title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/648 z 13. mája 2020 týkajúce sa poukazov ponúkaných pasažierom a cestujúcim ako alternatívnu náhradu za zrušené balíky cestovných služieb a dopravné služby v súvislosti s pandémiou COVID-19

text:
               14.5.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 151/10

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2020/648
      z 13. mája 2020
      týkajúce sa poukazov ponúkaných pasažierom a cestujúcim ako alternatívnu náhradu za zrušené balíky cestovných služieb a dopravné služby v súvislosti s pandémiou COVID-19
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 30. januára 2020 vyhlásila ochorenie COVID-19 za „ohrozenie verejného zdravia medzinárodného významu“ a 11. marca 2020 ju označila za pandémiu (1). Jej závažný vplyv na medzinárodnú a vnútroštátnu dopravu tak za prácou, ako aj za zábavou, pretrváva v Európe a vo zvyšku sveta od 1. marca 2020.

                  (2)

                  Pandémia COVID-19 mala za následok zákaz cestovania na vnútroštátnej úrovni, ako aj varovania alebo obmedzenia na hraniciach. To viedlo k veľkému počtu zrušených zájazdov a letov a k znemožneniu cestovania pre mnohých občanov. Súčasné bezprecedentné cestovné obmedzenia na celom svete (2) spôsobili takmer zastavenie dopravy v Európe a v mnohých ďalších častiach sveta. To má závažný vplyv na dopravcov, organizátorov balíkov cestovných služieb (ďalej len „organizátori“) a poskytovateľov iných služieb cestovného ruchu v rámci balíka cestovných služieb.

                  (3)

                  Mnohých pasažierov a cestujúcich zároveň zasiahol hospodársky vplyv krízy a ich príjmy sa znížili v dôsledku obmedzenia hospodárskych činností, ktoré ovplyvňuje vyhliadky zamestnávateľov aj zamestnancov (3).

                  (4)

                  V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka odvetvia cestovania a cestovného ruchu v Únii vykazujú zníženie počtu rezervácií v rozmedzí od 60 % do 90 %. Žiadosti cestujúcich o vrátenie peňazí v dôsledku zrušených ciest zďaleka presahujú počty nových rezervácií. Podľa predbežných odhadov Európskeho združenia cestovných kancelárií a cestových agentúr (ECTAA) môže pandémia COVID-19 v prvom štvrťroku 2020 spôsobiť stratu vo výške 30 miliárd EUR (mínus 60 %) a v druhom štvrťroku 46 miliárd EUR (mínus 90 %) v porovnaní s očakávaným obratom na základe predchádzajúcich rokov.

                  (5)

                  Dopravcovia vo všetkých druhoch dopravy čelia prudkému poklesu svojej obchodnej činnosti a takmer úplnému zastaveniu ich prevádzky. Výsledkom je zníženie ich peňažného toku z dôvodu pandémie COVID-19 (4).

                  (6)

                  Podmienky a kritériá uvoľnenia opatrení proti šíreniu koronavírusu závisia do veľkej miery od údajov, ktoré sa v priebehu času vyvíjajú, a okrem iného aj od epidemiologických údajov. Z toho vyplýva, že v súčasnosti nie je k dispozícii jasný časový rámec zrušenia opatrení na obmedzenie pohybu, čo by umožnilo úplnú obnovu poskytovania dopravných služieb a cestovného ruchu (5).

                  (7)

                  V nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 (6), (ES) č. 1371/2007 (7), (EÚ) č. 1177/2010 (8) a (EÚ) č. 181/2011 (9) (ďalej len „predpisy Únie o právach cestujúcich“) sa stanovujú práva cestujúcich v prípade zrušenia dopravy. V prípade zrušenia zo strany dopravcu im má dopravca ponúknuť na výber medzi náhradou (vrátením peňazí) a presmerovaním (10). Vzhľadom na to, že za súčasných okolností je presmerovanie fakticky neuskutočniteľné, voľba sa de facto obmedzuje prevažne na rôzne možnosti náhrady.

                  (8)

                  Plná cena cestovného lístka sa má vrátiť do 7 dní od predloženia žiadosti cestujúceho v prípade leteckej, námornej a vnútrozemskej vodnej dopravy, do 14 dní po doručení ponuky alebo prijatí žiadosti v prípade autobusovej a autokarovej dopravy a do 1 mesiaca po predložení žiadosti v prípade železničnej dopravy. Podľa právnych predpisov Únie môže mať náhrada finančnú podobu alebo podobu poukazu. Náhrada prostredníctvom poukazu je však možná len vtedy, ak s tým cestujúci súhlasí (11).

                  (9)

                  V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2302 (12) (ďalej len „smernica o balíku cestovných služieb“) sa stanovuje, že ak je cesta zrušená v dôsledku „neodvrátiteľných a mimoriadnych okolností“, cestujúci majú právo na vrátenie všetkých platieb za balík cestovných služieb, a to bez zbytočného odkladu a v každom prípade do 14 dní po ukončení zmluvy. V tejto súvislosti môže organizátor ponúknuť cestujúcemu náhradu vo forme poukazu. Táto možnosť však cestujúcich nezbavuje ich práva na náhradu vo finančnej podobe.

                  (10)

                  Podobne ak organizátor navrhuje zmeny zmluvy o balíku cestovných služieb (napríklad odloženie) alebo náhradný balík služieb (13) a ak dané zmeny alebo náhradný balík služieb vedú k zníženiu kvality balíka služieb alebo k zníženiu jeho ceny (14), alebo ak cestujúci zmluvu vypovedal (15), môže organizátor ponúknuť aj poukaz za predpokladu, že cestujúci nie sú zbavení svojho práva na náhradu vo finančnej podobe.

                  (11)

                  Komisia 18. marca 2020 prijala výkladové usmernenia k predpisom EÚ o právach cestujúcich v kontexte vývoja situácie COVID-19 (16). Komisia pripomenula, že cestujúci si môžu vybrať medzi náhradou v hotovosti a náhradou vo forme poukazu.

                  (12)

                  Dňa 19. marca 2020 bolo na webovom sídle Komisie uverejnené neformálne usmernenie Komisie o uplatňovaní smernice o balíku cestovných služieb v súvislosti s COVID-19 (17), v ktorom sa potvrdzuje právo cestujúcich na vrátenie plnej ceny, pričom sa uvádza, že cestujúci môže akceptovať aj poukaz.

                  (13)

                  Početné zrušenia, ktoré priniesla pandémia COVID-19, viedli k neudržateľnej situácii, pokiaľ ide o peňažný tok a príjmy v odvetví dopravy a cestovného ruchu. Problémy s likviditou organizátorov zhoršuje skutočnosť, že musia cestujúcim uhradiť plnú cenu balíka, pričom sami nie vždy dostanú včas náhradu predplatených služieb, ktoré sú súčasťou balíka. To môže de facto viesť k nespravodlivému rozdeleniu záťaže medzi prevádzkovateľov v ekosystéme cestovného ruchu.

                  (14)

                  Ak sa organizátori alebo dopravcovia stanú platobne neschopnými, existuje riziko, že mnohí pasažieri a cestujúci by nedostali žiadnu náhradu, pretože ich nároky voči organizátorom a dopravcom nie sú chránené. Ten istý problém môže vzniknúť v kontexte vzťahov medzi podnikmi, keď organizátori dostanú poukaz ako náhradu za predplatené služby od dopravcov, ktorí sa neskôr stanú platobne neschopnými.

                  (15)

                  Zatraktívnenie poukazov ako alternatívy k vráteniu peňazí by zvýšilo ich akceptáciu zo strany pasažierov a cestujúcich. Pomohlo by to zmierniť problémy s likviditou dopravcov a organizátorov a v konečnom dôsledku by to mohlo viesť k lepšej ochrane záujmov pasažierov a cestujúcich.

                  (16)

                  Na tento účel by poukazy mali byť chránené pred platobnou neschopnosťou dopravcu alebo organizátora. Takúto ochranu by mohol zriadiť súkromný alebo verejný sektor, pričom by mala byť dostatočne účinná a spoľahlivá. Mala by zahŕňať aspoň tie poukazy, ktoré majú vlastnosti opísané v tomto odporúčaní.

                  (17)

                  Tieto vlastnosti by sa mali vzťahovať najmä na obdobie minimálnej platnosti, na obdobie, po ktorom majú pasažieri alebo cestujúci v prípade, že si to želajú, nárok na náhradu, ak sú poukazy platné dlhšie ako je obdobie minimálnej platnosti, a na podmienky náhrady za poukazy, ktoré neboli využité. Mali by sa vzťahovať aj na škálu služieb, na ktoré sa môže použiť poukaz, na obdobie, počas ktorého sa môže poukaz použiť, a na jeho prevoditeľnosť. Môžu sa zvážiť aj ďalšie aspekty poukazov s cieľom zvýšiť ich atraktívnosť.

