               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 4. 2022
            COM(2022) 166 final

            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení Komisie začatím rokovaní o zmene Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o administratívnej spolupráci, boji proti podvodom a vymáhaní pohľadávok v oblasti dane z pridanej hodnoty

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Dohoda medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom (ďalej len „Nórsko“) o administratívnej spolupráci, boji proti podvodom a vymáhaní pohľadávok v oblasti dane z pridanej hodnoty (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť v septembri 2018. Dohoda umožňuje členským štátom EÚ a Nórsku spolupracovať podobným spôsobom, ako spolupracujú členské štáty podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 904/2010
                     1
                   a smernice Rady 2010/24/EÚ
                     2
                   v boji proti podvodom v oblasti DPH, a vzájomne si pomáhať pri vymáhaní pohľadávok v oblasti DPH.

               Medzičasom však bolo nariadenie Rady (EÚ) č. 904/2010 viackrát zmenené, pričom sa zaviedli nové nástroje administratívnej spolupráce, a to konkrétne pozmeňujúcim nariadením Rady (EÚ) 2018/1541
                  3
               . Medzi tieto nové nástroje patrí:

               – posilnenie siete Eurofisc prostredníctvom posilneného riadenia, takzvaných nadväzných opatrení (spoločné spracúvanie a analýza údajov) a spoločne vykonávaných administratívnych zisťovaní (spoločné audity),

               – spolupráca s inými orgánmi EÚ na presadzovanie práva (Europol, OLAF),

               – výmena kľúčových informácií o dovoze a o vozidlách.

               Zaviedla sa aj možnosť použiť na výmenu informácií iné prostriedky než vzorové formuláre.

                  V článku 41 ods. 5 dohody sa stanovujú príslušné formality, ak si zmluvná strana dohody želá dohodu revidovať. Táto zmluvná strana má tak predložiť návrh spoločnému výboru, ktorý vydá odporúčania najmä v súvislosti so začatím rokovaní podľa pravidiel pre medzinárodné rokovania zmluvných strán.

                  Dňa 25. novembra 2021, počas druhého zasadnutia Spoločného výboru EÚ – Nórsko zriadeného podľa článku 41 ods. 1 dohody, Nórske kráľovstvo oficiálne predložilo žiadosť o doplnenie a zmenu dohody s cieľom:

               ·zohľadniť novozavedené nástroje administratívnej spolupráce (používanie iných prostriedkov na výmenu informácií, než sú vzorové formuláre, spoločne vykonávané administratívne zisťovania a nadväzné opatrenia v rámci Eurofiscu),

               ·aktualizovať odkaz na zrušenú smernicu 95/46/ES odkazom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov
                  4
               .

               Nórsko sa doposiaľ aktívne zapájalo do väčšiny pracovných oblastí Eurofiscu. V priebehu rokov 2020 a 2021 Nórsko upozornilo členské štáty na možné podvody a potenciálne straty DPH vo výške 5 miliárd EUR v oblasti uhlíkových kreditov.

               Zmena dohody, ktorá by spočívala v zahrnutí uvedených nových nástrojov, by umožnila lepšiu spoluprácu a posilnila boj proti podvodom, a bola by teda pridanou hodnotou pre obe zmluvné strany dohody (Nórsko a členské štáty).

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Posilnenie administratívnej spolupráce v oblasti DPH s tretími krajinami je jedným z opatrení ohlásených v oznámení Európskej komisie z roku 2020 o spravodlivom a jednoduchom zdaňovaní na podporu obnovy
                     5
                  .

                  Okrem toho treba uviesť, že rokovania s Nórskom by sa týkali nástrojov spolupráce, ktoré sú už zavedené a ktoré členské štáty uplatňujú na základe nariadenia (EÚ) č. 904/2010.

                  Táto iniciatíva je preto v súlade s aktuálnou politikou Komisie v oblasti DPH a umožnila by zosúladiť spoluprácu členských štátov s Nórskom s acquis EÚ.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Tento návrh sa Rade predkladá podľa článku 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

                  V článku 3 ods. 2 ZFEÚ sa stanovuje, že Únia má okrem oblastí výlučnej právomoci Únie uvedených v článku 3 ods. 1 ZFEÚ „tiež výlučnú právomoc uzavrieť medzinárodnú dohodu, ak je jej uzavretie ustanovené v legislatívnom akte Únie alebo ak je jej uzavretie potrebné na to, aby Únia mohla vykonávať svoju vnútornú právomoc, alebo ak môžu byť uzavretím zmlúv dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti“.

