title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/2243 z 22. decembra 2020 o koordinovanom prístupe k cestovaniu a doprave v reakcii na variant SARS-COV-2 zaznamenaný v Spojenom kráľovstve

text:
               28.12.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 436/72

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2020/2243
      z 22. decembra 2020
      o koordinovanom prístupe k cestovaniu a doprave v reakcii na variant SARS-COV-2 zaznamenaný v Spojenom kráľovstve
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Rada 13. októbra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1475 (1) o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19.

                  (2)

                  Cieľom odporúčania (EÚ) 2020/1475 je zabezpečiť zvýšenú koordináciu medzi členskými štátmi vzhľadom na prijatie vnútroštátnych opatrení, ktoré obmedzujú voľný pohyb z dôvodov verejného zdravia. V uvedenom odporúčaní sa stanovuje potrebný rámec na koordináciu prijímania osobitných opatrení na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19, ktorý musí byť primeraný a nediskriminačný. Napríklad sa v ňom stanovuje, ktoré opatrenia by sa mohli uplatňovať na cestujúcich prichádzajúcich z vysokorizikovej oblasti, a potrebné výnimky z akýchkoľvek takýchto opatrení. Okrem toho sa ním vyžaduje poskytovanie včasných a aktuálnych informácií širokej verejnosti o novozavedených opatreniach.

                  (3)

                  Odporúčanie (EÚ) 2020/1475 je určené všetkým členským štátom. Počas prechodného obdobia stanoveného v článku 126 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (2) a podľa článku 127 uvedenej dohody sa na Spojené kráľovstvo naďalej uplatňuje právo Únie vrátane odporúčania (EÚ) 2020/1475. Počas prechodného obdobia sa štátni príslušníci Spojeného kráľovstva považujú za občanov EÚ a osoby s pobytom v Spojenom kráľovstve sa považujú za osoby s pobytom v Únii, najmä na účely využívania slobody pohybu podľa práva Únie a na účely uvedeného odporúčania.

                  (4)

                  Komisia prijala v roku 2020 viacero usmerňovacích dokumentov týkajúcich sa zelených jazdných pruhov vrátane oznámenia z 28. októbra 2020, ktorým sa aktualizuje koncepcia zelených jazdných pruhov tak, aby sa vzťahovala nielen na cestnú, ale aj železničnú, vodnú a leteckú nákladnú dopravu s cieľom zabezpečiť, aby základné dodávateľské reťazce naďalej fungovali, a s cieľom zabrániť akémukoľvek narušeniu nákladnej dopravy a logistiky v EÚ počas druhej vlny pandémie.

                  (5)

                  Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/912 (3) o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia. Rada v uvedenom odporúčaní prijala spoločný prístup k dočasnému obmedzeniu ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, ako sa na ňom dohodli hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ 17. marca 2020, a k postupnému zrušeniu tohto obmedzenia.

                  (6)

                  Odporúčanie (EÚ) 2020/912 má dve prílohy: prílohu I so zoznamom tretích krajín, na osoby s pobytom v ktorých by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a prílohu II, v ktorej sa uvádzajú osobitné kategórie cestujúcich s nevyhnutnou funkciou alebo potrebou.

                  (7)

                  Po uplynutí prechodného obdobia stanoveného v článku 126 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (4) sa na účely odporúčania (EÚ) 2020/912 považuje Spojené kráľovstvo za tretiu krajinu. Ak sa neprijme rozhodnutie o zaradení Spojeného kráľovstva do zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k danému odporúčaniu alebo ak sa Európska únia a Spojené kráľovstvo vopred nedohodnú inak, od 1. januára 2021 nebude možné zo Spojeného kráľovstva do Európskej únie absolvovať cesty, ktoré nie sú nevyhnutné. Zároveň by však mali mať občania EÚ s pobytom v Spojenom kráľovstve možnosť využívať pravidlá a záruky stanovené v bode 5 písm. a) odporúčania (EÚ) 2020/912 aj po 1. januári 2021.

                  (8)

                  V posledných týždňoch zaznamenalo Spojené kráľovstvo prudký nárast prípadov COVID-19 v juhovýchodnom Anglicku, čo viedlo k zintenzívneniu epidemiologických a virologických vyšetrení. Analýzou údajov o sekvencii vírusového genómu sa zistilo, že veľká časť prípadov patrí k novému variantu SARS-CoV-2, ktorý je vymedzený viacnásobnými prudkými bielkovinovými mutáciami, ako aj mutáciami v iných genomických oblastiach. Aj keď je o vírusoch známe a predpokladá sa, že sa neustále menia mutáciou, čo vedie k vzniku nových variantov, predbežná analýza v Spojenom kráľovstve naznačuje, že tento variant sa prenáša vo väčšom rozsahu než varianty, ktoré boli v obehu predtým, pričom táto odhadovaná prenosnosť je vyššia až o 70 %. V tejto chvíli nič nenasvedčuje tomu, že by bola s týmto novým variantom spojená vyššia závažnosť ochorenia.

                  (9)

                  Tento nový variant sa objavuje v období, keď sa tradične zintenzívňujú rodinné a spoločenské kontakty. V reakcii na tento vývoj vláda Spojeného kráľovstva 19. decembra 2020 ohlásila prísnejšie obmedzenia pre veľkú časť juhovýchodného Anglicka vrátane odporúčania, aby ľudia do/z týchto oblastí necestovali a aby ľudia z týchto oblastí necestovali do zahraničia, okrem obmedzených výnimiek.

                  (10)

                  Niekoľko prípadov nového variantu bolo medzitým zaznamenaných aj v Belgicku, Dánsku, Taliansku a Holandsku. Ďalšími krajinami, ktoré takéto prípady oznámili, boli Island a Austrália. Hoci je pravdepodobné, že tento variant už cirkuluje v iných členských štátoch EÚ, na určenie rozsahu aktuálneho šírenia tohto kmeňa v rámci EÚ je potrebný ďalší epidemiologický a virologický výskum.

                  (11)

                  Vzhľadom na riziko ďalšieho prenosu tohto variantu, ktorý by sa prejavil vyšším počtom prípadov, a teda aj hospitalizácií, prijímajú členské štáty dočasné preventívne opatrenia týkajúce sa cestovania zo Spojeného kráľovstva, kým sa nedosiahne dohoda o spoločnom prístupe. Ak členský štát v osobitnom kontexte situácie medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom a v nadchádzajúcich dňoch bude vyžadovať v prípade pracovníkov v doprave rýchle antigénové testy, nemalo by to viesť k narušeniu dopravy. Zásadný význam bude v rámci EÚ naďalej zohrávať prístup založený na zelených jazdných pruhoch.

                  (12)

                  Na zasadnutí integrovanej politickej reakcie na krízu, ktoré sa konalo 21. decembra 2020, vyzvali viaceré členské štáty na koordinovaný prístup,

            ODPORÚČA:

                  1.

                  Do konca prechodného obdobia stanoveného v článku 126 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, t. j. do 31. decembra 2020, by mali členské štáty pri prijímaní opatrení obmedzujúcich voľný pohyb zo Spojeného kráľovstva do Európskej únie naďalej uplatňovať zásady a mechanizmy stanovené v odporúčaní (EÚ) 2020/1475.
                  Podľa bodu 17 odporúčania (EÚ) 2020/1475 by členské štáty v zásade nemali odopierať vstup osobám cestujúcim z iných členských štátov, resp. počas prechodného obdobia osobám zo Spojeného kráľovstva.

                  2.

                  Všetky členské štáty by mali najmä vykonať body 19 až 21 odporúčania (EÚ) 2020/1475 týkajúce sa spoločného rámca, pokiaľ ide o možné opatrenia pre cestujúcich prichádzajúcich z rizikovejších oblastí. Členské štáty by zároveň vzhľadom na zásadu predbežnej opatrnosti mali až do odvolania odrádzať občanov od všetkých ciest do Spojeného kráľovstva a z neho, ktoré nie sú nevyhnutné. V súlade s odporúčaním (EÚ) 2020/1475 by však od ďalších dočasných obmedzení mali byť oslobodené nasledujúce skupiny cestujúcich, a to pod podmienkou, že v lehote najviac 72 hodín pre odchodom podstúpia test RT-PCR alebo prípadne rýchly antigénový test, alebo že dodržia desaťdňovú karanténu a na desiaty deň podstúpia test RT-PCR, ktorého výsledok bude negatívny:

                              a)

                              občania Únie v zmysle článku 20 ods. 1 ZFEÚ a štátni príslušníci tretích krajín, ktorí na základe dohôd medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a uvedenými tretími krajinami na strane druhej požívajú práva voľného pohybu, ktoré sú rovnocenné s právami občanov Únie, cestujúci do svojho členského štátu alebo do krajiny, ktorej sú štátnymi príslušníkmi;

                              b)

                              občania Únie v zmysle článku 20 ods. 1 ZFEÚ, štátni príslušníci tretích krajín, ktorí na základe dohôd medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a uvedenými tretími krajinami na strane druhej požívajú práva voľného pohybu, ktoré sú rovnocenné s právami občanov Únie, a štátni príslušníci Spojeného kráľovstva, cestujúci do svojho členského štátu alebo do krajiny, v ktorej majú pobyt;

                              c)

                              štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom na základe smernice o dlhodobom pobyte, osoby, ktorých právo na pobyt je odvodené z iných smerníc EÚ, vnútroštátnych právnych predpisov alebo ktoré sú držiteľmi vnútroštátnych dlhodobých víz, cestujúci do svojho členského štátu, v ktorom majú pobyt;

                              d)

                              rodinní príslušníci osôb uvedených v písmenách a) až c).

