               26.3.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 108/141

      P8_TA(2019)0330
      Rozhodnutie o zriadení Európskeho mierového nástroja
      Odporúčanie Európskeho parlamentu z 28. marca 2019 Rade a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o návrhu rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho mierového nástroja predloženého Rade vysokou predstaviteľkou Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku za podpory Komisie (2018/2237(INI))
      (2021/C 108/14)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

                  —

                  so zreteľom na ciele trvalo udržateľného rozvoja OSN, najmä na ciele č. 1, 16 a 17 zamerané na presadzovanie mierových a inkluzívnych spoločností v záujme trvalo udržateľného rozvoja (1),

                  —

                  so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/322 z 2. marca 2015 o vykonávaní 11. Európskeho rozvojového fondu (2),

                  —

                  so zreteľom na Rozhodnutie Rady (SZBP) 2015/528 z 27. marca 2015, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (Athena) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2011/871/SZBP (3),

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru (4),

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2306 z 12. decembra 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 230/2014, ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru (5),

                  —

                  so zreteľom na medziinštitucionálne vyhlásenie pripojené k nariadeniu (EÚ) 2017/2306, týkajúce sa zdrojov financovania opatrení pomoci podľa článku 3a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru (6),

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/323 z 2. marca 2015 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 11. Európsky rozvojový fond (7),

                  —

                  so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (8), a na nariadenie Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím (9),

                  —

                  so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje štvrtá časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie (10),

                  —

                  so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho mierového nástroja predloženého Rade vysokou predstaviteľkou Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku za podpory Komisie z 13. júna 2018 (HR(2018)94),

                  —

                  so zreteľom na závery Európskej rady z 20. decembra 2013, 26. júna 2015, 15. decembra 2016, 9. marca 2017, 22. júna 2017, 20. novembra 2017, 14. decembra 2017 a 28. júna 2018,

                  —

                  so zreteľom na dokument s názvom Spoločná vízia, spoločný postup: Silnejšia Európa – Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, ktorý 28. júna 2016 predstavila podpredsedníčka Európskej komisie a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“),

                  —

                  so zreteľom na závery Rady z 13. novembra 2017, 25. júna 2018 a 19. novembra 2018 o bezpečnosti a obrane v rámci globálnej stratégie EÚ,

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. júna 2017 s názvom Diskusný dokument o budúcnosti európskej obrany (COM(2017)0315),

                  —

                  so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a ESVČ z 5. júla 2016 s názvom Prvky celoeurópskeho strategického rámca pre podporu reformy sektora bezpečnosti,

                  —

                  so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 20 z 18. septembra 2018 s názvom Africká mierová a bezpečnostná štruktúra: potreba zmeniť zameranie podpory EÚ,

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenia z 21. mája 2015 o financovaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (11),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 22. novembra 2016 o Európskej obrannej únii (12),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenia z 13. decembra 2017 (13) a z 12. decembra 2018 (14) o výročnej správe o vykonávaní spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len „SBOP“),

                  —

                  so zreteľom na článok 113 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0157/2019),

                  A.

                  keďže EÚ má ambíciu byť globálnym aktérom v oblasti mieru a snaží sa o udržiavanie medzinárodného mieru a bezpečnosti a rešpektovanie medzinárodného humanitárneho práva a práva v oblasti ľudských práv;

                  B.

                  keďže v strategickom prostredí, ktoré sa za posledné roky výrazne zhoršilo, má Únia čoraz väčšiu zodpovednosť za zaistenie svojej vlastnej bezpečnosti;

                  C.

                  keďže problematické bezpečnostné prostredie v okolí EÚ si vyžaduje, aby mala strategickú autonómiu, ktorú v júni 2016 uznalo 28 hláv štátov a vlád v globálnej stratégii EÚ a ktorá si vyžaduje zabezpečenie nástrojov, ktoré posilnia schopnosť EÚ zachovať mier, predchádzať konfliktom, podporovať mierové, spravodlivé a inkluzívne spoločnosti a posilňovať medzinárodnú bezpečnosť; keďže sa uznáva, že zabezpečené a mierové spoločnosti sú nutným predpokladom trvalého rozvoja;

                  D.

                  keďže účelom Európskeho mierového nástroja (ďalej len „nástroj“) nie je militarizovať vonkajšiu činnosť Európskej únie, ale dosiahnuť synergie a vyššiu efektívnosť zabezpečením súhrnného prístupu k operačnému financovaniu vonkajšej činnosti, ktorá existuje už dnes a v prípade ktorej nie je možné financovanie z rozpočtu EÚ;

                  E.

                  keďže podľa zmluvy sa vyžaduje, aby EÚ a jej inštitúcie vykonávali spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku (SZBP) vrátane postupného vymedzenia spoločnej obrannej politiky, ktorá môže viesť k spoločnej obrane v súlade s ustanoveniami článku 42, čím sa posilňuje európska identita a jej nezávislosť s cieľom presadzovať mier, bezpečnosť a pokrok v Európe aj vo svete; keďže navrhovaný nástroj treba privítať ako postupný krok týmto smerom, a PK/VP sa má nabádať k tomu, aby ho ďalej rozvíjala a vykonávala;

                  F.

                  keďže EÚ je najväčším poskytovateľom rozvojovej a humanitárnej pomoci na svete a posilňuje svoje prepojenie bezpečnosti a rozvoja smerom k dosiahnutiu udržateľného mieru;

                  G.

                  keďže ďalšie využívanie finančných prostriedkov a nástrojov Únie by sa malo podporovať v záujme zlepšovania spolupráce, rozvoja spôsobilostí a vysielania misií v budúcnosti, ako aj s cieľom chrániť mier, predchádzať konfliktom, zvládať ich a riešiť ich, a riešiť hrozby ohrozujúce medzinárodnú bezpečnosť; zdôrazňuje, že z EMN by sa mali financovať najmä vojenské misie Únie, posilňovať vojenské a obranné spôsobilosti tretích štátov, regionálnych a medzinárodných organizácií, a prispievať k financovaniu operácií na podporu mieru pod vedením regionálnych alebo medzinárodných organizácií alebo tretích štátov;

                  H.

                  keďže EÚ v minulosti považovala financovanie operácií s obrannými dôsledkami za náročné; keďže Európsky parlament opakovane zdôraznil potrebu flexibilnejšieho a efektívnejšieho financovania vyjadrujúceho solidaritu a odhodlanie; keďže na to, aby EÚ mohla zohrávať svoju úlohu globálneho aktéra v oblasti bezpečnosti, treba ďalšie nástroje; keďže všetky takéto nástroje musia podliehať riadnej parlamentnej kontrole a právnym predpisom EÚ;

                  I.

                  keďže zapojenie žien do mierového procesu zostáva jedným z najmenej splnených aspektov agendy v oblasti žien, mieru a bezpečnosti, a to napriek tomu, že ženy sú prvotnými obeťami bezpečnostných a humanitárnych kríz, a napriek tomu, že keď ženy majú explicitnú úlohu v mierových procesoch, o 35 % sa zvyšuje pravdepodobnosť dohody trvajúcej aspoň 15 rokov;

                  J.

                  keďže hranice medzi vnútornou a vonkajšou bezpečnosťou sú čoraz prepojenejšie; keďže EÚ prijala významné kroky na zvýšenie spolupráce medzi svojimi členskými štátmi v oblasti obrany; keďže EÚ vždy presadzovala svoju mäkkú moc a bude v tom pokračovať; keďže vyvíjajúca sa realita, ktorá vyvoláva obavy, však vyžaduje, aby EÚ nezostala výlučne „civilnou mocnosťou“, ale aby rozvíjala a posilňovala svoje vojenské spôsobilosti, ktoré by sa mali využívať konzistentným a koherentným spôsobom so všetkými ostatnými vonkajšími činnosťami EÚ; keďže rozvoj v tretích krajinách nie je bez bezpečnosti a mieru možný; keďže armáda zohráva v tejto oblasti kľúčovú úlohu, najmä v krajinách, v ktorých civilné orgány vzhľadom na bezpečnostnú situáciu nie sú schopné plniť svoje úlohy; keďže tento nástroj má jasný potenciál viesť k silnejšej angažovanosti EÚ voči partnerským krajinám a zvýši účinnosť vonkajšej činnosti EÚ a umožní EÚ, aby sa v budúcnosti stala relevantným zabezpečovateľom stability a bezpečnosti;

                  K.

                  keďže vonkajšia činnosť EÚ sa nesmie využívať ako nástroj na riadenie migrácie a všetko úsilie o spoluprácu s tretími štátmi musí byť sprevádzané zlepšovaním situácie v oblasti ľudských práv v týchto krajinách;

                  L.

                  keďže nešírenie zbraní a odzbrojovanie bude mať významný vplyv na znižovanie podnecovania konfliktov a prispeje k väčšej stabilite v súlade so záväzkami, ktoré vyplývajú zo Zmluvy o nešírení jadrových zbraní a zo súvisiaceho uznesenia Európskeho parlamentu o jadrovej bezpečnosti a nešírení zbraní (15); keďže svet bez zbraní hromadného ničenia je bezpečnejší; keďže EÚ je popredným aktérom v oblasti zákazu jadrových zbraní a mala by svoju úlohu v tomto zmysle rozširovať;

                  M.

                  keďže v zmluvách sa nestanovuje žiadna vonkajšia vojenská akcia Únie mimo rámca SBOP; keďže SZBP skutočne spoločná pre všetky členské štáty EÚ rozširuje priestor pre činnosť EÚ v oblasti vonkajšej politiky; keďže jediný možný vonkajší vojenský zásah v rámci SBOP má formu misií mimo Únie na udržiavanie mieru, predchádzanie konfliktom a posilňovanie medzinárodnej bezpečnosti v súlade so zásadami Charty OSN, ako sa uvádza v článku 42 ods. 1 Zmluvy o EÚ;

                  N.

                  keďže podpora partnerských vojenských operácií na podporu mieru sa doteraz poskytovala mimo rozpočtu EÚ prostredníctvom mierového nástroja pre Afriku, ktorý bol zriadený v súlade s Európskym rozvojovým fondom (ďalej len „ERF“) a financovaný z neho; keďže mierový nástroj pre Afriku sa v súčasnosti obmedzuje na operácie pod vedením Africkej únie (ďalej len „AÚ“) alebo afrických regionálnych organizácií;

                  O.

                  keďže sa očakáva, že Európsky mierový nástroj poskytne Únii kapacitu na priame prispievanie k financovaniu operácií na podporu mieru, ktoré vedú tretie štáty, ako aj príslušné medzinárodné organizácie na globálnom základe a nie s obmedzením na Afriku alebo AÚ;

