Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0146

Odporúčanie pre stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom Konvergenčnom programe Slovenskej republiky na obdobie 2004-2007  /* SEK/2005/0146 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 2.2.2005SEK(2005) 146 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom Konvergenčnom programe Slovenskej republiky na obdobie 2004-2007(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, to znamená tie, ktoré sa nezúčastňujú na jednotnej mene, musia predkladať svoje konvergenčné programy Rade a Komisii. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia Rada preskúma každý konvergenčný program na základe hodnotení pripravených Komisiou a výborom založeným podľa článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predloží stanovisko k tomuto programu. Podľa nariadenia musia členské štáty prekladať ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi.Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004 sa nezúčastňujú na jednotnej mene, ale vyžaduje sa od nich, aby v stanovenom čase splnili konvergenčné kritériá s cieľom prijať euro, vrátane kritéria týkajúceho sa udržateľnosti pozície verejných financií. Vzhľadom na celkový deficit verejných financií 3,6 % HDP zaznamenaný v roku 2003 Rada rozhodla, že Slovenská republika mala nadmerný deficit 5. júla 2004 a odporúčala, aby bol upravený najneskôr do roku 2007 v súlade s konvergenčným programom z mája 2004. Odporúčala najmä, aby Slovenská republika s rozhodnosťou prijala opatrenia uvedené v konveregenčnom programe a urýchlila fiškálne úpravy, ak uskutočnené štrukturálne reformy vyústia do vyššieho rastu, ako sa očakávalo. Vo svojej komunikácii z 22. decembra 2004 Komisia dospela k záveru, že slovenská vláda prijala účinné kroky, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005.Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa zaviazali predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvú aktualizáciu koncom roka 2004. Prvý konvergenčný program Slovenskej republiky na obdobie 2004-2007 bol predložený 14. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Dňa 30. novembra 2004 bola predložená jeho aktualizácia. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálneho rastu, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v komunikácii Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Posudzovanie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu:-  Slovenská republika predložila aktualizáciu konvergenčného programu dňa 30. novembra 2004. Aktualizácia zahŕňala obdobie 2004-2007 a naviac obsahovala smerné plány do roku 2010. Dokument bol schválený vládou. Je v súlade s rozpočtom na rok 2005, ktorý parlament schválil 9. decembra 2004 a tiež s viacročným rozpočtovým rámcom vlády na obdobie rokov 2005-2007, ktorý parlament vzal do úvahy. Program je veľmi dobre vypracovaný a zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných „pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov.[4]-  Aktualizácia premieta skutočný nárast HDP pri priemernej miere 5 % počas obdobia 2004 až 2007 – s očakávaným spomalením na 4½ % v roku 2005 (z dôvodu klesajúceho zahraničného účtu) a zrýchlením na takmer 5½ % v roku 2007 (keď sa očakáva nárast zahraničného účtu). Očakáva sa, že nezamestnanosť bude klesať postupne približne z úrovne 18½ % v roku 2005 (v podmienkach prieskumu pracovnej sily) na 16½ % v roku 2007. Tento vývoj vierohodne a z veľkej časti odrážajú prognózy Komisie z jesene 2004 na obdobie do roku 2006. Pravdepodobný je prudký pokles inflácie približne na 2½ % v roku 2007, ak sa striktne obmedzia druhostupňové vplyvy z vysokej celkovej inflácie v roku 2004. Aktualizácia predpokladá, že bežný účet platobnej bilancie bude v roku 2007 pozitívny (po dočasnom zhoršení na deficit takmer 3 % HDP v roku 2005). Predpokladaný bežný účet platobnej bilancie a plánované fiškálne deficity naznačujú v horizonte aktualizácie pozitívne čisté súkromné úspory.-  Slovenská republika nedávno prešla od predpokladaných ku skutočným cieľom inflácie, ale pokračuje v riadenom režime výmenného kurzu. Aktualizácia potvrdzuje úmysel štátnych orgánov pripojiť sa k eurozóne v roku 2009 a stanovuje, že Slovenská republika pravdepodobne vstúpi do mechanizmu ERM2 najneskôr v prvej polovici roku 2006. V roku 2004 opäť odrážala celková inflácia 7,5 % najmä vplyv úprav v regulovaných cenách a nepriamych daniach. Rozloženie dlhodobých úrokových sadzieb smerom k eurozóne sa pohybovalo tesne nad alebo pod úrovňou 100 bázických bodov. Po niekoľkých mesiacoch stabilizácie bezprostredne po znížení v politike úrokových sadzieb, začal nedávno výmenný kurz opäť apreciovať. Celkovo v roku 2004 koruna posilnila o 6 %.-  Aktualizácia má za cieľ zníženie deficitu na 3 % referenčnej hodnoty HDP v roku 2007 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7. Zníženie celkového a primárneho deficitu verejných financií je mierne zaťažené z predchádzajúceho obdobia: oba by mali zostať v podstate na stabilnej úrovni približne 3,8 % a 1,5 % HDP do roku 2006 a ich plánované úpravy celkove o 0,8 percentných bodov sa odložili do roku 2007. Aj bez vplyvu vyplývajúceho zo spustenia financovaného dôchodkového piliera na začiatku roku 2005 (odhadovaný približne na 0,4 % HDP v roku 2005 a okolo 1 % HDP v roku 2006 a 2007), zníženia deficitu nastávajú väčšinou počas uplynulých dvoch rokov. V porovnaní s programom z mája 2004, v ktorom boli úpravy založené na výdavkoch, aktualizácia ráta s úpravami deficitu prostredníctvom obmedzení výdavkov a zvyšovania príjmov. Napriek priaznivejšiemu makroekonomickému scenáru aktualizácia z veľkej časti potvrdzuje plánované úpravy predchádzajúceho programu a vyzerá preto menej ambiciózne. Bez ohľadu na značné konsolidačné úspechy v minulosti a vplyv dôchodkovej reformy má urýchlenie znižovania deficitu (najmä v roku 2005) ešte väčší význam. Pomohlo by implementácii stratégie SR pre zavedenie eura, zvýšilo by fiškálnu dôveryhodnosť v kontexte ERM2, zmiernilo cyklický priebeh a pomohlo zastaviť apreciačné tlaky. Pripravilo by tiež cestu k dosiahnutiu takmer vyrovnanej až prebytkovej štrukturálnej rozpočtovej pozície a k získaniu hranice dostatočného zabezpečenia proti porušovaniu referenčnej úrovne 3 % HDP ako kritéria deficitu s normálnymi makroekonomickými fluktuáciami stanoveného v zmluve.-  Riziká pre rozpočtové predpovede v programe sa zdajú byť vo veľkej miere vyrovnané pre programový horizont ako celok. Na základe stanovených makroekonomických predpokladov sa na strane príjmov javí rastúce riziko počas celého posudzovaného obdobia. Vzhľadom na dôchodkovú reformu existujú vyvážené neistoty. Využívanie finančných prostriedkov EÚ (a kofinancovania) je pravdepodobne nižšie ako bolo stanovené na obdobie 2004 až 2006, keďže absorpčná kapacita sa stále vyvíja. V roku 2007 by sa však mohol presiahnuť rozpočtovaný objem prostriedkov, ak sa dostatočne využijú odložené výdaje. A nakoniec aj parlamentné voľby plánované na rok 2006 vyvolávajú neistotu, najmä pokiaľ ide o rozsah ďalšieho obmedzovania výdavkov v roku 2007. To by mohlo byť vzhľadom na súčasné plány nedostatočné alebo by ich mohlo prekročiť. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe dostatočná na zníženie deficitu na 3 % HDP do roku 2007, ktorý je posledným rokom programu, ale nestanovuje žiadnu hranicu zabezpečenia.-  Program predpokladá nárast podielu dlhu na HDP o 2½ percentných bodov na 45½% v období 2004 až 2007. Dynamika podielu dlhu na HDP odráža znižovanie deficitu z minulého obdobia a je menej ovplyvnená úpravami aktív a osobitnými faktormi ako v minulosti, hoci plánované hotovostné/časové odchýlky a príjmy z privatizácie zostávajú výrazné až do roku 2006.-  Aktualizácia sa zameriava na súčasné štrukturálne reformy, ktoré zlepšujú kvalitu verejných financií a prispievajú k zvyšovaniu rastu – podobne ako skoršie ďalekosiahle reformy (vrátane dôležitej daňovej reformy), ktorá je účinná od roku 2004. Súčasné reformy sú v podstate druhou várkou zdravotníckych reforiem a spustenia financovaného dôchodkového piliera a sú účinné od začiatku roku 2005.-  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií predložila Slovenská republika určité riziká. Tieto riziká sú významným spôsobom určované plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnúcu populáciu. Napriek tomu, že sa predpokladá dosiahnutie plánovaného zníženia deficitu v strednodobom horizonte, dlhodobá udržateľnosť nie je zabezpečená, hoci prijaté a plánované opatrenia štrukturálnych reforiem, najmä dôchodkovej a zdravotníckej, prispievajú k dosiahnutiu udržateľnej pozície z dlhodobého hľadiska. Ich úplná implementácia je kľúčovou podmienkou okrem dosiahnutia plánovanej rozpočtovej konsolidácie počas programového obdobia.-  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Čo je najdôležitejšie, Slovenská republika je na ceste dosiahnuť úpravy nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou.-  Vzhľadom na vyššie uvedené zhodnotenie a na základe odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 by bolo pre Slovenskú republiku vhodné i) využiť každú príležitosť na urýchlenie zníženia deficitu, vrátane využitia vyšších príjmov a úspor na strane výdavkov najmä v roku 2005; ii) dôraznejšie zachovávať strop strednodobých výdavkov; iii) dohliadať na to, aby druhostupňové vplyvy z vysokej inflácie v roku 2004 neovplyvnili konvergenčný postup stanovený v programe.Na základe tohto zhodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady ku aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenskej republiky a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o aktualizovanom Konvergenčnom programe Slovenskej republiky na obdobie 2004-2007KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [17. februára 2005] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovenskej republiky na obdobie 2004 až 2007. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov.2.  Makroekonomický scenár obsiahnutý v programe počíta so skutočným nárastom HDP pri priemernej miere 5 % počas obdobia 2004 až 2007 – s očakávaným spomalením na 4½ % v roku 2005 (z dôvodu klesajúceho zahraničného účtu) a zrýchlením na takmer 5½ % v roku 2007 (keď sa očakáva nárast zahraničného účtu). Na základe aktuálnych dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža pravdepodobný predpoklad rastu. Inflačné plány sa zdajú byť nízke a sú pravdepodobné len vtedy, ak sa striktne obmedzia druhostupňové vplyvy z celkovej vysokej inflácie v roku 2004.3.  Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že Slovenská republika má nadmerný deficit a odporúčala ho upraviť do roku 2007. Aktualizácia má za cieľ zníženie schodku na 3 % referenčnej hodnoty HDP v roku 2007 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7. Znižovanie celkového a primárneho deficitu verejných financií je mierne zaťažené z predchádzajúceho obdobia: oba by mali zostať v podstate na stabilnej úrovni približne 3,8 % a 1,5 % HDP do roku 2006 a ich plánované úpravy celkove o 0,8 percentných bodov sa odložili do roku 2007. Aj bez vplyvu vyplývajúceho zo spustenia dôchodkového piliera v roku 2005 zníženia deficitu nastávajú väčšinou počas uplynulých dvoch rokov. V porovnaní s programom z mája 2004, v ktorom boli úpravy založené na výdavkoch, aktualizácia ráta s úpravami deficitu prostredníctvom obmedzení výdavkov a zvyšovania príjmov. Napriek priaznivejšiemu makroekonomickému scenáru aktualizácia z veľkej časti potvrdzuje plánované úpravy predchádzajúceho programu a vyzerá preto menej ambiciózne. Bez ohľadu na značné konsolidačné úspechy v minulosti a vplyv dôchodkovej reformy má urýchlenie znižovania deficitu, najmä v roku 2005, by pomohlo implementácii stratégie Slovenska pre zavedenie eura, zvýšilo by fiškálnu dôveryhodnosť v kontexte ERM2, zmiernilo cyklický priebeh a pomohlo zastaviť apreciačné tlaky. Pripravilo by tiež cestu k dosiahnutiu takmer vyrovnanej až prebytkovej štrukturálnej rozpočtovej pozície a k získaniu hranice dostatočného zabezpečenia proti porušovaniu referenčnej úrovne 3 % HDP ako kritéria deficitu s normálnymi makroekonomickými fluktuáciami stanoveného v zmluve.4.  Riziká pre rozpočtové predpovede v programe sa zdajú byť vo veľkej miere vyrovnané pre programový horizont ako celok. Na základe stanovených makroekonomických predpokladov sa na strane príjmov javí rastúce riziko počas celého posudzovaného obdobia. Vzhľadom na dôchodkovú reformu existujú vyvážené neistoty. Využívanie finančných prostriedkov EÚ (a kofinancovania) je pravdepodobne nižšie ako bolo rozpočtované na obdobie 2004 až 2006, keďže absorpčná kapacita sa stále vyvíja. V roku 2007 by sa však mohol presiahnuť rozpočtovaný objem prostriedkov, ak sa dostatočne využijú odložené výdaje. A nakoniec aj parlamentné voľby plánované na rok 2006 vyvolávajú neistotu, najmä pokiaľ ide o rozsah ďalšieho obmedzovania výdavkov v roku 2007. To by mohlo byť vzhľadom na súčasné plány nedostatočné alebo by ich mohlo prekročiť. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe dostatočná na zníženie deficitu na 3 % HDP do roku 2007, ktorý je posledným rokom programu, ale nestanovuje žiadnu hranicu zabezpečenia.5.  Podiel dlhu sa odhaduje na 43 % HDP v roku 2004, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia nárast podielu dlhu o 2½ percentných bodov.6.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií predložila Slovenská republika určité riziká. Tieto riziká sú významným spôsobom určované plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnúcu populáciu. Prijaté a plánované opatrenia štrukturálnych reforiem, najmä dôchodkovej a zdravotníckej, prispievajú k dosiahnutiu udržateľnej pozície z dlhodobého hľadiska. Okrem dosiahnutia plánovanej rozpočtovej konsolidácie počas programového obdobia je však ich úplná implementácia kľúčovou podmienkou.7.  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Čo je najdôležitejšie, Slovenská republika je na ceste dosiahnuť úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou.* * *Vzhľadom na vyššie uvedené zhodnotenie a na základe odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 by bolo pre Slovenskú republiku vhodné:(i) využiť každú príležitosť na urýchlenie zníženia deficitu, vrátane využitia vyšších príjmov a úspor na strane výdavkov najmä v roku 2005;(ii) dôraznejšie zachovávať strop strednodobých výdavkov;(iii) dohliadať na to, aby druhostupňové efekty z vysokej inflácie v roku 2004 neovplyvnili konvergenčný postup stanovený v programe.Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Skutočný HDP (% zmena) | KP Nov. 2004 | 5.0 | 4.5 | 5.1 | 5.4 |KOM Okt.2004 | 4.9 | 4.5 | 5.2 | nepoužiteľné |KP Máj 2004 | 4.1 | 4.3 | 5.0 | 4.7 |HICP inflácia (%) | KP Nov. 2004 | 7.8 | 3.3 | 2.8 | 2.5 |KOM Okt.2004 | 7.7 | 3.9 | 3.0 | nepoužiteľné |KP Máj 2004 | 8.1 | 4.0 | 2.9 | 2.5 |Saldo verejných financií (% z HDP) /1 | KP Nov. 2004 | -3.8 | -3.8 | -3.9 | -3.0 |KOM Okt.2004 | -3.9 | -4.0 | -4.1 | nepoužiteľné |KP Máj 2004 | -4.0 | -3.9 | -3.9 | -3.0 |Primárne saldo (% z HDP) /1 | KP Nov. 2004 | -1.5 | -1.4 | -1.6 | -0.7 |KOM Okt.2004 | -1.6 | -1.6 | -1.8 | nepoužiteľné |KP Máj 2004 | -1.4 | -1.1 | -1.2 | -0.4 |Hrubý dlh verejnej správy (% z HDP) | KP Nov. 2004 | 43.0 | 44.2 | 45.3 | 45.5 |KOM Okt.2004 | 44.2 | 45.2 | 45.9 | nepoužiteľné |KP Máj 2004 | 45.1 | 46.4 | 46.1 | 45.5 |Saldo verejných financií a primárne saldo zahŕňa znižovanie príjmov a z toho vyplýva, ceteris paribus, efekt zvyšovania deficitu zo spustenia dôchodkového piliera v roku 2005 (odhadovaný na 4 % HDP v roku 2005; 1,0 % z HDP v roku 2006; a 1,1 % z HDP v 2007). Zdroje: Konvergenčný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM). |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Tento program stanovuje nielen vyžadované, ale tiež nepovinné informácie uvedené v pravidlách, s niekoľkými výnimkami. Poskytuje celý rad dodatočných údajov, a tým uľahčuje analýzu. Napriek tomu, že to nebráni posudzovaniu, zostávajú v programe (relatívne malé) rozdiely oproti Štatistickému úradu pokiaľ ide o podiel konsolidovaných príjmov a výdavkov na HDP pre rok 2003 a tiež pokiaľ ide o zloženie komponentov spotreby verejnej správy; najmä nepeňažné sociálne transfery nie sú uvedené ako osobitná kategória. Ďalšími chýbajúcimi nepovinnými údajmi sú platné nominálne výmenné kurzy na roky 2006 a 2007. Okrem toho je výpočet primárneho salda verejných financií v časti aktualizácie založený na čistých úrokových platbách.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52014DC0413