                  3.

                  Od cestujúcich s nevyhnutnou funkciou alebo potrebou v zmysle vymedzenia v bode 19 odporúčania (EÚ) 2020/1475, okrem pracovníkov v doprave, by sa malo vyžadovať, aby v lehote najviac 72 hodín pred odchodom podstúpili test RT-PCR alebo prípadne rýchly antigénový test, no nemalo by sa od nich vyžadovať, aby počas výkonu tejto nevyhnutnej funkcie podstupovali karanténu.

                  4.

                  Tranzit cestujúcich – najmä tých, ktorí cestujú z nevyhnutných dôvodov – by sa mal umožniť bez podstupovania karantény. Ak sa na tranzit vyžaduje negatívny výsledok testu RT-PCR, cestujúci by o tejto požiadavke mali byť informovaní pred začiatkom cesty, alebo by im mala byť bezodkladne ponúknutá možnosť nechať sa otestovať počas prechodu danou krajinou.

                  5.

                  Vzhľadom na potrebu zabezpečiť dopravu osôb, ktoré prichádzajú v rámci vyššie uvedených kategórií, by sa mal zrušiť zákaz dopravných služieb, ako napríklad zákaz letov alebo železničnej dopravy (5).

                  6.

                  Na zamestnancov v oblasti dopravy vrátane vodičov nákladných vozidiel a rušňovodičov, posádok plavidiel vnútrozemskej vodnej dopravy a posádok lietadiel by sa nemal vzťahovať žiaden zákaz cestovania cez akúkoľvek hranicu. Podobne by sa malo umožniť aj cestovanie a tranzit námorníkov. Pracovníci v doprave a námorníci by mali byť oslobodení od požiadaviek na testovanie a karanténu, keď cestujú cez hranice a smerujú pri tom na plavidlo, vozidlo alebo lietadlo alebo z neho, hoci by napriek tomu mali dodržiavať všeobecné opatrenia v oblasti ochrany a obmedzovania sociálnych kontaktov, ktoré platia na danom území. Ak členský štát v osobitnom kontexte situácie medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom a v nadchádzajúcich dňoch bude vyžadovať v prípade pracovníkov v doprave rýchle antigénové testy, nemalo by to viesť k narušeniu dopravy. Pre nevyhnutné cesty vrátane návratu štátnych príslušníkov a osôb s pobytom domov by sa napokon mali zabezpečiť relevantné dopravné spojenia, pričom by sa mali dodržiavať príslušné ochranné opatrenia.

                  7.

                  Zároveň treba zachovať aj nepretržitý tok nákladu v súlade s oznámením o zelených jazdných pruhoch a preprave leteckého nákladu (6), minimálne napríklad na účely zabezpečenia včasnej distribúcie vakcín proti ochoreniu COVID-19 a doplnkového materiálu.

                  8.

                  Vo všetkých nových opatreniach, ktoré členské štáty prijmú so zreteľom na Spojené kráľovstvo, by malo byť výslovne uvedené, že ich platnosť uplynie na konci prechodného obdobia, t. j. 31. decembra 2020.

                  9.

                  Členské štáty by mali zaistiť, aby sa širokej verejnosti poskytli včasné, aktuálne a úplné informácie prostredníctvom všetkých dostupných kanálov.

                  10.

                  Pri plnom dodržiavaní základných práv by úrady verejného zdravotníctva a laboratóriá členských štátov mali:

                              a)

                              zvýšiť úsilie týkajúce sa sekvenovania a včas analyzovať izoláty vírusu, aby dokázali pohotovo identifikovať prípady nového variantu, najmä ak izoláty vírusu z prípadov týkajúcich sa osôb, ktoré nedávno navštívili krajiny alebo majú spojenie s krajinami, kde je vírus prítomný;

                              b)

                              okamžite identifikovať prípady týkajúce sa osôb, ktoré za posledných 14 dní cestovali do alebo zo Spojeného kráľovstva, aby absolvovali test RT-PCR, izolovali sa a podrobili sa intenzívnejšiemu vyhľadávaniu kontaktov. Izoláty vírusu z takýchto prípadov by sa mali včas sekvenovať, aby sa identifikovali prípady nového variantu;

                              c)

                              okamžite identifikovať prípady týkajúce sa osôb, ktoré sú úzkymi kontaktmi potvrdených prípadov nového variantu alebo cestovali do Spojeného kráľovstva, aby bolo možné otestovať a izolovať ich, sledovať ich kontakty a zastaviť šírenie nového variantu. Izoláty vírusu z takýchto prípadov by sa mali včas sekvenovať, aby sa identifikovali prípady nového variantu.

                  11.

                  Od 1. januára 2021 budú členské štáty uplatňovať odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (7) vo vzťahu k štátnym príslušníkom Spojeného kráľovstva a štátnym príslušníkom iných tretích krajín s pobytom v Spojenom kráľovstve, ktorí mali právo slobodného pohybu podľa práva Únie do konca prechodného obdobia. Znamená to, že zo Spojeného kráľovstva do schengenského priestoru bude možné cestovať len v nevyhnutných prípadoch, keďže Spojené kráľovstvo nie je uvedené na zozname v prílohe I k uvedenému odporúčaniu.

                  12.

                  V súlade s bodom 5 odporúčania (EÚ) 2020/912 by sa z cestovných obmedzení mali bez ohľadu na účel cesty vyňať tieto kategórie osôb pod podmienkou, že absolvujú test RT-PCR alebo rýchly antigénový test v priebehu 72 hodín pred odchodom, alebo dodržia desaťdňovú karanténu a v desiaty deň absolvujú RT-PCR test s negatívnym výsledkom:

                              a)

                              občania Únie v zmysle článku 20 ods. 1 ZFEÚ a štátni príslušníci tretích krajín, ktorí na základe dohôd medzi Úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a týmito tretími krajinami na strane druhej požívajú práva na voľný pohyb rovnocenné s právami občanov Únie, ako aj ich rodinní príslušníci;

                              b)

                              štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú osobami s dlhodobým pobytom podľa smernice o dlhodobom pobyte (8), a osoby, ktoré odvodzujú svoje právo na pobyt z iných smerníc EÚ alebo vnútroštátnych právnych predpisov, alebo ktoré sú držiteľmi vnútroštátnych dlhodobých víz, ako aj ich rodinní príslušníci. Malo by sa to vzťahovať aj na osoby, ktoré odvodzujú svoje právo na pobyt v EÚ z dohody o vystúpení.

                  13.

                  Na štátnych príslušníkov Spojeného kráľovstva, ktorí nemajú riadny pobyt v EÚ, sa od 1. januára 2021 nevzťahuje výnimka uvedená v bode 5 písm. b) odporúčania (EÚ) 2020/912. Štátni príslušníci Spojeného kráľovstva, ktorých nechráni dohoda o vystúpení, ani nemajú riadny pobyt v Únii, ani nie sú rodinnými príslušníkmi občanov Únie, sa preto nemôžu odvolávať na bod 5 písm. b) odporúčania (EÚ) 2020/912. Na takýchto štátnych príslušníkov Spojeného kráľovstva sa však môže vzťahovať výnimka týkajúca sa nevyhnutných ciest (nevyhnutná funkcia alebo potreba) uvedených v prílohe II k odporúčaniu (EÚ) 2020/912.

                  14.

                  Členské štáty a krajiny pridružené k schengenskému priestoru by mali prijímať všetky opatrenia koordinovane a súdržne a čo najskôr informovať Komisiu a ostatné členské štáty o akýchkoľvek prijatých opatreniach. Akékoľvek budúce opatrenia by mali oznámiť predtým, než tieto opatrenia nadobudnú účinnosť. Obmedzenia leteckej dopravnej služby sa musia oznamovať v súlade s článkami 21 a 21a nariadenia (EÚ) č. 1008/2008.

         V Bruseli 22. decembra 2020

               Za Komisiu

            Ylva JOHANSSON

               členka Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 337, 14.10.2020, s. 3.

         (2)  Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2020, s. 7.

         (3)  Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 z 30. júna 2020 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (Ú. v. EÚ L 208 I, 1.7.2020, s. 1).

         (4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

         (5)  Pripomína sa, že nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3) sa každopádne veľmi prísne obmedzuje možnosť členských štátov ukladať zákazy letov, pozri článok 21, ako aj článok 21a (uplatňuje sa do 31. decembra 2020).

         (6)  Oznámenie Európskej komisie – Usmernenia: Uľahčenie prepravy leteckého nákladu počas pandémie COVID-19, C/2020/2010 (Ú. v. EÚ C 100 I, 27.3.2020, s. 1).

         (7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

         (8)  Smernica Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom (Ú. v. EÚ L 16, 23.1.2004, s. 44).


