum, technológie a inovácie boli tradične nad priemerom Európskej únie. Nedostatočné stanovenie priorít vo verejnom výskume však predstavuje určité výzvy. Estónsko zaviedlo niekoľko opatrení na zvýšenie výkonnosti hospodárstva v oblasti výskumu a inovácií, je však výzvou maximalizovať ich účinok.

               (11)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete, najmä u starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím. Prijať opatrenia na zníženie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, a to aj zlepšením mzdovej transparentnosti v súkromnom sektore.

               2.Podporovať výskum a inovácie, a to najmä poskytovaním účinných stimulov na rozšírenie inovačnej základne.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 406 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 205 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (8)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie 4 rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sa zohľadňujú. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sa vzájomne započítavajú.

                     (9)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 417 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Malta by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nižšie uvedených odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1. Správa o krajine na rok 2018 bola pre Maltu
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Malta predložila 13. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (5)Malta v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje zachovať prebytok celkového rozpočtu v rokoch 2018 až 2021. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej so značnou rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia z hľadiska HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve a postupne klesne z 50,8 % HDP v roku 2017 približne na 36 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický na roky 2018 – 2019 a optimistický na roky 2020 – 2021. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2018 prebytok vo výške 0,6 % HDP a v roku 2019 prebytok vo výške 1,1 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Malta podľa predpokladov v rokoch 2018 a 2019 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Vývoj v oblasti nákladov by sa zároveň mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä so zreteľom na možné budúce riziká ohrozujúce rozsah príjmov.

               (6)Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu na rok 2018, zásadný význam pre to, aby sa zabránilo narušeniam hospodárskej súťaže medzi firmami, daňovníkom poskytlo spravodlivé zaobchádzanie a ochránili verejné financie, má boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu EÚ. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich dividend (t. j. od rezidentov EÚ pre rezidentov tretích krajín), úrokových platieb a licenčných poplatkov od spoločností so sídlom na Malte môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak uvedené spoločnosti nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej krajine. Zatiaľ čo nový režim odpočítania fiktívnych úrokov napomôže Malte znížiť zvýhodňovanie dlhu pred kapitálovým financovaním, nedostatočné pravidlá proti zneužívaniu v kombinácii s pomerne vysokou sadzbou a režimom založeným na odmeňovaní pomocou akcií môže poskytovať príležitosti na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. Existenciu niektorých ustanovení v dvojstranných daňových zmluvách medzi Maltou a inými členskými štátmi EÚ, spojenú s maltským daňovým systémom, v ktorom sú spoločnosti, ktoré sú rezidentmi na území Malty, no nemajú tam daňový domicil, zdaňované na základe krajiny, kde sa tvoria príjmy a remitencie, môžu spoločnosti využívať na to, aby sa zapájali do praktík vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Komisia berie na vedomie záväzok Malty bojovať proti agresívnemu daňovému plánovaniu daňovníkov. Na základe nedávnej komunikácie bude Komisia pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania.

               (7)Dlhodobá udržateľnosť verejných financií na Malte je naďalej problematická. Je to v plnej miere spôsobené vplyvom nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako sú náklady na zdravotnú starostlivosť, dlhodobú starostlivosť a dôchodky, na rozpočet. Dôchodkový systém čelí dvojitej výzve – dosiahnuť udržateľnosť a zároveň zabezpečiť primerané dôchodkové príjmy. Vyhliadky v oblasti dlhodobej udržateľnosti dôchodkových výdavkov sa zlepšili, a to najmä vďaka pozitívnejšiemu hodnoteniu dlhodobého rastového potenciálu Malty. Opatrenia zavedené v rozpočte na rok 2016 však mali iba obmedzený vplyv na dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, ktorý tak naďalej predstavuje veľkú výzvu. Napriek zavedeniu opatrení na zlepšenie dôchodkovej primeranosti navyše rozdiel medzi pohlaviami v dôchodkovom krytí zostáva naďalej vysoký. Výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti sa zlepšila a čakacie doby u lekára sa skracujú. Problémy však naďalej pretrvávajú aj v oblasti prerozdeľovania zdrojov a činností z nemocničných zariadení do primárnej starostlivosti. Inštitucionálne nastavenie poskytovania primárnej zdravotnej starostlivosti vytvára tlak tak na nemocnice, ako aj na pohotovostnú zdravotnú starostlivosť. Nemocničná a primárna starostlivosť nie sú dobre koordinované a pohotovostná starostlivosť sa naďalej využíva neefektívne. Zásadným problémom je naďalej prístup k inovačným liekom, a to aj z pohľadu rozpočtových prostriedkov. Boli podniknuté iniciatívy na uspokojenie rastúceho dopytu v oblasti systému dlhodobej starostlivosti, ako napríklad zvýšenie stimulov v oblasti komunitnej a domácej starostlivosti.