                  Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora môže dohoda ovplyvniť spoločné pravidlá alebo zmeniť rozsah ich pôsobnosti, ak dohoda pokrýva oblasti, v ktorých existujú harmonizačné opatrenia.
                     6

                  Predmet revízie danej dohody, t. j. zahrnutie nových nástrojov administratívnej spolupráce zavedených nariadením Rady (EÚ) 2018/1541, patrí do výlučnej právomoci Únie. Aktualizácia odkazov na zrušenú smernicu 95/46/ES odkazmi na nariadenie (EÚ) 2016/679 by sa možno mohla vykonať v rámci spoločného výboru podľa článku 41 ods. 2 písm. k) dohody. Takáto aktualizácia sa však takisto môže zahrnúť do opätovne začatých rokovaní o texte dohody.

                  Počas druhého zasadnutia spoločného výboru Nórsko 25. novembra 2021 oficiálne požiadalo o začatie rokovaní o zmene dohody, ako sa stanovuje v článku 41 ods. 5 dohody.

               •Proporcionalita

                  Nástroje spolupráce, ktoré sa majú zahrnúť do zmeny dohody, budú v súlade so zásadou proporcionality a nebudú prekračovať rámec nevyhnutný na splnenie cieľa, ktorým je poskytnutie spoločného rámca pre administratívnu spoluprácu medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom v oblasti DPH. Táto zmena dohody umožní orgánom členských štátov zodpovedným za uplatňovanie právnych predpisov v oblasti DPH spolupracovať s nórskymi daňovými orgánmi rovnakým spôsobom, ako spolupracujú medzi sebou v rámci EÚ, a na základe acquis EÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               V súlade s článkom 41 ods. 5 predložilo Nórsko na druhom zasadnutí spoločného výboru 25. novembra 2021 návrh rozhodnutia spoločného výboru, v ktorom sa navrhuje opätovné začatie rokovaní s cieľom zmeniť dohodu.

               Tento návrh rozhodnutia spoločného výboru ako taký nie je pre Komisiu záväzný a prijme sa (písomným postupom) až po tom, ako Rada schváli poverenie Komisie opätovne začať rokovania o zmene dohody.

               Pracovná skupina Rady pre daňové otázky (CWPT) bola 8. decembra 2021 informovaná o žiadosti Nórska predloženej s cieľom zmeniť dohodu.

                  Táto pracovná skupina bude počas celého procesu informovaná o stave rokovaní a ich výsledky sa s ňou prekonzultujú.

               •Posúdenie vplyvu

               Podľa nástroja č. 7 zo súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu
                  7
                posúdenie vplyvu nie je potrebné, ak nemožno vplyv jasne identifikovať ex ante, ak je vplyv malý alebo ak má Komisia v danej veci len malú alebo žiadnu možnosť výberu.

               Keďže odporúčanie je z hľadiska detailnosti veľmi všeobecné a ponecháva širokú mieru flexibility, prvá podmienka uvedená v nástroji č. 7 zo súboru nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu je splnená. Navyše odporúčanie v tejto fáze nezaväzuje Komisiu k žiadnej konkrétnej pozícii. Pripravované odporúčanie Komisie bude obsahovať len „poverenie“ zo strany Rady na začatie rokovaní s Nórskom. Ako také nemá žiadny vplyv na daňové orgány ani na daňovníkov v EÚ. Rokovania sa zamerajú na niekoľko administratívnych nástrojov, ktoré by sa mohli pridať do už platnej dohody medzi EÚ a Nórskom o spolupráci v oblasti DPH. Komisia má len malú alebo žiadnu možnosť výberu, keďže predmetné odporúčanie je povinným krokom na začatie rokovaní s treťou krajinou.

                  Výsledkom pripravovaného odporúčania v praxi nebude žiadny nový právny akt, ale len opätovné začatie rokovaní.