                  P.

                  keďže navrhovaný nástroj nahradí mechanizmus Athena a mierový nástroj pre Afriku; keďže bude dopĺňať iniciatívu na budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja financovaním nákladov na obranné činnosti EÚ, ako sú mierové misie AÚ, spoločné náklady na vlastné vojenské operácie v rámci SBOP a budovanie vojenských kapacít partnerov, ktoré sú vylúčené z rozpočtu EÚ v súlade s článkom 41 ods. 2 Zmluvy o EÚ;

                  Q.

                  keďže operácie vykonané v rámci nástroja musia byť v súlade so zásadami a hodnotami zakotvenými v Charte základných práv a musí sa pri nich rešpektovať medzinárodné humanitárne právo a medzinárodné právo v oblasti ľudských práv; keďže operácie, ktoré nie sú vymedzené z hľadiska ľudskej bezpečnosti, zdravia a bezpečia, slobody, súkromia, integrity a dôstojnosti ako eticky prijateľné, musia byť dôkladne posúdené a prehodnotené;

                  R.

                  keďže súčasný podiel spoločných nákladov zostáva veľmi nízky (podľa odhadov približne 5 – 10 % všetkých nákladov) a veľký podiel nákladov a povinností, ktoré nesú jednotlivé štáty, vo vojenských operáciách na základe zásady úhrady nákladov z národných rozpočtov zúčastnených štátov (zásada „costs lie where they fall“) je v rozpore so zásadami solidarity a spoločného znášania bremena, čo ešte viac odrádza členské štáty od aktívnej účasti na operáciách SBOP;

                  S.

                  keďže navrhovaný priemerný ročný objem prostriedkov pre nástroj je 1 500 000 000 EUR, zatiaľ čo kombinované výdavky v rámci mechanizmu Athena a mierového nástroja pre Afriku kolísali medzi 250 000 000 EUR a 500 000 000 EUR ročne; keďže v návrhu nie sú potenciálne účely dodatočných 1 000 000 000 EUR ročne dostatočne špecifikované alebo zaručené;

                  T.

                  keďže ako mimorozpočtový mechanizmus financovaný z ročných príspevkov členských štátov podľa kľúča rozdeľovania HND sa od nástroja očakáva, že umožní EÚ financovať vyšší podiel spoločných nákladov (35 – 45 %) vojenských misií a operácií, ako je to v súčasnosti v prípade mechanizmu Athena; keďže sa od nástroja očakáva aj to, že budú finančné prostriedky EÚ dostupné trvalo, čím sa zaistia primerané programy pre pripravenosť na krízu a uľahčí sa rýchle nasadenie a zlepší sa flexibilita v prípade rýchlej reakcie; keďže ambiciózne začlenenie a rozšírenie mechanizmu Athena určeného na financovanie misií SBOP Európsky parlament už dlho požaduje; keďže navrhované rozhodnutie Rady však nemá rovnaký záväzný charakter ako vnútorná dohoda mierového nástroja pre Afriku, čo znamená, že členské štáty môžu upustiť od financovania činností nástroja;

                  U.

                  keďže zvýšením spoločných nákladov sa navrhovaným nástrojom posilní solidarita a rozdelenie záťaže medzi členské štáty, a podporí členské štáty, najmä tie, ktoré nemajú finančné alebo prevádzkové zdroje, aby prispeli k operáciám SBOP;

                  V.

                  keďže Rada vo svojich záveroch z 19. novembra 2018 vyhradzuje svoju podporu návrhu nástroja; keďže je napriek tomu dôležité pracovať na prijatí ambiciózneho návrhu obsahujúceho všetky navrhované zložky vrátane mechanizmu Athena;

                  W.

                  keďže všetky vojenské úlohy v rámci nástroja, ako sú spoločné operácie odzbrojovania, humanitárne a záchranné misie, misie vojenského poradenstva a vojenskej pomoci, misie na predchádzanie konfliktom a udržiavanie mieru, misie bojových síl v rámci krízového riadenia vrátane operácií na nastolenie mieru a stabilizácie po skončení konfliktu, boj proti terorizmu, a to aj podporou tretích krajín v boji proti terorizmu na ich územiach, ako sú uvedené v článku 43 ods. 1 Zmluvy o EÚ, pri plnom rešpektovaní ľudských práv, patria do oblasti SBOP; keďže výnimka podľa článku 41 ods. 2 Zmluvy o EÚ sa vzťahuje len na prevádzkové výdavky vyplývajúce z týchto vojenských misií; keďže všetky ostatné operačné výdavky vyplývajúce zo SBOP vrátane výdavkov vyplývajúcich z akéhokoľvek iného opatrenia uvedeného v článku 42 Zmluvy o EÚ by sa mali účtovať na ťarchu rozpočtu Únie; keďže z rozpočtu Únie by sa mali financovať len administratívne výdavky nástroja;

                  X.

                  keďže podľa článku 41 ods. 2 Zmluvy o EÚ sa všetky prevádzkové výdavky, ktoré sú predmetom SZBP, účtujú na ťarchu rozpočtu Únie, s výnimkou výdavkov, ktoré vyplývajú z operácií s vojenskými alebo obrannými dôsledkami; keďže v článku 2 písm. a) a d) návrhu rozhodnutia sa uvádza, že z nástroja by sa mali financovať tak operácie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami, ako aj iné operačné činnosti Únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami;

                  Y.

                  keďže podľa článku 21 ods. 2 písm. d) Zmluvy o EÚ Únia vymedzuje a uskutočňuje spoločné politiky a činnosti a pracuje na dosahovaní vysokého stupňa spolupráce vo všetkých oblastiach medzinárodných vzťahov s cieľom podporovať trvalo udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj rozvojových krajín s hlavným cieľom odstrániť chudobu;

                  Z.

                  keďže v článku 208 ods. 1 pododseku 2 ZFEÚ sa uvádza: Hlavným cieľom politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce je obmedzovanie chudoby a v dlhodobom horizonte jej odstránenie. keďže podľa toho istého odseku „Únia zohľadní ciele rozvojovej spolupráce pri uskutočňovaní politík, ktoré môžu ovplyvniť rozvojové krajiny“. keďže druhá veta tvorí ustanovenie zmluvy, a teda ústavnoprávnu povinnosť pre EÚ označovanú ako „súdržnosť politík v záujme rozvoja“;

                  AA.

                  keďže vojenské a civilné misie mimo Únie musia byť od seba oddelené, aby sa zabezpečilo financovanie civilných misií len z rozpočtu Únie;

                  AB.

                  keďže EÚ by mala zamestnancom misií v rámci SBOP udeliť štatút podobný postaveniu vyslaných národných expertov a poskytnúť im jednotný štatút a najlepšiu možnú ochranu podľa služobného poriadku úradníkov Únie; keďže všetky príspevky vyplývajúce z tohto služobného poriadku a všetky cestovné výdavky, diéty a zdravotné výdavky by mali byť hradené z rozpočtu Únie ako administratívne výdavky;

                  AC.

                  keďže Európsky dvor audítorov uverejnil osobitnú správu o africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúre financovanej z mierového nástroja pre Afriku, ktorý má byť začlenený a rozšírený v nástroji; keďže Európsky dvor audítorov zistil, že táto podpora bola nedostatočne uprednostňovaná a mala obmedzený účinok; keďže odporúčania Európskeho dvora audítorov sa musia náležite zohľadniť vzhľadom na ambiciózne zvýšenie finančných prostriedkov pre nový nástroj;

                  AD.

                  keďže k návrhu nebolo priložené žiadne posúdenie finančného vplyvu týkajúce sa administratívnych výdavkov; keďže na rozpočet Únie má financovanie administratívnych výdavkov nástroja výrazné dôsledky; keďže v rámci nástroja by nemali byť najímaní alebo delegovaní žiadni dodatoční zamestnanci, okrem zamestnancov, ktorí v súčasnosti pracujú na nástrojoch, ktoré sa nahrádzajú; keďže synergie vyplývajúce zo spojenia rôznych súčasných nástrojov v jednej administratívnej štruktúre by mali uľahčiť riadenie širšieho geografického rozsahu nástroja; keďže dodatoční zamestnanci by mali byť prijatí iba vtedy, ak sa príjmy z misie alebo opatrenia skutočne vybrali od všetkých zúčastnených členských štátov; keďže časovo obmedzený charakter príjmov si vyžaduje, aby sa v zmluvách zamestnancov prijatých v rámci nástroja alebo vyslaných pracovať pre nástroj v rámci konkrétnej misie alebo konkrétneho opatrenia stanovili zodpovedajúce lehoty; keďže v rámci nástroja by nemal byť prijatý alebo vyslaný žiadny personál z členského štátu, v ktorom podal formálne vyhlásenie podľa článku 31 ods. 1 Zmluvy o EÚ pre konkrétnu misiu alebo opatrenie;

                  AE.

                  keďže PK/VP by mala viesť pravidelné konzultácie s Európskym parlamentom o všetkých hlavných aspektoch a základných možnostiach SZBP a SBOP a o ich následnom vývoji; keďže s Európskym parlamentom by sa malo včas konzultovať a mal by byť včas informovaný, aby mohol predkladať svoje stanoviská a klásť otázky, a to aj na tému súdržnosti politík v záujme rozvoja, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie a Rade ešte pred tým, ako sa prijmú rozhodnutia alebo prijmú rozhodné opatrenia; keďže PK/VP by mala zvažovať názory Európskeho parlamentu, a to aj v oblasti súdržnosti politík v záujme rozvoja, a zahŕňať ich do svojich návrhov, mala by prehodnotiť rozhodnutia alebo časti rozhodnutí, proti ktorým má Európsky parlament námietky, alebo stiahnuť takéto návrhy, bez ohľadu na možnosť členského štátu pokračovať v takom prípade v iniciatíve, a mala by navrhnúť rozhodnutia Rady týkajúce sa SBOP, ak ju Európsky parlament vyzve; keďže Európsky parlament by mal viesť s PK/VP každoročnú diskusiu o operáciách financovaných z nástroja;

                  1.

                  predkladá Rade tieto odporúčania:

                              a)

                              neznižovať príspevok členského štátu do nástroja, ak členský štát použije článok 31 ods. 1 Zmluvy o EÚ, keďže by to ohrozilo kľúč založený na HND, z ktorého vychádza mechanizmus financovania, a celkové financovanie nástroja;

                              b)