               (8)Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti zlepšovania cezhraničnej spolupráce. Zdá sa však, že maltský úrad pre finančné služby stále trpí nedostatkom zamestnancov a pretrvávajú obavy týkajúce sa jeho schopnosti vykonávať dohľad nad rozsiahlym cezhraničným finančným systémom, najmä nad jeho nebankovým segmentom. Navyše možno konštatovať, že zatiaľ čo sektor služieb (najmä online herný priemysel) výrazne prispel k udržateľnému hospodárskemu rastu krajiny, je možné, že sa tým vytvoria problémy týkajúce sa integrity finančného systému, čím dochádza k nutnosti posilniť rámec boja proti praniu špinavých peňazí. Malta nedávno transponovala štvrtú smernicu o boji proti praniu špinavých peňazí, no účinnosť jej vykonávania ešte stále nebola posúdená. V nadväznosti na transpozíciu smernice do vnútroštátneho práva navyše maltské orgány nedávno prezentovali integrovanú stratégiu boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Zriadi sa okrem iného národný koordinačný výbor pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý bude pozostávať z predstaviteľov vlády a iných relevantných vnútroštátnych orgánov. Pretrvávajú však problémy pri zabezpečovaní riadneho vykonávania a účinného presadzovania nedávno prijatého regulačného rámca.

               (9)V kontexte výrazného hospodárskeho rastu a reforiem podporujúcich zamestnanosť žien a zlepšovanie zručností pracovnej sily došlo k ďalšiemu zlepšeniu výsledkov, ktoré Malta dosiahla v oblasti pracovného trhu. Problematické sú však naďalej výrazný rozdiel v zamestnanosti žien a mužov a nízka účasť žien vo veku nad 30 rokov a ľudí so zdravotným postihnutím na trhu práce. Súčasná podoba otcovskej a rodičovskej dovolenky zostáva pomerne nevyhovujúca, aj keď táto podoba je dôležitá z hľadiska vyváženého zastúpenia mužov a žien pri opatrovateľských povinnostiach a významnejšej podpory žien pri ich zapojení sa do práce. Narastá nedostatok pracovných síl a pretrváva nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Značná časť maltskej pracovnej sily má stále nízku kvalifikáciu, pričom v snahe riešiť nedostatok požadovaných zručností sa zvyšuje závislosť od zahraničných pracovníkov. Očakáva sa, že politické iniciatívy, ktoré sa v súčasnosti realizujú v oblastiach pracovného trhu, pracovných zručností a sociálneho začlenenia, budú ďalej pokračovať, no je nutné zásobovať ich informáciami založenými na monitorovaní a hodnotení pokroku.

               (10)Predčasné ukončovanie školskej dochádzky na úrovni 18,6 % v roku 2017 zostáva najvyšším v EÚ a v porovnaní s predchádzajúcim rokom došlo len k zanedbateľnému zlepšeniu. Malta má zároveň najvyššiu mieru osôb so zdravotným postihnutím, ktoré predčasne ukončujú školskú dochádzku – predstavuje 50 %, čo je dvojnásobok priemeru EÚ. Výsledky vzdelávania navyše výrazne ovplyvňuje sociálno-ekonomické zázemie, typ školy a zdravotné postihnutie. Rozdiel v študijných výsledkoch v oblasti prírodných vied medzi študentmi z najhorších škôl oproti najlepším školám je jedným z najväčších v EÚ a predstavuje 1,5-násobok priemeru Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. Podiel študentov s nedostatočnými výsledkami v matematike, prírodných vedách a čítaní je štvrtý najvyšší v EÚ. Chýba komplexná stratégia skvalitňovania vzdelávania a znižovania nerovností vo vzdelávacích výsledkoch medzi sociálnymi skupinami a rozličnými druhmi škôl.