               •Základné práva

                  Pripravovaná dohoda bude rešpektovať kľúčové hodnoty Európskej únie stanovené v článku 2 Zmluvy o Európskej únii a v Charte základných práv Európskej únie.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení Komisie začatím rokovaní o zmene Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o administratívnej spolupráci, boji proti podvodom a vymáhaní pohľadávok v oblasti dane z pridanej hodnoty

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)
                     Rámec spolupráce na základe Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o administratívnej spolupráci, boji proti podvodom a vymáhaní pohľadávok v oblasti dane z pridanej hodnoty
                  8
                (ďalej len „dohoda“) už priniesol mimoriadne pozitívne výsledky, ako sa ukázalo na druhom zasadnutí spoločného výboru, ktoré sa konalo 25. novembra 2021 v Osle.

               (2)
                     Rozšírenie nástrojov spolupráce, ktoré by umožnilo účinnejšiu spoluprácu s Nórskom, najmä pokiaľ ide o nadväzné opatrenia Eurofiscu, by bolo pre členské štáty prínosné.

               (3)
                     Mali by sa začať rokovania s cieľom zmeniť dohodu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje začať rokovania v mene Únie s cieľom zmeniť Dohodu medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o administratívnej spolupráci, boji proti podvodom a vymáhaní pohľadávok v oblasti dane z pridanej hodnoty.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú stanovené v prílohe.

               Článok 3

               Pri rokovaniach sa konzultuje s pracovnou skupinou Rady pre daňové otázky.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Nariadenie Rady (EÚ) č. 904/2010 zo 7. októbra 2010 o administratívnej spolupráci a boji proti podvodom v oblasti dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 268, 12.10.2010, s. 1).

                     (2)

                        Smernica Rady 2010/24/EÚ zo 16. marca 2010 o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok vyplývajúcich z daní, poplatkov a ďalších opatrení (Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2010, s. 1).

                     (3)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2018/1541 z 2. októbra 2018, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 904/2010 a (EÚ) 2017/2454, pokiaľ ide o opatrenia na posilnenie administratívnej spolupráce v oblasti dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 259, 16.10.2018, s. 1 – 11).

                     (4)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1 – 88).

                     (5)

                        Opatrenie č. 14, COM/2020/312 final.

                     (6)

                        Stanovisko 3/15 Súdneho dvora, ECLI:EU:C:2017:114, bod 118 a v ňom citovaná judikatúra.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/br_toolbox-nov_2021_en_0.pdf

                     (8)

                        https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A22018A0801%2801%29

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 4. 2022
            COM(2022) 166 final

            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na ROZHODNUTIE RADY
            o poverení Komisie začatím rokovaní o zmene Dohody medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o administratívnej spolupráci, boji proti podvodom a vymáhaní pohľadávok v oblasti dane z pridanej hodnoty

               PRÍLOHA

               SMERNICE NA ROKOVANIA O ZMENE DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A NÓRSKYM KRÁĽOVSTVOM O ADMINISTRATÍVNEJ SPOLUPRÁCI, BOJI PROTI PODVODOM A VYMÁHANÍ POHĽADÁVOK V OBLASTI DANE Z PRIDANEJ HODNOTY

                  Dohoda medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom (ďalej len „Nórsko“) o administratívnej spolupráci, boji proti podvodom a vymáhaní pohľadávok v oblasti dane z pridanej hodnoty (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť v septembri 2018. Dohoda umožňuje členským štátom EÚ a Nórsku spolupracovať podobným spôsobom, ako spolupracujú členské štáty podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 904/2010
                     1
                   a smernice Rady 2010/24/EÚ
                     2
                   v boji proti podvodom v oblasti DPH, a vzájomne si pomáhať pri vymáhaní pohľadávok v oblasti DPH.

                  Medzičasom však bolo nariadenie Rady (EÚ) č. 904/2010 viackrát zmenené, pričom sa zaviedli nové nástroje administratívnej spolupráce, a to konkrétne pozmeňujúcim nariadením Rady (EÚ) 2018/1541
                     3
                  . Medzi tieto nové nástroje patrí:

               a)posilnenie siete Eurofisc prostredníctvom posilneného riadenia, takzvaných nadväzných opatrení (spoločné spracúvanie a analýza údajov) a spoločne vykonávaných administratívnych zisťovaní (spoločné audity);

               b)možnosť použiť na výmenu informácií iné prostriedky než vzorové formuláre;

               c)vymieňanie si informácií s inými orgánmi EÚ na presadzovanie práva (Europol, OLAF);

               d)výmena kľúčových informácií o dovoze a o vozidlách.