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/2245 z 18. decembra 2020 o relevantných trhoch produktov a služieb v sektore elektronických komunikácií, ktoré môžu podliehať regulácii ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií [oznámené pod číslom C(2020) 8750] (Text s významom pre EHP)

text:
               29.12.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 439/23

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2020/2245
      z 18. decembra 2020
      o relevantných trhoch produktov a služieb v sektore elektronických komunikácií, ktoré môžu podliehať regulácii ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií

            [oznámené pod číslom C(2020) 8750]

      (Text s významom pre EHP)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 (1) z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (ďalej len „kódex“), a najmä na jej článok 64 ods. 1,
      keďže:

                  (1)

                  Cieľom smernice (EÚ) 2018/1972 je okrem troch hlavných cieľov podpory hospodárskej súťaže, vnútorného trhu a záujmov koncového používateľa aj podporovať pripojiteľnosť a prístup k vysokokapacitným sieťam vrátane pevných, mobilných a bezdrôtových sietí a ich využívanie v prospech všetkých občanov a podnikov v Únii.

                  (2)

                  Vhodné stimuly pre investovanie do nových, vysokokapacitných sietí, ktoré podporujú inováciu v oblasti obsahovo bohatých internetových služieb, posilnia medzinárodnú konkurencieschopnosť Únie, pričom poskytnú výhody jej spotrebiteľom a podnikom. Je preto kľúčové podporovať udržateľné investovanie do rozvoja vysokokapacitných sietí prostredníctvom vhodne prispôsobeného a predvídateľného regulačného rámca.

                  (3)

                  Jedným z cieľov nového regulačného rámca je postupne s rozvojom hospodárskej súťaže na trhu redukovať sektorové pravidlá ex ante a napokon zabezpečiť, aby sa trhy s elektronickými komunikáciami riadili iba právom hospodárskej súťaže. V súlade s týmto cieľom je účelom tohto odporúčania určiť tie trhy produktov a služieb, na ktorých môže byť regulácia ex ante opodstatnená.

                  (4)

                  Vymedzenie relevantných trhov sa môže časom meniť v dôsledku vývoja charakteristík produktov a služieb dostupných na takýchto trhoch a zmien možností nahradenia dopytu a ponuky v dôsledku technologického, trhového a regulačného vývoja. Z tohto dôvodu by toto odporúčanie malo nahradiť odporúčanie z roku 2014 (2).

                  (5)

                  V článku 64 ods. 1 kódexu sa vyžaduje, aby Komisia určila trhy v sektore elektronických komunikácií, ktorých charakteristiky môžu opodstatňovať uloženie regulačných povinností v súlade so zásadami práva hospodárskej súťaže. Zásady práva hospodárskej súťaže sa preto v tomto odporúčaní využívajú na vymedzenie relevantných produktových trhov v sektore elektronických komunikácií.

                  (6)

                  Konečným cieľom regulačného zásahu je priniesť koncovým používateľom výhody z hľadiska ceny, kvality a výberu dosiahnutím udržateľnej hospodárskej súťaže na úrovni maloobchodu. Východiskovým bodom na určenie relevantných trhov v tomto odporúčaní by malo byť vymedzenie maloobchodných trhov z hľadiska budúceho vývoja v určitom časovom horizonte, ktoré sa riadi právom hospodárskej súťaže. Keď na maloobchodných trhoch existuje efektívna hospodárska súťaž pri absencii veľkoobchodnej regulácie, tak by národné regulačné orgány mali dospieť k záveru, že regulácia na súvisiacich veľkoobchodných trhoch už viac nie je potrebná.

                  (7)

                  V súlade s článkom 67 ods. 1 kódexu môže byť uloženie regulačných povinností ex ante opodstatnené iba na trhoch, kde sú kumulatívne splnené tri kritériá uvedené v článku 67 ods. 1 písm. a), b) a c). Toto odporúčanie zahŕňa trhy produktov a služieb, pri ktorých Komisia na základe pozorovania celkových trendov v Únii dospela k záveru, že spĺňajú tieto tri kritériá. Tieto trhy preto Komisia považuje za trhy s charakteristikami, ktoré môžu opodstatňovať uloženie regulačných povinností aspoň v niektorých geografických oblastiach a v dohľadnom čase. Národné regulačné orgány by mali vo svojich analýzach týchto trhov zvážiť, či sú splnené ďalšie požiadavky stanovené v článku 67 ods. 2

                  (8)

                  Prvé kritérium je spojené s prítomnosťou významných a neprechodných prekážok vstupu. Cieľom je stanoviť, či, kedy a do akej miery je pravdepodobné, že nastane vstup na trh, a určiť príslušné faktory pre úspešný vstup na trh s elektronickými komunikáciami. Zo statického hľadiska sú na účely tohto odporúčania obzvlášť významné dva druhy prekážok vstupu: štrukturálne prekážky a právne alebo regulačné prekážky.

                  (9)

                  Štrukturálne prekážky vstupu vyplývajú z odlišných nákladov alebo podmienok dopytu, ktoré určujú asymetrické podmienky pre etablovaných a nových účastníkov, čo znemožňuje alebo bráni novým účastníkom vstúpiť na trh. Významné štrukturálne prekážky napríklad môžu existovať, keď sú pre trh príznačné absolútne nákladové výhody alebo veľké úspory z rozsahu a/alebo sieťové účinky, obmedzenia kapacity a/alebo vysoké utopené náklady. Štrukturálne prekážky môžu existovať aj v prípade, keď si poskytovanie služby vyžaduje sieťový komponent, ktorý nemožno technicky zduplikovať alebo jeho duplikácia nie je ekonomicky uskutočniteľná.

                  (10)

                  Právne alebo regulačné prekážky môžu mať priamy vplyv na podmienky vstupu a/alebo postavenie prevádzkovateľov na relevantnom trhu. V regulovaných sektoroch môžu postupy udeľovania povolení, územné obmedzenia, bezpečnostné normy a normy bezpečnostnej ochrany, ako aj iné právne požiadavky odrádzať od vstupu alebo ho odďaľovať. Význam právnych a regulačných prekážok sa však na trhoch s elektronickými komunikáciami znižuje. Právne alebo regulačné prekážky, ktoré sa pravdepodobne odstránia v príslušnom časovom horizonte piatich rokov, by za bežných okolností nemali predstavovať takú prekážku vstupu, ktorá by spĺňala prvé kritérium.

                  (11)

                  Na inovačných trhoch, ktoré sa vyznačujú nepretržitým technologickým pokrokom, ako sú trhy s elektronickými komunikáciami, môžu prekážky vstupu postupne strácať význam. Prekážky hospodárskej súťaže na takýchto trhoch často vyplývajú z hrozby potenciálnych inovačných konkurentov, ktorí v súčasnosti na trhu nie sú. Pri určovaní relevantných trhov pre možnú reguláciu ex ante je preto potrebné brať do úvahy aj možnosti prekonania prekážok vstupu v príslušnom časovom horizonte. Týmto odporúčaním sa určujú trhy, na ktorých sa očakáva, že prekážky vstupu budú v období nasledujúcich piatich až desiatich rokov pretrvávať.

                  (12)

                  Rôzne prekážky vstupu by sa nemali brať do úvahy izolovane, ale kumulatívne. Keď sa prekážka vstupu berie do úvahy samostatne, tak nemusí byť považovaná za významnú, avšak spolu s inými prekážkami by mohla vytvoriť účinky, ktoré by kumulatívne bránili vstupu na trh alebo by ho znemožnili.

                  (13)

                  Druhé kritérium rieši, či štruktúra trhu v príslušnom časovom horizonte smeruje k efektívnej hospodárskej súťaži, pokiaľ ide o stav a perspektívu hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre a inej hospodárskej súťaže, ktorá vytvára prekážky vstupu. Z analýzy efektívnej hospodárskej súťaže vyplýva, že trh dosiahne stav efektívnej hospodárskej súťaže bez zavedenia regulácie ex ante počas obdobia preskúmania alebo po tomto období za predpokladu, že počas obdobia preskúmania už možno pozorovať jasné dôkazy pozitívnej dynamiky na trhu. Konvergencia produktov dodaných prostredníctvom rôznych sieťových technológií napríklad môže spôsobiť vznik prekážok hospodárskej súťaže zo strany prevádzkovateľov pôsobiacich na rozdielnych trhoch s produktmi a môže viesť ku konvergencii trhov.

                  (14)

                  Aj na trhu, ktorý sa vyznačuje významnými prekážkami vstupu, môžu iné štrukturálne faktory naznačovať, že trh v príslušnom časovom horizonte ešte vždy smeruje k efektívnej hospodárskej súťaži. Na trhoch, kde možno v budúcnosti očakávať zvýšený počet sietí, zahŕňa uplatňovanie tohto kritéria v prvom rade preskúmanie stavu a pravdepodobného budúceho vývoja hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre.

                  (15)

                  Pri posudzovaní primeranosti hospodárskej súťaže a potreby regulačného zásahu by národné regulačné orgány mali zohľadniť aj to, či má každý podnik so záujmom veľkoobchodný prístup za primeraných obchodných podmienok umožňujúcich udržateľné konkurencieschopné výsledky pre koncových používateľov na maloobchodnom trhu. Obchodné dohody vrátane dohôd o veľkoobchodnom prístupe, dohôd o spoluinvestovaní a dohôd o recipročnom prístupe medzi prevádzkovateľmi, ktoré boli uzatvorené na trvalom základe a sú udržateľné, majú potenciál zlepšiť dynamiku hospodárskej súťaže a v konečnom dôsledku môžu vyriešiť obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže na súvisiacom maloobchodnom trhu a tým viesť k deregulácii veľkoobchodných trhov. Pokiaľ sú teda v súlade so zásadami práva hospodárskej súťaže, mali by sa zohľadniť pri posudzovaní toho, či sa od trhu očakáva, že by sa výhľadovo mohol stať konkurencieschopným.