               (11)V dôsledku solídneho hospodárskeho rastu došlo k zvýšeniu tlakov na infraštruktúru a prírodné zdroje. Najmä sektor cestnej dopravy čelí zásadným problémom v oblasti infraštruktúry a dlhodobej udržateľnosti. Nedostatočná dopravná infraštruktúra a nárast nákladov súvisiace s preťažením ciest vytvárajú prekážku pre investovanie. Nárast počtu vozidiel a premávky má za následok zvyšovanie objemu emisií skleníkových plynov, čo má negatívny vplyv na kvalitu ovzdušia. Zároveň to môže mať negatívny vplyv na cestovný ruch, ktorý predstavuje dôležitý pilier maltskej ekonomiky. Potreba riešiť medzery v infraštruktúre preto ide ruka v ruke s potrebou ekologických dopravných riešení. Vláda v roku 2016 prijala národnú dopravnú stratégiu do roku 2050 a operačný plán riadenia premávky do roku 2025. Zároveň ohlásila projekt v hodnote 700 miliónov EUR určený na modernizáciu cestnej siete. Dohromady sa očakáva, že vďaka týmto opatreniam dôjde k zníženiu hospodárskych nákladov súvisiacich s preťažením ciest o menej ako 20 %. Nárast hospodárskej činnosti môže existujúce infraštruktúrne nedostatky ešte prehĺbiť, a vytvoriť tak ešte väčší tlak na prírodné zdroje. V pláne sa navyše nestanovujú jasné ciele na znižovanie emisií skleníkových plynov spôsobených dopravou, pričom sa v ňom nenavrhuje ani účinný systém monitorovania vykonávania ohlásených opatrení (okrem 5-ročného cyklu preskúmania). Je teda dôležité stanoviť ciele a vykonať opatrenia s cieľom do roku 2025 výrazne znížiť hustotu premávky a emisie skleníkových plynov spôsobené dopravou, pričom sa umožní pravidelné monitorovanie pokroku.

               (12)Problémy spôsobené veľkosťou krajiny a jej ostrovným charakterom ju čoraz viac nútia prejsť na obehovejšie hospodárstvo. Rozumné investovanie môže pomôcť znížiť tlak na citlivé prírodné zdroje tohto ostrova. Ak sa napríklad nebudú riešiť ťažkosti s odstraňovaním stavebného a demolačného odpadu, môžu znížiť kvalitu životného prostredia a atraktivitu krajiny ako turistickej destinácie. Zatiaľ čo Malta je naďalej v najspodnejšej skupine v oblasti výkonnosti ekologických inovácií (26. miesto v rámci EÚ v roku 2016, z pôvodného 18. miesta v roku 2013, podľa indexu ekologických inovácií), má potenciál mobilizovať investície na účely vypracovania alebo prijímania inovatívnych riešení s cieľom zvýšiť efektívnosť zdrojov a energetickú efektívnosť v odvetví stavebníctva, ako aj nakladanie s odpadom a s odpadovými vodami. Zlepšovanie je potrebné najmä aj v oblasti nakladania s odpadom, ako aj v oblasti investícií do recyklačných zariadení spracúvajúcich stavebný a demolačný odpad a pri vykonávaní kontrol v snahe zabrániť nelegálnemu skládkovaniu odpadu, resp. vysypávaniu stavebného a demolačného odpadu do mora.

               (13)Právny systém aj naďalej čelí problémom, pokiaľ ide o jeho efektívnosť, a treba posilniť jeho právny a inštitucionálny rámec v boji proti korupcii a zabezpečiť zvýšenú kvalitu podnikateľského prostredia. Nedostatky v oblasti správy a riadenia v súvislosti s protikorupčným rámcom môžu nepriaznivo ovplyvniť podnikateľské prostredie a môžu mať negatívne dôsledky pre investície. Ďalej treba zlepšiť aj účinnosť snáh Malty v boji proti korupcii, hlavne v súvislosti s účinnosťou vyšetrovaní a trestného stíhania korupcie. Zlepšenie rámca správy a riadenia je kľúčové v rámci zachovania reputácie Malty a jej atraktivity ako medzinárodnej investičnej destinácie.

               (14)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (15)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability 2018 a dospela k názoru, že Malta podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2018 a 2019 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Posilniť celkový rámec správy a riadenia tak, že sa zlepší vnútroštátny dohľad nad medzinárodne orientovanými finančnými podnikmi, ktorým bola na Malte udelená licencia, ďalej že sa zabezpečí účinné presadzovanie rámca boja proti praniu špinavých peňazí a že sa ďalej zintenzívni boj proti korupcii.