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2014 /* COM/2014/0413 final */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Talianska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok
2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej
Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá
sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na
oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili
vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012
rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný
rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s
využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že
treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa
v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a
splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré
sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2013, a vydala svoje
stanovisko k programu stability Talianska na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013[5]
predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového
plánu Talianska na rok 2014[6].
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[7],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych
politík na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej určila
Taliansko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority
na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj
opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať
diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné
úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť,
riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj
modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania pre Taliansko[9]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie
vyplýva, že Taliansko čelí nadmerným makroekonomickým nerovnováham, ktoré
si vyžadujú osobitné monitorovanie a rázne politické opatrenia.
Predovšetkým, neustále vysoká úroveň verejného dlhu spojená so slabou
externou konkurencieschopnosťou vzhľadom na pomalý rast produktivity,
ktorý je ešte zvýraznený pretrvávajúcim slabým rastom, si vyžadujú rozhodné
politické opatrenia a pozornosť.
(8)
Taliansko predložilo 22. apríla 2014 svoj národný
program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy
posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie navrhnutej v
programe stability je dosiahnuť strednodobý cieľ vyrovnanej
rozpočtovej pozície v štrukturálnom vyjadrení do roku 2016 a zároveň
dodržať pravidlo pre dlh v prechodnom období 2013 – 2015. V programe sa
potvrdzuje strednodobý cieľ vyrovnanej rozpočtovej pozície v
štrukturálnom vyjadrení, ktorý odzrkadľuje požiadavky Paktu stability a
rastu. (Prepočítaná) štrukturálna úprava plánovaná v programe predstavuje
0,2 percentuálneho bodu HDP v roku 2014 a 0,4 percentuálneho bodu v roku 2015.
Podľa programu tento obmedzený postup úpravy smerom k strednodobému
cieľu odôvodňujú vážne hospodárske podmienky a úsilie, ktoré je potrebné
na vykonanie ambiciózneho programu štrukturálnych reforiem. Predovšetkým sú
plánované viaceré štrukturálne reformy, ktoré by mali mať pozitívny vplyv
na potenciálny hospodársky rast a prípadne znížiť pomer verejného dlhu k
HDP v nadchádzajúcich rokoch. Štrukturálna úprava plánovaná v programe
by mala umožniť Taliansku dodržať referenčnú hodnotu pre
znižovanie dlhu v prechodnom období rokov 2013 – 2015, čiastočne
vďaka ambicióznemu plánu privatizácie, ktorý sa má vykonať v období
rokov 2014 – 2017 (a ktorý predstavuje každý rok 0,7 percentuálneho bodu HDP).
Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu
a ktorý nebol schválený nezávislým orgánom, je mierne optimistický, najmä v
neskorších rokoch programového obdobia. Odchýlka od postupu úpravy smerom k
strednodobému cieľu je plánovaná v roku 2014. Ak sa táto odchýlka zopakuje
nasledujúci rok, mohla by sa považovať za významnú, a to aj na
základe referenčnej hodnoty pre výdavky. Okrem toho, dosiahnutie
rozpočtových cieľov nie je plne podporené dostatočne podrobnými
opatreniami, a to najmä od roku 2015. Prognóza Komisie z jari 2014 poukazuje na
nesúlad s referenčnou hodnotou pre znižovanie dlhu v roku 2014, pretože
očakávaná štrukturálna úprava (len 0,1 percentuálneho bodu HDP) nedosahuje
požadovanú štrukturálnu úpravu 0,7 percentuálneho bodu HDP. Na základe
posúdenia programu a prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č.
1466/97 je Rada toho názoru, že je potrebné dodatočné úsilie, aj v roku
2014, aby sa dosiahol súlad s požiadavkami Paktu stability a rastu.
(10)
Nedávne opatrenia na zníženie zdanenia výrobných
faktorov sú do istej miery obmedzené. Existuje preto priestor, pri prísnom
dodržaní rozpočtových cieľov, pre ďalší presun daňového
zaťaženia na oblasť spotreby, vlastníctva a životného prostredia.
Pokiaľ ide o spotrebu, zlepšenie štruktúry daňového systému si
veľmi vyžaduje aj revíziu znížených sadzieb DPH a výdavkov na priame dane,
pričom treba venovať náležitú pozornosť potrebe znížiť
prípadný distribučný vplyv. Pokiaľ ide o vlastníctvo, reforma
katastrálnych hodnôt v súlade so súčasnými trhovými hodnotami by umožnila
spravodlivejšie periodické zdaňovanie nehnuteľného majetku. Nedávno
prijatý vykonávací právny predpis pre daňovú reformu je príležitosťou
vykonať takéto potrebné reformy. Vzhľadom na veľkosť tejto
výzvy je potrebné doplniť opatrenie týkajúce sa zloženia daňovej
štruktúry dodatočnými opatreniami zameranými na zlepšenie daňovej
správy a daňovej disciplíny a rozhodnými opatreniami na boj proti daňovým
únikom, tieňovému hospodárstvu a nelegálnej práci, ktoré aj naďalej
predstavujú záťaž pre verejné financie aj pre daňové zaťaženie
daňových poplatníkov, ktorí dodržiavajú príslušné právne predpisy. V tejto
súvislosti sa vo vykonávacom právnom predpise pre daňovú reformu
predpokladajú viaceré opatrenia na posilnenie daňovej správy – komplexný
systém na odhad a monitorovanie daňového rozpätia, zjednodušujúce
opatrenia, opatrenia zamerané na zlepšenie vzťahu s daňovými
poplatníkmi, opatrenia na zlepšenie vymáhania miestnych daní a posilnenie
daňových kontrol. Rozhodnutie zaviesť od roku 2015 formuláre
daňových priznaní s niektorými vopred vyplnenými údajmi je ďalším
kladným krokom na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov.
(11)
Dôkladné a rýchle vykonávanie prijatých opatrení
zostáva pre Taliansko hlavnou výzvou a to z pohľadu vyriešenia
existujúcich nedostatkov vo vykonávaní aj z pohľadu predchádzania
hromadeniu ďalších oneskorení. Jedným z kľúčových nástrojov na
zlepšenie výkonnosti Talianska pri vykonávaní a všeobecnejšie na zaistenie plynulejších
politických opatrení spočíva v posilnenej koordinácii a účinnejšom
prerozdelení právomocí medzi rôzne úrovne správy. To by spätne mohlo byť
prínosom pre oblasť hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ, v
ktorej boli doteraz prijaté len čiastočné alebo neúplné opatrenia, a
to najmä v južných oblastiach. Hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ
tiež naďalej trpí nedostatočnými administratívnymi kapacitami a
nedostatočnou transparentnosťou, hodnotením a kontrolami kvality.
Vyššia efektivita, zameranie na služby a zodpovedajúce zmeny v riadení
ľudských zdrojov by takisto mohli byť prínosom pre kvalitu verejnej
služby. Korupcia naďalej podstatne ovplyvňuje výrobný systém
Talianska a dôveru v politické a inštitucionálne prostredie. Je potrebné vykonať
revíziu inštitútu premlčania. Účinný boj proti korupcii si tak isto
vyžaduje primerané splnomocnenie Národného protikorupčného úradu pre
hodnotenie a transparentnosť verejnej správy. Civilné
súdnictvo je stále neefektívne a vplyv prijatých opatrení
je potrebné pozorne monitorovať.
(12)
Na základe cieleného posúdenia kvality aktív, ktoré
bolo vykonané minulý rok pod záštitou Talianskej národnej banky (Bank of
Italy), je naďalej dôležité zlepšiť správu aktív so zníženou hodnotou
a podporiť ich likvidáciu, aby sa oživila schopnosť bánk
rozšíriť ponuku úverov pre reálnu ekonomiku. Pokiaľ ide o prístup k
financovaniu, doteraz sa hlavné opatrenia zameriavali na uľahčenie
prístupu podnikov k pôžičkám. Rozvoj iných nástrojov financovania ako sú
bankové úvery však zostáva, najmä pre malé a stredné podniky, obmedzený.
Iniciatívy prijaté v oblasti bankovej správy a riadenia, najmä nové zásady,
ktoré nedávno vydala Národná banka Talianska, sú vítané. Ich vplyv bude
zároveň závisieť od ich riadneho vykonávania bankami a od ich
presadzovania. Najmä podrobné monitorovanie niektorých z najväčších
družstevných bánk („banche popolari“) je naďalej potrebné.
(13)
Situácia na pracovnom trhu sa v roku 2013 ešte
zhoršila – nezamestnanosť v Taliansku stúpla na 12,2 % a
nezamestnanosť mladých ľudí dosiahla 40 %. Zabezpečenie riadneho
vykonávania a pozorného monitorovania vplyvu prijatých reforiem v oblasti trhu
práce a stanovovania miezd je kľúčové, aby sa zaistilo, že sa
prejavia očakávané prínosy v podobe zlepšenej flexibility pri odchode z trhu
práce, lepšie regulovanej flexibility pri vstupe na trh práce, komplexnejšieho
systému dávok v nezamestnanosti a lepšieho zosúladenia miezd s produktivitou.
Plány na zlepšenie účinnosti služieb sprostredkovania práce prostredníctvom
posilnenia verejných služieb zamestnanosti zaznamenali omeškania a je potrebné
urýchliť ich plnenie. Opatrenia zamerané na podporu tvorby pracovných
miest v krátkodobom horizonte je potrebné doplniť opatreniami na
riešenie segmentácie. Vo všeobecnosti je taliansky pracovný trh naďalej
poznačený segmentáciou a nízkou účasťou, ktorá sa týka najmä
žien a mladých ľudí. Preto je potrebné rozšíriť doteraz prijaté
obmedzené opatrenia, a to aj v súlade s cieľmi záruky pre mladých
ľudí. Taliansko čelí klesajúcemu disponibilnému príjmu domácností
spojenému so stúpajúcou chudobou a sociálnym vylúčením, čo má dosah
najmä na rodiny s deťmi. Sociálne výdavky v Taliansku sú vo
veľkej miere naďalej orientované na staršie osoby a len málo
zamerané na aktiváciu, čím sa obmedzuje rozsah na riešenie rizika
sociálneho vylúčenia a chudoby. Cieľom