                  (16)

                  Technologický rozvoj alebo konvergencia produktov a trhov môžu podnietiť vznik prekážok hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi, ktorí pôsobia na rozdielnych trhoch s produktmi. V tomto ohľade však môžu v nadchádzajúcich rokoch na určitých maloobchodných trhoch zohrať významnejšiu úlohu over-the-top (OTT) služby, ktoré sa dnes vo všeobecnosti nepovažujú za priame náhrady tradičných služieb poskytovaných poskytovateľmi elektronických komunikačných služieb a ktoré v žiadnom prípade neposkytujú fyzické a dátové pripojenie, a to v dôsledku ďalšieho technologického rozvoja a ich nepretržitého rastu, a následne vyvíjať nepriamy tlak na veľkoobchodné trhy.

                  (17)

                  Rozhodnutie vymedziť trh, ktorý môže podliehať regulácii ex ante, by malo takisto závisieť od posúdenia dostatočnosti práva hospodárskej súťaže na adekvátne riešenie zistených zlyhaní trhu. Cieľom tretieho kritéria je posúdiť primeranosť práva hospodárskej súťaže na riešenie identifikovaného pretrvávajúceho zlyhania, resp. zlyhaní trhu, najmä vzhľadom na to, že regulačné povinnosti ex ante môžu účinne brániť porušeniam práva hospodárskej súťaže. Zásahy založené na práve hospodárskej súťaže pravdepodobne nebudú postačovať v prípadoch, keď sú nevyhnutné časté a/alebo včasné zásahy na nápravu pretrvávajúceho zlyhania, resp. zlyhaní trhu. V takýchto prípadoch by regulácia ex ante mala byť považovaná za vhodný doplnok k právu hospodárskej súťaže. Vo všeobecnosti by malo postačovať uplatňovanie všeobecných pravidiel hospodárskej súťaže na trhoch charakterizovaných udržateľnou a efektívnou hospodárskou súťažou založenou na infraštruktúre.

                  (18)

                  Uplatnením týchto troch kumulatívnych kritérií by sa mal obmedziť počet regulovaných trhov v sektore elektronických komunikácií, a tým by sa malo prispieť k znižovaniu sektorovej regulácie ex ante postupne s rozvojom hospodárskej súťaže na uvedených trhoch. Nesplnenie ktoréhokoľvek z uvedených troch kritérií by znamenalo, že trh by nemal podliehať regulácii ex ante. Je nevyhnutné, aby boli regulačné povinnosti ex ante uložené na veľkoobchodný trh s cieľom zabezpečiť udržateľnú hospodársku súťaž iba vtedy, ak existuje jeden alebo viac podnikov s významným vplyvom na trhu a ak na riešenie problému nepostačujú nápravné opatrenia obsiahnuté v práve hospodárskej súťaže.

                  (19)

                  Novovznikajúce trhy sa považujú za trhy zahŕňajúce produkty alebo služby, pri ktorých je pre ich novosť ťažké predvídať podmienky dopytu alebo vstupu na trh a podmienky ponuky, a teda aj použiť test troch kritérií. Takéto trhy by nemali podliehať neprimeraným regulačným povinnostiam ex ante s cieľom podporovať inováciu a zároveň predchádzať uzavretiu vedúcim podnikom (3). Postupné zlepšovanie existujúcej sieťovej infraštruktúry má len výnimočne za následok vznik nového alebo vznikajúceho trhu. Nedostatočnú zastupiteľnosť produktu treba určiť z hľadiska dopytu aj ponuky pred tým, ako sa dospeje k záveru, že produkt nie je súčasťou už existujúceho trhu. Vznik nových maloobchodných služieb môže podnietiť vznik nového odvodeného veľkoobchodného trhu v prípade, že takéto maloobchodné služby nemožno poskytovať prostredníctvom existujúcich veľkoobchodných produktov.

                  (20)

                  Vzhľadom na vývoj hospodárskej súťaže vrátane hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre toto odporúčanie určuje iba relevantné trhy na úrovni veľkoobchodu, ako to bolo v prípade odporúčania z roku 2014. Regulácia ex ante zavedená na veľkoobchodnej úrovni by sa mala považovať za dostatočnú na riešenie potenciálnych problémov hospodárskej súťaže na súvisiacom nadväzujúcom maloobchodnom trhu, resp. trhoch.

                  (21)

                  V súlade s bodom 165 kódexu by národné regulačné orgány mali aspoň analyzovať trhy, ktoré sú uvedené v odporúčaní, vrátane trhov, ktoré sú uvedené, ale nie sú už viac regulované v osobitnom národnom alebo miestnom kontexte. Pri trhoch uvedených v prílohe k tomuto odporúčaniu môžu národné regulačné orgány i tak považovať za vhodné na základe osobitných vnútroštátnych podmienok vykonať test troch kritérií. Národné regulačné orgány môžu dospieť k záveru, že test troch kritérií nie je v osobitných vnútroštátnych podmienkach splnený. Ak test troch kritérií nie je splnený na konkrétnom trhu uvedenom v odporúčaní, národné regulačné orgány by nemali na tomto trhu ukladať regulačné povinnosti.

                  (22)

                  Národné regulačné orgány by mali takisto analyzovať trhy, ktoré nie sú uvedené v tomto odporúčaní, ale sú regulované v rámci územia ich jurisdikcie na základe predchádzajúcich trhových analýz, alebo iné trhy, ak majú dostatočné dôvody sa domnievať, že tam bude test troch kritérií splnený. Národné regulačné orgány preto môžu takisto vymedziť iné relevantné trhy produktov a služieb, ktoré nie sú uvedené v tomto odporúčaní, ak vedia dokázať, že uvedené trhy vo vnútroštátnom kontexte prešli testom troch kritérií.

                  (23)

                  Pri vykonávaní trhových analýz podľa článku 67 kódexu by mali národné regulačné orgány aj Komisia začať analýzu maloobchodnými trhmi. Posúdenie trhu by sa malo vykonať z perspektívy budúceho vývoja bez regulácie na základe zistenia významného vplyvu na trhu a malo by vychádzať zo súčasných trhových podmienok. Pri analýze by sa malo posúdiť, či bude na predmetnom trhu perspektívne hospodárska súťaž a či by prípadná neexistencia hospodárskej súťaže bola trvalá, a to s prihliadnutím na očakávaný alebo predvídateľný vývoj trhu. V analýze by sa mali zohľadniť účinky iných druhov regulácie, ktoré sa v príslušnom regulačnom období vzťahujú na relevantný maloobchodný a súvisiaci veľkoobchodný trh, resp. trhy.

                  (24)

                  Ak na maloobchodnom trhu nemôže z hľadiska budúceho vývoja existovať efektívna hospodárska súťaž bez regulácie ex ante, mal by sa vymedziť a zanalyzovať zodpovedajúci veľkoobchodný trh, resp. trhy, ktoré môžu podliehať regulácii ex ante v súlade s článkom 67 kódexu. Okrem toho pri analýze hraníc a vplyvu na zodpovedajúcom relevantnom veľkoobchodnom trhu, resp. trhoch s cieľom určiť, či tam existuje efektívna hospodárska súťaž, by sa mali zohľadniť priame a nepriame prekážky hospodárskej súťaže bez ohľadu na to, či tieto prekážky vyplývajú z elektronických komunikačných sietí, elektronických komunikačných služieb alebo iných druhov služieb alebo aplikácií, ktoré sú rovnocenné z hľadiska koncových používateľov.

                  (25)

                  Národné regulačné orgány by pri vymedzovaní relevantných veľkoobchodných trhov, ktoré môžu podliehať regulácii ex ante, mali začať analyzovaním trhu, ktorý je v dodávateľskom reťazci najďalej od maloobchodného trhu, na ktorom sa zistili problémy v oblasti hospodárskej súťaže. Národné regulačné orgány by mali vykonať analýzu trhov nadväzujúcich na regulovaný dodávateľský vstup s cieľom zistiť, či by v prípade regulácie predchádzajúcich dodávateľských trhov na nich existovala efektívna hospodárska súťaž až po úroveň maloobchodného trhu.

                  (26)

                  Najvzdialenejší dodávateľský trh sa v závislosti od vnútroštátnych okolností skladá z generickejších medzitrhových veľkoobchodných produktov, ako je prístup k fyzickej infraštruktúre (napr. prístup ku káblovodom), alebo pasívnych prístupových produktov, alebo ich zahŕňa. V prípadoch, kde existuje inžinierska infraštruktúra a je opakovane použiteľná, môže účinný prístup k takejto infraštruktúre významne uľahčiť zavádzanie vysokokapacitných sietí a podporiť rozvoj hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre v prospech koncových používateľov.

                  (27)

                  Komisia preto uvažovala, či je v tomto odporúčaní vhodné zahrnúť samotatný trh s prístupom k fyzickej infraštruktúre. Keďže však v Únii existujú významné rozdiely v topológiách sietí, dostupnosti všadeprítomných káblovodov a úrovni dopytu po prístupe ku káblovodom a k stožiarom, Komisia dospela k záveru, že samostatný trh s prístupom k fyzickej infraštruktúre v súčasnosti nemôže byť na úrovni Únie určený a nemal by byť preto zahrnutý do zoznamu trhov, ktoré môžu podliehať regulácii ex ante.