               2.Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému, a to aj zvýšením zákonného veku odchodu do dôchodku a obmedzením predčasného odchodu do dôchodku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 417 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 216 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 413 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Lotyšsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nižšie uvedených odporúčaniach, najmä v odporúčaniach 1 a 2.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Lotyšsko
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Lotyšsko 11. apríla 2018 predložila svoj národný program reforiem na rok 2018 a 16. apríla svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2017 na deficit vo výške 0,9 % HDP v rokoch 2018 aj 2019 a následné zlepšenie na 0,4 % HDP v rokoch 2020 a 2021. Očakáva sa, že tento trend bude v súlade so strednodobým rozpočtovým cieľom, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, a s povolenými odchýlkami na základe ustanovení o dôchodkovej a štrukturálnej reforme sektora zdravotnej starostlivosti. Prepočítaný deficit štrukturálneho salda sa podľa odhadov má zvýšiť z –1,2 % HDP v roku 2017 na –1,7 % HDP v roku 2018 a potom klesnúť na úroveň –1,5 % HDP v roku 2019. Na základe programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne zo 40,1 % v roku 2017 na 36 % HDP do roku 2021. Prognózy rastu HDP uvedené v programe sa v porovnaní s prognózou Komisie zdajú byť výrazne optimistické na rok 2018 a realistické na rok 2019. Riziká ohrozujúce rozpočtovú pozíciu súvisia skôr s horším než očakávaným vývojom v dôsledku optimistickej predpovede výnosu opatrení na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov.

               (7)Rada 11. júla 2017 odporučila Lotyšsku, aby dosiahlo svoj strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018 so zreteľom na úľavy spojené so zavádzaním reformy dôchodkového systému a štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                o 6,0 % v roku 2018, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,3 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2018. Keďže bol však výsledok za rok 2017 oproti očakávaniu lepší, toto riziko môže byť v roku 2018 menšie. Nástroj hodnovernosti založený na prognóze Komisie z jari 2018 zároveň naznačuje vysoký stupeň neistoty, pokiaľ ide o odhad produkčnej medzery pre Lotyšsko na základe spoločnej metodiky. Ak sa to potvrdí, tieto faktory sa zohľadnia pri hodnotení ex post za rok 2018 v jari 2019.

               (8)V roku 2019 by Lotyšsko malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, so zreteľom na dočasnú úľavu súvisiacu s vykonávaním štrukturálnej reformy v sektore zdravotnej starostlivosti poskytnutú na obdobie rokov 2017 – 2019. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 4,3 % v roku 2019, čo zodpovedá požadovanému zlepšeniu štrukturálneho salda o 0,4 % HDP. Na základe prognózy Komisie z roku 2018 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spolu. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (9)Nerovnosť príjmov je v Lotyšsku vysoká. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností k príjmom najchudobnejších 20 % domácností bol v roku 2017 na úrovni 6,3 – jeden z najvyšších v EÚ, keďže prerozdelenie prostredníctvom systému daňových výhod je na nižšej úrovni. Lotyšský daňový systém bol prepracovaný a daň z príjmov fyzických osôb sa progresívne zvýšila; daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami je však stále pomerne vysoké a tieto osoby odrádza od formálneho zamestnania. Daňová reforma je obmedzená, pokiaľ ide o presunutie zdanenia na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a dosiahnutie stanoveného cieľa politiky, ktorým je zvýšenie podielu daňových príjmov na HDP. Nízky podiel daňových príjmov na HDP obmedzuje zdroje na udržateľné poskytovanie verejných služieb a na sociálne začlenenie. Potenciál príjmov v oblasti zdaňovania majetku a kapitálu sa v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ nevyužíva v dostatočnej miere. Napriek určitému pokroku v boji proti daňovým únikom je daňová disciplína aj naďalej vážnym problémom.

               (10)Nedostatky v záchrannej sociálnej sieti sa odrážajú vo vysokom podiele ľudí, ktorým hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie, a naznačujú problémy týkajúce sa minimálneho príjmu, dôchodkov a začlenenia ľudí so zdravotným postihnutím. Miera chudoby u ľudí so zdravotným postihnutím a u starších ľudí sa v posledných rokoch zvyšuje a patrí k najvyšším v Európe. Reforma minimálnej úrovne príjmov oznámená v roku 2014 sa neuskutočnila, čo má negatívny vplyv na najchudobnejšie domácnosti. Primeranosť dávok sociálnej pomoci sa zvýšila len mierne a zostáva na nízkej úrovni. Minimálne starobné dôchodky sa od roku 2006 nezvyšovali. Podiel ľudí, ktorí čelia závažnej deprivácii v oblasti bývania, patrí medzi najvyššie v Európe a ponuka sociálneho bývania je nedostatočná.