                              zahrnúť do rozhodnutia odkaz na úlohu Európsky parlamentu ako orgánu udeľujúceho absolutórium, ako je to v súčasnosti v prípade ERF, a teda aj mierového nástroj pre Afriku, v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadení o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ERF, s cieľom zachovať konzistentnosť vonkajšej činnosti EÚ v rámci fondu a v rámci svojich iných príslušných politík v súlade s článkom 18 Zmluvy o EÚ a článkom 21 ods. 2 písm. d) Zmluvy o EÚ v kombinácii s článkom 208 ZFEÚ;

                              c)

                              pracovať na zavedení mechanizmu v rámci Európskeho parlamentu, ktorý by poskytoval včasný prístup – v rámci presne vymedzených parametrov – k informáciám vrátane pôvodných dokumentov týkajúcich sa ročného rozpočtu nástroja, opravných rozpočtov, prevodov, akčných programov (a to aj počas prípravnej fázy), vykonávania opatrení pomoci (vrátane opatrení ad hoc), dohôd s implementačnými subjektmi a správ o plnení príjmov a výdavkov, ako aj ročnej účtovnej závierky, finančného výkazu, hodnotiacej správy a výročnej správy Európskeho dvora audítorov;

                              d)

                              súhlasiť s tým, že do rokovaní o aktualizovanej Medziinštitucionálnej dohode uzatvorenej medzi Európskym parlamentom a Radou o prístupe Európskeho parlamentu k citlivým informáciám Rady v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky bude zahrnutý prístup ku všetkým dôverným dokumentom;

                              e)

                              zabezpečiť, aby sa operáciami, akčnými programami, opatreniami pomoci ad hoc a inými operačnými činnosťami financovanými z nástroja v žiadnom prípade neporušovali základné zásady stanovené v článku 21 Zmluvy o EÚ alebo aby neboli použité na porušovanie týchto zásad alebo aby sa nepoužívali na porušovanie medzinárodného práva, najmä medzinárodného humanitárneho práva a ľudských práv;

                              f)

                              dokončiť revíziu mechanizmu Athena podľa možností do konca tohto roka, a plynule ho začleniť do nástroja pri súčasnom zachovaní operačnej efektívnosti a flexibility tohto mechanizmu;

                              g)

                              zaistiť to, aby sa pri uskutočňovaní potrebných úprav návrhu zachovali prínosy v oblasti efektívnosti a lepšia účinnosť jediného nástroja;

                              h)

                              vložiť tieto pozmeňujúce návrhy:

                                          —

                                          v odôvodnení (4) a článku 1 nahradiť text „spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky“ textom „spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky“;

                                          —

                                          doplniť nové odôvodnenie (10a): „(10a) Misie vojenského poradenstva a vojenskej pomoci uvedené v článku 43 ods. 1 Zmluvy o EÚ môžu mať formu posilňovania vojenských a obranných kapacít tretích štátov, regionálnych a medzinárodných organizácií na zachovanie mieru, na predchádzanie konfliktom, ich riadenie a riešenie, a na riešenie hrozieb pre medzinárodnú bezpečnosť, pri súčasnom striktnom dodržiavaní medzinárodného humanitárneho práva a medzinárodného práva ľudských práv a kritérií uvedených v spoločnej pozícii Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu, a v nariadení Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009 , ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím.“;

                                          —

                                          doplniť nové odôvodnenie (10b): „(10b) Misie na predchádzanie konfliktom a na udržiavanie mieru uvedené v článku 43 ods. 1 Zmluvy o EÚ môžu mať formu príspevku na financovanie operácií na podporu mieru pod vedením regionálnej alebo medzinárodnej organizácie alebo tretích štátov;

                                          —

                                          doplniť nové odôvodnenie (10c): „(10c) Do operácií podporených z finančných prostriedkov EÚ je nutné začleniť rezolúciu OSN č. 1325 o ženách, mieri a bezpečnosti.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 2 písm. a): „a) prispievania k financovaniu misií Únie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len ‚SBOP‘) s vojenskými alebo obrannými dôsledkami“;

                                          —

                                          zmeniť článok 2 písm. b) takto: „b) posilnenia vojenských a obranných kapacít tretích krajín, regionálnych a medzinárodných organizácií s cieľom zachovávať mier, predchádzať konfliktom, riadiť a riešiť ich, ako aj riešiť hrozby pre medzinárodnú bezpečnosť a kybernetickú bezpečnosť“;

                                          —

                                          v článku 3 doplniť nový bod 2a: „2a. Ročný rozpis administratívnych výdavkov na tento nástroj, ktoré sú hradené z rozpočtu Únie, sa pre informáciu uvádza v prílohe Ia (nová).“;

                                          —

                                          zmeniť článok 5 písm. c) takto: „c) ‚operácia‘ je vojenská operácia Únie zriadená v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky v súlade s článkom 42 Zmluvy o EÚ s cieľom plniť úlohy uvedené v článku 43 ods. 1 Zmluvy o EÚ s vojenskými alebo obrannými dôsledkami vrátane misií zverených skupine členských štátov v súlade s článkom 44 Zmluvy o EÚ“;

                                          —

                                          na konci článku 6 vložiť nový pododsek: „Všetky civilné aspekty, aktíva alebo misie v rámci SZBP, a najmä v rámci SBOP, alebo ich časti sa financujú výlučne z rozpočtu Únie.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 7 takto: „Návrhy na činnosti Únie podľa hlavy V Zmluvy o EÚ financované z nástroja môže predkladať ktorýkoľvek členský štát, vysoký predstaviteľ alebo vysoký predstaviteľ s podporou Komisie. Vysoký predstaviteľ bezodkladne informuje Európsky parlament o každom takomto návrhu.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 10 odsek 1 takto: „Súlad medzi opatreniami Únie, ktoré sa majú v rámci nástroja financovať, a inými opatreniami Únie v rámci jej ostatných príslušných politík sa zabezpečuje v súlade s článkami 21 (3) a 26 (2) Zmluvy o EÚ. Akcie Únie, ktoré sa majú financovať v rámci nástroja, musia byť takisto v súlade s cieľmi týchto iných politík Únie voči tretím krajinám a medzinárodným organizáciám;)“;

                                          —

                                          v článku 10 doplniť nový odsek 3a: „3a. Vysoký predstaviteľ podáva Európskemu parlamentu dvakrát ročne správu o jednotnosti činností, ktorá sa uvádza v odseku 1.“;

                                          —

                                          v článku 11 doplniť nový odsek 2a: „2a. Nástroj má styčného dôstojníka pre Európsky parlament. Námestník generálneho tajomníka pre SBOP a krízovú reakciu okrem toho každoročne absolvuje výmenu názorov s príslušným parlamentným orgánom s cieľom poskytovať pravidelné brífingy o nástroji.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 12 odsek 1 takto: „Ustanovuje sa výbor nástroja (ďalej len ‚výbor‘), ktorý pozostáva z jedného zástupcu z každého zúčastneného členského štátu. Zástupcovia Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len ‚ESVČ‘) a Komisie sú prizvaní na zasadnutia výboru bez toho, aby sa zúčastňovali na hlasovaní. Na zasadnutia výboru možno pozvať zástupcov Európskej obrannej agentúry (ďalej len ‚EDA‘) k bodom rokovania, ktoré sa týkajú oblasti činnosti EDA, pričom títo zástupcovia sa nezúčastňujú na hlasovaní a ani nie sú počas hlasovania prítomní. Na zasadnutia výboru možno pozvať zástupcov Európskeho parlamentu, pričom títo zástupcovia sa nezúčastňujú na hlasovaní a ani nie sú počas hlasovania prítomní.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 13 odsek 8 takto: „8. Správca zabezpečuje kontinuitu svojich funkcií prostredníctvom administratívnej štruktúry príslušných vojenských štruktúr ESVČ uvedených v článku 9.“;

                                          —

                                          do článku 13 doplniť nový odsek 8a: „8a. Správca sa zúčastňuje na informovaní Európskeho parlamentu.“;

                                          —

                                          do článku 16 doplniť nový odsek 8a: „8a. Velitelia operácií sa zúčastňujú na informovaní Európskeho parlamentu.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 34 odsek 1 takto: „Správca navrhne výboru vymenovanie vnútorného audítora nástroja a aspoň jedného zástupcu vnútorného audítora na obdobie štyroch rokov, ktoré možno obnoviť na celkové obdobie nepresahujúce osem rokov. Vnútorní audítori musia mať potrebnú odbornú kvalifikáciu a musia poskytovať primerané záruky bezpečnosti, objektívnosti a nezávislosti. Vnútorný audítor nesmie byť ani povoľujúci úradník, ani účtovník a nesmie sa podieľať na príprave finančných výkazov.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 47 odsek 4 takto: „4. „Konečné uplatnenie spoločne financovaného vybavenia a infraštruktúry schváli výbor so zreteľom na operačné potreby, ľudské práva, bezpečnosť a posúdenie rizika zneužitia, pokiaľ ide o certifikované koncové použitie a koncových používateľov, a finančné kritériá. Konečné uplatnenie môže byť:

                                                      i)

                                                      v prípade infraštruktúry jej predaj alebo prevod prostredníctvom nástroja hostiteľskej krajine, členskému štátu alebo tretej strane;

                                                      ii)

                                                      v prípade vybavenia jeho predaj prostredníctvom nástroja členskému štátu, hostiteľskej krajine alebo tretej strane alebo jeho uskladnenie a údržba nástrojom, členským štátom alebo treťou stranou na účely použitia v nasledujúcej operácii.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 47 odsek 6 takto: „6. „Predaj alebo prevod hostiteľskej krajine alebo tretej strane by mali byť v súlade s medzinárodným právom vrátane príslušných ustanovení v oblasti ľudských práv a zásady ‚neškodiť‘ a s príslušnými platnými bezpečnostnými predpismi a musí byť striktne v súlade s kritériami stanovenými v spoločnej pozícii Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu, a v nariadení Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím“;

                                          —

                                          zmeniť článok 48 odsek 1 takto: „Vysoký predstaviteľ môže predložiť Rade koncepciu možného akčného programu alebo možného opatrenia pomoci ad hoc. Vysoký predstaviteľ o každej takejto koncepcii informuje Európsky parlament.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 49 odsek 1 takto: „Akčný program schvaľuje Rada na návrh vysokej predstaviteľky. Európsky parlament je informovaný o schválených akčných programoch po ich prijatí Radou.“;

                                          —

                                          zmeniť článok 50 odsek 3 takto: „Ak žiadosť nespadá do rámca existujúcich akčných programov, Rada môže na návrh vysokého predstaviteľa schváliť opatrenie pomoci ad hoc. Európsky parlament je informovaný o schválených opatreniach pomoci ad ho potom, ako ich prijme Rada.“;

                                          —

                                          v článku 52 odseku 2 doplniť nové písmeno fa): „fa) sprístupňuje sa podrobný zoznam materiálu financovaného z nástroja;“;