                  (28)

                  Okrem toho článok 72 kódexu umožňuje národným regulačným orgánom udeľovať prístup k inžinierskym stavbám ako samostatné nápravné opatrenie na akomkoľvek relevantnom veľkoobchodnom trhu. Táto povinnosť poskytovať prístup k inžinierskym stavbám môže byť opodstatnená bez ohľadu na to, či je fyzická infraštruktúra, ku ktorej bol udelený prístup, súčasťou regulovaného relevantného trhu, a národné regulačné orgány by ju mali zohľadniť skôr, ako sa pre nadväzujúci trh uložia ďalšie povinnosti týkajúce sa prístupu, ak je to primerané a dostatočné na podporu hospodárskej súťaže v prospech koncových používateľov.

                  (29)

                  Pokiaľ ide o veľkoobchodné trhy širokopásmového prístupu, môžu byť virtuálne prístupové produkty navrhnuté tak, aby vykazovali podobné alebo rovnocenné vlastnosti produktu bez ohľadu na umiestnenie bodu odovzdania na prístup. Mohlo by byť preto technicky možné poskytovať veľkoobchodný širokopásmový prístup na centrálnej alebo miestnej úrovni s porovnateľnou kvalitou služby z hľadiska záujemcu o prístup aj koncového používateľa. V tejto súvislosti treba v rámci analýzy zastupiteľnosti analyzovať vlastnosti produktu a ochotu záujemcov o prístup prechádzať medzi prístupovými bodmi alebo používať rôzne body odovzdania v rámci architektúry siete.

                  (30)

                  Mnoho alternatívnych prevádzkovateľov sa vyšplhalo po rebríku investícií a rozvinulo svoje siete na miestne prístupové body. Títo prevádzkovatelia by pravdepodobne nepovažovali centrálne prístupové produkty za náhradu miestneho prístupu, pretože by to viedlo k uviaznutiu investícií do ich vlastnej sieťovej infraštruktúry. Zároveň je potrebné konštatovať, že prístupová sieť je najnáročnejšia na replikáciu pre vysoké utopené náklady na zavádzanie oproti počtu zákazníkov, ktorí môžu mať zo zavedenia prospech.

                  (31)

                  Napriek pozorovanému nárastu hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre sa miestny prístup stále vyznačuje vysokými prekážkami vstupu a je regulovaný vo väčšine členských štátov. Veľkoobchodný trh miestneho prístupu stále spĺňa test troch kritérií, keďže prístupová sieť je časťou siete, ktorá sa replikuje najťažšie. V budúcnosti však už na úrovni Únie nebude možné prekážky vstupu na trh centrálneho prístupu považovať za významné a neprechodné, keďže trh smeruje k efektívnej hospodárskej súťaži v dôsledku prítomnosti alternatívnych platforiem, všeobecnej komerčnej dostupnosti zoskupenej (trunk) kapacity a možnosti miestneho prepojenia prevádzkovateľov s cieľom poskytnúť centrálny prístup. Keď sú prístupové produkty poskytované v rôznych bodoch odovzdania za osobitných vnútroštátnych okolností identifikované ako náhrady, tak by trh mal zahŕňať všetky takéto produkty. Či takýto široký trh prejde testom troch kritérií by sa malo stanovovať na individuálnom základe.

                  (32)

                  Zvýšené schopnosti elektronických komunikačných sietí poskytujúcich produkty určené na hromadný trh môžu uspokojiť aj potreby pripojenia určitých podnikov. Dôležitý segment podnikového trhu, ako aj nový dopyt vznikajúci z digitalizácie priemyslu a sociálno-ekonomických faktorov, ako sú verejné služby, napr. nemocnice a školy, si však budú vyžadovať aj vyhradené pripojenia. Niektoré podniky preto stále vyžadujú produkty s charakteristikami, ktoré sú odlišné od charakteristík produktov určených na hromadný trh.

                  (33)

                  S cieľom stanoviť hranice trhu s vyhradenou kapacitou a inými podnikateľskými prístupovými produktmi by mali národné regulačné orgány zohľadniť viacero faktorov, ako sú rôzne funkcie produktu a zamýšľané použitie, cenový vývoj v čase a krížová cenová elasticita, pričom musia zabezpečiť, že relevantné veľkoobchodné produkty zodpovedajú zistenému problému maloobchodného trhu. Charakteristickou produktovou vlastnosťou vyhradenej kapacity je jej schopnosť poskytovať vyhradené a neobmedzené pripojenia a symetrické rýchlosti, a mala by byť, rovnako ako v prípade produktov na iných trhoch, posudzovaná prostredníctvom analýzy zastupiteľnosti.

                  (34)

                  Zavádzanie alternatívnych infraštruktúr, ktoré podnikom poskytujú vyhradené pripojenie pomocou optických vlákien, sa výrazne zintenzívnilo najmä v hustejšie osídlených oblastiach, obchodných centrách a obchodných štvrtiach. Môžu však existovať oblasti, v ktorých aj keď môže byť zavedenie alternatívnej infraštruktúry pre pripojenie hromadného trhu ekonomicky realizovateľné, môže byť ekonomicky menej realistická duplikácia sietí poskytujúcich izolované vyhradené pripojenia v dôsledku veľkosti dostupného trhu. V takýchto riedko osídlených oblastiach existuje v dôsledku nedostatku hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre riziko, že dopyt po vyhradenej kapacite by bez regulácie nebol predmetom konkurenčných ponúk.

                  (35)

                  Na oboch uvedených trhoch veľkoobchodného prístupu problémy hospodárskej súťaže pravdepodobne nebudú v danom členskom štáte rozložené rovnomerne a takéto trhy by mali byť predmetom dôkladnej geografickej analýzy. Pri určovaní relevantných trhov v súlade s článkom 64 ods. 3 kódexu by preto národné regulačné orgány mali určiť geografické oblasti, v ktorých sú podmienky hospodárskej súťaže dostatočne homogénne a ktoré možno odlíšiť od susedných oblastí, v ktorých prevládajú značne odlišné podmienky hospodárskej súťaže, najmä pokiaľ ide o otázku, či prípadný prevádzkovateľ s významným vplyvom na trhu koná jednotne v celej oblasti svojej siete alebo či čelí podstatne odlišným podmienkam hospodárskej súťaže do takej miery, že jeho činnosti sú obmedzené v niektorých oblastiach, ale v iných nie.

                  (36)

                  Národné regulačné orgány doposiaľ určili, že väčšina trhov je domácich, pretože metalické siete etablovaného prevádzkovateľa mali celoštátne pokrytie. Keďže však zavádzanie alternatívnych sietí napreduje, podmienky hospodárskej súťaže sa môžu výrazne a udržateľne líšiť medzi rôznymi oblasťami rovnakého členského štátu (napr. medzi mestskými a vidieckymi oblasťami), a preto bude nutné vymedziť samostatné geografické trhy.

                  (37)

                  Na účely vymedzenia geografického trhu by mali národné regulačné orgány vymedziť základnú geografickú jednotku, ktorá bude východiskovým bodom pri posudzovaní podmienok hospodárskej súťaže. V závislosti od vnútroštátnych podmienok sa môže táto jednotka riadiť topológiou siete alebo administratívnymi hranicami. Vo všetkých prípadoch by v súlade s postupom Komisie (4) mala geografická jednotka a) mať primeranú veľkosť, t. j. byť dostatočne malá na to, aby nedochádzalo k výrazným odchýlkam v podmienkach hospodárskej súťaže v rámci každej jednotky, ale dostatočne veľká na to, aby nedochádzalo k náročnej a nákladnej mikroanalýze, ktorá by mohla viesť k fragmentácii trhu, b) byť schopná odrážať sieťovú štruktúru všetkých relevantných prevádzkovateľov a c) mať v priebehu času jasné a stabilné hranice. Pokiaľ ide o podmienku b), národné regulačné orgány by v prípade potreby mali využiť geografický prieskum sietí vykonaný v súlade s článkom 22 kódexu.

                  (38)

                  V súlade so zásadami práva hospodárskej súťaže a na základe analýzy opísaných geografických jednotiek by potom národné regulačné orgány mali stanoviť prvé vymedzenie rozsahu geografických trhov zoskupením jednotiek, ktoré vykazujú podobné podmienky hospodárskej súťaže. Národné regulačné orgány by mali posúdiť podmienky hospodárskej súťaže výhľadovo podľa štrukturálnych ukazovateľov a ukazovateľov správania, pričom najmä v súlade s článkom 64 ods. 3 kódexu zohľadnia hospodársku súťaž založenú na infraštruktúre. Uvedenými ukazovateľmi môžu byť okrem iného stopa sietí, počet konkurenčných sietí, ich príslušné podiely na trhu, trendy v oblasti podielov na trhu, lokalizovaná alebo jednotná cenotvorba, charakteristiky dopytu a presun zákazníkov a ich vypovedané zmluvy. Výsledné vymedzenie geografických trhov by sa malo porovnať s analýzou zastupiteľnosti na strane dopytu a ponuky. Nesusediace geografické trhy, ktoré predstavujú podobné podmienky hospodárskej súťaže, môžu byť v tomto štádiu analyzované spolu.