                  (18)

                  Vydanie poukazu súbežne so spätnou úhradou v rámci systémov kreditných kariet by mohlo v konečnom dôsledku viesť k forme dvojitej náhrady. Preto ak sa cestujúci alebo pasažier rozhodne využiť poukaz, dopravca by mal túto informáciu zaslať organizátorovi, cestovnej agentúre alebo inému sprostredkovateľovi.

                  (19)

                  S cieľom zatraktívniť poukazy pre pasažierov a cestujúcich by členské štáty mohli zvážiť prijatie systémov na podporu prevádzkovateľov v odvetví cestovného ruchu a dopravy v súlade s pravidlami Únie o štátnej pomoci. Mohli by napríklad vytvoriť osobitné záručné schémy pre poukazy priamo vychádzajúce z článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. Okrem toho by členské štáty mohli podporovať prevádzkovateľov v odvetví cestovného ruchu a dopravy poskytnutím pomoci de minimis v súlade s nariadením Komisie (EÚ) č. 1407/2013 (18).

                  (20)

                  Členské štáty, ktoré poskytujú podporu prevádzkovateľom v odvetví cestovného ruchu a dopravy s cieľom zaistiť uspokojenie nárokov na náhradu vyplývajúcich z pandémie COVID-19, by mali zabezpečiť, aby sa takéto systémy vzťahovali na všetkých pasažierov a cestujúcich, na ktorých sa vzťahuje smernica o balíku cestovných služieb alebo príslušné predpisy Únie v oblasti práv cestujúcich, a to bez ohľadu na ich poskytovateľa služieb.

                  (21)

                  Pokiaľ ide o prípadné potreby dodatočnej likvidity prevádzkovateľov v odvetví cestovného ruchu a dopravy, Komisia prijala 19. marca 2020 dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej kríze COVID-19 (19) na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy s cieľom napraviť vážne narušenie hospodárstva v členských štátoch. Dočasný rámec bol zmenený 3. apríla (20), ako aj 8. mája 2020 (21) tak, aby zahŕňal dodatočné opatrenia pomoci.

                  (22)

                  Dočasný rámec sa v zásade uplatňuje na všetky odvetvia a podniky vrátane dopravných podnikov a podnikov cestovného ruchu a uznáva, že doprava a cestovný ruch patria medzi najviac postihnuté odvetvia. Jeho cieľom je odstrániť nedostatok likvidity, ktorým čelia spoločnosti, napríklad umožnením priamych grantov, daňových výhod, štátnych záruk za úvery a subvencovaných verejných úverov. S cieľom urýchlene riešiť naliehavú potrebu likvidity, najmä v prípade malých a stredných podnikov, môžu členské štáty až do nominálnej hodnoty 800 000 EUR na spoločnosť poskytnúť úvery s nulovou úrokovou sadzbou, záruky za úvery pokrývajúce 100 % rizika alebo poskytnúť kapitál. Okrem toho sa v dočasnom rámci stanovujú možnosti pomoci na uspokojenie potrieb likvidity nad rámec 800 000 EUR na spoločnosť vo forme záruk a bonifikácie úrokovej sadzby, ktoré okrem iného podliehajú minimálnym podmienkam cenotvorby. V tejto súvislosti môžu členské štáty rozhodnúť o podpore prevádzkovateľov v odvetví cestovného ruchu a dopravy s cieľom zabezpečiť, aby boli uspokojené nároky na náhradu spôsobené pandémiou COVID-19 s cieľom zabezpečiť ochranu práv cestujúcich a spotrebiteľov a rovnaké zaobchádzanie s cestujúcimi.

                  (23)

                  V tejto súvislosti Komisia zohľadní rozhodnutia o poskytnutí pomoci odvetviu leteckej dopravy, ktoré už členské štáty prijali, s cieľom zabezpečiť, aby dodatočná pomoc pre tých istých príjemcov neviedla k nadmernej kompenzácii vzhľadom na potrebu chrániť rovnaké podmienky na vnútornom trhu.

                  (24)

                  Napokon, členské štáty môžu po vyhlásení konkurzu dopravcu alebo organizátora rozhodnúť o pokrytí nárokov pasažierov a cestujúcich na náhradu. Na takéto krytie nárokov na náhradu by mali nárok iba pasažieri a cestujúci, ale nie podniky. Preto by nepredstavovalo štátnu pomoc a členské štáty ho môžu vykonať bez predchádzajúceho súhlasu Komisie.

                  (25)

                  Komisia je pripravená poskytnúť pomoc a poradenstvo členským štátom v súvislosti s otázkami politiky štátnej pomoci pri navrhovaní takýchto opatrení.

                  (26)

                  Členské štáty a prevádzkovatelia by sa mali nabádať, aby zvážili využívanie systémov Únie, ktoré sú k dispozícii na podporu činností podnikov a ich potrieb likvidity.

                  (27)

                  S cieľom maximalizovať účinky tohto odporúčania by všetky zainteresované strany mali byť o ňom informované a vyzvané, aby ho vykonali,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         PREDMET ÚPRAVY

                  1.

                  Toto odporúčanie sa týka poukazov, ktoré dopravcovia alebo organizátori môžu pasažierom alebo cestujúcim navrhnúť ako alternatívu k finančnej náhrade, a ak to cestujúci dobrovoľne akceptujú, za týchto okolností:

                              a)

                              v prípade zrušenia od 1. marca 2020 zo strany dopravcu alebo organizátora z dôvodov súvisiacich s pandémiou COVID-19, v kontexte týchto ustanovení:

                                          1.

                                          článok 8 ods. 1 písm. a) v spojení s článkom 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 261/2004;

                                          2.

                                          článok 16 písm. a) v spojení s článkom 17 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 1371/2007;

                                          3.

                                          článok 19 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1177/2010;

                                          4.

                                          článok 18 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 181/2011;

                                          5.

                                          článok 12 ods. 3 a 4 smernice (EÚ) 2015/2302;

                              b)

                              v prípade zmien zmluvy alebo ukončenia zmluvy od 1. marca 2020 z dôvodov súvisiacich s pandémiou COVID-19, v súvislosti s článkom 11 ods. 4 a 5 smernice (EÚ) 2015/2302.

         OCHRANA PRED PLATOBNOU NESCHOPNOSŤOU

                  2.

                  S cieľom prispieť k tomu, aby sa poukazy stali atraktívnou a spoľahlivou alternatívou k finančnej náhrade, by sa ochrana pred platobnou neschopnosťou dopravcu alebo organizátora, ktorá je dostatočne účinná a spoľahlivá, mala vzťahovať minimálne na poukazy, ktoré vykazujú vlastnosti opísané v bodoch 3 až 12.

         ODPORÚČANÉ VLASTNOSTI POUKAZOV

                  3.

                  Poukazy by mali mať obdobie minimálnej platnosti 12 mesiacov.
                  S výhradou bodu 5 by dopravcovia a organizátori mali pasažierom a cestujúcim automaticky nahradiť sumu príslušného poukazu najneskôr 14 dní po skončení obdobia jeho platnosti, ak poukaz nebol využitý. To sa vzťahuje aj na náhradu zostávajúcej sumy príslušného poukazu v prípade predchádzajúceho čiastočného využitia.

                  4.

                  Ak je obdobie platnosti poukazov dlhšie ako 12 mesiacov, pasažieri a cestujúci by mali mať právo požiadať o finančnú náhradu najneskôr 12 mesiacov po vydaní príslušného poukazu. Kedykoľvek potom by mali mať rovnaké právo podliehajúce platným právnym ustanoveniam o časovom obmedzení.
                  Dopravcovia a organizátori by mohli zvážiť náhradu sumy poukazu v skoršom čase ako 12 mesiacov po vydaní príslušného poukazu, ak o to pasažieri alebo cestujúci požiadajú.

                  5.

                  Pasažieri a cestujúci by mali mať možnosť používať poukazy na platby v súvislosti so všetkými novými rezerváciami uskutočnenými pred dátumom uplynutia ich platnosti aj v prípade, že k platbe alebo poskytnutiu služby dôjde po tomto dátume.

                  6.

                  Pasažieri a cestujúci by mali mať možnosť využívať poukazy na platby za akékoľvek dopravné služby alebo balíky cestovných služieb, ktoré ponúka dopravca alebo organizátor (22).

                  7.

                  V závislosti od dostupnosti a bez ohľadu na akékoľvek rozdiely cestovného alebo ceny

                              —

                              by dopravcovia mali zabezpečiť, aby poukazy umožňovali cestujúcim cestovať na tej istej trase za rovnakých podmienok poskytovania služby, ako sa uvádza v pôvodnej rezervácii,

                              —

                              by organizátori mali zabezpečiť, aby poukazy umožnili cestujúcim rezervovať si zmluvu o balíku cestovných služieb s rovnakým druhom služieb alebo v rovnocennej kvalite ako v prípade ukončenej zmluvy o balíku služieb.