                                          —

                                          zmeniť článok 53 odsek 1 písm. b) takto: „účinne poskytnuté ozbrojeným silám dotknutého tretieho štátu s tým, že je predtým nutné posúdiť súlad s kritériami stanovenými v spoločnej pozícii Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu, a v nariadení Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím;“;

                                          —

                                          zmeniť článok 53 odsek 1 písm. d) takto: „d) používané v súlade s politikami Únie s náležitým ohľadom na medzinárodné právo, najmä pokiaľ ide o ľudské práva, a osvedčenia koncových používateľov, najmä doložky o opätovných prevodoch;“;

                                          —

                                          zmeniť článok 53 odsek 1 písm. e) takto: „e) riadené v súlade s akýmkoľvek obmedzením alebo limitovaním ich používania, predaja alebo transferu, o ktorom rozhodla Rada alebo výbor, a podľa kritérií stanovených v spoločnej pozícii Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu, a v nariadení Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím;“;

                                          —

                                          zmeniť článok 54 odsek 1 takto: „Každý vykonávajúci subjekt poverený vynakladaním výdavkov financovaných z nástroja dodržiava zásady riadneho finančného hospodárenia a transparentnosti, uskutočňuje potrebné posúdenia rizík a kontroly koncového použitia a náležite zohľadňuje základné hodnoty EÚ a medzinárodné právo, najmä pokiaľ ide o ľudské práva a zásadu ‚nespôsobovať žiadnu škodu‘“; Každý takýto vykonávajúci subjekt musí najprv podstúpiť posúdenie rizika s cieľom vyhodnotiť možné riziká v oblasti ľudských práv a správy vecí verejných.“;

                  2.

                  odporúča podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku:

                              a)

                              konzultovať s Európskym parlamentom o odporúčaných zmenách a zabezpečiť, aby sa názory Európskeho parlamentu zohľadňovali v súlade s článkom 36 Zmluvy o EÚ;

                              b)

                              v súlade s článkom 36 Zmluvy o EÚ v plnej miere implementovať názory Európskeho parlamentu pri príprave návrhov viacročných „akčných programov“ alebo opatrení pomoci ad hoc, a to aj stiahnutím návrhov, proti ktorým Európsky parlament namieta;

                              c)

                              poskytnúť úplné posúdenie finančného vplyvu rozhodnutia vzhľadom na jeho vplyv na rozpočet EÚ, pričom sa uvedie najmä potreba dodatočných personálnych potrieb;

                              d)

                              predložiť návrhy rozhodnutí Rady týkajúcich sa nástroja na konzultáciu v rovnakom čase, ako sa predkladajú Rade alebo Politickému a bezpečnostnému výboru, aby mal Európsky parlament čas na predloženie svojich stanovísk; vyzýva PK/VP, aby zmenila návrhy rozhodnutí Rady, ak o to Európsky parlament požiada;

                              e)

                              v súlade s článkom 18 Zmluvy o EÚ zabezpečiť, aby sa nástroj dopĺňal s existujúcimi fondmi, programami a nástrojmi EÚ, konzistentnosť nástroja so všetkými ostatnými aspektmi vonkajšej činnosti EÚ, najmä pokiaľ ide o budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja (CBSD) a navrhovaný Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI), ktoré by sa mali v každom prípade vykonávať v rámci širšieho programu reformy sektora bezpečnosti, ktorý musí mať silné zložky v oblasti dobrej správy vecí verejných, ustanovení zameraných proti rodovo motivovanému násiliu, a najmä civilného dohľadu nad bezpečnostným systémom a demokratickou kontrolou ozbrojených síl;

                              f)

                              poskytovať Európskemu parlamentu pravidelnú spätnú väzbu týkajúcu sa pokroku v oblasti vykonávania rezolúcie č. 1325 o ženách, mieri a bezpečnosti, a uskutočňovať konzultácie s Európskym parlamentom týkajúce sa odporúčanej rodovej zložky s dôrazom na úlohu žien pri predchádzaní konfliktom a ich riešení, pri obnove po skončení konfliktu a pri mierových rokovaniach, ako aj pravidelné posúdenia opatrení prijatých na ochranu zraniteľných ľudí vrátane žien a dievčat pred násilím v konfliktných situáciách;

                              g)

                              v súlade s článkom 18 Zmluvy o EÚ zabezpečiť konzistentnosť nástroja so všetkými ostatnými aspektmi vonkajšej činnosti EÚ vrátane rozvojovej a humanitárnej politiky a s cieľom podporovať rozvoj dotknutých tretích krajín a znižovať a odstraňovať ich chudobu;

                  3.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a pre informáciu Európskej službe pre vonkajšiu činnosť a Komisii.

         (1)  https://sustainabledevelopment.un.org/

         (2)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2015, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ L 84, 28.3.2015, s. 39.

         (4)  Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 1.

         (5)  Ú. v. EÚ L 335, 15.12.2017, s. 6.

         (6)  Ú. v. EÚ L 335, 15.12.2017, s. 6.

         (7)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2015, s. 17.

         (8)  Ú. v. EÚ L 335, 13.12.2008, s. 99.

         (9)  Ú. v. EÚ L 134, 29.5.2009, s. 1.

         (10)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2013, s. 1.

         (11)  Ú. v. EÚ C 353, 27.9.2016, s. 68.

         (12)  Ú. v. EÚ C 224, 27.6.2018, s. 18.

         (13)  Ú. v. EÚ C 369, 11.10.2018, s. 36.

         (14)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0514.

         (15)  Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 202.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/554 z 30. marca 2021 o forme, obsahu, lehotách a úrovni podrobností oznámení v rámci postupov stanovených v článku 32 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií

text:
               31.3.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 112/5

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2021/554
      z 30. marca 2021
      o forme, obsahu, lehotách a úrovni podrobností oznámení v rámci postupov stanovených v článku 32 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (1) (ďalej len „kódex“), a najmä na jej článok 34,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa kódexu majú národné regulačné orgány prispievať k rozvoju vnútorného trhu a na tento účel spolupracovať navzájom, s Komisiou, ako aj Orgánom európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1971 (2) transparentným spôsobom s cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie kódexu vo všetkých členských štátoch.

                  (2)

                  V snahe zabezpečiť, aby uvedené rozhodnutia prijímané na vnútroštátnej úrovni nemali negatívny vplyv na vnútorný trh s elektronickými komunikáciami alebo na ciele regulačného rámca, sú národné regulačné orgány povinné oznamovať Komisii, orgánu BEREC a národným regulačným orgánom v ostatných členských štátoch návrhy opatrení uvedených v článku 32 ods. 3 kódexu. Toto oznámenie preto predstavuje základnú procedurálnu požiadavku. Z toho vyplýva, že nesplnenie tejto požiadavky vrátane prípadov, keď ide o návrhy rozhodnutí špecifikujúce alebo pozmeňujúce skôr oznámené regulačné povinnosti, môže viesť k zrušeniu opatrenia v súlade s vnútroštátnym právom (3).

                  (3)

                  V článkoch 32 a 33 kódexu sa stanovujú určité postupy a záväzné lehoty na posúdenie oznámení.

                  (4)

                  Na zabezpečenie účinnosti spolupráce a konzultačného mechanizmu a v snahe prispieť k právnej istote sa odporúčaním Komisie 2003/561/ES (4) zaviedli odporúčania k hlavným procedurálnym aspektom oznámení, ktoré sa podávajú podľa príslušných ustanovení. Odporúčanie 2003/561/ES sa neskôr nahradilo odporúčaním 2008/850 (5) s cieľom ďalej zjednodušiť a zdokonaliť postup oznamovania. Týmto odporúčaním sa aktualizujú uplatniteľné usmernenia tak, aby odrážali aktuálnu prax a zodpovedali ustanoveniam kódexu.

                  (5)

                  Nadväzovanie kontaktov pred formálnym podaním oznámenia v snahe prediskutovať formálne a vecné otázky týkajúce sa navrhovaných opatrení sa osvedčilo ako veľmi užitočné tak Komisii, ako aj národným regulačným orgánom, ktoré oň často žiadali. Počas týchto výmen majú národné regulačné orgány možnosť predstaviť svoje návrhy opatrení a s útvarmi Komisie otvorene prediskutovať navrhované vnútroštátne opatrenia. Preto by sa národné regulačné orgány mali podnecovať, aby predovšetkým pri návrhoch opatrení týkajúcich sa preskúmaní trhov žiadali čo najskôr o nadviazanie kontaktov pred podaním oznámenia, a to pred konzultáciami na vnútroštátnej úrovni a/alebo po nich.

                  (6)

                  Kontakty medzi útvarmi Komisie a národnými regulačnými orgánmi podávajúcimi oznámenie sú plánované v rôznych fázach oznamovania vrátane fázy, keď útvary Komisie žiadajú národný regulačný orgán o dodatočné informácie alebo bezprostredne po tom, ako Komisia prijme listy s pripomienkami alebo bez nich či rozhodnutia o začatí fázy hĺbkového vyšetrovania.

                  (7)

                  Kódex národným regulačným orgánom umožňuje kedykoľvek stiahnuť oznámený návrh opatrenia. Ak sa oznámený návrh opatrenia stiahne v počiatočnej jednomesačnej lehote, oznámené opatrenie sa vždy odstráni z registra v zabezpečenom elektronickom rozhraní (6). Ak sa však oznámený návrh opatrenia stiahne až po tom, ako Komisia vydala rozhodnutie, v ktorom národnému regulačnému orgánu podľa článku 32 ods. 6 písm. a) kódexu uložila povinnosť predmetný návrh opatrenia stiahnuť, pôvodne oznámené opatrenie zostáva v zabezpečenom elektronickom rozhraní v záujme transparentnosti. V oboch prípadoch sa oznámenie o stiahnutí uverejní vo verejnej časti zabezpečeného elektronického rozhrania.

                  (8)

                  V snahe poskytnúť národným regulačným orgánom ďalšie usmernenie k obsahu návrhov opatrení sa v tomto odporúčaní stanovujú určité minimálne informácie, ktoré by sa mali poskytovať o obsahu návrhov opatrení, aby bolo možné ich náležite posúdiť. Tým by sa malo znížiť aj množstvo informácií, o ktoré Komisia žiada dodatočne počas posudzovania oznámenia.

                  (9)

                  Zohľadniť sa musí jednak potreba zabezpečiť účinné posúdenie a jednak potreba čo najviac zjednodušiť administratívne postupy. Preto by mechanizmus oznamovania nemal dotknutým stranám spôsobovať zbytočnú administratívnu záťaž. Národné regulačné orgány by mali používať súbor oznamovacích formulárov, aby pomohli zjednodušiť preskúmanie oznámeného návrhu opatrenia, ktoré vykonáva Komisia, orgán BEREC a iné národné regulačné orgány.