                  (39)

                  Výrazné odchýlky podmienok hospodárskej súťaže by mali byť v budúcnosti zohľadnené v štádiu vymedzenia trhu. Môže sa použiť segmentácia nápravných opatrení s cieľom riešiť menej výrazné alebo menej stabilné odchýlky v podmienkach hospodárskej súťaže vrátane pravidelnej alebo časovo presnej úpravy nápravných opatrení bez toho, aby tým bola oslabená predvídateľnosť regulácie.

                  (40)

                  Článok 75 kódexu oprávňuje Komisiu prijať delegovaný akt, ktorým sa stanovuje jednotná maximálna sadzba za ukončenie hlasového volania v mobilnej sieti platná v celej Únii a jednotná maximálna sadzba za ukončenie hlasového volania v pevnej sieti platná v celej Únii (ďalej spolu len „sadzby za ukončenie hlasového volania v celej Únii“). Sadzby za ukončenie hlasového volania v celej Únii sa budú priamo vzťahovať na akéhokoľvek poskytovateľa služieb ukončenia hlasového volania v pevných alebo mobilných sieťach v Únii. Jednotné sadzby za ukončenie hlasového volania v celej Únii sú založené na efektívnych nákladoch na poskytovanie služieb ukončenia volania. Uplatňovanie sadzieb za ukončenie hlasového volania v celej Únii obmedzí schopnosť prevádzkovateľov mobilných a pevných sietí stanoviť neprimerané sadzby za ukončenie volania. V dôsledku toho by zmizlo riziko neprimeraných sadzieb za ukončenie volania, ktoré pre hospodársku súťaž na týchto trhoch predstavovalo najvážnejšiu hrozbu. V dôsledku prísnej nákladovej orientácie použitej pri stanovovaní sadzieb za ukončenie hlasového volania v celej Únii, ako to vyžaduje kódex, by mali byť sadzby za ukončenie volania podobné sadzbám očakávaným na konkurenčných trhoch. Trhy so službami ukončenia volania by preto už test troch kritérií na úrovni Únie nesplnili.

                  (41)

                  Osobitné okolnosti však môžu opodstatniť reguláciu vybraných aspektov trhov s službami ukončenia volania v niektorých členských štátoch. Osobitné vnútroštátne podmienky môžu naznačovať, že tieto trhy výhľadovo nesmerujú k hospodárskej súťaži alebo že naďalej existujú problémy hospodárskej súťaže. To môže byť prípad, keď bolo prevádzkovateľom odmietnuté prepojenie alebo mali problémy s ukončením volaní zo svojich sietí v sieťach iných prevádzkovateľov. Národné regulačné orgány by mali uvedené problémy riešiť uložením iných povinností na základe VVT, než je regulácia cien, ak je splnený test troch kritérií, alebo použitím iných primeraných regulačných nástrojov, t. j. článku 61 ods. 2 kódexu, ak sú splnené podmienky, ktoré sú v ňom uvedené.

                  (42)

                  Trhy uvedené v prílohe k tomuto odporúčaniu už nezahŕňajú tri trhy, ktoré boli uvedené v odporúčaní z roku 2014, keďže nespĺňajú test troch kritérií, t. j. trhy pre veľkoobchodné služby ukončenia volania v individuálnych verejných telefónnych sieťach poskytované v pevnom umiestnení (trh 1), veľkoobchodné služby ukončenia hlasového volania v individuálnych mobilných sieťach (trh 2) a veľkoobchodné služby centrálneho prístupu poskytované v pevnom umiestnení pre výrobky určené na hromadný trh (trh 3b).

                  (43)

                  Zvyšné trhy z odporúčania z roku 2014, konkrétne trh 3a (veľkoobchodné služby lokálneho prístupu poskytované v pevnom umiestnení) a trh 4 (veľkoobchodné služby vysokokvalitného prístupu poskytované v pevnom umiestnení), ktorého vymedzenie sa čiastočne zmenilo, stále podliehajú regulácii ex ante, keďže spĺňajú test troch kritérií na úrovni Únie. Národné regulačné orgány by mali pri vymedzovaní týchto trhov zohľadniť svoje vnútroštátne okolnosti, najmä pokiaľ ide o ich geografický rozmer.

                  (44)

                  S cieľom zabezpečiť primerané zohľadnenie vplyvu regulácie uloženej na súvisiace trhy pri určovaní, či si daný trh vyžaduje reguláciu ex ante, by národné regulačné orgány mali zabezpečiť, aby boli súvisiace trhy analyzované konzistentne a podľa možnosti v rovnakom čase alebo čo najkratšie po sebe.

                  (45)

                  Národné regulačné orgány by pri rozhodovaní, či zmeniť alebo zachovať existujúce regulačné povinnosti, mali takisto uplatňovať test troch kritérií na tých trhoch, ktoré sú uvedené v prílohách k odporúčaniu Komisie 2003/311/ES (5), odporúčaniu 2007/879/ES (6) a odporúčaniu 2014/710/EÚ, ale už nie sú uvedené v prílohe k tomuto odporúčaniu.

                  (46)

                  V súlade s článkom 64 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/1972 sa uskutočnili konzultácie s Orgánom európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC), ktorý 16. októbra 2020 vydal stanovisko.

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Národné regulačné orgány by pri vymedzovaní relevantných trhov primeraných vnútroštátnym okolnostiam v súlade s článkom 64 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/1972 mali analyzovať trhy produktov a služieb uvedené v prílohe.

                  2.

                  Pri zvažovaní toho, či by niektorý z trhov uvedených v prílohe nemal podliehať regulácii ex ante v osobitných vnútroštátnych podmienkach, by mali národné regulačné orgány vykonať test troch kritérií a preukázať, a Komisia overiť, že aspoň jedno z troch kritérií uvedených v článku 67 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/1972 nie je splnené.

                  3.

                  Pri vymedzovaní relevantných geografických trhov na svojom území v súlade s článkom 64 ods. 3 kódexu by mali národné regulačné orgány vykonať podrobnú analýzu zastupiteľnosti na strane dopytu a ponuky, pričom by mali vychádzať z vhodnej geografickej jednotky a zoskupiť jednotky, ktoré vykazujú podobné podmienky hospodárskej súťaže. Posudzovanie podmienok hospodárskej súťaže by sa malo zameriavať na budúcnosť a malo by byť okrem iného založené na počte a charakteristikách konkurenčných sietí, rozložení a trendoch podielov na trhu, cenách a vzoroch správania.

                  4.

                  Týmto odporúčaním nie je dotknuté vymedzenie trhov, výsledky trhových analýz a regulačné povinnosti prijaté národnými regulačnými orgánmi v súlade s platným regulačným rámcom pred dňom prijatia tohto odporúčania.

                  5.

                  Toto odporúčanie je určené členským štátom.

         V Bruseli 18. decembra 2020

               Za Komisiu

            Thierry BRETON

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36.

         (2)  Odporúčanie Komisie 2014/710/EÚ z 9. októbra 2014 o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronických komunikácií podliehajúcich regulácii ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (Ú. v. EÚ L 295, 11.10.2014, s. 79).

         (3)  Pozri bod 23 pokynov Komisie na analýzu trhu a posúdenie významného vplyvu na trhu podľa regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby (Ú. v. EÚ C 159, 7.5.2018, s. 1) a bod 163 kódexu EECC.

         (4)  Najmä oznámenie Komisie C(2018) 2374 – Pokyny na analýzu trhu a posúdenie významného vplyvu na trhu podľa regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby (Ú. v. EÚ C 159, 7.5.2018, s. 1).

         (5)  Odporúčanie Komisie 2003/311/ES z 11. februára 2003 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, Ú. v. EÚ L 114, 8.5.2003, s. 45.https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A32003H0311.

         (6)  Odporúčanie Komisie 2007/879/ES zo 17. decembra 2007 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, Ú. v. EÚ L 344, 28.12.2007, s. 65.https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=celex:32007H0879.

         PRÍLOHA
         Trh 1: Veľkoobchodné služby lokálneho prístupu poskytované v pevnom umiestnení
         Trh 2: Veľkoobchodná vyhradená kapacita


               21.1.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 23/146

      P8_TA(2019)0172
      Rozsah pôsobnosti a mandát osobitných zástupcov EÚ
      Odporúčanie Európskeho parlamentu z 13. marca 2019 Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k rozsahu pôsobnosti a mandátu osobitných zástupcov EÚ (2018/2116(INI))
      (2021/C 23/23)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na články 2, 3, 6, 21, 33 a 36 Zmluvy o Európskej únii,

                  —

                  so zreteľom na rozhodnutie Rady z 26. júla 2010, ktorým sa ustanovuje organizácia a fungovanie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (1),

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) o politickej zodpovednosti (2),

                  —

                  so zreteľom na výročné správy vysokej predstaviteľky Európskej únie pre zahraničné vzťahy a bezpečnostnú politiku za rok 2009 pre Európsky parlament na tému vykonávanie spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky,

                  —

                  so zreteľom na výročné správy EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete,

                  —

                  so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom a Radou z 20. novembra 2002 o prístupe Európskeho parlamentu k citlivým informáciám Rady v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky,

                  —

                  so zreteľom na Usmernenia pre vymenovanie, mandát a financovanie osobitných zástupcov EÚ z 9. júla 2007 a na poznámku Rady (7510/14) z 11. marca 2014;

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júla 2010 o návrhu rozhodnutia Rady o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (3),

                  —

                  so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, ktorú 28. júna 2016 predstavila PK/VP, a na následné správy o vykonávaní,