               Nástroje uvedené v písmenách c) a d) však nie sú pre spoluprácu členských štátov s Nórskom užitočné.

                  Dohoda uzavretá v roku 2018 okrem toho odkazuje na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, ktorá bola zrušená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov
                     4
                  .

                  Rokovania by preto mali mať dva ciele:

               1.poskytnúť členským štátom – v najširšom možnom rozsahu a pokiaľ je to potrebné – nové nástroje spolupráce s Nórskom podobné tým, ktoré sa zaviedli v nariadení (EÚ) č. 904/2010 prostredníctvom nariadenia (EÚ) 2018/1541. Rokovania by sa mali týkať najmä:

               –výmeny informácií s použitím iných prostriedkov než vzorových formulárov,

               –spoločne vykonávaných administratívnych zisťovaní,

               –nadväzných opatrení Eurofiscu;

               2.aktualizovať odkazy na právne predpisy. t. j. nahradiť odkaz na smernicu 95/46/ES odkazom na nariadenie (EÚ) 2016/679.

                  Rokovania by nemali viesť k možnosti, že by Nórsko získalo „prístup k databázam členských štátov“.

                     (1)

                        Nariadenie Rady (EÚ) č. 904/2010 zo 7. októbra 2010 o administratívnej spolupráci a boji proti podvodom v oblasti dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 268, 12.10.2010, s. 1).

                     (2)

                        Smernica Rady 2010/24/EÚ zo 16. marca 2010 o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok vyplývajúcich z daní, poplatkov a ďalších opatrení (Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2010, s. 1).

                     (3)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2018/1541 z 2. októbra 2018, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 904/2010 a (EÚ) 2017/2454, pokiaľ ide o opatrenia na posilnenie administratívnej spolupráce v oblasti dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 259, 16.10.2018, s. 1 – 11).

                     (4)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1 – 88).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 2. 2021
            COM(2021) 76 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Panamou podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994, pokiaľ ide o vypustenie jej colných kvót WTO na tekuté mlieko a odparené mlieko

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Oznámením G/SECRET/45 z 12. augusta 2020 Panama oznámila členom WTO zámer vypustiť svoje colné kvóty na tekuté a odparené mlieko patriace do colných položiek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99 zo svojej listiny koncesií CXLI v súlade s postupom stanoveným v článku XXVIII:1 Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (GATT 1994). Panama zároveň uviedla, že je pripravená rokovať a viesť konzultácie s príslušnými členmi (t. j. významnými dodávateľmi a držiteľmi pôvodných rokovacích práv, pokiaľ ide o príslušné colné položky) podľa článku XXVIII dohody GATT 1994. Na tento účel predložila štatistické údaje o dovoze rozčlenené podľa krajín pôvodu za posledné tri roky, za ktoré sú údaje k dispozícii.

                  Podľa článku XXVIII dohody GATT 1994 má EÚ ako člen WTO pôvodné rokovacie právo v prípade colných položiek zahŕňajúcich odparené mlieko (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99) a ako významný dodávateľ v prípade colných položiek zahŕňajúcich tekuté mlieko (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90) právo rokovať s Panamou o náležitej kompenzácii s cieľom zachovať všeobecnú úroveň koncesií, ktorá nie je menej výhodná pre obchod než úroveň pred plánovanou zmenou zo strany Panamy.

               V súlade s postupmi pre rokovania podľa článku XXVIII prijatými Radou GATT 10. novembra 1980
                  1
                EÚ predložila 26. októbra 2020 vyjadrenie záujmu ako člen, ktorý je držiteľom pôvodného rokovacieho práva o položkách zahrnutých pod HS 0402, a ako člen, ktorý je významným dodávateľom položiek zahrnutých pod HS 0401 10 a 0401 20.

               Cieľom návrhu je získať od Rady poverenie pre Komisiu začať podľa článku XXVIII dohody GATT 1994 rokovania s Panamou s cieľom dohodnúť primeranú kompenzáciu pre EÚ v nadväznosti na rozhodnutie Panamy vypustiť určité colné koncesie na tekuté mlieko a odparené mlieko z listiny koncesií CXLI.