                  8.

                  Dopravcovia a organizátori by mali zvážiť rozšírenie možnosti použiť poukazy na rezervácie u iných subjektov, ktoré sú súčasťou tej istej skupiny spoločností.

                  9.

                  Ak boli zrušená dopravná služba alebo balík cestovných služieb rezervované prostredníctvom cestovnej agentúry alebo iného sprostredkovateľa, dopravcovia a organizátori by mali umožniť použitie poukazov na nové rezervácie aj prostredníctvom tej istej cestovnej agentúry alebo iného sprostredkovateľa.

                  10.

                  Poukazy na dopravné služby by mali byť prevoditeľné na iného cestujúceho bez akýchkoľvek dodatočných nákladov. Aj poukazy na balík cestovných služieb by mali byť prevoditeľné na iného cestujúceho bez akýchkoľvek dodatočných nákladov, ak sa poskytovatelia služieb uvedení v balíku služieb dohodli na prevode bez akýchkoľvek dodatočných nákladov.

                  11.

                  Na to, aby sa zvýšila atraktivita poukazov, organizátori a dopravcovia by mohli zvážiť vydanie poukazov s vyššou hodnotou, ako je suma akýchkoľvek platieb uskutočnených za pôvodne rezervovaný balík cestovných služieb alebo dopravnú službu, napríklad prostredníctvom ďalšej paušálnej sumy alebo dodatočných prvkov služby.

                  12.

                  Na poukazoch by malo byť uvedené obdobie ich platnosti a všetky práva, ktoré sú s nimi spojené. Mali by sa vydávať na trvanlivom nosiči (23), ako je e-mail alebo papier.

         SPOLUPRÁCA MEDZI ZAINTERESOVANÝMI SUBJEKTMI

                  13.

                  Ak si cestujúci rezervoval dopravnú službu prostredníctvom cestovnej agentúry alebo iného sprostredkovateľa, alebo ak dopravná služba bola súčasťou balíka cestovných služieb, dopravca by mal informovať cestovnú agentúru, sprostredkovateľa alebo organizátora, ak si cestujúci zvolí poukaz.

                  14.

                  Rôzne hospodárske subjekty v dopravnom a cestovnom hodnotovom reťazci by mali spolupracovať v dobrej viere a usilovať sa o spravodlivé rozdelenie záťaže spôsobenej pandémiou COVID-19.

         PODPORNÉ OPATRENIA

         Štátna pomoc

                  15.

                  Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či zavedú osobitné systémy na poskytovanie podpory prevádzkovateľom v odvetví dopravy a cestovného ruchu s cieľom zabezpečiť uspokojenie nárokov na náhradu škody spôsobených pandémiou COVID-19, a môžu rozhodnúť o harmonograme a druhu opatrení, ktoré chcú zaviesť. Pri navrhovaní takýchto systémov by členské štáty mali zabezpečiť, aby z nich mali úžitok všetci pasažieri a cestujúci bez ohľadu na ich poskytovateľa služieb.

                  16.

                  S cieľom obmedziť negatívne vplyvy na pasažierov alebo cestujúcich počas pandémie COVID-19 by členské štáty mali aktívne zvážiť vytvorenie záručných schém pre poukazy, aby sa zabezpečilo odškodnenie pasažierov a cestujúcich v prípade platobnej neschopnosti emitenta poukazu.
                  Pokiaľ takéto záručné schémy znižujú finančné riziko pre pasažierov alebo cestujúcich pri prijímaní poukazov a zvyšujú pravdepodobnosť, že sa rozhodnú pre takéto poukazy namiesto vrátenia peňazí, čím sa zlepší likvidita prevádzkovateľov, tieto opatrenia poskytujú dotknutým prevádzkovateľom výhodu vo forme pomoci v oblasti likvidity a predstavujú štátnu pomoc.
                  Na takéto opatrenia by sa nevzťahoval rozsah pôsobnosti dočasného rámca, ale členské štáty ich môžu oznamovať priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy a mohli by byť predmetom individuálneho posúdenia. Komisia by pri takomto posúdení akceptovala, že štátna záruka pokrýva 100 % hodnoty poukazov na zabezpečenie plnej ochrany všetkých pasažierov a cestujúcich, s prihliadnutím na iné relevantné ustanovenia oddielu 3.2 dočasného rámca (24), aby sa zabezpečila primeranosť pomoci.

                  17.

                  Ak prevádzkovatelia v odvetví cestovného ruchu a dopravy potrebujú všeobecnú podporu likvidity, členské štáty sa môžu rozhodnúť, že zavedú aj systémy na poskytovanie podpory likvidity. Ak sa takáto podpora neposkytuje za trhových podmienok, môže zahŕňať štátnu pomoc a mala by sa oznámiť Komisii.
                  Dočasný rámec poskytuje základ pre zlučiteľnosť takejto podpory likvidity, ktorá prevádzkovateľom v odvetví cestovného ruchu a dopravy umožní okrem iného získať takúto podporu vo forme verejných záruk alebo subvencovaných úverov na pokrytie ich skutočných potrieb likvidity na riadne odôvodnené obdobie 18 mesiacov v prípade MSP, resp. na obdobie 12 mesiacov v prípade veľkých podnikov (25).

                  18.

                  Členské štáty môžu po vyhlásení konkurzu dopravcu alebo organizátora rozhodnúť o pokrytí nárokov pasažierov a cestujúcich na náhradu.
                  Pokiaľ sa náhrada uskutočňuje po likvidácii, a teda neposkytuje pomoc v oblasti likvidity pre prevádzkovateľa dopravy alebo prevádzkovateľa v oblasti cestovného ruchu, ktorý by už nevykonával hospodársku činnosť, ale profitujú z nej skôr len pasažieri alebo cestujúci, takáto náhrada nezahŕňa štátnu pomoc. Systémy tohto charakteru môžu teda vykonávať členské štáty bez predchádzajúceho súhlasu Komisie.

         Podpora MSP v rámci Európskeho investičného fondu

                  19.

                  Komisia odporúča, aby členské štáty nabádali finančných sprostredkovateľov, aby zvážili využitie podpory spojenej s COVID-19 v rámci nástroja na poskytovanie záruk za úvery v rámci programu COSME, ktorý spustili Európsky investičný fond a Európska komisia, a iných podobných systémov, ktoré zaviedla skupina Európskej investičnej banky. V rámci týchto systémov možno použiť účelové linky likvidity a prevádzkového kapitálu pre MSP/spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou na uspokojenie potrieb týchto spoločností v oblasti likvidity v dôsledku pandémie COVID-19, a to aj na vrátenie peňazí za zrušené cestovné lístky.

         Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus

                  20.

                  Komisia odporúča, aby členské štáty zvážili využitie podpory prevádzkového kapitálu pre malé a stredné podniky v oblasti cestovného ruchu a dopravy v kontexte dodatočnej flexibility poskytovanej v rámci politiky súdržnosti Únie prostredníctvom investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus. V tejto súvislosti sa prevádzkový kapitál pre MSP môže použiť na uspokojenie potrieb likvidity spoločností v dôsledku pandémie COVID-19 vrátane nákladov spojených so zrušeniami.

         PODPORA IMPLEMENTÁCIE TOHTO ODPORÚČANIA

                  21.

                  Spotrebiteľské organizácie a organizácie na ochranu cestujúcich pôsobiace na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni by mali cestujúcich a pasažierov nabádať k tomu, aby namiesto vrátenia peňazí prijali poukazy, ktoré sa vyznačujú vlastnosťami opísanými v tomto odporúčaní a ktoré požívajú ochranu v prípade platobnej neschopnosti.

                  22.

                  Podniky, spotrebiteľské organizácie a organizácie na ochranu cestujúcich pôsobiace na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni a orgány členských štátov vrátane ich vnútroštátnych orgánov presadzovania práva by mali prispieť k informovaniu všetkých dotknutých strán o tomto odporúčaní a spolupracovať pri jeho implementácii.

         V Bruseli 13. mája 2020

               Za Komisiu

            Adina VĂLEAN

               členka Komisie

         (1)  https://www.who.int/emergencies/diseases/novel-coronavirus-2019/events-as-they-happen.

         (2)  Podľa UNWTO zaviedlo 96 % svetových destinácií cestovné obmedzenia (pozri správu UNWTO o cestovných obmedzeniach z dôvodu COVID-19 – globálna štúdia pre cestovný ruch, prvá správa zo 16. apríla 2020).