nedávno zavedenej pilotnej schémy sociálnej pomoci je poskytnúť sociálnu
záchrannú sieť. Jej plánované rozšírenie na celú krajinu si bude
vyžadovať zlepšenie účinnosti sociálnych
výdavkov a služieb v celej krajine.
(14)
Úsilie zamerané na zlepšenie výsledkov vo
vzdelávaní a posilnenie ľudského kapitálu sú potrebné na všetkých
úrovniach vzdelávania, t. j. na úrovni základného, stredoškolského aj vyššieho
vzdelávania. Učiteľská profesia je
charakteristická jedným kariérnym priebehom a v
súčasnosti ponúka obmedzené vyhliadky, pokiaľ ide o profesijný rast.
Diverzifikácia kariér učiteľov a lepšie prepojenie ich kariérnej
dráhy so zásluhovosťou a výsledkami spolu so všeobecným rozšírením hodnotenia škôl by sa mohli premietnuť
do lepších výsledkov škôl. S cieľom zaistiť plynulý prechod medzi
vzdelávaním a trhom práce sa ako veľmi dôležité javí posilnenie a
rozšírenie praktickej odbornej prípravy, a to prostredníctvom posilneného
učenia sa prácou a prostredníctvom odborného vzdelávania a prípravy na
sekundárnej aj terciárnej úrovni. Podľa legislatívneho výnosu z roku 2013
o tejto otázke je zásadné zriadiť národný register kvalifikácií s
cieľom zaistiť uznávanie zručností v celej krajine. Vychádzajúc
z pôvodného opatrenia v tomto smere by lepšie prideľovanie verejných
finančných prostriedkov univerzitám na základe výsledkov v oblasti výskumu
a vyučovania prispelo k zvýšeniu kvality a prípadne k zvýšeniu výskumných
a inovačných kapacít v krajine, čo je oblasť, v ktorej Taliansko
ešte stále zaostáva.
(15)
Boli prijaté niektoré kroky, aby sa dosiahlo
ústretovejšie prostredie pre podniky a občanov, ich vplyv však rušia
omeškania pri ich konečnom schvaľovaní a medzery vo vykonávaní. Stále
existuje viacero prekážok, ktoré ovplyvňujú hospodársku súťaž
(vyhradené oblasti činnosti, režimy koncesií/povolení atď.) v oblasti
odborných služieb, poistenia, distribúcie palív, maloobchodných a poštových
služieb. Je potrebné riešiť aj súbor slabých miest, ktoré ovplyvňujú
systém verejného obstarávania. Ďalšou prioritou je zintenzívnenie
hospodárskej súťaže v oblasti miestnych verejných služieb. Predovšetkým je
potrebné vykonať súčasné právne predpisy, v ktorých sa stanovuje, že
existujúce zmluvy, ktoré nie sú v súlade s právnymi predpismi EÚ o interných
kritériách, sa musia upraviť do 31. decembra 2014.
(16)
Problematické miesta infraštruktúry bránia riadnemu
fungovaniu trhu s energiou. V doprave si nedostatok intermodálnej
infraštruktúry, synergií a prepojenia talianskych prístavov s vnútrozemím
vyžadujú osobitnú pozornosť a opatrenia. Pokiaľ ide
o širokopásmové pokrytie, v Taliansku je nedostatočne dostupné
vo vidieckych oblastiach.
(17)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska. Posúdila program stability a
národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú
správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na
úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených
odporúčaní 1 až 8.
(18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Talianska a jej stanovisko[10]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.
(19)
Na základe hĺbkového preskúmania vykonaného
Komisiou a na základe tohto posúdenia Rada preskúmala národný program reforiem
a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až
8.
(20)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj
analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Rada na základe uvedenej
analýzy vydala v prípade tých členských štátov, ktorých menou je euro,
odporúčania pre jednotlivé krajiny. Taliansko by malo tiež
zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
rozpočtové opatrenia na rok 2014 a to vzhľadom na vznikajúcu
medzeru v súvislosti s požiadavkami Paktu stability a rastu,
konkrétne pravidla znižovania dlhu, na základe prognózy Komisie z jari 2014.
V roku 2015 podstatne posilniť rozpočtovú stratégiu na dodržanie
súladu s požiadavkou zníženia dlhu. Následne zabezpečiť, aby dlh
verejných financií dostatočne klesal, realizovať ambiciózny plán
privatizácie, vykonať fiškálnu úpravu priaznivú pre rast a založenú na
oznámených značných úsporách plynúcich z trvalého zlepšenia efektívnosti a
kvality verejných výdavkov na všetkých úrovniach správy a zároveň
zachovať výdavky podporujúce rast, ako sú výdavky v oblasti výskumu a
vývoja, inovácie, vzdelávania a výdavky na hlavné projekty infraštruktúry.
Zaručiť nezávislosť a úplné fungovanie rozpočtovej rady
hneď, ako to bude možné, avšak najneskôr v septembri 2014, teda včas
na posúdenie návrhu rozpočtového plánu na rok 2015.
2.           V súlade s rozpočtovými
cieľmi viac presunúť daňové zaťaženie z výrobných faktorov
na oblasť spotreby, vlastníctva a životného prostredia. Na tento účel
vyhodnotiť účinnosť nedávneho zníženia daňovo-odvodového
zaťaženia a zabezpečiť jeho financovanie na rok 2015,
prehodnotiť rozsah výdavkov na priame dane a rozšíriť
daňový základ, predovšetkým v prípade spotreby. Zvážiť
zosúladenie spotrebných daní na naftu s daňami na benzín a ich indexáciu o
infláciu a odstrániť dotácie škodlivé pre životné prostredie. Do marca
2015 vykonať vykonávací právny predpis pre daňovú reformu aj
prostredníctvom prijatia výnosov vedúcich k reforme katastrálneho systému s
cieľom zaistiť efektívnosť reformy zdaňovania
nehnuteľností. Ešte viac zlepšiť daňovú disciplínu zlepšením
predvídateľnosti daňového systému, zjednodušením postupov, zlepšením
vymáhania daní a modernizáciou daňovej správy. Pokračovať v boji
proti daňovým podvodom a podniknúť dodatočné kroky proti
tieňovému hospodárstvu a nelegálnej práci.
3.           Ako súčasť širšieho
úsilia zlepšiť efektívnosť verejnej správy, objasniť právomoci
na všetkých úrovniach verejnej správy. Zaistiť lepšie hospodárenie s
finančnými prostriedkami EÚ, a to prijatím rozhodných opatrení na
zlepšenie administratívnej kapacity, transparentnosti, hodnotenia a kontroly
kvality na regionálnej úrovni, najmä v južných oblastiach. Ešte viac
zlepšiť účinnosť opatrení proti korupcii, aj prostredníctvom
revízie inštitútu premlčania do konca roku 2014 a posilnenia právomocí
národného protikorupčného úradu. Včas monitorovať vplyv reforiem
prijatých na účely zlepšenia efektívnosti civilného súdnictva s
cieľom zaistiť ich účinnosť a v prípade potreby prijať
doplňujúce opatrenia.
4.           Posilniť odolnosť
bankového sektora a zaistiť jeho schopnosť spravovať aktíva so
zníženou hodnotou a likvidovať ich s cieľom oživiť poskytovanie
úverov pre reálnu ekonomiku. Podporovať nebankový prístup podnikov k
financiám, najmä pre malé a stredné podniky. Pokračovať v podporovaní
a monitorovaní účinných postupov správy a riadenia spoločnosti v
celom bankovom sektore s osobitnou pozornosťou venovanou veľkým
družstevným bankám („banche popolari“) a nadáciám, s cieľom zlepšiť
účinnosť finančného sprostredkovania.
5.           Do konca roka 2014
vyhodnotiť vplyv reforiem v oblasti trhu práce a stanovovania miezd na
tvorbu pracovných miest, postupy prepúšťania, dualitu pracovného trhu a
konkurencieschopnosť v oblasti nákladov a posúdiť potrebu dodatočných
opatrení. Pracovať na dosiahnutí komplexnej sociálnej ochrany pre
nezamestnaných a zároveň obmedziť využívanie schém na náhradu mzdy s
cieľom uľahčiť prerozdelenie pracovných síl. Posilniť
vzťah medzi aktívnymi a pasívnymi politikami pracovného trhu,
počínajúc podrobným plánom opatrení do septembra 2014, a
posilňovať koordináciu a výkonnosť verejných služieb
zamestnanosti v krajine. Prijať účinné opatrenia na zvýšenie úrovne
zamestnanosti žien, a to prostredníctvom prijatia opatrení na zníženie
daňových prekážok pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti do
marca 2015 a poskytovaním primeraných opatrovateľských služieb.
Poskytovať v celej krajine primerané služby neregistrovaným mladým
ľuďom a do konca roka 2014 v súlade s cieľmi záruky
pre mladých ľudí zaistiť silnejší záväzok súkromného sektora, že bude
ponúkať kvalitnú učňovskú prípravu a stáže. Riešiť
problematiku ohrozenia chudobou a sociálneho vylúčenia, daňovo
neutrálnym spôsobom rozšíriť pilotné opatrenie na podporu príjmov, ktorým
sa zaručí vhodné zacielenie, prísna podmienenosť a územná
jednotnosť opatrení na podporu príjmu a posilnenie prepojenia s
aktivačnými opatreniami. Zlepšiť účinnosť schém na podporu
rodiny a kvalitné služby zvýhodňujúce domácnosti s nízkymi príjmami a s
deťmi.
6.           Realizovať Národný
systém hodnotenia škôl s cieľom zlepšiť výsledky škôl a následne
znížiť úrovne predčasného ukončenia školskej dochádzky. Vo
vyššom stredoškolskom odbornom vzdelávaní a príprave zvýšiť využívanie
učenia sa prácou a posilniť terciálne odborne zamerané vzdelávanie.
Vytvoriť národný register kvalifikácií s cieľom zaistiť široké
uznávanie zručností. Zabezpečiť, aby sa verejným financovaním
lepšie odmeňovala kvalita vyššieho vzdelávania a výskumu.
7.           Schváliť pripravované
právne predpisy zamerané na zjednodušenie regulačného rámca pre podniky a
občanov a riešiť nedostatky vo vykonávaní existujúcich právnych
predpisov. Podporovať otváranie trhu, odstrániť pretrvávajúce
prekážky a obmedzenia týkajúce sa hospodárskej súťaže v oblasti odborných
a miestnych verejných služieb, poistenia, distribúcie palív,
maloobchodných a poštových služieb. Zvýšiť účinnosť verejného
obstarávania, najmä zjednodušením postupov vrátane využívania elektronického
obstarávania, racionalizácie centrálnych obstarávacích subjektov a zaistenia
riadneho uplatňovania pravidiel pred zadaním zákazky a po ňom. V
oblasti miestnych verejných služieb do decembra 2014 dôkladne vykonať
právne predpisy, ktoré stanovujú opravu zmlúv, ktoré nespĺňajú
požiadavky o interných kritériách.
8.           Do septembra 2014
zaistiť rýchle a úplné sprevádzkovanie úradu dopravy. Schváliť zoznam
strategických infraštruktúr v energetickom sektore a zlepšiť správu
prístavov a ich spojenia s pevninou.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 413 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8005 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 83 final.
[10]             Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/16