                  —

                  so zreteľom na Usmernenia EÚ na presadzovanie a ochranu všetkých ľudských práv lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových a intersexuálnych (LGBTI) osôb, ktoré prijala Rada v roku 2013,

                  —

                  so zreteľom na Helsinský záverečný akt Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) z roku 1975 spolu so všetkými jeho zásadami ako základný dokument pre bezpečnostný poriadok v Európe a širšom regióne,

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenia o výročných správach vysokej predstaviteľky Európskej únie pre zahraničné vzťahy a bezpečnostnú politiku pre Európsky parlament na tému vykonávanie spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky,

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenia o výročných správach EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete,

                  —

                  so zreteľom na svoje odporúčanie Rade, Komisii a ESVČ z 15. novembra 2017 o Východnom partnerstve v rámci príprav na samit v novembri 2017 (4),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. júla 2017 o riešení porušení ľudských práv v súvislosti s vojnovými zločinmi a zločinmi proti ľudskosti vrátane genocídy (5),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenia týkajúce sa Ukrajiny, v ktorých sa požaduje vymenovanie osobitného zástupcu EÚ (ďalej len „OZEÚ“) pre Krym a donbaský región,

                  —

                  so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 13. júna 2012 o osobitnom zástupcovi EÚ pre ľudské práva (6),

                  —

                  so zreteľom na články 110 a 113 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0171/2019),

                  A.

                  keďže EÚ má ambíciu byť silným globálnym aktérom, a to nielen z hospodárskeho, ale i politického hľadiska, ktorý sa svojimi opatreniami a politikami snaží prispieť k zachovaniu medzinárodného mieru a bezpečnosti a svetového poriadku založeného na pravidlách;

                  B.

                  keďže osobitných zástupcov EÚ (OZEÚ) vymenúva Rada na návrh PK/VP a ich úlohou je presadzovať konkrétne ciele tematicky alebo geograficky špecifickej politickej alebo bezpečnostnej povahy; keďže sa osvedčili ako cenný a pružný nástroj diplomacie EÚ, pretože môžu vystupovať ako zosobnenie Európskej únie a zastupovať ju na kľúčových miestach a v kľúčových situáciách s podporou všetkých členských štátov; keďže flexibilita mandátov OZEÚ znamená, že predstavujú operačné nástroje, ktoré možno rýchlo využiť, keď vzniknú problémy v určitých krajinách alebo v súvislosti s určitými témami;

                  C.

                  keďže OZEÚ majú vďaka tomu, že sú často prítomní na mieste, privilegované postavenie pri zahájení dialógu s občianskou spoločnosťou a miestnymi aktérmi, ako aj pri vedení výskumu v teréne; keďže táto priama skúsenosť im umožňuje konštruktívne prispievať k utváraniu politík a stratégií;

                  D.

                  keďže v súčasnosti existuje päť regionálnych OZEÚ (pre Africký roh, Sahel, Strednú Áziu, mierový proces na Blízkom východe a Južný Kaukaz a krízu v Gruzínsku), dvaja osobitní zástupcovia EÚ pre konkrétne krajiny (Kosovo a Bosna a Hercegovina) a jeden tematicky zameraný osobitný zástupca EÚ, ktorý je zodpovedný za ľudské práva;

                  E.

                  keďže v súčasnosti sú vo funkcii OZEÚ len dve ženy;

                  F.

                  keďže dvojitá funkcia OZEÚ, ktorí majú po vymenovaní mandát pre konkrétne krajiny, na základe čoho je OZEÚ zároveň vedúcim delegácie EÚ v príslušnej krajine, prispela k súdržnosti a účinnosti vonkajšej činnosti EÚ; keďže menovanie ďalších osobitných zástupcov EÚ pre konkrétne krajiny musí byť v súlade so stratégiami EÚ v oblasti vonkajšej činnosti vzhľadom na posilnenie delegácií EÚ na základe Lisabonskej zmluvy, ktorou im bola zverená zodpovednosť za koordináciu všetkej činnosti EÚ v teréne vrátane opatrení SZBP;

                  G.

                  keďže existujú ďalšie oblasti a konflikty s veľkou prioritou, a to aj v bezprostrednom susedstve EÚ, ktoré si vyžadujú osobitné zameranie, viac zapojenia a viditeľnosti v EÚ, ako napríklad ruská agresia na Ukrajine a nezákonné obsadenie Krymu;

                  H.

                  keďže OZEÚ preukázali, že sú užitoční najmä pri vedení politických dialógov na vysokej úrovni a v súvislosti so svojou schopnosťou získať partnerov na vysokej úrovni vo veľmi citlivých politických prostrediach;

                  I.

                  keďže OZEÚ sú financovaní z rozpočtu SZBP, o ktorom spolurozhoduje Európsky parlament, a za plnenie rozpočtu sa zodpovedajú Komisii;

                  J.

                  keďže PK/VP sa zaviazala, že bude pozitívne reagovať na žiadosti Európskeho parlamentu o usporiadanie vypočutí novo vymenovaných osobitných zástupcov EÚ pred ich nástupom do funkcie a umožní pravidelné brífingy osobitných zástupcov EÚ pre Európsky parlament;

                  K.

                  keďže OZEÚ sa vyberajú spomedzi osôb, ktoré už predtým zastávali vyššiu diplomatickú alebo politickú funkciu vo svojej krajine alebo v medzinárodných organizáciách; keďže sa vyznačujú značným stupňom flexibility a voľnosti konania, pokiaľ ide o spôsob vykonávania ich mandátu, čo môže viesť k dosiahnutiu stanovených cieľov, vykonávaniu stratégií a vytváraniu pridanej hodnoty pre EÚ;

                  L.

                  keďže hlavnou úlohou OZEÚ je prispieť k jednote, konzistentnosti, súdržnosti a účinnosti vonkajšej činnosti a zastúpenia EÚ; keďže preukazujú záujem EÚ v danej krajine, regióne alebo tematickej oblasti, posilňujú jej viditeľnosť a prispievajú k vykonávaniu danej stratégie alebo politiky EÚ v krajine, regióne alebo tematickej oblasti patriacej do ich mandátu;

                  1.

                  odporúča Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku:

                              a)

                              predložiť strategickú úvahu o používaní, úlohe, mandátoch a prínose OZEÚ v súvislosti s vykonávaním globálnej stratégie EÚ;

                              b)

                              zabezpečiť, aby OZEÚ boli menovaní len vtedy, ak využívanie tohto nástroja prináša jasnú pridanú hodnotu, t. j. ak ich úlohy nemôžu účinne plniť existujúce štruktúry v rámci ESVČ vrátane delegácií EÚ alebo v rámci Komisie;

                              c)

                              zabezpečiť, aby sa OZEÚ využívali v prvom rade na posilnenie úsilia EÚ v oblasti predchádzania konfliktom a ich riešení a vykonávania stratégií EÚ, najmä prostredníctvom uľahčenia mediácie a dialógu, a na presadzovanie politických cieľov EÚ v konkrétnych tematických oblastiach, a to v rámci vonkajších vzťahov a v súlade s medzinárodným právom;

                              d)

                              zabrániť zvyšovaniu počtu osobitných zástupcov EÚ a roztrieštenosti ich mandátov, v dôsledku čoho by dochádzalo k prekrývaniu s činnosťami iných inštitúcií EÚ a zvyšovaniu nákladov na koordináciu;

                              e)

                              zabezpečiť, aby mandáty a opatrenia OZEÚ pri riešení regionálnej bezpečnosti a predchádzania konfliktom, mediácie a riešenia krízových situácií vychádzali zo zásad medzinárodného práva, ktoré sú stanovené v Helsinskom záverečnom akte z roku 1975 a v ďalších kľúčových normách medzinárodného práva, ako aj z mierového riešenia sporov, ako kľúčový prvok európskeho bezpečnostného poriadku a ako sa zdôrazňuje v globálnej stratégii EÚ; a aby dodržiavali všetky pravidlá a politiky, ktoré EÚ prijala vo vzťahu k danému regiónu alebo konfliktu, ktorý patrí do ich rámca pôsobnosti;

                              f)

                              zvážiť všetky možné spôsoby, ako posilniť úlohu OZEÚ ako účinného nástroja vonkajšej politiky EÚ, ktorý dokáže rozvíjať a presadzovať zahraničnopolitické iniciatívy EÚ a podporovať synergiu, najmä tým, že sa zabezpečí, aby OZEÚ mohli slobodne cestovať na území oblasti, na ktoré sa vzťahuje ich mandát, vrátane oblastí konfliktu, a tak účinne vykonávať svoje úlohy;

                              g)

                              zabezpečiť väčšiu transparentnosť a viditeľnosť práce OZEÚ vrátane informovania verejnosti o návštevách krajiny, pracovných programoch a prioritách, ako aj vytvorením samostatných webových stránok, ktoré umožnia verejnú kontrolu ich činnosti;

                              h)

                              posilniť prínosy, ktoré predstavujú pridanú hodnotu OZEÚ, konkrétne legitimitu založenú na podpore PK/VP a členských štátov, zodpovednosť voči krajine/regionálnu/tematickú zodpovednosť, politickú váhu, flexibilitu, podporiť prítomnosť a viditeľnosť EÚ v partnerských krajinách a posilniť tak profil EÚ ako účinného medzinárodného aktéra;