         (3)  Indikátor ekonomického sentimentu (ESI) zaznamenal v apríli 2020 najväčší mesačný pokles od roku 1985, keď sa začal zaznamenávať, pričom v eurozóne klesol na hodnotu 67 a v Únii na hodnotu 65,8. Indikátor očakávaní v oblasti zamestnanosti (EEI) klesol v apríli 2020 na svoju doteraz najnižšiu úroveň (63,7 v eurozóne a 63,3 v Únii). Pozri https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/indicators-statistics/economic-databases/business-and-consumer-surveys/latest-business-and-consumer-surveys_en.

         (4)  Napríklad pokles leteckej premávky približne o 90 % oproti minulému roku (zdroj: Eurocontrol), pokles diaľkovej osobnej železničnej dopravy o 85 %, pokles regionálnej (vrátane prímestskej) osobnej železničnej dopravy o 80 %, prakticky zastavenie poskytovania medzinárodnej osobnej železničnej dopravy [zdroj: CER (Spoločenstvo európskych železničných spoločností a manažérov infraštruktúry)], zníženie počtu prevádzkovaných výletných lodí a osobných lodí v polovici apríla o 90 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom [zdroj: EMSA (Európska námorná bezpečnostná agentúra)].

         (5)  Pozri spoločný európsky plán uvoľňovania opatrení proti šíreniu ochorenia COVID-19 z 15. apríla 2020: https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/european-roadmap-lifting-coronavirus-containment-measures_sk.

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 z 11. februára 2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci cestujúcim pri odmietnutí nástupu do lietadla, v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 295/91 (Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2004, s. 1).

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 z 23. októbra 2007 o právach a povinnostiach cestujúcich v železničnej preprave (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 14).

         (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1177/2010 z 24. novembra 2010 o právach cestujúcich v námornej a vnútrozemskej vodnej doprave, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2006/2004 (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 1).

         (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 181/2011 zo 16. februára 2011 o právach cestujúcich v autobusovej a autokarovej doprave a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 2006/2004 (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 1).

         (10)  Článok 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 261/2004; článok 16 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1371/2007; článok 18 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1177/2010; článok 19 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 181/2011.

         (11)  Článok 7 ods. 3 nariadenia (ES) č. 261/2004; článok 16 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1371/2007; článok 18 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1177/2010; článok 19 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 181/2011.

         (12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2302 z 25. novembra 2015 o balíkoch cestovných služieb a spojených cestovných službách, ktorou sa mení nariadenie (ES) č. 2006/2004 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ a ktorou sa zrušuje smernica Rady 90/314/EHS (Ú. v. EÚ L 326, 11.12.2015, s. 1).

         (13)  Pozri článok 11 smernice o balíku cestovných služieb.

         (14)  Pozri článok 11 ods. 4 smernice o balíku cestovných služieb.

         (15)  Pozri článok 11 ods. 5 smernice o balíku cestovných služieb.

         (16)  Ú. v. EÚ C 89 I, 18.3.2020, s. 1.

         (17)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/coronavirus_info_ptd_19.3.2020.pdf, uverejnené na internetovej stránke Komisie venovanej riešeniu situácie COVID-19 https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/travel-and-transportation_sk.

         (18)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1).

         (19)  Oznámenie Komisie – Dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej nákazou COVID-19 (Ú. v. EÚ C 91I, 20.3.2020, s. 1).

         (20)  Oznámenie Komisie – Zmena dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej nákazou COVID-19 (Ú. v. EÚ C 112I, 4.4.2020, s. 1).

         (21)  Oznámenie Komisie – Zmena dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej nákazou COVID-19 (Ú. v. EÚ C 164, 13.5.2020, s. 3).

         (22)  Pripomíname, že práva, ktoré sú povinné v zmysle článku 16 písm. a) v spojení s článkom 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1371/2007 a článku 18 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1177/2010, sa uplatňujú v každom prípade.

         (23)  Pojem „trvanlivý nosič“ je vymedzený v článku 3 bode 11 smernice o balíku cestovných služieb ako akýkoľvek prostriedok, ktorý umožňuje cestujúcemu alebo obchodníkovi uchovávať informácie určené jemu osobne spôsobom dostupným na budúce použitie na obdobie primerané účelu týchto informácií a ktorý umožňuje nezmenenú reprodukciu uložených informácií.

         (24)  Oddiel 3.2 dočasného rámca umožňuje poskytnutie verejných záruk za úvery na obmedzené obdobie.

         (25)  Bod 25 písm. d) a bod 27 písm. d) dočasného rámca.


title: Odporúčanie Rady z 5. apríla 2022 týkajúce sa mobility mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (Text s významom pre EHP) 2022/C 157/01

text:
               11.4.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 157/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 5. apríla 2022
      týkajúce sa mobility mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie
      (Text s významom pre EHP)
      (2022/C 157/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 165 a 166,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  1.

                  Predsedníčka Európskej komisie 15. septembra 2021 vo svojom prejave o stave Európskej únie (1) oznámila, že Európska komisia navrhne, aby sa rok 2022 stal Európskym rokom mládeže, „ktorý bude zasvätený uznaniu mladých ľudí, ktorí obetovali tak veľa pre ostatných“. Cieľom Európskeho roku mládeže je okrem iného „podpor[ovať] mladých ľudí pri získavaní lepšej predstavy o verejnej politike na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a aktívn[e] propag[ovať] rôzn[e] príležitost[i], ktoré im poskytujú verejné politiky na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, s cieľom podporiť ich osobný, spoločenský, ekonomický a profesijný rozvoj v zelenom, digitálnom a inkluzívnom svete so zameraním sa na odstraňovanie zostávajúcich prekážok“ (2).

                  2.

                  Ako sa zdôrazňuje v uznesení Európskeho parlamentu o vplyve pandémie COVID-19 na mladých ľudí a šport [2020/2864(RSP)] (3), mladí ľudia sú v centre činností motivovaných solidaritou s cieľom reagovať na potreby svojich spoločenstiev vzhľadom na pandémiu COVID-19 od vedenia kampaní na zvyšovanie informovanosti cez prácu v prvej línii v rámci Európskeho zboru solidarity až po iné dobrovoľnícke činnosti.

                  3.

                  Prostredníctvom dobrovoľníckych činností v rámci Európskeho zboru solidarity a iných programov mladí ľudia zaručujú konkrétny účinok preambuly Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), v ktorej sa zdôrazňuje želanie signatárov prehĺbiť solidaritu medzi národmi Európy, a článku 2 ZEÚ, v ktorom sa solidarita uvádza ako jedna zo spoločných hodnôt členských štátov, ako aj článku 3 ZEÚ, v ktorom sa uvádza, že cieľom Únie je presadzovať mier, svoje hodnoty a blaho svojich národov. Ich dobrovoľnícke akcie v oblasti humanitárnej pomoci prispievajú k presadzovaniu mieru v Európe a vo svete a k rešpektovaniu ľudskej dôstojnosti a ľudských práv.

                  4.

                  Hoci skúsenosti s Európskou dobrovoľníckou službou (1996 – 2018) a Európskym zborom solidarity sú pozitívne, vyplýva z nich aj potreba ďalej uľahčovať nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť, a to najmä pre mladých ľudí s nedostatkom príležitostí. V tejto súvislosti Rada vyzvala na preskúmanie odporúčania Rady z 20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie (ďalej len „odporúčanie Rady z roku 2008“) s cieľom posilniť potenciál európskych programov pre mládež pri oslovovaní mladých ľudí a pomoci pri budovaní komunity (4). Uvedené vyplýva konkrétne z prílohy 4 o pracovnom pláne pre stratégiu EÚ pre mládež na roky 2019 – 2027. Okrem toho sa na preskúmanie odporúčania Rady z roku 2008 odkazovalo v správe Komisie o vykonávaní stratégie EÚ pre mládež zo 14. októbra 2021 (5).

                  5.

                  Väčšina otázok uvedených v odporúčaní Rady z roku 2008 má stále zásadný význam a zostáva zachovaná aj v tomto návrhu. Aktualizácia odporúčania Rady z roku 2008 je potrebná z dôvodu viacerých zmien, ktoré nastali od roku 2008. Dôležitou z nich je zriadenie Európskeho zboru solidarity v roku 2016 a vytvorenie nových vnútroštátnych systémov dobrovoľníckej činnosti a dobrovoľníckych činností, a to aj s nadnárodnými prvkami (6), ktoré niekedy ponúkajú mladým ľuďom veľmi podobné príležitosti. V stratégii Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 (7) boli členské štáty a Komisia vyzvané, aby sa v rámci svojich právomocí snažili dosiahnuť komplementárnosť a synergie medzi finančnými nástrojmi EÚ a vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi schémami.

                  6.