               Týmto návrhom nie je dotknuté odporúčanie Komisie z 29. júla 2015 [COM(2015) 369 final] o poverení začať rokovania podľa článku XXIV:6 a/alebo XXVIII dohody GATT 1994 s členmi WTO, ktorí upravujú svoje colné koncesie.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Návrh je v súlade s obchodnou politikou EÚ a s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Neuplatňuje sa.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  V kontexte odporúčania Rade, aby prijala rozhodnutie o poverení rokovať o medzinárodnej dohode, Komisia neuvádza hmotnoprávny základ, ktorým sa poveruje rokovať o medzinárodnej dohode. Článok 218 ods. 3 a 4 sa preto uvádza ako právny základ tohto návrhu.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Podľa článku 5 ods. 3 ZEÚ sa zásada subsidiarity neuplatňuje v oblastiach vo výlučnej právomoci EÚ. Spoločná obchodná politika sa uvádza medzi oblasťami vo výlučnej právomoci Únie v článku 3 ZFEÚ. Rokovania podľa článku XXVIII dohody GATT sa týkajú záležitostí, ktoré patria do obchodnej politiky.

               •Proporcionalita

               V súčasnom odporúčaní sa navrhuje, aby Rada poverila Komisiu začať v mene EÚ rokovania s Panamou podľa článku XXVIII dohody GATT 1994. Panama oznámila členom WTO zámer rokovať podľa článku XXVIII dohody GATT z roku 1994 s cieľom vypustiť zo svojej listiny koncesií CXLI svoje colné kvóty na tekuté mlieko a odparené mlieko patriace do colných položiek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99. Podľa pravidiel WTO má EÚ ako člen WTO pôvodné rokovacie právo v prípade colných položiek zahŕňajúcich odparené mlieko (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99) a ako významný dodávateľ v prípade colných položiek zahŕňajúcich tekuté mlieko (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90) právo rokovať s Panamou o náležitej kompenzácii. Navrhované odporúčanie Komisie je v súlade so zásadou proporcionality a je potrebné vzhľadom na uvedené ciele.

               •Výber nástroja

                  Jediným dostupným nástrojom na dosiahnutie tohto cieľa je medzinárodná dohoda. Preto je potrebné povolenie na začatie rokovaní o medzinárodnej dohode.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Neuplatňuje sa. Podľa pravidiel WTO by sa rokovania v zmysle článku XXVIII dohody GATT 1994 mali viesť s najvyšším možným utajením.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuplatňuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  Neuplatňuje sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Neuplatňuje sa.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Neuplatňuje sa.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Neuplatňuje sa.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Panamou podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994, pokiaľ ide o vypustenie jej colných kvót WTO na tekuté mlieko a odparené mlieko

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

                  so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

                  so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

                  keďže:

               (1)Panama 12. augusta 2020 oznámila členom Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) svoj zámer začať rokovania podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (ďalej len „GATT 1994“) s cieľom vypustiť zo svojej listiny koncesií CXLI svoje colné kvóty na tekuté mlieko a odparené mlieko patriace do colných položiek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99 v súlade s postupom stanoveným v článku XXXVIII:1 dohody GATT 1994.

               (2)Únia 26. októbra 2020 oznámila Paname ako členovi WTO, ktorý je držiteľom pôvodného rokovacieho práva, pokiaľ ide o colné položky zahŕňajúce odparené mlieko, a ako významnému dodávateľovi, pokiaľ ide o colné položky zahŕňajúce tekuté mlieko, svoje vyjadrenie záujmu so zreteľom na koncesie, ktoré sú predmetom rokovaní a konzultácií podľa článku XXVIII dohody GATT 1994.

               (3)Komisia by sa preto mala poveriť začatím rokovaní podľa článku XXVIII dohody GATT 1994 s Panamou s cieľom dohodnúť primeranú kompenzáciu pre Úniu v nadväznosti na rozhodnutie Panamy vypustiť určité colné koncesie na tekuté mlieko a odparené mlieko z listiny koncesií CXLI,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o dohode s Panamou podľa článku XXVIII dohody GATT 1994 o náležitej kompenzácii v nadväznosti na rozhodnutie Panamy vypustiť kvóty na tekuté a odparené mlieko patriace do colných položiek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99 zo svojej listiny koncesií CXLI.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

                  Rokovania sa povedú po porade s Výborom pre obchodnú politiku.