                  (10)

                  V záujme zvýšenia transparentnosti oznámeného návrhu opatrenia a uľahčenia výmeny informácií o takýchto opatreniach medzi národnými regulačnými orgánmi, orgánom BEREC a Komisiou by mal tak štandardný oznamovací formulár, ako aj skrátený oznamovací formulár obsahovať jasný súhrnný opis hlavných prvkov oznamovaného návrhu opatrenia. Vo vzoroch týchto formulárov sa uvádza, že informácie požadované v ich oddieloch by sa mali poskytovať len v náležitých prípadoch, to znamená, že nie všetky informácie musia byť v každom jednotlivom prípade relevantné.

                  (11)

                  Skrátený oznamovací formulár by sa mal používať pri určitých kategóriách návrhov opatrení opakujúcej sa a/alebo technickej povahy v záujme zníženia administratívnej záťaže pre všetky dotknuté strany. Národné regulačné orgány často menia technické podrobnosti uložených nápravných opatrení v snahe zohľadniť zmeny relevantných ekonomických ukazovateľov alebo faktorov (napr. zmeny nákladov na vybavenie, nákladov na prácu, miery inflácie či nákladov na prenájom nehnuteľností) alebo aktualizovať prognózy či predpoklady. Pomocou skráteného oznamovacieho formulára by sa mali oznamovať len zmeny alebo aktualizácie, ktoré nemenia povahu alebo všeobecný rozsah pôsobnosti už existujúcich nápravných opatrení. Posúdenie týchto typov navrhovaných opatrení by mohlo byť menej komplexné, a preto (ako ukazujú skúsenosti z minulosti) ho Komisia dokáže skompletizovať za kratší čas, než je stanovená jednomesačná lehota. Podobne z praxe Komisie v minulosti vyplýva, že posúdenie takýchto typov navrhovaných opatrení málokedy viedlo k tomu, že by Komisia v súlade s článkom 32 ods. 3 kódexu adresovala národným regulačným orgánom pripomienky. Preto sa v odporúčaní objasňuje, v akých situáciách možno použiť skrátený oznamovací formulár.

                  (12)

                  Na druhej strane by sa podstatné zmeny povahy alebo rozsahu pôsobnosti nápravných opatrení, ktoré majú citeľný vplyv na trh (napríklad zmeny metodík výpočtu nákladov alebo cien (7), určovania klesania alebo zmien cenových úrovní – s výnimkou aktualizácií cien, ktoré iba odrážajú zmeny opísaných relevantných ekonomických ukazovateľov alebo faktorov), mali oznamovať pomocou štandardného oznamovacieho formulára.

                  (13)

                  Súbor oznamovacích formulárov by mal v príslušných prípadoch zahŕňať aj údaje o obsahu oznámení súvisiacich s novými ustanoveniami, ktoré sa kódexom zaviedli. Medzi ne patria konkrétne oznámenia spadajúce do rozsahu pôsobnosti článkov 61 a 76 kódexu (povinnosť symetrického prístupu a ponuky na spoluinvestovanie) a do rozsahu pôsobnosti článkov 78 až 81 kódexu (dobrovoľné odčlenenie, záväzky, čisto veľkoobchodné podniky a prechod od zastaranej infraštruktúry).

                  (14)

                  Mechanizmus, ktorý Komisii umožňuje žiadať od národného regulačného orgánu, aby stiahol plánované opatrenia týkajúce sa vymedzenia trhu a označenia podnikov za podniky s významným vplyvom na trhu v prípadoch, keď by takéto opatrenia vytvorili prekážku na vnútornom trhu alebo by neboli zlučiteľné s právom Únie, výrazne prispel k jednoliatosti regulačných koncepcií členských štátov. Osvedčil sa ako účinný pri objasňovaní okolností, keď by sa mala uplatňovať ex ante regulácia.

                  (15)

                  Zo skúseností s postupom týkajúcim sa vnútorného trhu podľa článkov 7 a 7a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES (8) vyplýva, že nedôslednosť národných regulačných orgánov pri uplatňovaní nápravných opatrení za podobných trhových podmienok môže poškodiť vnútorný trh v oblasti elektronických komunikácií.

                  (16)

                  Kódexom sa Komisii udelili nové právomoci, v rámci ktorých môže v prípade, keď sa orgán BEREC stotožní s jej obavami, vyžadovať od národných regulačných orgánov, aby stiahli návrhy opatrení týkajúcich sa i) rozšírenia povinností za prvým sústreďovacím alebo distribučným bodom s cieľom riešiť ekonomické alebo fyzické prekážky replikácie, ktoré sú významné a dlhodobé (článok 61 ods. 3 kódexu), alebo ii) regulačnej úpravy nových vysokokapacitných sietí (článok 76 kódexu).

                  (17)

                  Zásadnou podmienkou spĺňania všeobecných cieľov stanovených v článku 3 kódexu, predovšetkým cieľa odstrániť zostávajúce prekážky na vnútornom trhu a podporovať regulačnú predvídateľnosť, je úplný súlad s mechanizmom oznamovania stanoveným v článku 32 kódexu.

                  (18)

                  Komisia, ostatné národné regulačné orgány a orgán BEREC by s cieľom zvýšiť transparentnosť a účinnosť mechanizmu konzultácií stanoveného v článku 32 mali byť schopné pohotovo overiť, či a ako národný regulačný orgán podávajúci oznámenie zohľadnil poskytnuté pripomienky k oznámenému návrhu opatrenia. Na tento účel by národný regulačný orgán, keď oznamuje prijaté opatrenie Komisii, orgánu BEREC alebo ostatným národným regulačným orgánom po tom, ako od nich dostal pripomienky, mal špecifikovať spôsob, akým v maximálnej miere zohľadnil doručené pripomienky.

                  (19)

                  Žiadosť národného regulačného orgánu o predĺženie lehoty na oznámenie novej analýzy trhu podľa článku 67 ods. 5 kódexu má obsahovať dostatočné a odôvodnené informácie na to, aby Komisia mohla posúdiť, či má predmetné predĺženie lehoty udeliť.

                  (20)

                  Orgán BEREC v súlade s článkom 34 kódexu poskytol svoje stanovisko k tomu odporúčaniu (9)12. februára 2021,

            TÝMTO ODPORÚČA:

         Komunikačné kanály

                  1.

                  Národné regulačné orgány by mali využívať príležitosti na neformálnu diskusiu s útvarmi Komisie o všetkých predbežných zisteniach alebo otázkach týkajúcich sa budúcich návrhov opatrení v rámci stretnutia pred podaním oznámenia (čo zahŕňa telefonické rozhovory alebo videokonferencie, ak sú výhodnejšou možnosťou). Tieto kontakty pred podaním oznámenia by sa mali podporovať, a to pred vnútroštátnymi konzultáciami stanovenými v článku 23 ods. 1 kódexu aj/alebo po týchto konzultáciách. Majú osobitný význam v prípade návrhov opatrení spočívajúcich v preskúmaní trhu, ale sú relevantné aj v prípade nápravných opatrení. V takýchto prípadoch, najmä keď sa v návrhu opatrení v nadväznosti na verejnú konzultáciu vykonajú výrazné zmeny, sa odporúča dodatočné skontaktovanie pred formálnym oznámením daných opatrení podľa článku 32 ods. 3 kódexu.

                  2.

                  Národné regulačné orgány by mali oznámenia podať prostredníctvom zabezpečeného elektronického rozhrania, ktoré určí Komisia.

                  3.

                  Ak dokumenty súvisiace s oznámením nemožno z technických alebo iných príčin nahrať na zabezpečené elektronické rozhranie, národný regulačný orgán môže dané dokumenty zaslať Komisii elektronickou poštou. Ostatné národné regulačné orgány a orgán BEREC však môžu mať prístup k daným dokumentom na zabezpečenom elektronickom rozhraní, kde ich Komisia bezodkladne uloží. Hneď ako to bude technicky možné, národný regulačný orgán by mal na zabezpečené elektronické rozhranie nahrať všetky dokumenty výnimočne zaslané elektronickou poštou.

                  4.

                  Po tom, ako sa oznámenie nahrá na zabezpečené elektronické rozhranie (registrácia), Komisia môže v súlade s článkom 20 ods. 2 kódexu národnému regulačnému orgánu zaslať žiadosť o informácie alebo objasnenie. Odporúča sa, aby národné regulačné orgány poskytli požadované informácie, pokiaľ ich majú ihneď k dispozícii, do troch pracovných dní (10). V prípade akýchkoľvek problémov s dodržaním tejto lehoty by mali národné regulačné orgány informovať útvary Komisie.

                  5.

                  Ak vznesie iný národný regulačný orgán alebo orgán BEREC k oznámeniu pripomienky, môže ich vydať v ktoromkoľvek z úradných jazykov podľa svojho výberu, čím môže všetkým ostatným národným regulačným orgánom zjednodušiť nahliadnutie do týchto pripomienok. Tieto pripomienky by mal poskytnúť Komisii, orgánu BEREC a ostatným národným regulačným orgánom elektronickými prostriedkami, a pokiaľ možno ich nahrať do verejnej časti zabezpečeného elektronického rozhrania Komisie.

                  6.

                  Národné regulačné orgány by mali určiť a spísať všetky dôverné informácie a požiadať o opravu všetkých chýb v liste Komisie s pripomienkami alebo bez pripomienok do troch dní, kým sa list neuverejní vo verejnej časti zabezpečeného elektronického rozhrania Komisie.

                  7.

                  Národný regulačný orgán môže kedykoľvek rozhodnúť, že oznámený návrh opatrenia stiahne. V takom prípade by mal na zabezpečené elektronické rozhranie nahrať oznam o stiahnutí.

                  8.

                  Keď národný regulačný orgán prijme návrh opatrenia, ktorý bol oznámený podľa článku 32 ods. 3 kódexu, po tom, ako mu boli doručené pripomienky Komisie, orgánu BEREC alebo iného národného regulačného orgánu, mal by Komisii, orgánu BEREC a ostatným národným regulačným orgánom oznámiť prijaté opatrenie aj spôsob, akým vznesené pripomienky v maximálnej miere zohľadnil. V záujme zvyšovania transparentnosti a uľahčenia postupov oznamovania prijatých opatrení by národné regulačné orgány mali Komisii oznamovať svoje prijaté opatrenia a na tento účel spolu s prijatým opatrením vypĺňať a predkladať formuláre stanovené v prílohe IV.

         Úroveň podrobností informácií v oznámeniach

                  9.