                  Z hodnotenia stratégie EÚ pre mládež a odporúčania Rady z roku 2008 (8) vyplynulo, že potreba začleniť ľudí zo znevýhodneného prostredia bola v roku 2015 naliehavejšia než v roku 2008. Medzi ďalšie identifikované potreby, na ktoré sa však odporúčanie z roku 2008 nezameriavalo, patrilo zabezpečovanie kvality dobrovoľníckych projektov, možnosti budovania kapacít organizácií a lepšie monitorovanie vykonávania odporúčania. Expertná skupina navrhla ďalšie politické odporúčania (9), ktoré sa týkali aj výmeny poznatkov a nadväzovania kontaktov, prístupu k dobrovoľníckym činnostiam, administratívnych prekážok, informovanosti, uznávania, digitálneho dobrovoľníctva a environmentálneho kontextu, z ktorých vychádza navrhované odporúčanie.

                  7.

                  Od roku 2008 majú krízy, napríklad tie, ktoré narúšajú nadnárodnú fyzickú mobilitu dobrovoľníkov, vážne dôsledky. Pandémia ochorenia COVID-19 obrátila pozornosť na dôležitosť zaistenia bezpečnosti a ochrany a fyzického a duševného zdravia všetkých účastníkov za každých okolností vrátane prijatia ustanovení na zvládnutie potenciálneho vplyvu nepredvídaných okolností. Okrem toho pojem „nadnárodná dobrovoľnícka činnosť“ v praxi dlho označoval výlučne činnosti zahŕňajúce fyzickú mobilitu dobrovoľníkov. S technologickým pokrokom a pod vplyvom pandémie ochorenia COVID-19 sa však objavili nové trendy v oblasti dobrovoľníckej činnosti. Digitálne dobrovoľníctvo odhalilo svoj potenciál dopĺňať fyzickú mobilitu alebo byť voliteľnou formou dobrovoľníckej činnosti pre mladých ľudí, ktorí nemôžu fyzicky cestovať. Takisto sa jasne ukázal aj význam medzigeneračného rozmeru dobrovoľníckej činnosti pri riešení demografických výziev v našej spoločnosti. Obavy o životné prostredie a zmenu klímy sú jednou z priorít politickej agendy EÚ a musia byť zohľadnené v činnostiach, ktoré zahŕňajú nadnárodnú mobilitu.

                  8.

                  V oznámení Európskej komisie o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025 (10) sa zdôraznil význam inkluzívnosti, kvality a uznávania cezhraničných skúseností v rámci Európskeho zboru solidarity. Záruky kvality dostupných príležitostí a poskytovanie primeranej podpory účastníkom v každej fáze ich dobrovoľníckych skúseností sú nevyhnutným predpokladom na to, aby boli dobrovoľnícke činnosti prospešné pre komunity, ako aj mladých dobrovoľníkov.

                  9.

                  Rada vo svojom uznesení o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a v odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) v prioritnej oblasti č. 1 strategického rámca potvrdila, že „[p]odpora, oceňovanie a uznávanie neformálneho vzdelávania vrátane dobrovoľníckej činnosti a zlepšenie inkluzívnosti, kvality a uznávania cezhraničných činností v rámci solidarity“ je konkrétnou otázkou, v ktorej je potrebné konať.

                  10.

                  Jednou z prvých ťažkostí, s ktorými sa mladí ľudia zaujímajúci sa o nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť stretávajú, je prístup k používateľsky ústretovým informáciám o ich postavení a právach ako dobrovoľníkov na špecializovanom vnútroštátnom webovom sídle, aby mohli začať svoju nadnárodnú dobrovoľnícku činnosť s plným vedomím toho, aký vplyv bude mať na ich práva a nároky v oblasti sociálneho zabezpečenia v hostiteľskom členskom štáte, ako aj v členskom štáte ich obvyklého pobytu (11). Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1724 z 2. októbra 2018 o zriadení jednotnej digitálnej brány na poskytovanie prístupu k informáciám, postupom a asistenčným službám a službám riešenia problémov sú Komisia a členské štáty už teraz povinné poskytovať občanom EÚ používateľsky ústretové online informácie o právach, povinnostiach a pravidlách stanovených v práve Únie a vo vnútroštátnom práve v oblasti dobrovoľníckej činnosti v inom členskom štáte (12).

                  11.

                  Mnohé otázky súvisiace s nadnárodnou mobilitou nemožno riešiť len na vnútroštátnej úrovni, keďže do týchto činností sú zapojené vysielajúce aj hostiteľské členské štáty. Administratívne a právne rámce dobrovoľníckej činnosti v jednotlivých členských štátoch sa môžu líšiť. Komplexné informácie prispôsobené mládeži o vnútroštátnych právnych a administratívnych pravidlách upravujúcich dobrovoľnícku činnosť, najmä o sociálnom zabezpečení vo vysielajúcich a hostiteľských členských štátoch, sú veľmi dôležité pre mladých ľudí, ktorí si želajú zapojiť sa do nadnárodných dobrovoľníckych činností.

                  12.

                  V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 (13) sa uznáva úloha dobrovoľníckej činnosti pri integrácii a začleňovaní osôb s nedostatkom príležitostí. Pre mnohých z nich môžu dobrovoľnícke činnosti predstavovať najdostupnejšiu možnosť, ako sa zapojiť do cezhraničnej mobility, najmä forme krátkodobej dobrovoľníckej činnosti alebo skupinovej či tímovej dobrovoľníckej činnosti.

                  13.

                  Štátni príslušníci tretích krajín môžu čeliť administratívnym a praktickým prekážkam cezhraničnej dobrovoľníckej činnosti, ak musia žiadať o krátkodobé alebo dlhodobé víza alebo povolenie na pobyt na účely dobrovoľníckej služby v inom členskom štáte. V smernici (EÚ) 2016/801 sa upravujú podmienky získania dlhodobého víza alebo povolenia na pobyt na účely prijatia na územie členského štátu na účely dobrovoľníckej služby. Smernica však neobsahuje ustanovenia o mobilite dobrovoľníkov z tretích krajín v rámci EÚ.

                  14.

                  Dobrovoľnícke skúsenosti poskytujú dobrovoľníkom vzdelávacie výstupy, ktoré zvyšujú ich zamestnateľnosť. Existujú vnútroštátne rámce alebo rámce EÚ (t. j. Youthpass (14) a Europass (15)), ktoré podporujú identifikáciu, dokumentáciu a potvrdzovanie vzdelávacích výstupov z dobrovoľníckych činností. V odporúčaní Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia (16) sa zamestnávatelia, mládežnícke organizácie a organizácie občianskej spoločnosti vyzvali, aby podporovali a uľahčovali identifikáciu a dokumentáciu vzdelávacích výstupov získaných v práci alebo prostredníctvom dobrovoľníckych činností. V hodnotení (17) odporúčania Rady z roku 2012 sa identifikovali oblasti, v ktorých treba prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie cieľov odporúčania Rady z roku 2012, aby mali ľudia prístup k väčšiemu počtu lepších možností potvrdzovania, čo im umožní prístup k ďalšiemu vzdelávaniu a dobré využitie ich zručností v európskej spoločnosti a na trhu práce. V rozhodnutí o Europasse z 18. apríla 2018 sa dobrovoľníci zaraďujú medzi cieľové skupiny.

                  15.

                  Nový vývoj od roku 2008, dôkazy o prekážkach nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti a politické odporúčania expertnej skupiny týkajúce sa podpory mobility mladých dobrovoľníkov si vyžadujú nové odporúčanie Rady o dobrovoľníckej činnosti s cieľom uľahčiť a zlepšiť kvalitu nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti mládeže a podporiť vzájomné učenie, vytváranie sietí a synergií medzi systémami dobrovoľníckej činnosti a dobrovoľníckymi činnosťami v členských štátoch a Európskym zborom solidarity.

                  16.

                  V tomto odporúčaní sa plne rešpektujú zásady subsidiarity a proporcionality,

            UZNÁVA, ŽE:

                  17.

                  Na účely tohto odporúčania sa používa rovnaké vymedzenie pojmu „dobrovoľnícka činnosť“ ako v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/888 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity, a to činnosť v oblasti solidarity, ktorá sa vykonáva počas obdobia najviac 12 mesiacov ako dobrovoľná, neplatená (18) činnosť a prispieva k dosiahnutiu spoločného blaha. Ak sa v nadnárodných systémoch existujúcich v členských štátoch predpokladajú činnosti v oblasti solidarity v trvaní dlhšom ako 12 mesiacov, ktoré inak zodpovedajú vymedzeniu pojmu dobrovoľnícka činnosť, majú sa na účely tohto odporúčania považovať za dobrovoľnícku činnosť, a teda sa majú zahrnúť do jeho rozsahu pôsobnosti.

                  18.