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2017
   (2017/C 261/04)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Dánsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Dánsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 plánuje dosiahnuť celkový deficit 1,9 % HDP v roku 2017 a aj naďalej spĺňať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, počas celého programového obdobia do roku 2020. Podľa konvergenčného programu na rok 2017 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži na 37 % v roku 2017 a bude naďalej klesať na úroveň 33,9 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je počas daného programového obdobia realistický. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že štrukturálne saldo dosiahne deficit 0,4 % HDP v roku 2017 a 0,1 % HDP v roku 2018, čo je vo všeobecnosti v súlade s cieľom konvergenčného programu na rok 2017 a nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Dánsko v roku 2017 aj v roku 2018 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)

               Zabezpečenie ponuky pracovnej sily v časoch demografických zmien je nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku. Viaceré zásadné reformy trhu práce za posledné roky sa zamerali najmä na zvýšenie pracovných stimulov a zlepšenie efektívnosti aktívnych politík trhu práce. Tieto reformy by mohli prispieť k dosiahnutiu dánskeho cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti a k udržateľnosti dánskeho modelu sociálneho zabezpečenia, ako aj riešiť vznikajúci nedostatok určitých kvalifikácií. Reformy zamerané na zvýšenie miery úspešného ukončenia odborného vzdelávania a účasti na ňom, ako aj dohoda tripartity s cieľom vytvoriť viac príležitostí na učňovskú prípravu, pravdepodobne zvýšia ponuku kvalifikovaných pracovníkov. Národný cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa sociálneho začlenenia, zameraný na zníženie počtu ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce, však nie je ani zďaleka dosiahnutý. Začlenenie znevýhodnených skupín na trh práce a zlepšenie ich zamestnateľnosti zostáva naďalej výzvou. Platí to predovšetkým pre ľudí s prisťahovaleckým pôvodom z krajín mimo EÚ (vrátane tých, ktorí majú bydlisko v Dánsku už dlhšie obdobie), čiastočne z dôvodu ich priemerne slabších výsledkov vo vzdelávaní v porovnaní s domorodými obyvateľmi. Tento rozdiel pretrváva do druhej generácie. Opatrenia týkajúce sa pracovnej integrácie dohodnuté na rokovaniach tripartity v roku 2016 by mohli zlepšiť situáciu nových utečencov, ktorých situáciu bude potrebné v budúcnosti pozorne sledovať. Mali by sa však prijať ďalšie opatrenia s cieľom efektívnejšie začleniť do pracovného trhu aj iné marginalizované skupiny, ako sú mladí ľudia s nízkou úrovňou dosiahnutého vzdelania a pracovníci vo veku nad 60 rokov.