                  Oznámenia by sa mali predkladať v ktoromkoľvek z úradných jazykov Únie. Štandardný oznamovací formulár (prílohy I a II) alebo skrátený oznamovací formulár (príloha III), súhrnne označované ako „súbor oznamovacích formulárov“, ako aj oznamovanie prijatých opatrení (príloha IV) môže byť v ktoromkoľvek úradnom jazyku v záujme uľahčenia komunikácie medzi národnými regulačnými orgánmi a orgánom BEREC.

                  10.

                  Národný regulačný orgán by mal svoje návrhy opatrení náležite opodstatniť a mal by k nim priložiť všetku ďalšiu dokumentáciu potrebnú na posúdenie daného opatrenia. Všetky informácie, ktoré národné regulačné orgány predkladajú, by mali byť úplné a zhrnuté v oznamovacom formulári.

                  11.

                  S cieľom zvýšiť efektívnosť mechanizmu oznamovania, právnu istotu pre národné regulačné orgány a účastníkov trhu a zabezpečiť včasné vykonávanie regulačných opatrení je žiaduce, aby oznámenie národného regulačného orgánu vzťahujúce sa na analýzu trhu obsahovalo aj nápravné opatrenia, ktoré národný regulačný orgán navrhuje ako možné riešenie prípadov zlyhania trhu. Ak sa navrhované opatrenie týka trhu, ktorý sa pokladá za konkurencieschopný a v súvislosti s ktorým už existujú nápravné opatrenia, oznámenie by malo obsahovať aj návrh na zrušenie príslušných povinností.

                  12.

                  Súbor oznamovacích formulárov nemá nahradiť oznámený návrh opatrenia, ale ich správne používanie by malo umožniť Komisii, orgánu BEREC a ostatným národným regulačným orgánom overiť, či oznámený návrh opatrenia skutočne obsahuje všetky informácie potrebné na vykonanie ich úloh vyplývajúcich z článkov 32 a 33 kódexu v časovom rámci, ktorý sa v nich stanovuje.

                  13.

                  Národný regulačný orgán by mal požadované informácie poskytnúť v príslušných častiach oznamovacieho formulára spolu s odkazmi na časť oznámenia návrhu opatrenia, kde možno tieto informácie nájsť.

                  14.

                  Národné regulačné orgány by mali vopred, predovšetkým v rámci neformálnych kontaktov pred podaním oznámenia, s Komisiou prediskutovať všetky otázky o tom, či dané vnútroštátne opatrenie spadá do rozsahu pôsobnosti článku 32 ods. 3 kódexu, ako aj otázky týkajúce sa podoby a podstaty plánovaných oznámení. Preto by národné regulačné orgány mali s Komisiou prekonzultovať všetky aspekty alebo otázky týkajúce sa súboru oznamovacích formulárov, predovšetkým otázky o druhu informácií, ktoré majú poskytovať.

         Oznámenie prostredníctvom štandardného oznamovacieho formulára

                  15.

                  Návrhy opatrení by sa mali sprístupniť Komisii, orgánu BEREC a ostatným vnútroštátnym regulačným orgánom spolu s náležite vyplneným štandardným oznamovacím formulárom, ako sa stanovuje v prílohe I a II, výnimkou sú pritom prípady uvedené v bode 18 tohto odporúčania.

                  16.

                  Oznámené návrhy opatrení by mali v náležitých prípadoch obsahovať všetky tieto prvky:

            a)
            informácie požadované pri všetkých oznámeniach podávaných prostredníctvom štandardného oznamovacieho formulára

                  1.

                  dátumy a výsledky predchádzajúcej verejnej konzultácie, ktorú vykonal národný regulačný orgán;

                  2.

                  stanovisko vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže, ak je k dispozícii;

            b)
            dodatočné informácie vyžadované pri oznámeniach návrhu opatrenia v súvislosti s analýzou trhu a uloženia povinnosti vykonať nápravné opatrenia (články 64, 67 a 68 kódexu)

                  1.

                  relevantný trh výrobkov alebo služieb (11), predovšetkým opis výrobkov a služieb, ktoré majú byť zahrnuté do relevantného trhu alebo z neho vylúčené na základe zastupiteľnosti na strane dopytu a na strane ponuky; ak sa na účely analýzy trhu v návrhu opatrenia vymedzuje relevantný trh iný než relevantné trhy stanovené v odporúčaní Komisie (EÚ) 2020/2245 (12), národné regulačné orgány by mali preukázať, že kritériá stanovené v článku 67 ods. 1 kódexu sú splnené;

                  2.

                  relevantný geografický trh vrátane odôvodnenej analýzy podmienok hospodárskej súťaže na základe zastupiteľnosti na strane dopytu a na strane ponuky, ako aj informácie a údaje použité v geografickej analýze vzhľadom na výber základnej geografickej jednotky, použité štrukturálne ukazovatele a ukazovatele správania (t. j. v príslušnom prípade počet konkurenčných sietí, podiely na trhu a trendy v oblasti podielov, analýza cenového správania alebo rozmanitých cien na regionálnej úrovni a modely správania) (13);

                  3.

                  hlavné podniky aktívne pôsobiace na relevantnom trhu;

                  4.

                  výsledky analýzy relevantného trhu, predovšetkým zistenia týkajúce sa existencie alebo neexistencie efektívnej hospodárskej súťaže na relevantnom veľkoobchodnom trhu, a výsledky analýzy zodpovedajúceho maloobchodného trhu, spolu s odôvodnením predmetnej existencie alebo neexistencie hospodárskej súťaže, t. j. oznámený návrh opatrenia by mal obsahovať podiely jednotlivých podnikov na trhu (pokiaľ možno z hľadiska hodnoty aj objemu) a trendy týchto podielov na trhu, ako aj odkaz na prípadné ďalšie relevantné kritériá, napríklad prekážky vstupu na trh, úspory z rozsahu a zo sortimentu, vertikálna integrácia, kontrola infraštruktúry, ktorú nie je možné jednoducho zduplikovať, existencia technologicky podmienených výhod alebo prevahy, žiadna alebo slabá vyrovnávacia kúpna sila, jednoduchý alebo privilegovaný prístup na kapitálové trhy/k finančným zdrojom, celková veľkosť podniku, miera diverzifikácie produktov/služieb, vysoko rozvinutá distribučná a predajná sieť, neprítomnosť potenciálnej konkurencie a prekážok expanzie;

                  5.

                  prípadne podniky označené ako podniky, ktoré majú, či už jednotlivo, alebo spoločne s inými podnikmi, významný vplyv na trhu, spolu s odôvodnením, dôkazmi a akýmikoľvek inými vecnými informáciami podporujúcimi takéto označenie;

                  6.

                  v prípade oznámenia návrhov opatrení, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti článku 68 kódexu, konkrétne regulačné povinnosti navrhnuté s cieľom riešiť nedostatok efektívnej hospodárskej súťaže na dotknutom relevantnom trhu, alebo keď sa relevantný trh pokladá za efektívne konkurencieschopný a takéto povinnosti mu už boli uložené, návrhy opatrení na zrušenie týchto povinností;

                  7.

                  v prípade návrhov opatrení spadajúcich do rozsahu pôsobnosti článku 76 ods. 2 kódexu by oznámenie malo obsahovať predovšetkým: podrobný opis záväzku, ktorý ponúka operátor s významným vplyvom na trhu, a toho, ako spĺňa podmienky článku 76 ods. 1 kódexu, opis regulačného zaobchádzania s novými sieťovými prvkami sietí s veľmi vysokou kapacitou, na ktoré sa záväzok vzťahuje, spoluinvestujúce subjekty, miera ich spoluinvestovania a ich pravdepodobná konkurenčná úloha na trhu a v prípade potreby opis nápravných opatrení uložených na základe článku 76 ods. 2 tretieho pododseku kódexu a odôvodnenie uloženia, zachovania alebo prispôsobenia týchto nápravných opatrení;

                  8.

                  v prípade návrhov opatrení spadajúcich pod článok 79 kódexu by oznámenie malo zahŕňať rozhodnutie o záväzku (keď sa odlišuje od návrhu opatrenia), podrobný opis podmienok prijatých národným regulačným orgánom a podstatu a výsledky vykonaného testovania trhu;

                  9.

                  v prípade návrhov opatrení spadajúcich pod článok 80 kódexu by oznámenie malo zahŕňať relevantné podrobné informácie o tom, ako sú splnené podmienky zrušenia niektorých povinností v súvislosti s významným vplyvom na trhu podľa článku 80 ods. 1 kódexu;

                  10.

                  oznámenia predložené v súlade s článkom 68 ods. 3 druhým pododsekom kódexu by mali obsahovať aj primerané odôvodnenie týkajúce sa otázky adresovanej Komisii, prečo by sa mali operátorom s významným vplyvom na trhu uložiť iné povinnosti vzhľadom na prístup alebo prepojenie ako tie, ktoré sú uvedené v článkoch 69 až 74 a článkoch 76 a 80 kódexu;

                  11.

                  oznámenia, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti článku 68 ods. 5 kódexu, by mali obsahovať aj primerané odôvodnenie toho, prečo sa zamýšľané navrhované opatrenia požadujú s cieľom dodržať medzinárodné záväzky;

            c)
            dodatočné informácie vyžadované pri oznámeniach iných typov navrhovaných opatrení (článok 61 kódexu)

                  1.

                  pokiaľ ide o oznámenia návrhov opatrení podľa článku 61 ods. 1 až 4 kódexu, návrh opatrení by mal zahŕňať predmetné podniky, odôvodnenie navrhovaného opatrenia podľa uplatneného právneho základu, opis uložených povinností a odkaz na všetky súvisiace už oznámené návrhy opatrení vrátane výsledkov analýz relevantného trhu, ktorý môže byť dotknutý, ako sa uvádza v bode 4;

                  2.

                  navrhované opatrenia podľa článku 61 ods. 3 kódexu by konkrétne mali obsahovať opis toho, ako národný regulačný orgán určil prvý sústreďovací alebo distribučný bod a/alebo bod za ním, ktorý je schopný prijať dostatočný počet pripojení koncových používateľov na to, aby efektívne podniky dokázali prekonať identifikované významné prekážky replikovateľnosti, ako aj informácie a odôvodenie na podloženie záveru, že predmetné sieťové prvky nie sú replikovateľné, a teda povinnosti sú opodstatnené; predovšetkým vzhľadom na povinnosti navrhované podľa článku 61 ods. 3 druhého pododseku by národné regulačné orgány mali zahrnúť opis ekonomických alebo fyzických prekážok replikácie, ktoré považujú za významné a dlhodobé, ďalej problémov v hospodárskej súťaži a zlyhaní trhu na maloobchodnej úrovni, ktoré sa majú vyriešiť navrhovanými povinnosťami, ako aj odôvodnenie všetkých uplatniteľných výnimiek, napr. určenie, ktoré zavádzanie siete možno považovať za nové a ktoré projekty možno považovať za malé.