               (11)Na trhu práce dochádza k rýchlemu zvyšovaniu napätia v dôsledku nepriaznivého demografického vývoja a emigrácie. Rast zamestnanosti začína byť obmedzený klesajúcou ponukou pracovnej sily a príležitosti na zamestnanie sa v závislosti od regiónov a úrovne zručností líšia. Nastal pokrok v reforme učebných osnov odborného vzdelávania a prípravy, ktorej cieľom je zladiť vzdelávanie so súčasnými požiadavkami na zručnosti. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na úplné vykonanie reformy a zvýšenie účasti na počiatočnom, ako aj kontinuálnom odbornom vzdelávaní a príprave. Začal sa uplatňovať nový prístup učenia sa na pracovisku za účasti sociálnych partnerov a spoločností. V systéme je však zapísaných málo študentov. Účasť dospelých na vzdelávaní vzrástla iba mierne a zapojenie nezamestnaných do aktívnych opatrení trhu práce je nižšie než vo väčšine ostatných členských štátov. Je to dôvod na obavy v súvislosti s vysokou mierou nezamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov. V širšom kontexte je posilnenie kapacít sociálnych partnerov dôležité na podporu ich zapojenia.

               (12)V systéme zdravotníctva prebiehajú reformy. Očakáva sa, že zvýšením financovania zdravotnej starostlivosti sa vyriešia niektoré obmedzenia prístupu súvisiace s ročnými limitmi služieb a dlhými čakacími lehotami. Verejné financovanie zdravotnej starostlivosti je však naďalej výrazne pod priemerom EÚ a opatrenia na zvýšenie efektívnosti sa ešte len majú vykonať, vrátane účinných preventívnych opatrení, zefektívnenia nemocničného sektora, posilnenia primárnej starostlivosti a zamerania sa na riadenie kvality. Zdravotné výsledky sú pomerne slabé a problémom je včasný prístup k cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti pre všetkých. Vysoké hotovostné platby a rozdelenie zdravotníckych služieb do dvoch košov („plné“ a „minimálne“) predstavujú riziko zníženia prístupu niektorých skupín obyvateľstva a riziko nepriaznivých výsledkov v oblasti zdravia.

               (13)Nedostatky v regulačnej kvalite a nízka efektívnosť a účinnosť verejnej správy majú nepriaznivý vplyv na podnikateľské prostredie. V roku 2016 vláda predložila ambiciózny plán reforiem na zoštíhlenie a profesionalizáciu verejného sektora s cieľom zvýšiť efektívnosť prostredníctvom znižovania počtu zamestnancov a centralizácie podporných funkcií a zároveň posilniť odmeňovanie na základe výsledkov a zlepšiť transparentnosť. Tento plán sa však obmedzuje na ústrednú správu, a to aj napriek skutočnosti, že aj na úrovni obcí možno dosiahnuť výrazné zvýšenie efektívnosti. Štátne podniky, ktoré tvoria značný podiel hospodárstva, sú koordinované na úrovni vlády. Kým spoločnosti vo vlastníctve ústrednej vlády podliehajú centralizovanému rámcu správy a riadenia, prístavy a podniky vo vlastníctve obcí zostávajú mimo tohto mechanizmu.

               (14)Korupcia naďalej brzdí podnikateľské prostredie v Lotyšsku a predchádzanie konfliktom záujmov je naďalej nepružné a formalistické. Oneskorené prijímanie právnych predpisov týkajúcich sa ochrany oznamovateľov protiprávnej činnosti nepriaznivo vplýva na zodpovednosť a efektívnosť verejnej správy. Regulácia procesu platobnej neschopnosti sa v posledných rokoch výrazne posilnila, čím sa obmedzili možnosti zneužitia. Súdna rada však nabádala na vyšetrovanie obvinení v prípadoch zneužívania konkurzného systému v minulosti a navrhla preskúmanie niektorých prípadov. Odporučila zlepšiť hodnotenie odborných kvalifikácií sudcov a preskúmať dostupné disciplinárne opatrenia.

               (15)Lotyšské banky, ktoré slúžia nerezidentským klientom, sú vystavené vysokému riziku účasti na praní špinavých peňazí. Vytvárajú sa tým problémy pre integritu finančného systému, môže to poškodiť jeho povesť a negatívne ovplyvniť investície a hospodársky rast. Nedávno bol posilnený rámec na boj proti praniu špinavých peňazí, na dosiahnutie udržateľného zlepšenia by však bolo potrebné neustále úsilie. Lotyšsko nedávno prijalo zákon, ktorého cieľom je výrazne obmedziť vystavenie lotyšského finančného sektora rizikám prania špinavých peňazí. Kľúčovými prvkami sú posilnenie výmeny informácií medzi finančnými inštitúciami a orgánmi presadzovania práva a obmedzovanie transakcií so schránkovými spoločnosťami. Bude potrebné monitorovať dôsledky právnych predpisov a ich účinnosť.