               Článok 4

                  Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Usmernenia prijaté 10. novembra 1980, dokumenty GATT C/113 a C/113/Corr.1, GATT BISD 27S/26 – 28.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 2. 2021
            COM(2021) 76 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniuROZHODNUTIA RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Panamou podľa článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994, pokiaľ ide o vypustenie jej colných kvót WTO na tekuté mlieko a odparené mlieko

               PRÍLOHA

               ·Komisia začne rokovať o dohode s Panamou podľa článku XXVIII dohody GATT 1994
                  1
                v nadväznosti na rozhodnutie Panamy vypustiť kvóty na tekuté a odparené mlieko patriace do colných položiek 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 a 0402.99.99 zo svojej listiny koncesií CXLI.

               ·Komisia povedie rokovania s cieľom dohodnúť s Panamou primeranú kompenzáciu v nadväznosti na rozhodnutie Panamy vypustiť svoje colné kvóty na tekuté mlieko a odparené mlieko zo svojej listiny koncesií CXLI.

               ·Komisia bude konať v súlade s príslušnými ustanoveniami WTO, najmä článok XXVIII dohody GATT 1994 a Dohovor o interpretácii článku XXVIII dohody GATT 1994
                  2
               .

               ·Komisia bude Radu informovať o výsledku rokovaní a prípadne aj o potenciálnych problémoch, ktoré môžu nastať počas rokovaní.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 509 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Španielsku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Španielsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené
                  6
               . Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Mali by sa realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               (4)Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Španielska je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré Rada prijala 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty.

               (5)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  7
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (6)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  8
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (7)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  9
               .

               (8)Španielsko predložilo 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (9)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Španielska na úrovni 11,0 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 120,0 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla 8,1 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 4,0 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Španielsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 8,0 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Španielska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

               (10)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy orgánov, je v rokoch 2021 a 2022 realistický. Pokiaľ ide o rast HDP v roku 2021, rozdiel 0,6 percentuálneho bodu HDP medzi odhadom Komisie (5,9 %) a odhadom v programe (6,5 %) možno vysvetliť mierne odlišnými profilmi výdavkov spojených s grantmi z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Komisia očakáva postupnejšie čerpanie grantov, zatiaľ čo v makroekonomickom scenári programu stability sa vychádza z intenzívnejšieho využívania týchto finančných prostriedkov na začiatku obdobia, čo má za následok vyšší hospodársky rast. V roku 2022 sa prognózy vo všeobecnosti zhodujú s len malými rozdielmi.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 11,0 % HDP v roku 2020 na 8,4 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 znížiť na 119,5 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť 5,8 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú vyššie ako v prognóze Komisie z jari 2021, v ktorej sa predpokladá deficit na úrovni 7,6 % HDP. Tento rozdiel možno vysvetliť rozdielnymi predpokladanými výdavkami verejnej správy. Komisia predovšetkým očakáva, že výdavky verejnej správy na sociálne transfery a ďalšie výdavky budú nižšie, ako sa predpokladá v programe stability.

               (12)Španielsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Španielsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (13)V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,04 % HDP v roku 2020, 1,8 % HDP v roku 2021, 1,9 % HDP v roku 2022, 1,4 % HDP v roku 2023 a 0,1 % HDP v roku 2024. Takmer celý objem financovania z mechanizmu sa plánuje využiť v časovom rámci programu, keďže približne 95 % grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pridelených Španielsku sa má využiť v rokoch 2021 – 2023. V programe sa takisto uvádza možnosť v neskoršej fáze požiadať o úvery v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 6,3 % HDP. To by mohlo zdvojnásobiť objem plánu obnovy a odolnosti Španielska. Fiškálne prognózy v programe stability však nezahŕňajú priamy vplyv grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na plánované výdavky a príjmy, ale len nepriamy vplyv na príjmy, ktorý súvisí s vyšším rastom HDP. V jarnej prognóze Komisie nie sú v plnej miere zahrnuté granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako ich plánuje Španielsko vo svojich rozpočtových prognózach do roku 2022, z dôvodu rôznych predpokladov, pokiaľ ide o to, kedy projekty v rámci španielskeho plánu obnovy a odolnosti pokročia do fázy, v ktorej budú skutočne vznikať výdavky, čiže by začali mať vplyv aj na rast HDP.

               (14)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  10
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (15)V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Španielska v roku 2022 klesne na 5,0 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 115,1 % HDP. Tieto projekcie sú vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na –0,5 % HDP
                  11
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 0,6 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP.