               (7)

               Vysoký rast produktivity má zásadný význam pre podporu hospodárskeho rastu, udržanie relatívne vysokej úrovne sociálneho zabezpečenia v Dánsku a zabezpečenie dlhodobej konkurencieschopnosti krajiny. Hoci produktivita v Dánsku je v porovnaní s ostatnými členskými štátmi vysoká, rast produktivity už dlhšie obdobie vykazuje klesajúci trend. Hlavne pre služby orientované na domáci trh bol charakteristický pomalý vývoj produktivity. V posledných rokoch Dánsko zaviedlo niekoľko reforiem, ale rast produktivity zostáva na nízkej úrovni, pretože hospodárska súťaž v niektorých sektoroch služieb je naďalej slabá. Obmedzenia špecifické pre dané odvetvie bránia hospodárskej súťaži, napríklad v odvetviach veľkoobchodných a dopravných služieb.

               (8)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (9)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2017 a zastáva názor, že Dánsko podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Podporiť hospodársku súťaž v sektore služieb orientovaných na domáci trh.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/948 z 31. mája 2017 o používaní hodnôt spotreby paliva a emisií CO2, typovo schválených a nameraných v súlade s celosvetovým harmonizovaným skúšobným postupom pre ľahké úžitkové automobily, pri sprístupňovaní údajov spotrebiteľom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/94/ES [oznámené pod číslom C(2017) 3525]

text:
               2.6.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 142/100

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/948
   z 31. mája 2017
   o používaní hodnôt spotreby paliva a emisií CO2, typovo schválených a nameraných v súlade s celosvetovým harmonizovaným skúšobným postupom pre ľahké úžitkové automobily, pri sprístupňovaní údajov spotrebiteľom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/94/ES

         [oznámené pod číslom C(2017) 3525]

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/94/ES z 13. decembra 1999 o dostupnosti spotrebiteľských informácií o spotrebe paliva a emisiách CO2 pri predaji nových osobných automobilov (1), a najmä na jej článok 9 ods. 2 písm. c),
   keďže:

               (1)

               Celosvetovým harmonizovaným skúšobným postupom pre ľahké úžitkové automobily (ďalej len „WLTP“) stanoveným nariadením Komisie (EÚ) C(2017) 3521 (2), ktorý je novým regulačným skúšobným postupom na meranie emisií CO2 a spotreby paliva ľahkých úžitkových vozidiel, sa nahradí nový európsky jazdný cyklus (ďalej len „NEDC“), ktorý sa v súčasnosti používa v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 692/2008 (3), ale ktorý už nezodpovedá súčasným jazdným podmienkam ani automobilovým technológiám. WLTP zabezpečí prísnejšie podmienky skúšok a realistickejšie hodnoty spotreby paliva a emisií CO2 v prospech spotrebiteľov. Požiadavky na spotrebiteľské informácie by mali zahŕňať spôsob, akým bude zabezpečený prístup spotrebiteľov k týmto kvalitnejším údajom s cieľom zabezpečiť potrebnú porovnateľnosť uvedených údajov.

               (2)

               Cieľom smernice 1999/94/ES je zabezpečiť, aby údaje o spotrebe paliva a emisiách CO2 nových osobných vozidiel ponúkaných na predaj alebo prenájom v Únii boli sprístupnené spotrebiteľom, aby pri kúpe nového auta mohli urobiť informované rozhodnutie. V uvedenej smernici sa vyžaduje, aby sa spotrebiteľom sprístupnili údaje o úradnej spotrebe paliva, ako aj o úradných špecifických emisiách CO2 nových osobných automobilov, ako sú vymedzené v jej článku 2 bodoch 5 a 6. Pritom sa majú použiť hodnoty, ktoré typovo schválil a nameral orgán typového schválenia v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 (4) a nariadenia (ES) č. 692/2008, najmä jeho prílohy XII, ktoré sú uvedené v prílohe VIII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (5). Uvedené hodnoty sa majú pripojiť k osvedčeniu ES o typovom schválení vozidla a uvádzať v osvedčení o zhode.

               (3)

               WLTP sa má na začiatku od 1. septembra 2017 postupne zavádzať do praxe pre nové typy osobných automobilov podľa časti B prílohy II k smernici 2007/46/ES, po ktorých budú od 1. septembra 2018 nasledovať nové osobné automobily. Vozidlá ukončenej série podľa článku 3 bodu 22 smernice 2007/46/ES, ktorých hodnoty sú typovo schválené a namerané v súlade s NEDC, môžu byť uvádzané na trh počas obdobia dvanástich mesiacov od dátumu uplynutia platnosti typového schválenia ES, t. j. do 31. augusta 2019. Všetky nové osobné automobily uvedené na trh Únie sa preto od 1. septembra 2019 majú skúšať v súlade s WLTP.