               (16)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2019, po zohľadnení úľavy súvisiacej so zavádzaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Znížiť zdanenie osôb s nízkymi príjmami jeho presunom na iné zdroje, najmä na kapitál a majetok, a zlepšením daňovej disciplíny.

               2.Zlepšiť primeranosť dávok zabezpečujúcich minimálny príjem, primeranosť minimálneho starobného dôchodku a podpory príjmu pre osoby so zdravotným postihnutím. Zvýšiť relevantnosť odborného vzdelávania a prípravy pre trh práce a podporiť zvyšovanie úrovne zručností nízkokvalifikovaných pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie. Zvýšiť dostupnosť, kvalitu a nákladovú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti.

               3.Posilniť efektívnosť verejného sektora, najmä pokiaľ ide o miestne orgány a podniky vo vlastníctve štátu. Posilniť zodpovednosť verejnej správy, a to ochranou oznamovateľov protiprávnej činnosti, predchádzaním konfliktom záujmov a sledovaním výsledkov prebiehajúceho posudzovania konkurzných konaní z minulosti.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 413 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 212 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie 4 rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sa zohľadňujú. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sa vzájomne započítavajú.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 419 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Rakúsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1 až 2.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Rakúsko
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Rakúsko predložilo 25. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a 21. marca 2018 svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (6)Rakúsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 očakáva zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 0,7 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,4 % HDP v roku 2022. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP od roku 2017, sa splní v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa postupne zníži zo 78,1 % HDP v roku 2017 na 62,2 % HDP v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický, pokiaľ ide o rok 2018, a realistický pre nasledujúce obdobie. Hlavné riziká ohrozujúce strednodobé rozpočtové plánovanie súvisia sa diskrečnými politickými opatreniami plánovanými od roku 2020, ako je ohlásená reforma dane z príjmu fyzických osôb, ktorej účinky na rozpočet zatiaľ neboli plne konkretizované.

               (7)V programe stability sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet je významný a poskytujú sa dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie predstavovali v roku 2017 oprávnené dodatočné výdavky na mimoriadny prílev utečencov 0,03 % HDP, zatiaľ čo v oblasti bezpečnostných opatrení nevznikli žiadne ďalšie náklady. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú nezvyčajnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Rakúska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2017 znížila, aby sa zohľadnili dodatočné náklady spojené s prílevom utečencov.

               (8)Rada 11. júla 2017 odporúčala Rakúsku zabezpečiť, aby sa odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2018 obmedzila len na úľavu súvisiacu s vplyvom mimoriadneho prílevu utečencov a bezpečnostnými opatreniami na rozpočet. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 3,3 % v roku 2018, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,2 % HDP. Po zohľadnení poskytnutých úľav sa v prognóze Komisie z jari 2018 poukazuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2018 a za roky 2017 a 2018 posudzované spoločne.

               (9)Rakúsko by malo v roku 2019 dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, po zohľadnení úľavy súvisiacej s mimoriadnymi udalosťami, pre ktoré je udelená dočasná odchýlka. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 2,9 %, čo zodpovedá zlepšeniu štrukturálneho salda o 0,3 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 a pri nezmenených politikách by Rakúsko vzhľadom na odchýlku v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne bolo vystavené riziku značnej odchýlky od požiadavky v roku 2019. Zároveň sa predpokladá, že Rakúsko bude od svojho strednodobého cieľa v roku 2019 vzdialené o 0,1 % HDP. Rakúsko podľa prognózy navyše dodrží dlhové pravidlo v roku 2018 aj 2019. Rada celkovo zastáva názor, že Rakúsko musí byť v roku 2018 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek a že v roku 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia na dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu.

               (10)Podľa správy o starnutí obyvateľstva z roku 2018 predpokladané zvýšenie výdavkov na dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť poukazuje na stredne vysoké riziká pre udržateľnosť verejných financií zo strednodobého a z dlhodobého hľadiska. Verejné výdavky Rakúska na dôchodky sú nad priemerom EÚ (13,8 % v porovnaní s 11,2 % HDP v roku 2016) a očakáva sa ich ďalšie zvýšenie do roku 2070 (0,5 % v porovnaní s –0,2 % HDP). Hoci nedávne reformy s úspechom poskytli stimuly na neskorší odchod do dôchodku, ďalšie kumulovanie dávok sociálneho zabezpečenia počas predĺženého produktívneho veku nezlepšuje dlhodobú udržateľnosť. Zákonný vek odchodu do dôchodku u žien (60 rokov) je jeden z najnižších v EÚ. Zákonný vek odchodu do dôchodku u žien sa bude postupne upravovať až od roku 2024, pričom zjednotenie so zákonným vekom odchodu do dôchodku u mužov sa dosiahne až v roku 2033. Celkovo by sa zvýšením zákonného veku odchodu do dôchodku a obmedzením predčasného odchodu do dôchodku prispelo k udržateľnosti dôchodkového systému v kontexte starnutia obyvateľstva.