                  Dobrovoľnícka činnosť mládeže podľa tohto odporúčania zahŕňa dobrovoľnícku činnosť v rámci EÚ vykonávanú občanmi EÚ alebo štátnymi príslušníkmi tretích krajín, ktorí majú pobyt v jednom členskom štáte a presúvajú sa do druhého členského štátu na účely dobrovoľníckej služby v rámci Európskeho zboru solidarity alebo akéhokoľvek vnútroštátneho systému cezhraničnej dobrovoľníckej činnosti alebo na účely cezhraničnej dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch. Opatrenia prijaté členskými štátmi a Komisiou v reakcii na toto odporúčanie by mali v čo najväčšej miere zohľadňovať aj dobrovoľnícke činnosti medzi členskými štátmi a tretími krajinami. Dobrovoľnícke činnosti by nemali mať nepriaznivý vplyv na potenciálne alebo už existujúce platené zamestnanie, ani sa nesmú považovať za jeho náhradu. Pojmy „mládež“ a „mladí ľudia“ sa vzťahujú na vekovú skupinu od 18 do 30 rokov.

                  19.

                  Mladí ľudia s nedostatkom príležitostí sú mladí ľudia, ktorí z ekonomických, sociálnych, kultúrnych, geografických alebo zdravotných dôvodov, pre svoj prisťahovalecký pôvod alebo z dôvodov, ako je zdravotné postihnutie alebo ťažkosti vo vzdelávaní, alebo z akéhokoľvek iného dôvodu vrátane dôvodu, ktorý by mohol viesť k diskriminácii podľa článku 21 Charty základných práv Európskej únie, čelia prekážkam, ktoré im bránia v účinnom prístupe k príležitostiam (19).

            TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

                  20.

                  zváženie opatrení prispievajúcich k zachovaniu primeraného a jasného legislatívneho a vykonávacieho rámca pre zdravie, bezpečnosť a ochranu účastníkov nadnárodných dobrovoľníckych činností, a to:

                              a)

                              zabezpečením toho, aby mali všetci dobrovoľníci nárok na sociálne zabezpečenie v členskom štáte podľa ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia;

                              b)

                              podporovaním organizátorov zapojených do vykonávania dobrovoľníckych činností pri zabezpečovaní toho, aby mali jasné a spoľahlivé postupy týkajúce sa starostlivosti o dobrovoľníkov a poskytovania im pomoci v prípade krízových situácií, núdzových situácií a iných nepredvídaných okolností.

                  21.

                  poskytovanie prístupných informácií a zvyšovanie informovanosti o právach dobrovoľníkov, ako je stanovené v uvedenom osobitnom rámci, najmä:

                              a)

                              zaistením existencie vnútroštátneho webového sídla, ktoré spĺňa požiadavky smernice o prístupnosti webových sídel (20), na poskytovanie praktických a komplexných informácií pre dobrovoľníkov týkajúcich sa vnútroštátnych právnych a administratívnych pravidiel upravujúcich dobrovoľnícku činnosť a vplyvu dobrovoľníckej činnosti v inom členskom štáte na existujúce a budúce práva a nároky (21) dobrovoľníka v oblasti sociálneho zabezpečenia (pre prichádzajúcich aj odchádzajúcich dobrovoľníkov EÚ);

                              b)

                              podporovaním poskytovateľov informácií pre mládež prostredníctvom podpory odbornej prípravy v oblasti vypracúvania informácií prispôsobených mládeži týkajúcich sa vnútroštátnych právnych a administratívnych pravidiel upravujúcich dobrovoľnícke činnosti;

                              c)

                              podporovaním spolupráce s existujúcimi sieťami a službami, ako je napríklad ERYICA, pri vypracúvaní takýchto informácií;

                              d)

                              nabádaním organizátorov cezhraničných dobrovoľníckych činností v rámci existujúcich vnútroštátnych systémov a činností, aby upozorňovali na príslušné vnútroštátne a európske webové sídla (22), ktoré informujú dobrovoľníkov o ich právach, povinnostiach a platných pravidlách v súvislosti s dobrovoľníckou činnosťou v inom členskom štáte.

                  22.

                  zvýšenie kvality dobrovoľníckych príležitostí podporou organizátorov dobrovoľníckych činností v ich úsilí o budovanie kapacít. To sa dá dosiahnuť najmä:

                              a)

                              podporovaním organizátorov vo vysielajúcich aj v prijímajúcich členských štátoch v spolupráci, a to aj poskytovaním dostatočných informácií o dobrovoľníckej činnosti, jej organizátoroch a o dobrovoľníkovi, aby mohli obe strany prijať podložené rozhodnutie o vhodnosti činnosti a splniť všetky právne požiadavky;

                              b)

                              podporovaním organizátorov dobrovoľníckych činností, aby kládli dôraz na kvalitu, okrem iného aj tým, že organizáciu dobrovoľníckych činností budú zakladať na analýze, o ktorú sa opierajú identifikovateľné potreby a ktorá vedie k prospešným výsledkom v miestnych komunitách;

                              c)

                              podporovaním organizátorov dobrovoľníckych činností, aby kládli primeraný dôraz na vzdelávací rozmer dobrovoľníckych činností vrátane jazykového vzdelávania v rámci nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti;

                              d)

                              podporovaním organizátorov dobrovoľníckych činností pri systematickejšom a všeobecnejšom využívaní existujúcich vnútroštátnych rámcov alebo rámcov EÚ (t. j. Youthpass a Europass);

                              e)

                              uznaním práce s mládežou ako hlavného prostriedku propagácie dobrovoľníckych príležitostí pre mladých ľudí a ako jedného z hlavných nástrojov rozvoja kvality dobrovoľníckych činností v EÚ a prispievaním týmto spôsobom k vykonávaniu európskeho programu práce s mládežou (23);

                              f)

                              podporovaním cezhraničnej mobility tých, ktorí sa aktívne zapájajú do práce s mládežou a v mládežníckych organizáciách,

                              g)

                              podporovaním odbornej prípravy pracovníkov s mládežou a organizátorov dobrovoľníckych činností a uznávaním ich kľúčovej úlohy pri sprevádzaní a usmerňovaní mladých dobrovoľníkov v rámci kvalitných dobrovoľníckych skúseností;

                              h)

                              podporovaním organizátorov nadnárodných dobrovoľníckych činností, aby sa uchádzali o značku kvality Európskeho zboru solidarity;

                              i)

                              vypracovaním a presadzovaním všeobecných noriem kvality pre dobrovoľnícku činnosť, ktoré sú inšpirované komplexným systémom opatrení v oblasti kvality, podpory, začleňovania a osvedčovania uvedeným v nariadení (EÚ) 2021/888 (24), ak je to možné vo vnútroštátnom kontexte;

                              j)

                              prijatím opatrení na zabezpečenie toho, aby dobrovoľnícke činnosti nenahrádzali zamestnanie;

                  23.

                  zabezpečenie, aby prístup k nadnárodným dobrovoľníckym činnostiam bol reálnou príležitosťou pre všetkých mladých ľudí vrátane tých s nedostatkom príležitostí, a to aj:

                              a)

                              podporovaním vytvorenia a/alebo fungovania vnútroštátnych brán a regionálnych a miestnych štruktúr, ako sú napríklad infraštruktúry pre prácu s mládežou a mládežnícke informačné centrá, pokiaľ existujú, na poskytovanie informácií a usmernení o existujúcich dobrovoľníckych príležitostiach (vo formátoch prístupných osobám so zdravotným postihnutím) mladým potenciálnym dobrovoľníkom vrátane mladých ľudí s nedostatkom príležitostí, organizáciám občianskej spoločnosti/na podporu solidarity a iným zainteresovaným stranám v tejto oblasti. Tieto štruktúry môžu zahŕňať siete absolventov (napríklad EuroPeers) a miestnych pracovníkov s mládežou, využívajúc svoje kapacity na posilnenie postavenia a podporu potenciálnych záujemcov o dobrovoľnícku činnosť, a v prípade potreby by mohli spolupracovať s národnými agentúrami, ktoré vykonávajú Európsky zbor solidarity;

                              b)

                              uľahčením prístupu k nadnárodným dobrovoľníckym skúsenostiam pre mladých ľudí s nedostatkom príležitostí prostredníctvom podpory cielených a prístupných informácií a osvety zo strany príslušných organizácií a sietí (25), ako sú napríklad Eurodesk a ERYICA, a to aj prostredníctvom zvyšovania informovanosti o dôležitosti medzikultúrnych kompetencií a jazykového vzdelávania ako odrazového mostíka k nadnárodnej mobilite;

                              c)

                              zaistením, aby boli organizátori dobrovoľníckych činností nabádaní, aby podporovali sociálne začlenenie, a to aj poskytovaním primeraného a vhodného ubytovania prístupného pre mladých ľudí, najmä pre mladých so zdravotným postihnutím;

                              d)

                              podporovaním organizátorov dobrovoľníckych činností pri rozvíjaní aspektov začleňovania mladých ľudí s nedostatkom príležitostí v rámci ich projektov (26), okrem iného tým, že sa im sprostredkuje kontakt s odborníkmi zo služieb zodpovednými za podporu sociálneho začlenenia, ktorí by ich mohli podporiť a vyškoliť;