               (4)

               Počas postupného zavádzania WLTP sa na osvedčení o typovom schválení ES a osvedčení o zhode majú uvádzať hodnoty spotreby paliva a emisií CO2 typovo schválené a namerané v súlade s NEDC a/alebo WLTP. V prípade osobných automobilov s typovým schválením podľa WLTP budú na osvedčení o zhode zaznamenané hodnoty spotreby paliva a emisií CO2 podľa WLTP aj NEDC.

               (5)

               Počas uvedeného prechodného obdobia postupného zavádzania WLTP je preto dôležité objasniť, ktoré hodnoty sa majú použiť na účely informovania spotrebiteľov podľa smernice 1999/94/ES, aby bola naďalej zabezpečená porovnateľnosť spotrebiteľských informácií pri všetkých nových osobných autách a vo všetkých členských štátoch.

               (6)

               Je veľmi pravdepodobné, že hodnoty spotreby paliva a emisií CO2 namerané v súlade s WLTP, budú odlišné od hodnôt nameraných podľa NEDC. Hodnoty WLTP budú v mnohých prípadoch vyššie v porovnaní s hodnotami podľa NEDC pri tom istom automobile. Okrem toho na rozdiel od NEDC sa meraním podľa WLTP zabezpečia jedinečné hodnoty spotreby paliva a emisií CO2 za každé vozidlo v závislosti od jeho špecifikácií a nadštandardného vybavenia, ktoré majú vplyv na tieto hodnoty. Takto by mali spotrebitelia získať presnejšie a realistickejšie informácie o každom novom osobnom automobile, alebo v prípade daného modelu automobilu o rozsahu možných hodnôt spotreby paliva a emisií CO2.

               (7)

               Výsledky skúšok spotreby paliva a emisií CO2 sa zaznamenávajú v rôznych fázach skúšky. V prípade vozidiel typovo schválených v súlade s NEDC sa uvádzajú hodnoty v podmienkach „mesta“ a „mimo mesta“, ako aj „kombinované“ a „vážené kombinované“ hodnoty. V prípade vozidiel typovo schválených v súlade s WLTP sa uvádzajú hodnoty pre „nízku rýchlosť“, „strednú rýchlosť“, „vysokú rýchlosť“ a „veľmi vysokú rýchlosť“, ako aj „kombinované“ a „vážené kombinované“ hodnoty. Na zabezpečenie porovnateľnosti by sa mali spotrebiteľom poskytnúť aspoň „kombinované“ hodnoty z platnej skúšobnej metódy.

               (8)

               Ak sa informácie o spotrebe paliva alebo emisiách CO2 poskytujú spotrebiteľom mimo štítkov, príručiek, plagátov alebo reklamnej literatúry a materiálov vyžadovaných podľa smernice 1999/94/ES a ak sú založené na neharmonizovaných skúšobných protokoloch v rozsahu dobrovoľných systémov výrobcov, spotrebitelia by mali byť v plnej miere informovaní o tom, že takéto hodnoty vychádzajú z neharmonizovaných skúšobných protokolov. Spotrebiteľom by sa malo odporučiť, aby na porovnanie spotreby paliva alebo emisií CO2 nových osobných automobilov použili hodnoty namerané a typovo schválené v súlade s harmonizovaným skúšobným protokolom EÚ.

               (9)

               Niektoré členské štáty sa pri transponovaní smernice 1999/94/ES rozhodli popri údajoch o spotrebe paliva a špecifických emisiách CO2 uvádzať na štítkoch s údajmi o automobiloch aj informácie o látkach znečisťujúcich ovzdušie. Po zavedení WLTP a postupu skúšok na základe skutočných emisií (RDE), ako aj nových požiadaviek na uvádzanie maximálnej hodnoty skutočných emisií na osvedčení o zhode nových automobilov (6), budú od 1. septembra 2017 k dispozícii údaje o látkach znečisťujúcich ovzdušie za všetky nové typy vozidiel a od 1. septembra 2019 za všetky nové vozidlá. V súlade s odporúčaním Európskeho parlamentu v nadväznosti na vyšetrovanie vo veci merania emisií v automobilovom priemysle (7) by členské štáty mali zvážiť, či takéto informácie sprístupnia spotrebiteľom s cieľom zvýšiť informovanosť a umožniť im prijímať informované rozhodnutia pri kúpe auta.

               (10)

               S cieľom zabezpečiť, aby spotrebitelia plne chápali dôsledky prechodu na WLTP, by mali všetky zainteresované strany usporiadať informačné kampane alebo sa na nich podieľať a vysvetliť vplyv nového skúšobného postupu na hodnoty spotreby paliva a emisií CO2. Do týchto informačných kampaní by sa mali zapojiť verejné orgány, spotrebiteľské organizácie, environmentálne a mimovládne organizácie, združenia automobilistov a automobilový priemysel.

               (11)

               Po konzultáciách so skupinou odborníkov na tvorbu a vykonávanie politiky pre emisie CO2 z cestných vozidiel, s odborníkmi z priemyselného odvetvia, spotrebiteľských organizácií a ďalších mimovládnych organizácií a členských štátov Komisia považuje za vhodné stanoviť odporúčania o tom, ako by sa na účely informovania spotrebiteľov mala vyjadrovať úradná spotreba paliva a úradné špecifické emisie CO2 nových osobných automobilov.

               (12)

               Malo by sa prijať odporúčanie, aby spotrebitelia mohli robiť informované rozhodnutia a aby sa podporilo harmonizované uplatňovanie smernice 1999/94/ES v celej Únii.

               (13)

               Opatrenia uvedené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 10 smernice 1999/94/ES,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa na účely informovania spotrebiteľov o úradnej spotrebe paliva a úradných špecifických emisiách CO2 podľa článku 2 bodov 5 a 6 smernice 1999/94/ES používali hodnoty NEDC zaznamenané v osvedčeniach o zhode nových prihlásených automobilov, a to do 31. decembra 2018, pričom po tomto dátume sa majú všetky nové vozidlá uvedené na trh Únie skúšať a typovo schvaľovať v súlade s WLTP.

               2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa od 1. januára 2019 používali na účely informovania spotrebiteľov iba údaje o spotrebe paliva a emisiách CO2 na základe WLTP.

               3.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby po 1. januári 2019, keď sa v prípade vozidiel ukončených sérií naďalej môžu používať hodnoty na základe NEDC, k uvedeným hodnotám bolo pripojené vyhlásenie, že dané vozidlo je vozidlom ukončenej série a že uvedené hodnoty nie sú porovnateľné s hodnotami na základe WLTP.

               4.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby na štítku, ktorý je v mieste predaja pripevnený ku každému novému osobnému automobilu alebo vedľa neho zobrazený, boli uvedené údaje o úradnej spotrebe paliva a úradných špecifických emisiách CO2 vozidla, na ktoré sa v ňom odkazuje.

               5.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby v príručke o spotrebe paliva a emisiách CO2, ako aj na plagáte alebo na displeji, ktorý sa má vystaviť v mieste predaja, boli uvedené údaje o úradnej spotrebe paliva a úradných špecifických emisiách CO2 vozidla, ktorého sa týkajú. Ak je v rámci jedného modelu zoskupených niekoľko variantov a/alebo verzií, uvedené údaje by sa mali vzťahovať na jedno vozidlo v danej skupine, ktoré vykazuje najvyššie hodnoty.

               6.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby v propagačnom materiáli, ktorý obsahuje odkaz na akýkoľvek konkrétny model, verziu alebo variant nového osobného automobilu, boli uvedené údaje o úradnej spotrebe paliva a úradných špecifických emisiách CO2 vozidla, na ktoré sa v ňom odkazuje. Ak je uvedený viac ako jeden model, členské štáty by mali zabezpečiť, aby tieto údaje zahŕňali údaje o úradnej spotrebe paliva a úradných špecifických emisiách CO2 všetkých vozidiel, na ktoré sa údaje vzťahujú, alebo rozpätie od najhorších po najlepšie hodnoty všetkých vozidiel, na ktoré sa vzťahujú. Pokiaľ ide o vozidlá typovo schválené v súlade s WLTP, najhoršie a najlepšie hodnoty by mali odrážať hodnoty pre nové osobné automobily dostupné na trhu, ktoré sú zaznamenané v osvedčeniach o zhode.

               7.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby propagačné materiály rozširované elektronickými prostriedkami, ktoré spotrebiteľom umožňujú zostaviť si konkrétne vozidlo, ako sú napríklad online konfigurátory vozidiel, zreteľne zobrazovali, ako rôzne špecifické zariadenia a voliteľná výbava ovplyvňujú hodnoty spotreby paliva a emisií CO2 namerané a typovo schválené v súlade s WLTP.

               8.