               (11)Verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť sú nad priemerom EÚ (7 % v porovnaní so 6,8 % HDP v roku 2016) a očakáva sa, že sa zvýšia viac než priemer EÚ (1,3 % v porovnaní s 0,9 % HDP), čím by verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť do roku 2070 narástli na 8,3 % HDP. Predpokladá sa, že výdavky na dlhodobú starostlivosť sa zdvojnásobia z 1,9 % na 3,8 % HDP do roku 2070. Zavedením výdavkových stropov zákonom o finančnom vyrovnávaní z roku 2017 a reformou zameranou na posilnenie základnej zdravotnej starostlivosti a zníženie závislosti od nemocničnej starostlivosti sa začala riešiť otázka udržateľnosti. Zo stále vysokého počtu zdravotných poisťovní vyplýva, že ďalšie úspory možno dosiahnuť v oblasti nákladov na riadenie a administratívu. Účinnejším verejným obstarávaním (napr. zadávaním zákaziek s pôsobnosťou v celej EÚ, využívaním iných kritérií ako cena a cezhraničným hromadným obstarávaním) by sa navyše zvýšila kvalita a nákladová efektívnosť. V oblasti dlhodobej starostlivosti sa očakáva, že nedávnymi politickými opatreniami, ako je rozhodnutie zrušiť využívanie súkromných aktív jednotlivcov na financovanie nemocničnej dlhodobej starostlivosť, skôr zvýšia než obmedzia výdavky.

               (12)Zákon o finančnom vyrovnávaní z roku 2017 prispel k zefektívneniu fiškálnych vzťahov medzi rôznymi úrovňami verejnej správy tým, že sa ním zaviedlo financovanie podľa vykonávaných úloh, zjednodušilo rozdeľovanie transferov medzi jednotlivými subjektmi verejnej správy a že spolkovým krajinám bol pridelený vlastný zdroj príjmov. Napriek tomuto reformnému úsiliu je však rozpočtový rámec naďalej neprehľadný a stále pretrváva značná nerovnováha medzi výdavkami a úlohami generujúcimi príjmy, čo samospráve na regionálnej a miestnej úrovni poskytuje nedostatočnú motiváciu dodržiavať rozpočtovú disciplínu.

               (13)Napriek daňovej reforme z roku 2016 je daňové zaťaženie práce naďalej vysoké a časom sa má postupne zvyšovať, ak daňové pásma nebudú indexovo viazané na infláciu. Reforma bola pre osoby s vyššími príjmami pomerne veľkým prínosom v porovnaní s osobami s nižšími príjmami a daňové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami je naďalej vysoké. Daňová reforma bola takisto prínosnejšia pre mužov než pre ženy. Zdá sa, že zdroje príjmov, ktoré sa považovali sa menej škodlivé pre rast, ako napríklad periodické dane z nehnuteľnosti, sa využívajú nedostatočne, najmä v dôsledku značne neaktuálneho základu dane. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností v Rakúsku sú nízke a dosahujú 0,2 % HDP, pričom v roku 2016 bol priemer EÚ na úrovni 1,6 % HDP. Presunom daňového zaťaženia z práce na menej škodlivé zdroje príjmov by pomohlo tento problém riešiť.

               (14)Situácia na trhu práce je priaznivá, hoci v osobitných skupinách (napr. ženy a osoby s migrantským pôvodom) problémy pretrvávajú. Napriek celkovo vysokej miere zamestnanosti žien sú výsledky trhu práce v oblasti ich plnej zamestnanosti značne slabé. Miera zamestnanosti žien na kratší pracovný čas, ktorá v roku 2016 dosiahla 47,9 %, je naďalej jedna z najvyšších v EÚ (priemer EÚ: 31,4 %). K tomuto výsledku prispievajú problémy súvisiace s prístupom k formálnej starostlivosti o deti, a to najmä vo vidieckych oblastiach. Vysoký podiel žien na zamestnanosti na kratší pracovný čas, ktorý je zväčša dôsledkom toho, že ženy vykonávajú dôležité nezaplatené úlohy (napr. starostlivosť o deti a príbuzných), ako aj nižších hodinových miezd prispieva k pretrvávajúcemu vysokému rozdielu v odmeňovaní žien a mužov. Tento rozdiel v odmeňovaní priamo vplýva na kumulovanie ich dôchodkových práv, čo spôsobuje veľký rozdiel v dôchodkoch žien a mužov.