                              e)

                              poskytovaním cielenej podpory na rozvoj dobrovoľníckych činností, najmä podporovaním začlenenia, rovnosti a posilnenia postavenia znevýhodnených skupín alebo skupín ohrozených diskrimináciou a motivovaním mladých dobrovoľníkov z týchto komunít, aby sa zapájali do dobrovoľníckej činnosti a boli mienkotvorcami či vzormi vo svojej komunite;

                              f)

                              podporovaním príslušných organizácií a sietí pri propagácii miestnych dobrovoľníckych činností (vrátane krátkodobých dobrovoľníckych činností, dobrovoľníckych činností na čiastočný úväzok a skupinových formátov) ako potenciálneho prvého kroku vedúceho k účasti na nadnárodných činnostiach a poskytovaním ďalšej cielenej podpory na rozvoj dobrovoľníckych príležitostí pre mladých ľudí, ktorí sa z rôznych dôvodov nemôžu zúčastniť na fyzickej nadnárodnej mobilite, okrem iného napríklad ponúkaním digitálnych dobrovoľníckych príležitostí;

                              g)

                              ďalšou propagáciou existujúcich nadnárodných nástrojov, ktoré môžu uľahčiť mobilitu mládeže, ako sú preukazy mobility, a podporovaním ich využívania pri všetkých nadnárodných dobrovoľníckych činnostiach (27);

                              h)

                              podľa možnosti a bez toho, aby boli dotknuté schengenské acquis a právo Únie týkajúce sa vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín, riešením administratívnych a praktických otázok, v dôsledku ktorých majú štátni príslušníci tretích krajín ťažkosti pri získavaní víz a/alebo povolení na pobyt na účely dobrovoľníckej služby;

                  24.

                  zvyšovanie informovanosti o výhodách dobrovoľníckych činností prostredníctvom informačných, poradenských a osvetových aktivít, a to aj zapojením vnútroštátnych zainteresovaných strán oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, zamestnanosti, sociálnych služieb a mládeže. Venovanie osobitnej pozornosti spravodlivému oslovovaniu mladých ľudí s nedostatkom príležitostí. To zahŕňa aj propagáciu toho, že:

                              a)

                              dobrovoľnícke činnosti poskytujú mladým ľuďom konkrétny spôsob, ako prispieť k riešeniu spoločenských výziev a prejaviť solidaritu s osobami v zraniteľnej situácii;

                              b)

                              dobrovoľnícka skúsenosť zlepšuje osobný, vzdelávací, sociálny, občiansky a profesijný rozvoj mladých ľudí a pomáha im rozvíjať kompetencie, ktoré sú na trhu práce potrebné a oceňované;

                              c)

                              existujú rámce na podporu identifikácie, dokumentácie a potvrdzovania vzdelávacích výstupov z dobrovoľníckych činností (vrátane nástrojov Youthpass a Europass);

                  25.

                  podporovanie a propagovanie činností zameraných na budovanie komunít v súvislosti s dobrovoľníckou činnosťou. To zahŕňa:

                              a)

                              vnútroštátnu podporu fungovania sietí dobrovoľníkov, najmä tých, ktoré majú dlhodobú víziu, t. j. nie sú naviazané na trvanie jednotlivých projektov alebo ním obmedzené;

                              b)

                              podporu existujúcich európskych sietí spojených s dobrovoľníckou činnosťou, najmä Európskej siete solidarity a Europeers, ako aj ďalších zdrojov a platforiem dostupných prostredníctvom portálu Európskeho zboru solidarity na Európskom portáli pre mládež;

                              c)

                              nabádanie bývalých dobrovoľníkov, aby sa v úlohe ambasádorov alebo členov siete podelili o svoje skúsenosti prostredníctvom mládežníckych sietí, vzdelávacích zariadení a seminárov a školili súčasných alebo budúcich dobrovoľníkov;

                              d)

                              nabádanie organizátorov dobrovoľníckych činností, aby podporovali dobrovoľníkov pri ich integrácii v hostiteľskej komunite počas ich činnosti a pri ich ďalšom zapájaní do dobrovoľníckych činností po návrate domov, s osobitným dôrazom na usmerňovanie mladých ľudí s nedostatkom príležitostí;

                  26.

                  preskúmanie nových trendov a alternatívnych rozmerov a formátov dobrovoľníckej činnosti, a to aj prostredníctvom:

                              a)

                              propagácie, testovania formátov a zhromažďovania dôkazov v súvislosti s digitálnym dobrovoľníctvom v nadnárodnom kontexte, ako doplnkom fyzickej mobility alebo dokonca ako samostatným formátom dobrovoľníckych činností.

                              b)

                              uznania hodnoty medzigeneračného dobrovoľníctva a jeho podporovania ako cenného spôsobu prispievania k riešeniu výziev, ktorým čelí starnúca spoločnosť, ako aj spôsobu zapojenia mladých ľudí do medzigeneračného dialógu, uľahčenia medzigeneračného prenosu vedomostí a zlepšenia sociálnej súdržnosti;

                  27.

                  vytváranie synergií, komplementárnosti a kontinuity medzi systémami dobrovoľníckej činnosti a dobrovoľníckymi činnosťami existujúcimi na európskej úrovni a (na rôznych úrovniach) v členských štátoch. To zahŕňa napríklad:

                              a)

                              výmenu informácií medzi členskými štátmi o existujúcich systémoch dobrovoľníckej činnosti vrátane vnútroštátnych systémov a činnosti verejnej služby, ak existujú, a odovzdávanie týchto informácií Európskej komisii s cieľom uľahčiť ich uverejňovanie na Európskom portáli pre mládež v jeho sekcii Wiki pre mládež a vypracovanie najlepších postupov;

                              b)

                              zváženie opatrení, ktorými by sa presadzoval a podporoval prenos najlepších postupov medzi systémami dobrovoľníckej činnosti či dobrovoľníckymi činnosťami;

                  28.

                  podporovanie dobrovoľníckych činností, ktoré zmysluplne prispievajú k riešeniu výziev súvisiacich s klímou a so životným prostredím, a to prostredníctvom:

                              a)

                              podpory integrácie ekologických postupov do všetkých dobrovoľníckych projektov a činností, ako aj podpory environmentálne udržateľného a zodpovedného správania účastníkov a zúčastnených organizácií;

                              b)

                              podpory znižovania environmentálnej stopy dobrovoľníckych činností, napríklad znižovaním množstva odpadu, recykláciou a – pokiaľ je to možné – používaním udržateľných dopravných prostriedkov;

                              c)

                              podpory rozvoja dobrovoľníckych činností, ktoré sa zaoberajú témou ochrany životného prostredia, udržateľnosťou, cieľmi v oblasti klímy a prevenciou katastrof a následnou obnovou;

                  29.

                  zahrnutie informácií o pokroku pri plnení tohto odporúčania do pravidelných aktualizácií v rámci stratégie EÚ pre mládež, najmä sekcie Wiki pre mládež.

            TÝMTO VYZÝVA KOMISIU, ABY:

                  30.

                  Uľahčila výmenu postupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o riešenie prekážok, ktoré by mladým ľuďom mohli brániť v účasti na dobrovoľníckych činnostiach, napríklad prostredníctvom činností partnerského učenia, expertných skupín Komisie alebo platformy stratégie EÚ pre mládež.

                  31.

                  Podporila členské štáty, aby sa riadili týmto odporúčaním, prostredníctvom mechanizmov a nástrojov spolupráce v rámci stratégie EÚ pre mládež, európskeho programu práce s mládežou a programov EÚ pre mládež, najmä Európskeho zboru solidarity.

                  32.

                  Uľahčovala vzájomné učenie a výmeny medzi členskými štátmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach prostredníctvom činností ako partnerské učenie, partnerské poradenstvo, expertné skupiny, vytváranie sietí a iných štruktúr spolupráce, a to aj so zameraním na synergie a komplementárnosť medzi systémami alebo činnosťami na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni vrátane vnútroštátnych systémov verejnej služby, ak existujú. Na tento účel využila existujúce priestory, ako je napríklad Wiki pre mládež a Európsky portál pre mládež, kde si členské štáty a mimovládne organizácie (MVO) na rôznych úrovniach môžu vymieňať zdroje a poznatky.

                  33.

                  Preskúmala nové trendy a formáty dobrovoľníckej činnosti, ktoré sú v súlade so základnými zásadami rovnakých príležitostí a nediskriminácie, prístupnosti, inkluzívnosti a vysokej kvality činnosti, prostredníctvom zhromažďovania dôkazov, vypracovania najlepších postupov a prípravy usmernení a príručiek, najmä pokiaľ ide o digitálne alebo kombinované dobrovoľníctvo a medzigeneračné dobrovoľníctvo.