               Ak členské štáty umožnia, aby hodnoty spotreby paliva a emisií CO2 podľa WLTP boli spotrebiteľom poskytované ako dodatočné informácie pred 1. januárom 2019 s cieľom umožniť spotrebiteľom čo najskôr prístup k hodnotám emisií CO2 a spotreby paliva, ktoré lepšie zodpovedajú reálnym jazdným podmienkam, mali by zabezpečiť, aby tieto dodatočné informácie boli zreteľne zobrazené a oddelené od štítkov, príručiek, plagátov alebo reklamnej literatúry a materiálov požadovaných podľa smernice 1999/94/ES a aby obsahovali tieto informácie:
               „Od 1. septembra 2017 budú niektoré nové vozidlá typovo schválené s použitím celosvetového harmonizovaného skúšobného postupu pre ľahké úžitkové automobily (WLTP), ktorý je novým, realistickejším skúšobným postupom na meranie spotreby paliva a emisií CO2. WLTP od 1. septembra 2018 plne nahradí nový európsky jazdný cyklus (NEDC), ktorý sa používa dnes. Z dôvodu realistickejších skúšobných podmienok sú hodnoty spotreby paliva a emisií CO2 namerané na základe WLTP často vyššie ako hodnoty namerané na základe NEDC.“.

               9.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby spotrebitelia pred prijatím rozhodnutia o kúpe vozidla dostali informácie o zmenách hodnôt spotreby paliva a emisií CO2 vyplývajúcich zo zavedenia WLTP a o dôsledkoch, ktoré tieto zmeny môžu mať v čase prihlásenia vozidla.

               10.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby hodnoty úradnej spotreby paliva a úradných špecifických emisií CO2 zahŕňali aspoň „kombinované“ hodnoty namerané v súlade s príslušným skúšobným postupom.

               11.

               Ak sa údaje o spotrebe paliva alebo emisiách CO2 získané na základe neharmonizovaných skúšobných protokolov v rámci dobrovoľných systémov výrobcov poskytujú spotrebiteľom oddelene od štítkov, príručiek, plagátov alebo reklamnej literatúry a materiálov vyžadovaných podľa smernice 1999/94/ES, členské štáty by mali zabezpečiť, aby takéto údaje obsahovali tieto informácie:
               „Uvedené hodnoty spotreby paliva alebo emisií CO2 sú získané na základe neharmonizovaných skúšobných protokolov. Poskytujú sa výlučne na informačné účely. Na porovnanie hodnôt spotreby paliva alebo emisií CO2 nového osobného automobilu získaných na základe harmonizovaného skúšobného protokolu EÚ by sa mali používať hodnoty úradnej spotreby paliva alebo emisií CO2 [vložte odkaz, pod ktorým sú tieto hodnoty k dispozícii].“.

               12.

               Členské štáty by mali zvážiť možnosť uviesť na štítku, ktorý je pripevnený alebo zobrazený vedľa každého nového osobného automobilu na predajnom mieste, aj údaje o maximálnej hodnote skutočných látok znečisťujúcich ovzdušie zaznamenané v osvedčení o zhode každého vozidla.

               13.

               Členské štáty by mali zabezpečiť spustenie vhodných informačných kampaní s cieľom vysvetliť spotrebiteľom zavedenie WLTP a jeho dôsledky pre hodnoty spotreby paliva a emisií CO2, najmä nárast týchto hodnôt v porovnaní s hodnotami odvodenými na základe NEDC, ako aj význam hodnôt vyplývajúcich z rozdielnych skúšobných fáz.

               14.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 31. mája 2017

            Za Komisiu

         Miguel ARIAS CAÑETE

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 12, 18.1.2000, s. 16.

      (2)  Nariadenie Komisie (EÚ) C(2017) 3521 z 1. júna 2017, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 692/2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 z 18. júla 2008, ktorým sa vykonáva, mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (Ú. v. EÚ L 199, 28.7.2008, s. 1).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 z 20. júna 2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 1).

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1).

      (6)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/646 z 20. apríla 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokiaľ ide o emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2016, s. 1).

      (7)  P8_TA(2017)0100.


                  1.7.2017

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  C 212/14

            Odporúčanie prijať rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení článok 22 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky
      (ECB/2017/18)

         (predložené Európskou centrálnou bankou)

      (2017/C 212/04)

         DÔVODOVÁ SPRÁVA

      I.   ÚVOD
      Všeobecný súd vydal 4. marca 2015 rozsudok vo veci T-496/11, Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska proti Európskej centrálnej banke
          (1)
         . Všeobecný súd rozhodol, že Európska centrálna banka (ECB) nemá právomoc nevyhnutnú na regulovanie zúčtovacích systémov, vrátane centrálnych protistrán. Z uvedeného dôvodu Všeobecný súd zrušil rámec politiky dohľadu Eurosystému, ktorý ECB uverejnila 5. júla 2011, v rozsahu, v akom pre centrálne protistrany stanovuje požiadavku ich umiestnenia v členskom štáte eurozóny.
      Všeobecný súd však uviedol, že článok 129 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie upravuje zjednodušený mechanizmus zmeny vo vzťahu k niektorým článkom Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“). Európskemu parlamentu a Rade to umožňuje zmeniť článok 22 štatútu ESCB v súlade s riadnym legislatívnym postupom na odporúčanie ECB alebo na návrh Komisie. Všeobecný súd dospel k záveru, že ak sa ECB domnieva, že mať právomoci regulovať centrálne protistrany je nevyhnutné na riadne vykonávanie úlohy uvedenej v článku 127 ods. 2 štvrtá zarážka zmluvy, prináleží jej, aby normotvorcovi Únie navrhla zmenu uvedeného článku 22.
      Očakáva sa, že významné zmeny tak na svetovej, ako aj európskej úrovni zvýšia riziká, ktoré predstavujú zúčtovacie systémy, najmä centrálne protistrany, pre plynulé fungovanie platobných systémov a uskutočňovanie jednotnej menovej politiky, čo v konečnom dôsledku ovplyvní hlavný cieľ Eurosystému, ktorým je udržiavať cenovú stabilitu.
      Vzhľadom na uvedené ECB predkladá toto odporúčanie prijať rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení článok 22 štatútu ESCB. V súlade s článkom 40.3 štatútu ESCB Rada guvernérov prijala odporúčanie jednomyseľne. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
      II.   VŠEOBECNÉ ÚVAHY
      Poruchy postihujúce centrálne protistrany môžu mať vplyv na hlavný cieľ Eurosystému, ktorým je udržiavať cenovú stabilitu, a to prostredníctvom viacerých kanálov. Po prvé, takéto poruchy môžu mať vplyv na likviditnú pozíciu úverových inštitúcií eurozóny a potenciálne tak narušiť hladké fungovanie platobných systémov eurozóny. To by mohlo viesť k zvýšenému dopytu po likvidite centrálnej banky a možným výzvam pri uskutočňovaní jednotnej menovej politiky Eurosystému. Po druhé, takéto poruchy môžu narušiť fungovanie segmentov finančného trhu, ktoré sú kľúčové pre transmisiu menovej politiky.
      Európsky parlament a Rada prijali v roku 2012 nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (2), ktoré okrem iného stanovuje regulačný rámec a rámec dohľadu s cieľom zabezpečiť, aby centrálne protistrany boli bezpečné a spoľahlivé, a aby vždy spĺňali prísne požiadavky na organizáciu, výkon obchodnej činnosti a obozretné podnikanie. Tento regulačný rámec zahŕňa mechanizmus kolektívneho dohľadu vo forme kolégií, ktoré zabezpečujú zapojenie Eurosystému, dokonca aj v záťažových situáciách, v ktorých môže byť ohrozená menová stabilita. Okrem toho, vzhľadom na čoraz väčší systémový význam centrálnych protistrán, Európska komisia prijala návrh nariadenia o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán (3).
      Očakáva sa, že významné zmeny tak na svetovej, ako aj európskej úrovni zvýšia riziká, ktoré predstavujú zúčtovacie systémy, najmä centrálne protistrany, pre plynulé fungovanie platobných systémov a uskutočňovanie jednotnej menovej politiky, čo v konečnom dôsledku ovplyvní hlavný cieľ Eurosystému, ktorým je udržiavať cenovú stabilitu.
      Po prvé, vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie bude mať významný vplyv na schopnosť Eurosystému vykonávať svoje úlohy centrálnej banky vydávajúcej euro. V súčasnosti centrálne protistrany usadené v Spojenom kráľovstve zúčtovávajú značné objemy transakcií v eurách: odhadované denné hodnoty repo obchodov denominovaných v eurách sú vo výške 101 miliárd EUR a odhadované denné hodnoty otvorených pozícií v úrokových swapoch denominovaných v eurách sú vo výške 33 biliónov EUR (približne 99 % trhu Únie) (4). Významná porucha, ktorá by mala vplyv na väčšiu centrálnu protistranu v Spojenom kráľovstve, by mohla viesť k vážnemu poklesu likvidity v rámci eurozóny. Na schopnosť Eurosystému monitorovať a riadiť riziká, ktoré predstavujú centrálne protistrany v Spojenom kráľovstve, bude mať nepriaznivý vplyv, ak sa na centrálne protistrany v Spojenom kráľovstve už nebude vzťahovať regulačný rámec a rámec dohľadu pre centrálne protistrany Únie podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Okrem toho súčasné mechanizmy výmeny informácií a spolupráce medzi ECB a Bank of England vo vzťahu k centrálnym protistranám v Spojenom kráľovstve, ktorých významná časť obchodov prebieha v eurách, vychádzajú z mechanizmu kolektívneho dohľadu vo forme kolégií zavedeného na základe nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ale nemôžu ho nahradiť. Centrálne protistrany v Spojenom kráľovstve môžu v budúcnosti namiesto toho podliehať režimu platnému podľa uvedeného nariadenia pre centrálne protistrany z tretích krajín.
      Po druhé, centrálne zúčtovanie čoraz viac nadobúda cezhraničnú povahu a je čoraz viac systémovo dôležité. Na schôdzke na najvyššej úrovni v Pittsburghu v septembri 2009 sa vedúci predstavitelia krajín skupiny G20 dohodli, že všetky štandardizované zmluvy o mimoburzových derivátoch by sa mali zúčtovávať prostredníctvom centrálnej protistrany. Vedúci predstavitelia krajín skupiny G20 v júni 2010 potvrdili tento záväzok a naplnili ho v Únii prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Integrácia finančných trhov Únie okrem toho znamená, že centrálne protistrany, ktoré primárne slúžili domácim potrebám a trhom, sa stávajú kľúčovými infraštruktúrami na finančných trhoch Únie. Tento vývoj viedol k výraznému zvýšeniu rozsahu a významu centrálnych protistrán v Únii a vo svete.
      Po tretie, Európska komisia 13. júna 2017 predložila legislatívny návrh na zabezpečenie finančnej stability a bezpečnosti a spoľahlivosti centrálnych protistrán, ktoré majú systémový význam pre finančné trhy v Únii (5). Cieľom návrhu Komisie je na podporu rozvoja hlbších a lepšie integrovaných kapitálových trhov zaviesť integrovanejší dohľad orgánov dohľadu a povinnosti centrálnej emisnej banky. Zároveň sa snaží riešiť problémy vzniknuté v súvislosti s vystúpením Spojeného kráľovstva z Únie a zabezpečiť, aby centrálne protistrany zohrávajúce systémovú úlohu pre finančné trhy Únie podliehali zárukám ustanoveným v právnom rámci Únie.
      V tejto súvislosti, a aby mohol Eurosystém ako centrálna banka vydávajúca euro uskutočňovať úlohu ustanovenú v legislatívnom návrhu, je mimoriadne dôležité, aby mal príslušné právomoci podľa Zmluvy a štatútu ESCB. Eurosystém by mal mať právomoc monitorovať a hodnotiť riziká, ktoré predstavujú centrálne protistrany uskutočňujúce zúčtovanie významného objemu transakcií v eurách. To by malo zahŕňať najmä regulačné právomoci na prijímanie záväzných hodnotení a požadovanie nápravných opatrení v úzkej spolupráci s ostatnými orgánmi Únie v reakcii na riziká, ktoré ovplyvňujú základné úlohy a hlavný cieľ Eurosystému. Okrem toho, ak je to nevyhnutné na ochranu stability eura, ECB by mala mať regulačné právomoci mimo rámca nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na prijímanie dodatočných požiadaviek pre centrálne protistrany zapojené do zúčtovania významného objemu transakcií v eurách.
      Vzhľadom na uvedené ECB zastáva názor, že na riadne vykonávanie jej základných úloh uvedených v článku 127 ods. 2 prvej a štvrtej zarážke zmluvy je nevyhnutné zveriť jej právomoc regulovať zúčtovacie systémy, najmä centrálne protistrany.