               (15)Výsledky vzdelávania znevýhodnených žiakov sa nezlepšili. Naďalej pretrváva veľká medzera vo výkonnosti študentov s migrantským zázemím a študentov bez neho. Celoštátne testovanie v roku 2016 potvrdilo, že viac než 25 % žiakov postráda základné znalosti nemeckého jazyka. Nedávne medzinárodné testy takisto potvrdili zväčšujúci sa rozdiel v čítaní v prípade žiakov zo slabšieho sociálno-ekonomického prostredia alebo ktoré majú migrantský pôvod. Pri porovnaní výsledkoch Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) z rokov 2012 a 2015 sa podiel žiakov so slabými výsledkami zvýšil vo všetkých troch hlavných skúmaných oblastiach, t. j. matematike, čítaní a prírodných vedách. Žiaci, ktorí sú rodení Rakúšania, dosahujú lepšie výsledky oproti prvej generácii migrantov o úroveň, ktorá sa rovná takmer 3 rokom školskej dochádzky.

               (16)Hoci je produktivita v Rakúsku vysoká, v posledných rokoch bol rast produktivity nevýrazný napriek značnému úsiliu, ktoré Rakúsko vyvinulo napríklad investovaním do výskumu a vývoja a zlepšením rámca pre začínajúce podniky. Ďalšie páky na podporu rastu produktivity sa týkajú digitalizácie podnikov, rastu spoločností a hospodárskej súťaže v oblasti služieb. V Rakúsku existujú značné prekážky prístupu na trh a reštriktívne pravidlá, pokiaľ ide o poskytovanie služieb pre podniky a regulované povolania. Patria medzi osobitné požiadavky na vlastníctvo podielov, rozsiahle vyhradené činnosti a medzidisciplinárne obmedzenia
                  7
               . Dôležitými nástrojmi na riešenie tohto problému je pokračujúce úsilie o zníženie zaťaženia a plánované hodnotenie rakúskeho živnostenského zákona (Gewerbeordnung).

               (17)Viac hospodárskej súťaže v sektore služieb by pomohlo riešiť problémy Rakúska v oblasti šírenia digitálnych technológií a obchodných modelov, najmä medzi mikropodnikmi, malými a strednými podnikmi. Digitalizácia týchto podnikov je v Rakúsku obzvlášť dôležitá, keďže tvoria chrbtovú kosť rakúskeho hospodárstva. Kľúčom k tomu sú také iniciatívy ako „KMU Digital“ a „AT: net“ a vykonávanie digitálneho plánu pre Rakúsko. Ďalšou otázkou je rozširovanie činnosti spoločností, a najmä vysokoinovatívnych spoločností. Prekážkou je financovanie neskoršej fázy podnikania, ako napríklad vo forme rizikového kapitálu a prístupu k verejným kapitálovým trhom pre podniky rozširujúce svoju činnosť. Rýchlo rastúce spoločností zohrávajú kľúčovú úlohu v šírení nových technológií a obchodných modelov vrátane digitálnych, a tým aj vo zvyšovaní produktivity.

               (18)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko
                  8
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2019, po zohľadnení úľavy súvisiacej s mimoriadnymi udalosťami, pre ktoré je udelená dočasná odchýlka. Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti a dôchodkového systému, a to aj zvýšením zákonného veku odchodu do dôchodku a obmedzením predčasného odchodu do dôchodku. Zvýšiť efektívnosť verejných služieb, a to aj zosúladením úloh v oblasti financovania a výdavkov.

               2.Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie, najmä pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami, presunutím daňového zaťaženia na zdroje príjmov, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Zlepšiť výsledky trhu práce u žien. Zlepšiť základné zručnosti znevýhodnených mladých ľudí a ľudí s migrantským pôvodom. Podporovať rast produktivity podnecovaním digitalizácie podnikov a rastu spoločností a znižovaním regulačných prekážok v sektore služieb.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 419 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 218 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Odporúčania na riešenie týchto problémov boli vydané v januári 2017 v dokumentoch COM(2016) 820 a SWD(2016) 436.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.