         Oznámenie prostredníctvom skráteného oznamovacieho formulára

                  17.

                  Prostredníctvom náležite vyplneného skráteného oznamovacieho formulára stanoveného v prílohe III by sa mali oznamovať tieto návrhy opatrení:

                              a)

                              návrhy opatrení čisto technickej povahy na aktualizáciu podrobností už uložených regulačných nápravných opatrení, ktoré nemajú citeľný vplyv na trh; takýmito návrhmi opatrení môžu byť modifikácie referenčných ponúk, ktoré obsahujú menšie úpravy už vymedzených povinností, a druhostupňové oznámenia (14), keď nedôjde k žiadnej zmene alebo má zmena technický charakter;

                              b)

                              aktualizácie rozhodnutí týkajúcich sa testu ekonomickej replikovateľnosti, ktoré nemenia základnú metodiku (ako je testovanie nových cien/ponúk);

                              c)

                              následné oznámenia o povinnostiach iných operátorov pomocou rovnakého prístupu/metodiky, ktoré už boli použité (napríklad aktualizácia povinností na trhoch so službami ukončenia volania), ak sa tieto zmeny obmedzujú na nápravné opatrenia a netýkajú sa vymedzenia trhu a určenia významného vplyvu na trhu;

                              d)

                              návrhy opatrení spadajúce do rozsahu pôsobnosti článku 76 ods. 2 kódexu, len do tej miery, do akej sú obmedzené na následné individuálne návrhy rozhodnutí podľa už oznámeného a posúdeného režimu spoluinvestovania, a za predpokladu, že od posúdenia režimu spoluinvestovania nedošlo k podstatným zmenám v okolnostiach (15).

                  18.

                  Pokiaľ ide o návrhy opatrení uvedených v bode 17, malo by postačovať, ak národný regulačný orgán vyplní a predloží skrátený oznamovací formulár a nahrá návrh opatrenia na zabezpečené elektronické rozhranie Komisie, aby bol verejne prístupný. Ak Komisia pri posudzovaní oznámeného opatrenia dospeje k záveru, že potrebuje dodatočné podklady, môže o ne v ktorejkoľvek fáze postupu požiadať.

                  19.

                  Ak však Komisia pri overovaní podmienok, ktoré treba dodržať, aby skrátený oznamovací formulár spadal do kategórií v bode 17, v lehote piatich pracovných dní dospeje k záveru, že dané podmienky splnené nie sú, oznamujúci národný regulačný orgán by mal bezodkladne predložiť návrh opatrenia pomocou štandardného oznamovacieho formulára. V takýchto prípadoch by sa jednomesačná lehota na preskúmanie neprerušila.

                  20.

                  Pri plánovaní oznámení predkladaných podľa článku 68 ods. 3 druhého až štvrtého pododseku kódexu by národné regulačné orgány mali počítať s tým, že Komisia na prijatie rozhodnutia o schválení potrebuje minimálne päťmesačné obdobie, pretože dané opatrenia, ktoré treba prijať ako vykonávacie akty v zmysle článku 118 ods. 3, musí prekonzultovať s orgánom BEREC.

         Registrácia oznámení

                  21.

                  Oznámenia predkladané pomocou súboru oznamovacích formulárov uvedených v bodoch 16 a 17 sa registrujú v poradí, v ktorom sa predkladajú. Národné regulačné orgány by mali vziať na vedomie, že jednomesačná lehota na preskúmanie sa začína okamžite v čase doručenia oznámenia o návrhu opatrenia.

                  22.

                  Potvrdenie oznámenia a pridelenie čísla oznámeniu by sa mali zaregistrovať a oznam o týchto skutočnostiach by sa mal zaslať elektronickými prostriedkami všetkým národným regulačným orgánom, orgánu BEREC a ostatným zaregistrovaným používateľom zabezpečeného elektronického rozhrania Komisie. V ozname o registrácii by mal figurovať:

                              a)

                              dátum registrácie oznámenia;

                              b)

                              predmet oznámenia;

                              c)

                              oznamovací formulár;

                              d)

                              všetky doručené podporné doklady.

         Spracúvanie dôverných informácií

                  23.

                  Ak sa národný regulačný orgán domnieva, že informácie súvisiace s oznámením sú v súlade s únijnými a vnútroštátnymi pravidlami dôverných obchodných informácií dôverné, pôvodca informácií by ich mal jednoznačne označiť ako „dôverné“ pred tým, než ich nahrá na zabezpečené elektronické rozhranie Komisie, alebo pred tým, ako ich prípadne zašle elektronickými prostriedkami.

                  24.

                  S cieľom zabezpečiť transparentnosť oznámení by sa všetky oznámenia predložené ako „dôverné“ mali predložiť aj v preformulovanej alebo upravenej verzii, ktorá nemá dôverný charakter a ktorá sa uverejní.

                  25.

                  Národné regulačné orgány by pri vypĺňaní oznamovacích formulárov uvedených v bode 9 nemali uvádzať dôverné informácie.

                  26.

                  Toto odporúčanie je určené členským štátom.

         V Bruseli 30. marca 2021

               Za Komisiu

            Thierry BRETON

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1971 z 11. decembra 2018, ktorým sa zriaďuje Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) a Agentúra na podporu orgánu BEREC (Úrad BEREC), ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/2120, a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1211/2009 (Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 1).

         (3)  Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 20. decembra 2017, Polkomtel sp. z o.o/Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, C-277/16, bod 45, ECLI:EU:C:2017:989; rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 14. apríla 2016, Polkomtel, C-397/14, bod 56 a odpoveď súdu na otázku 2, EU:C:2016:256; rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 17. septembra 2015, KPN BV/Autoriteit Consument en Markt (ACM) C-85/14, bod 47, ECLI:EU:C:2015:610. Pozri aj rozsudky talianskej štátnej rady (Consiglio di Stato) č. 3722/2019, ktorými sa zrušilo rozhodnutie AgCom č. 259/14/CONS čisto z procedurálnych dôvodov (bez toho, aby sa zaoberali podstatou sporu) pre nedodržanie konzultačného postupu v súvislosti s vnútorným trhom. Aj poľské súdy zrušili rozhodnutia národných regulačných orgánov, ktoré ovplyvňovali obchod medzi členskými štátmi a ukladali regulačné povinnosti bez povinných predchádzajúcich konzultácií na úrovni EÚ (VI ACa 1148/11, VI ACa 137/14).

         (4)  Odporúčanie Komisie 2003/561/ES z 23. júla 2003 o notifikáciách, lehotách a konzultáciách stanovených v článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (Ú. v. EÚ L 190, 30.7.2003, s. 13).

         (5)  Odporúčanie Komisie 2008/850/ES z 15. októbra 2008 o notifikáciách, lehotách a konzultáciách stanovených v článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2008, s. 23).

         (6)  CIRCABC, https://circabc.europa.eu/ui/welcome.

         (7)  Napríklad informácie týkajúce sa výpočtu vážených priemerných kapitálových nákladov v súlade s oznámením o výpočte nákladov na kapitál na zastaranú infraštruktúru (oznámenie o WACC) (2019/C 375/01).

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33).

         (9)  BoR (21) 20.

         (10)  Lehoty sa vypočítajú podľa nariadenia Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny (Ú. v. ES L 124, 8.6.1971, s. 1).

         (11)  Pozri predovšetkým body 24 až 51 pokynov Komisie na analýzu trhu a posúdenie významného vplyvu na trhu podľa regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby (2018/C 159/01).

         (12)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/2245 z 18. decembra 2020 o relevantných trhoch produktov a služieb v sektore elektronických komunikácií, ktoré môžu podliehať regulácii ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (Ú. v. EÚ L 439, 29.12.2020, s. 23).

         (13)  Pozri odporúčanie (EÚ) 2020/2245 a vysvetľujúcu poznámku [SWD(2020) 337 final], ktorá je sprievodným dokumentom k odporúčaniu.

         (14)  Môže ísť o prípad, keď vnútroštátny súd zruší rozhodnutie národného regulačného orgánu z procesných dôvodov a tento orgán musí Komisii opätovne oznámiť to isté opatrenie.

         (15)  Pozri odôvodnenie 201 kódexu: v špecifickom prípade režimov spoluinvestovania spadajúcich pod článok 76 kódexu. V odôvodnení 201 sa uvádza, že: „V záujme efektívnosti by národný regulačný orgán mal mať možnosť podať Komisii jediné oznámenie o navrhovanom opatrení, ktoré sa vzťahuje na systém spoluinvestovania, ktorý spĺňa príslušné podmienky. V prípade, že Komisia neuplatní svoje právomoci požadovať zrušenie navrhovaného opatrenia, by bolo neprimerané, aby následné zjednodušené oznámenia jednotlivých rozhodnutí národného regulačného orgánu na základe toho istého systému, a to aj vrátane dôkazu o uzavretí dohody s aspoň jedným spoluinvestorom, boli predmetom rozhodnutia o zrušení, ak sa okolnosti nezmenia.“

         PRÍLOHA I
         ŠTANDARDNÝ FORMULÁR OZNÁMENIA

            Návrh opatrenia týkajúceho sa analýzy trhu a uloženia povinnosti vykonať nápravné opatrenia (články 64, 67 a 68 kódexu)

         [uvádza sa v bode 16 a) a b)]

                        Oddiel 1 – Vymedzenie trhu

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 1.1.

                                 Relevantný trh produktov/služieb

                                 1.2.

                                 Relevantný geografický trh/relevantné geografické trhy

                                 1.3.

                                 Ak vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže vydal stanovisko, uveďte, či súhlasí s predloženým návrhom analýzy relevantného trhu.

                        súhlasí

                     ☐

                        Nesúhlasí

                     ☐

                     Ak vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže nesúhlasí, uveďte dôvody:

                                 1.4.

                                 Dátumy vnútroštátnej verejnej konzultácie

                        od________ do__________

                                 1.5.

                                 Stručný prehľad výsledkov verejnej konzultácie o navrhnutom vymedzení trhu. Uveďte, či sa v nadväznosti na verejnú konzultáciu vykonali zmeny v návrhu opatrenia. Ak áno, v stručnosti ich opíšte.

                        (napr. koľko pripomienok bolo doručených, ktorí respondenti súhlasili s navrhovaným vymedzením trhu, ktorí respondenti s ním nesúhlasili a z akých dôvodov)

                                 1.6.