         Odporúčanie prijať

            „ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení článok 22 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky
            EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
            so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 129 ods. 3,
            so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 40.1,
            so zreteľom na odporúčanie Európskej centrálnej banky,
            so zreteľom na stanovisko Európskej komisie (*1),
            konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
            keďže:

                        (1)

                        Medzi základné úlohy uskutočňované prostredníctvom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) patrí definovať a uskutočňovať menovú politiku Únie a podporovať plynulé fungovanie platobných systémov. Bezpečné a efektívne infraštruktúry finančného trhu, najmä zúčtovacie systémy, sú nevyhnutné na plnenie týchto základných úloh.

                        (2)

                        Aby sa dosiahli ciele ESCB a na účely vykonávania jeho úloh Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky môžu poskytovať zariadenia a ECB môže vydávať nariadenia na zabezpečenie účinnosti a spoľahlivosti zúčtovacích a platobných systémov v rámci Únie a voči iným krajinám.

                        (3)

                        Všeobecný súd vyniesol 4. marca 2015 rozsudok vo veci T-496/11, Spojené kráľovstvo proti ECB (6), v ktorom rozhodol, že ECB nemá právomoc nevyhnutnú na regulovanie zúčtovacích systémov. Všeobecný súd uviedol, že článok 129 ods. 3 zmluvy umožňuje Európskemu parlamentu a Rade zmeniť článok 22 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) v súlade s riadnym legislatívnym postupom na odporúčanie ECB alebo na návrh Komisie. Súd dospel k záveru, že ‚ak sa teda ECB domnieva, že priznanie právomoci regulovať infraštruktúry, ktoré uskutočňujú zúčtovanie transakcií s cennými papiermi, je nevyhnutné na riadne vykonávanie úlohy uvedenej v článku 127 ods. 2 štvrtej zarážke ZFEÚ, prináleží jej, aby normotvorcovi Únie navrhla zmenu článku 22 Štatútu, ktorou sa doplní výslovný odkaz na systémy zúčtovania cenných papierov‘.

                        (4)

                        Očakáva sa, že významné zmeny tak na svetovej, ako aj na európskej úrovni zvýšia riziko, že poruchy postihujúce zúčtovacie systémy, najmä centrálne protistrany, ohrozia plynulé fungovanie platobných systémov a uskutočňovanie jednotnej menovej politiky, čo v konečnom dôsledku ovplyvňuje hlavný cieľ Eurosystému, ktorým je udržiavať cenovú stabilitu.

                        (5)

                        Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska oznámilo 29. marca 2017 Európskej rade svoj zámer vystúpiť z Európskej únie. Vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie povedie k zásadnej zmene v spôsobe regulovania určitých systémovo významných činností zúčtovania a dohľadu nad nimi, čo bude mať negatívny vplyv na schopnosť Eurosystému monitorovať a riadiť riziká pre hladké fungovanie platobných systémov a na uskutočňovanie menovej politiky Eurosystému.

                        (6)

                        Centrálne zúčtovanie čoraz viac nadobúda cezhraničnú povahu a je čoraz viac systémovo dôležité. Vzhľadom na rôznorodosť členov centrálnych protistrán a celoeurópsku povahu finančných služieb, ktoré centrálne protistrany poskytujú, majú centrálne protistrany kľúčový význam pre Úniu ako celok, a to najmä pre eurozónu. Táto skutočnosť je zohľadnená v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (7), ktoré zavádza mechanizmus kolektívneho dohľadu vo forme kolégií, pozostávajúcich z príslušných vnútroštátnych orgánov a orgánov Únie vrátane Eurosystému ako centrálnej banky vydávajúcej euro.

                        (7)

                        V záujme riešenia týchto problémov Komisia 13. júna 2017 predložila legislatívny návrh na zabezpečenie finančnej stability a bezpečnosti a spoľahlivosti centrálnych protistrán, ktoré majú systémový význam pre finančné trhy v celej Únii. Aby mohol Eurosystém ako centrálna banka vydávajúca euro uskutočňovať úlohu ustanovenú v legislatívnom návrhu, je mimoriadne dôležité, aby mal príslušné právomoci podľa Zmluvy a štatútu ESCB. Eurosystém by mal najmä mať regulačné právomoci na prijímanie záväzných hodnotení a požadovanie nápravných opatrení v úzkej spolupráci s ostatnými orgánmi Únie. Okrem toho, ak je to nevyhnutné na ochranu stability eura, ECB by tiež mala mať regulačné právomoci na prijímanie dodatočných požiadaviek pre centrálne protistrany zapojené do zúčtovania významného objemu transakcií v eurách.

                        (8)

                        Článok 22 štatútu ESCB je súčasťou kapitoly IV „Menové funkcie a operácie ESCB“. Úlohy v ňom zverené by preto mali slúžiť len na účely menovej politiky.

                        (9)

                        Z týchto dôvodov by ECB mala byť priznaná regulačná právomoc vo vzťahu k zúčtovacím systémom, najmä centrálnym protistranám, prostredníctvom zmeny článku 22 štatútu ESCB,

                  PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
            Článok 1
            Článok 22 štatútu ESCB sa nahrádza takto:

               ‚Článok 22
               Zúčtovacie systémy a platobné systémy
               ECB a národné centrálne banky môžu poskytnúť zariadenie a ECB môže vydávať nariadenia na zabezpečenie účinnosti a spoľahlivosti zúčtovacích a platobných systémov a zúčtovacích systémov pre finančné nástroje v rámci Únie a voči iným krajinám.‘

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.“

         Vo Frankfurte nad Mohanom 22. júna 2017

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI

         (1)  ECLI: EU:T:2015:133.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).

         (3)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365 [COM(2016) 856 final].

         (4)  Kvantitatívne informácie zverejnené LCH.Clearnet Ltd podľa CPMI-IOSCO, január 2017.

         (5)  COM(2017) 331 final.

         (*1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

         (6)  ECLI: EU:T:2015:133.

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).