               (16)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (17)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži zo 4,0 % v roku 2023 na 3,2 % HDP v roku 2024. Deficit verejných financií sa nemá v horizonte programu vrátiť pod úroveň 3 % HDP.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na +0,9 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má znížiť o 0,9 percentuálneho bodu HDP. Investície financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok
                  13
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 2,5 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Španielska.

               (18)Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne zo 113,3 % HDP v roku 2023 na 112,1 % HDP v roku 2024. Vzhľadom na vysokú mieru zadlženosti, ktorá má časom len postupne klesať, možno konštatovať, že Španielsko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  14
               .

               (19)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne, pričom v rámci strednodobého usmernenia by malo zahŕňať určitý diferencovaný kvantifikovaný prvok. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Španielskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA ŠPANIELSKU:

               1.Využiť v roku 2022 Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovať obozretnú fiškálnu politiku. Zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 54).

                     (6)

                        Čaká sa na finálne prijatie Radou, ktoré nasleduje po schválení Európskou radou. Znenie, na ktorom sa 16. decembra 2020 dohodla Euroskupina, je k dispozícii tu:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sk/pdf
                  .

                     (7)

                  Ú. v. EÚ
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (11)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (12)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP.

                     (13)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.

                     (14)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 517 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Maďarsku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  6
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (4)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  7
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (5)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  8
               .

               (6)Maďarsko predložilo 30. apríla 2021 svoj konvergenčný program na rok 2021 v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (7)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Maďarska na úrovni 8,1 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 80,4 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla –5,9 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 6,3 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Maďarsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme približne 6,8 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Maďarska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

               (8)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 opatrný. V konvergenčnom programe sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 4,3 % v roku 2021 a 5,2 % v roku 2022, čo je oproti jarnej prognóze Komisie menej výrazná obnova, a to najmä v dôsledku očakávaného pomalšieho oživenia vývozu a súkromnej spotreby. Prognózy v konvergenčnom programe týkajúce sa miery rastu nominálneho HDP a hlavných základov dane vrátane odmien pre zamestnancov a súkromnej spotreby sú oproti jarnej prognóze Komisie v roku 2021 mierne nižšie a v roku 2022 vo všeobecnosti podobné.

               (9)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 8,1 % HDP v roku 2020 na 7,5 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala znížiť na 79,9 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť –5,1 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 3,0 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá nižší deficit (6,8 %) a miera zadlženosti (78,6 %) v roku 2021, čo odzrkadľuje silnejší hospodársky rast a rast daňových príjmov.

               (10)Maďarsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Maďarsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 2 % HDP, čo zahŕňa predovšetkým zvyšovanie miezd zdravotníckych pracovníkov, postupné opätovné zavádzanie 13. dôchodku a oslobodenie od dane z príjmu fyzických osôb pre zamestnancov mladších ako 25 rokov.

               (11)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,9 % HDP v roku 2021, 0,9 % HDP v roku 2022, 1,0 % HDP v roku 2023, 0,6 % HDP v roku 2024 a 0,4 % HDP v roku 2025. V rámci jarnej prognózy Komisie nie sú tieto granty v plnej miere zahrnuté do rozpočtových projekcií, keďže k dátumu uzávierky neboli k dispozícii dostatočne podrobné informácie o národnom pláne obnovy a odolnosti. Namiesto toho sa v prognóze Komisie predpokladá lineárna absorpcia plného objemu pridelených grantov počas celého trvania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a to počnúc druhým polrokom 2021 a končiac v roku 2026. V dôsledku toho investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti dosahujú v prognóze Komisie výšku 0,4 % HDP v roku 2021 a 0,8 % HDP v roku 2022.

               (12)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  9
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (13)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Maďarska v roku 2022 klesne na 5,9 % HDP, a to najmä následkom obnovy hospodárstva. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne na úroveň 79,3 % HDP. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá nižší deficit (4,5 %) a miera zadlženosti (77,1 %) v dôsledku silnejšieho hospodárskeho rastu a rastu daňových príjmov, ako aj nižšieho základu deficitu v roku 2021 v prognóze Komisie.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na +0,7 % HDP
                  10
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  11
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 1 percentuálneho bodu HDP.