                  34.

                  Propagovala a šírila informácie o európskych príležitostiach v oblasti dobrovoľníckej činnosti mládeže, najmä pre ľudí s nedostatkom príležitostí a informovala o nich prostredníctvom Európskeho portálu pre mládež, ktorý obsahuje nástroj na registráciu na činnosti v oblasti solidarity v rámci Európskeho zboru solidarity. V spolupráci s členskými štátmi pridala na Európsky portál pre mládež odkazy na príslušné vnútroštátne webové sídla (28).

                  35.

                  Ďalej rozvíjala, propagovala a podporovala využívanie existujúcich nástrojov EÚ, ktoré podporujú potvrdzovanie výstupov neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, najmä Youthpass a platformu Europass, a to aj prostredníctvom európskych digitálnych potvrdení pre vzdelávanie.

                  36.

                  Podporovala výskum a zber údajov o dlhodobom vplyve dobrovoľníckych činností a činností v oblasti solidarity na jednotlivcov a organizácie, ako aj na spoločnosť vrátane získaných skúseností a poznatkov o vplyve pandémie ochorenia COVID-19 na sektor dobrovoľníctva a jeho pripravenosť na podobné krízy, a to prostredníctvom štúdií, prieskumov, štatistík, výskumov a analýzy údajov.

                  37.

                  Využívala online platformu Wiki pre mládež na zhromažďovanie informácií o pokroku členských štátov pri plnení tohto odporúčania.

                  38.

                  Podávala správy o využívaní odporúčania Rady pri práci na vykonávaní stratégie EÚ pre mládež a strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a v odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr.

            Toto odporúčanie nahrádza odporúčanie Rady z 20. novembra 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európskej únie.

         V Luxemburgu 5. apríla 2022

               Za Radu

               predsedníčka

            R. BACHELOT-NARQUIN

         (1)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/soteu_2021_address_sk_0.pdf.

         (2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2316 z 22. decembra 2021 o Európskom roku mládeže (2022) (Ú. v. EÚ L 462, 28.12.2021, s. 1).

         (3)  Prijaté texty – Vplyv ochorenia COVID-19 na mládež a šport – streda, 10. februára 2021 (europa.eu).

         (4)  Ú. v. EÚ C 456, 18.12.2018, s. 1.

         (5)  Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vykonávaní stratégie EÚ pre mládež (2019 – 2021), COM/2021/636 final.

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/888 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity. Dobrovoľnícke činnosti môžu prebiehať v tretích krajinách:
      – podľa článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/888: „dobrovoľnícka činnosť v rámci ‚účasti mladých ľudí na činnostiach v oblasti solidarity‘ sa môže uskutočniť v krajine, ktorá nie je krajinou trvalého pobytu účastníka (ďalej len ‚cezhraničná dobrovoľnícka činnosť‘), alebo v krajine trvalého pobytu účastníka (ďalej len ‚dobrovoľnícka činnosť v rámci krajiny‘)“. Krajina, ktorá nie je krajinou trvalého pobytu účastníka, môže byť treťou krajinou pridruženou k programu alebo ostatnou zúčastnenou krajinou;
      – podľa článku 10 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/888: „dobrovoľnícka činnosť v rámci Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc môže prebiehať iba v tých regiónoch tretích krajín, v ktorých sa uskutočňujú činnosti a operácie humanitárnej pomoci a neprebiehajú žiadne medzinárodné ani vnútroštátne ozbrojené konflikty“.
      Okrem toho podľa článku 2 bodu 3 sa na programe môžu zúčastniť aj štátni príslušníci tretích krajín, „ktor[í] m[ajú] oprávnený pobyt v členskom štáte, v tretej krajine pridruženej k programu alebo v inej zúčastnenej krajine podľa tohto nariadenia“.

         (7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:42018Y1218(01)&qid=1578414694481&from=SK.

         (8)  Hodnotenie stratégie EÚ pre mládež a odporúčania Rady o mobilite mladých dobrovoľníkov, 2016.

         (9)  „Podpora mobility mladých dobrovoľníkov a cezhraničnej solidarity, súbor praktických nástrojov pre aktérov a zainteresované strany v oblasti mládeže a odporúčania pre tvorcov politík“, ktoré vypracovala expertná skupina zriadená Európskou komisiou na podporu procesu preskúmania odporúčania Rady z roku 2008 o mobilite mladých dobrovoľníkov, 2021 (práca prebiehala od septembra 2019 do septembra 2020).

         (10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o vytvorení európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025, COM(2020) 625 final, k dispozícii na adrese: EUR-Lex – 52020DC0625 – SK – EUR-Lex (europa.eu).

         (11)  Je potrebné pripomenúť, že nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia sa ustanovuje koordinácia práv na sociálne zabezpečenie vrátane nemocenských dávok v cezhraničných situáciách, pričom toto nariadenie sa vzťahuje na dobrovoľníkov pohybujúcich sa medzi členskými štátmi.

         (12)  Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 32, príloha I, oddiel E. Vykonávané prostredníctvom portálu Vaša Európa: Vaša Európa (europa.eu).

         (13)  COM(2020) 758 final.

         (14)  Youthpass je hlavným nástrojom uznávania a potvrdzovania, ktorý je k dispozícii všetkým účastníkov programov Erasmus+ a Európsky zbor solidarity. Odráža proces ich vzdelávania a slúži na zdokumentovanie ich vzdelávacích výstupov v osvedčení Youthpass.

         (15)  Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/646 z 18. apríla 2018 o spoločnom rámci na poskytovanie lepších služieb v oblasti zručností a kvalifikácií (Europass) a o zrušení rozhodnutia č. 2241/2004/ES (Ú. v. EÚ L 112, 2.5.2018, s. 42) sa zriaďuje európsky rámec na podporu transparentnosti a porozumenia v oblasti zručností a kvalifikácií získaných vo formálnom, v neformálnom a informálnom prostredí, a to aj na základe praktických skúseností, mobility a dobrovoľníctva.

         (16)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

         (17)  Hodnotenie stratégie EÚ pre mládež a odporúčania Rady o mobilite mladých dobrovoľníkov (europa.eu), 2016.

         (18)  Dobrovoľníkom sa za ich čas neplatí, ale môžu sa im uhradiť výdavky, ktoré sa zvyčajne obmedzujú na cestovné, stravu alebo ubytovanie, a/alebo iné malé osobné výdavky.

         (19)  Pozri rovnaké vymedzenie pojmu v článku 2 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2021/888.

         (20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1).

         (21)  Vrátane informácií o postupoch podávania žiadostí o európsky preukaz zdravotného poistenia (EPZP) a podrobných informácií o tom, čo je a čo nie je pokryté vnútroštátnymi systémami zdravotnej starostlivosti.

         (22)  Viacjazyčný portál Vaša Európa podľa nariadenia (EÚ) 2018/1724, Ú. v. ES L 295, 21.11.2018, s. 1.; sekcia Wiki pre mládež na Európskom portáli pre mládež; informácie na portáli Europa, napr. o európskom preukaze zdravotného poistenia: Žiadosť o vydanie preukazu – Zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie – Európska komisia (europa.eu).

         (23)  Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o rámci na vytvorenie európskeho programu práce s mládežou (2020/C 415/01).

         (24)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/888 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú nariadenia (EÚ) 2018/1475 a (EÚ) č. 375/2014 (Ú. v. EÚ L 202, 8.6.2021, s. 32).

         (25)  Príslušné usmernenia sú dostupné v stratégii pre inklúziu a rozmanitosť v rámci programu Erasmus+ a Európskeho zboru solidarity na adrese: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/implementation-guidelines-erasmus-and-european-solidarity-corps-inclusion-and-diversity_en

         (26)  V súlade so stratégiami EÚ pre rovnosť a politickými rámcami začleňovania zameranými na osobitné diskriminované a znevýhodnené skupiny, ktoré boli prijaté v rokoch 2020 – 2021: akčný plán EÚ proti rasizmu na roky 2020 – 2025 [COM(2020) 565 final, 18. 9. 2020], strategický rámec EÚ pre rovnosť, začleňovanie a účasť Rómov [COM(2020) 620 final, 7. 10. 2020], stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb [COM(2020) 698 final, 12. 11. 2020], akčný plán pre integráciu a začlenenie [COM(2020) 758 final, 24. 11. 2020], stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím [COM(2021) 101 final, 3. 3. 2021].

         (27)  Tento postup sa osvedčil v bývalej Európskej dobrovoľníckej službe a v súčasnosti Európsky zbor solidarity bezplatne poskytuje európsky preukaz mládeže každému dobrovoľníkovi.

         (28)  S informáciami podľa bodu 2 písm. a) tohto odporúčania, ako aj informáciami o vnútroštátnych systémoch dobrovoľníckej činnosti a o dobrovoľníckych činnostiach.