                                 Ak ide o iný relevantný trh než sú relevantné trhy uvedené v odporúčaní (EÚ) 2020/2245, zhrnutie hlavných dôvodov opodstatňujúcich navrhované vymedzenie trhu vzhľadom na tri kritériá stanovené v článku 67 ods. 1 kódexu (1)

                        Oddiel 2 – Určenie podnikov s významným vplyvom na trhu

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 2.1.

                                 Názvy podnikov určených ako podniky, ktoré majú jednotlivo alebo spoločne významný vplyv na trhu
                                 Prípadne názvy podnikov pokladaných za podniky, ktoré už nemajú významný vplyv na trhu

                                 2.2.

                                 Kritériá použité na určenie, či podniky majú jednotlivo alebo spoločne významný vplyv na trhu

                                 2.3.

                                 Názvy hlavných podnikov (konkurentov) pôsobiacich na relevantnom trhu

                                 2.4.

                                 Podiely uvedených podnikov na trhu a základ výpočtu podielov na trhu (napr. obrat, počet účastníkov)

                                 2.5.

                                 Ak vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže vydal stanovisko, uveďte, či súhlasí s predloženým návrhom posúdenia významného vplyvu na trhu.

                        súhlasí

                     ☐

                        nesúhlasí

                     ☐

                     Ak vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže nesúhlasí, uveďte dôvody:

                                 2.6.

                                 Výsledky verejnej konzultácie o navrhovanom určení podniku/podnikov s významným vplyvom na trhu (napr. celkový počet doručených pripomienok, počet súhlasných/nesúhlasných). Uveďte, či sa v nadväznosti na verejnú konzultáciu vykonali zmeny v návrhu opatrenia. Ak áno, v stručnosti ich opíšte.

                        Oddiel 3 – Regulačné povinnosti

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 3.1.

                                 Právny základ povinností, ktoré sa majú uložiť, ponechať, zmeniť alebo zrušiť (články 69 až 74 a články 76 až 81 kódexu)

                                 3.2.

                                 Dôvody, prečo sa uloženie, ponechanie alebo zmena povinností podnikov pokladajú za primerané a opodstatnené vzhľadom na právne ustanovenie, z ktorého vychádzajú. Alternatívna možnosť: uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa tieto informácie nachádzajú.

                                 3.3.

                                 Ak ide o iné navrhované nápravné opatrenia než nápravné opatrenia, ktoré sú stanovené v článkoch 69 až 74 a článkoch 76 a 80 kódexu, uveďte, aké „výnimočné okolnosti“ v zmysle článku 68 ods. 3 kódexu opodstatňujú uloženie takýchto nápravných opatrení. Alternatívna možnosť: uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa tieto informácie nachádzajú.

                        Oddiel 3a – Návrhy opatrení podľa článku 76 ods. 2 kódexu

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 3a.1.

                                 Krátky opis záväzku, ktorý ponúka operátor s významným vplyvom na trhu, a toho, ako spĺňa podmienky článku 76 ods. 1

                                 3a.2.

                                 Opis regulačného zaobchádzania s novými sieťovými prvkami siete s veľmi vysokou kapacitou, na ktoré sa vzťahuje záväzok podľa článku 76 ods. 2 prvého pododseku

                                 3a.3.

                                 V prípade potreby opis nápravných opatrení uložených na základe článku 76 ods. 2 tretieho pododseku

                        Oddiel 3b – Návrhy opatrení podľa článku 79 kódexu

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 3b.1.

                                 Krátky opis priloženého rozhodnutia o záväzku (alternatívna možnosť: uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa tieto informácie nachádzajú)

                        Oddiel 3c – Návrhy opatrení podľa článku 80 kódexu

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 3c.1.

                                 Krátky opis štruktúry podniku (alternatívna možnosť: uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa tieto informácie nachádzajú)

                                 3c.2.

                                 V prípade potreby opis uložených alebo stiahnutých nápravných opatrení

            (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií.

         PRÍLOHA II
         ŠTANDARDNÝ FORMULÁR OZNÁMENIA

            Symetrické povinnosti podľa článku 61 kódexu

         [uvádzajú sa v bode 16 písm. a) a c)]

                        Oddiel 1 – Návrhy opatrení týkajúcich sa uloženia symetrických povinností

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 1.1.

                                 Stručný opis obsahu oznámeného návrhu opatrenia

                                 1.2.

                                 Právny základ povinností, ktoré sa majú uložiť, ponechať, zmeniť alebo zrušiť (články 61 ods. 1, 2, 3 alebo 4)

                                 ☐

                                    článok 61 ods. 1

                                 článok 61 ods. 2

                                 ☐

                                 písm. a)

                                 ☐

                                 písm. c)

                                 ☐

                                 písm. b)

                                 ☐

                                 písm. d)

                        článok 61 ods. 3

                                 ☐

                                 prvý pododsek

                                 ☐

                                 druhý pododsek

                                 ☐

                                    článok 61 ods. 4

                                 1.3.

                                 V prípade potreby odkaz na všetky súvisiace predchádzajúce oznámené návrhy opatrení podľa článku 32

                                 1.4.

                                 Názvy dotknutých podnikov

                                 1.5.

                                 Povinnosti, ktoré sa majú uložiť, ponechať alebo zrušiť

                                 1.6.

                                 Dôvody, prečo sa uloženie, ponechanie alebo zmena povinností podnikov pokladajú za primerané a opodstatnené vzhľadom na právne ustanovenie, z ktorého vychádzajú. Alternatívna možnosť: uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa tieto informácie nachádzajú.

                                 1.7.

                                 Stanovisko vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže, ak je k dispozícii

                                 1.8.

                                 Dátum/dátumy verejnej konzultácie o navrhovaných povinnostiach a stručný prehľad výsledkov tejto verejnej konzultácie. Uveďte, či sa v nadväznosti na verejnú konzultáciu vykonali zmeny v návrhu opatrenia. Ak áno, v stručnosti ich opíšte.

         PRÍLOHA III
         SKRÁTENÝ FORMULÁR OZNÁMENIA
         (uvádza sa v bode 17)

                        Oddiel 1 – Návrhy opatrení, ktorými sa menia technické podrobnosti v minulosti uložených regulačných nápravných opatrení,
                         (1)
                        alebo následné oznámenia o povinnostiach iných operátorov pomocou rovnakého prístupu/metodiky, ktoré už boli použité

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 1.1.

                                 Referenčné čísla oznámení už oznámených návrhov opatrení

                                 1.2.

                                 Krátky opis technických podrobností, ktoré sa menia (s uvedením dotknutého relevantného trhu) alebo v prípade následných oznámení povinností iných operátorov pomocou rovnakého prístupu/metodiky, ktoré už boli použité, uvedenie uložených nápravných opatrení.

                                 1.3.

                                 Ak sa aktualizované technické podrobnosti týkajú cenovej štruktúry (napr. ročné aktualizácie nákladov a odhady účtovných modelov), vysvetlenie, či ide o bežnú aktualizáciu.

                                 1.4.

                                 Prebehli s vnútroštátnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže konzultácie o návrhu opatrení? Ak áno, aký názor zastával?

                                 1.5.

                                 Pripomienky:

                        Oddiel 2 – Návrhy opatrení v podobe následných individuálnych návrhov rozhodnutí podľa už oznámených a posúdených režimov spoluinvestovania, za predpokladu, že sa nezmenili okolnosti (článok 76 kódexu)

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 2.1.

                                 Krátky opis obsahu návrhu opatrenia, s dôkazom o uzavretí dohody aspoň s jedným spoluinvestorom

                                 2.2.

                                 Referenčné čísla oznámení už oznámených návrhov opatrení

                                 2.3.

                                 Zoznam operátorov, na ktorých sa tento návrh opatrenia vzťahuje

                                 2.4.

                                 Prebehli s vnútroštátnym orgánom na ochranu hospodárskej súťaže konzultácie o návrhu opatrenia? Ak áno, aký názor zastával?

                                 2.5.

                                 Pripomienky

            (1)  Národné regulačné orgány často menia technické podrobnosti už uložených nápravných opatrení v snahe zohľadniť zmeny relevantných ekonomických ukazovateľov alebo faktorov (napr. zmeny nákladov na vybavenie, nákladov na prácu, miery inflácie či zmeny nákladov na prenájom nehnuteľností) alebo aktualizovať prognózy či predpoklady. Pomocou skráteného oznamovacieho formulára by sa mali oznamovať len zmeny alebo aktualizácie, ktoré nemenia povahu alebo všeobecný rozsah pôsobnosti už existujúcich nápravných opatrení. Podstatné zmeny povahy alebo rozsahu pôsobnosti nápravných opatrení (napríklad zmeny metodík výpočtu nákladov alebo cien, určovania klesania alebo zmien cenových úrovní – s výnimkou zmien cien, ktoré iba odrážajú zmeny uvedených relevantných ekonomických ukazovateľov alebo faktorov) by sa však mali oznamovať pomocou štandardného oznamovacieho formulára.

         PRÍLOHA IV
         OZNAMOVANIE PRIJATÝCH OPATRENÍ
         (uvádza sa v bode 8)

                        Oddiel 1 – Určenie prijatého opatrenia

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 1.1.

                                 Dátum nadobudnutia účinnosti opatrenia

                                 1.2.

                                 Registračné číslo a názov predchádzajúceho oznámenia opatrenia vo fáze koncipovania návrhu zaslaného Komisii

                                 1.3.

                                 Boli vášmu národnému regulačnému orgánu v reakcii na oznámenie návrhu opatrenia podľa článku 32 ods. 3 kódexu doručené pripomienky Komisie, ostatných národných regulačných orgánov alebo orgánu BEREC?

                        Áno

                     ☐

                        nie

                     ☐

                        Oddiel 2 – Podrobnosti, ako sa v maximálnej miere zohľadnili vznesené pripomienky

                     Podľa potreby uveďte informácie k týmto bodom:

                                 2.1.

                                 Vysvetlenie, ako národný regulačný orgán v maximálnej miere zohľadnil vznesené pripomienky. Ak sa v reakcii na vznesené pripomienky zmenilo znenie návrhu opatrenia, uveďte príslušné odkazy na aktualizované články/oddiely/strany.

                     [nadpis pripomienky 1]

                        vysvetlenie, ako sa zohľadnila a/alebo odkaz na oddiel prijatého opatrenia, kde tieto informácie možno nájsť

                     [nadpis pripomienky 2]

                        vysvetlenie, ako sa zohľadnila a/alebo odkaz na oddiel prijatého opatrenia, kde tieto informácie možno nájsť

                     [nadpis pripomienky 3]

                        vysvetlenie, ako sa zohľadnila a/alebo odkaz na oddiel prijatého opatrenia, kde tieto informácie možno nájsť