               (14)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (15)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži z 3,9 % v roku 2023 na 3,0 % HDP v roku 2024 a na 2,0 % HDP v roku 2025. Preto sa predpokladá, že deficit verejných financií prestane prekračovať 3 % HDP v roku 2024.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na +0,3 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má znížiť o 0,4 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 6,75 %
                  13
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Maďarska.

               (16)Miera zadlženosti verejnej správy sa má znížiť zo 77,5 % HDP v roku 2023 na 75,7 % HDP v roku 2024 a na 73,1 % HDP v roku 2025. Možno konštatovať, že Maďarsko čelí v strednodobom horizonte stredným rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  14
               .

               (17)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila konvergenčný program na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Maďarskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA MAĎARSKU:

               1.V roku 2022 zachovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 107).

                     (6)

                  Ú. v. EÚ
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (10)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (11)

                        Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (12)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.

                     (13)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (14)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 518 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Malte
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijala všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Malte odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovala fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené
                  6
               . Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Mali by sa realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               (4)Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Malty je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré Rada prijala 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty. V prípade niektorých opatrení sa však zdalo, že nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (5)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  7
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (6)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  8
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (7)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  9
               .

               (8)Malta predložila 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (9)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Malty na úrovni 10,1 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 54,3 % HDP. Ročné zhoršenie primárneho rozpočtového salda dosiahlo 10,6 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 5,7 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Malta takisto poskytla spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 3,9 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Malty, keďže jej deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu nebolo dodržané.

               (10)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v roku 2021 opatrný a v roku 2022 optimistický. V programe stability sa predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2021 zvýši o 3,8 % a v roku 2022 sa jeho rast zrýchli na 6,8 %. Rast by bol v roku 2021 poháňaný výlučne domácim dopytom, zatiaľ čo v roku 2022 by kladný príspevok pochádzal aj z vonkajšieho sektora. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá rovnomernejšia trajektória rastu, pričom v roku 2021 sa predpokladá rast HDP vo výške 4,6 % a v roku 2022 vo výške 6,1 %. Odlišný profil prognózy rastu Komisie možno z veľkej časti vysvetliť optimistickejšími vyhliadkami týkajúcimi sa súkromnej a verejnej spotreby v roku 2021 a utlmenejším rastom investícií v roku 2022.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zvýšenie deficitu verejných financií z 10,1 % HDP v roku 2020 na 12,0 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala zvýšiť na 65,0 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť 12,5 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 5,6 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               (12)Malta prijala v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Malta prijala v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (13)V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,3 % HDP v roku 2021, 0,8 % HDP v roku 2022, 0,6 % HDP v roku 2023, 0,3 % HDP v roku 2024 a 0,1 % HDP v roku 2025. V rámci jarnej prognózy Komisie nie sú tieto granty v plnej miere zahrnuté do rozpočtových projekcií, pretože k dátumu uzávierky neboli k dispozícii dostatočne podrobné informácie o národnom pláne obnovy a odolnosti. V prognóze Komisie sa namiesto toho predpokladá zjednodušené a lineárne začlenenie výdavkov financovaných v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

               (14)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  10
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021, boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti). Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (15)V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Malty v roku 2022 klesne na 5,6 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa zvýši na úroveň 65,8 % HDP. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na 2,1 % HDP
                  11
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má znížiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,8 percentuálneho bodu HDP.

               (16)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (17)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži z 3,9 % HDP v roku 2023 na 2,9 % HDP v roku 2024. Predpokladá sa, že deficit verejných financií prestane prekračovať 3 % HDP v roku 2024.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 1,3 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má znížiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP
                  13
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 5,5 %
                  14
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Malty.

               (18)Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne zo 66 % HDP v roku 2023 na 65,6 % HDP v roku 2024. Možno konštatovať, že Malta čelí v strednodobom horizonte stredným rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  15
               .

               (19)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, po tom, ako sa stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Maltou v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA MALTE:

               1.V roku 2022 zachovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvyšovať investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 116).

                     (6)

                        Čaká sa na finálne prijatie Radou, ktoré nasleduje po schválení Európskou radou. Znenie, na ktorom sa 16. decembra 2020 dohodla Euroskupina, je k dispozícii tu:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sk/pdf

                     (7)

                  Ú. v. EÚ
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (11)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (12)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 1,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (13)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP.

                     (14)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (15)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.