            K mandátu

                  i)

                  umožniť primeranú dĺžku mandátu, ktorá vytvorí perspektívnu možnosť prijímať kvalifikovaných riadiacich pracovníkov a umožní vykonávať mandát, ako aj budovať dôveru vo vzťahu k partnerom, vytvárať siete a ovplyvňovať procesy; zabezpečiť pravidelné preskúmanie v súlade s vývojom v príslušnej krajine/príslušnom regióne alebo dotknutej oblasti a umožniť tiež predĺženie mandátu, ak si to vyžadujú okolnosti;

                  j)

                  prispieť k vykonávaniu politiky alebo stratégie EÚ v oblasti patriacej do ich pôsobnosti a k formulovaniu alebo revízii stratégií alebo politík;

                  k)

                  zabezpečiť, aby sa predchádzanie konfliktom a ich riešenie, uľahčenie mediácie a dialógu, ako aj základné slobody, ľudské práva, demokracia, právny štát a rodové otázky považovali za horizontálne priority, a teda ústredné prvky rozsahu pôsobnosti mandátov OZEÚ a aby sa zaručilo zodpovedajúce informovanie o krokoch podniknutých v týchto oblastiach;

                  l)

                  požadovať hodnotenie a monitorovanie postupov zahŕňajúcich dosiahnuté výsledky, zistených prekážok, uvedenie kľúčových výziev, prínos k tvorbe politiky a posúdenie koordinácie činností OZEÚ s inými aktérmi EÚ s cieľom podporiť výmeny najlepších postupov medzi OZEÚ, ako aj posúdiť výkonnosť a zvážiť obnovenie a preskúmanie mandátov;

                  m)

                  zabezpečiť súlad mandátu pre Strednú Áziu so stratégiou EÚ pre Strednú Áziu z roku 2007, ktorá bola zrevidovaná v roku 2015, s cieľom posilniť účinnosť a viditeľnosť Únie v tomto regióne;

                  n)

                  zaviesť rozsiahlu lehotu pre OZEÚ na zváženie v záujme zabezpečenia čo najvyššej úrovne etických noriem v prípadoch konfliktu záujmov;

                  o)

                  zabezpečiť, aby bol Výbor Európskeho parlamentu pre zahraničné veci zapojený do navrhovania nového aj rozšíreného mandátu OZEÚ;

            K nástrojom

                  p)

                  zachovať flexibilitu a autonómiu, ktorú v súčasnosti majú osobitní zástupcovia EÚ ako charakteristický nástroj SZBP s osobitným zdrojom financovania a privilegovaným vzťahom s Radou; zároveň však posilniť koordináciu a väzby zamerané na informovanie s príslušnými riadiacimi riaditeľstvami ESVČ (regionálne, tematické, SBOP a reakcia na krízu) a s príslušnými generálnymi riaditeľstvami Komisie; zabezpečiť rýchly a transparentný postup vymenovania a potvrdzovania;

                  q)

                  riešiť nedostatky pri zachovávaní inštitucionálnej pamäte a kontinuity medzi odchádzajúcimi a prichádzajúcimi OZEÚ, a to posilnením logistickej a administratívnej podpory, ktorú poskytuje ESVČ, vrátane archivácie, a najmä prostredníctvom vysielania politických poradcov ESVČ a ďalších inštitúcií EÚ, aby sa v náležitých prípadoch zapojili do tímov OZEÚ;

            K osobnému profilu

                  r)

                  menovať za OZEÚ osoby s rozsiahlymi diplomatickými a politickými odbornými znalosťami a vhodným profilom s cieľom zabezpečiť predovšetkým, aby mali politickú váhu potrebnú na vytvorenie väzieb a vzájomnej dôvery s partnermi na vysokej úrovni; využiť v tejto súvislosti veľký okruh osôb s politickými a diplomatickými skúsenosťami z celej EÚ; rešpektovať rodovú a geografickú rovnováhu; uistiť sa, aby rozhodnutie o menovaní konkrétnej osoby bolo prijaté transparentným spôsobom a až po potvrdení prípustnosti kandidáta, najmä so zreteľom na všetky možné konflikty záujmov a na to, aby kandidát spĺňal normy etického správania;

                  s)

                  zabezpečiť, aby sa menovanie OZEÚ mohlo potvrdiť až po tom, ako ich s pozitívnym výsledkom posúdi Výbor Európskeho parlamentu pre zahraničné veci;

                  t)

                  viac uľahčovať prístup k informáciám a odôvodnenie týkajúce sa vybraných kandidátov;

            K príslušným oblastiam

                  u)

                  zamerať mandáty OZEÚ na posilnenie regionálnej bezpečnosti a na predchádzanie konfliktom a ich riešenie, najmä prostredníctvom uľahčenia dialógu a mediácie, v čom môže zapojenie EÚ priniesť pridanú hodnotu; zabezpečiť, aby sa vymenovanie OZEÚ v prípade tematického zamerania neprekrývalo s úlohou Komisie a ESVČ ani ju neoslabovalo;

                  v)

                  berúc do úvahy úlohu osobitných zástupcov EÚ ako osobitného diplomatického nástroja v rámci vonkajšej činnosti EÚ a uznávajúc význam stability európskeho susedstva, podnecovať OZEÚ, aby rozvíjali čoraz užšie vzťahy s krajinami, ktoré sú postihnuté dlhotrvajúcimi konfliktmi, s dôrazom na to, že je veľmi potrebné, aby osobitní zástupcovia EÚ prispievali k mierovému riešeniu konfliktov v susedstve EÚ;

                  w)

                  oceniť vymenovanie nového osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva a uznať prácu jeho predchodcu, ktorý úspešne splnil svoju úlohu zvyšovať účinnosť a zviditeľňovať politiku EÚ v oblasti ľudských práv; konštatuje, že právomoci v rámci tejto funkcie boli rozšírené tak, aby zahŕňali podporu dodržiavania medzinárodného humanitárneho práva a podporu medzinárodnej trestnej justície;

                  x)

                  posilniť kapacitu a úlohu OZEÚ pre ľudské práva a zohľadniť pritom, že táto úloha má celosvetový mandát, ktorý si preto vyžaduje a zahŕňa politický dialóg s tretími krajinami, príslušnými partnermi, podnikmi, občianskou spoločnosťou a medzinárodnými a regionálnymi organizáciami, a činnosti v príslušných medzinárodných fórach;

                  y)

                  vzhľadom na to, že je dôležité, aby sa počet osobitných zástupcov EÚ výrazne nezvýšil, a tak sa neoslabil ich osobitný charakter, postupne ukončovať výkon mandátov súčasných OZEÚ pre jednotlivé krajiny a až do celkového rozdelenia právomocí v budúcej Komisii a ESVČ zvážiť vymenovanie regionálnych OZEÚ; zvážiť vymenovanie tematických osobitných zástupcov EÚ pre medzinárodnú koordináciu boja proti zmene klímy, pre medzinárodné humanitárne právo a medzinárodnú spravodlivosť, a pre odzbrojenie a nešírenie zbraní, v poslednom uvedenom prípade nahradiť súčasného osobitného zástupcu EÚ pre túto oblasť;

                  z)

                  vymenovať nového OZEÚ pre Ukrajinu so zameraním najmä na Krym a donbaský región, ktorý by bol zodpovedný za monitorovanie situácie v oblasti ľudských práv na okupovaných územiach, vykonávanie dohôd z Minska, znižovanie napätia v Azovskom mori a presadzovanie práv vnútorne vysídlených osôb, ako v minulosti vyzýval Európsky parlament vo svojich uzneseniach;

            K interakcii a spolupráci

                  aa)

                  upevňovať interakciu a koordináciu osobitných zástupcov EÚ s rôznymi inštitúciami EÚ, občianskou spoločnosťou a členskými štátmi s cieľom zabezpečiť čo najväčšiu synergiu a súdržné zapojenie všetkých aktérov; posilniť účasť OZEÚ na systéme EÚ pre včasné varovanie v prípade konfliktov; zabezpečiť, aby nedošlo k žiadnemu prekrývaniu s inými diplomatmi na vysokej úrovni, ako sú napríklad osobitní vyslanci EÚ; a zabezpečiť spoluprácu s ďalšími podobne zmýšľajúcimi partnermi a vyslancami vrátane tých, ktorých vymenovali OSN, NATO a USA;

                  ab)

                  vzhľadom na to, že Európsky parlament je spoluzákonodarca, pokiaľ ide o civilnú časť rozpočtu SZBP, ktorý spravuje Útvar pre nástroje zahraničnej politiky (FPI), posilniť dohľad Európskeho parlamentu nad činnosťami osobitných zástupcov EÚ a zvýšiť úroveň ich zodpovednosti a transparentnosti ich práce, pričom treba pripomenúť, že tento cieľ možno dosiahnuť prostredníctvom pravidelných výmen informácií o plnení ich mandátu, o ich práci a výsledkoch, a výzvach, ktorým čelia, a to vo forme pravidelných a minimálne každoročných stretnutí a výmen názorov medzi OZEÚ a príslušnými orgánmi EP, najmä jeho Výborom pre zahraničné veci a jeho Podvýborom pre ľudské práva a Podvýborom pre bezpečnosť a obranu, ako aj prostredníctvom systematickej výmeny správ a stratégií pre konkrétne krajiny, ktoré posielajú osobitní zástupcovia EÚ Politickému a bezpečnostnému výboru (PBV) v rámci Rady a ESVČ, s Európskym parlamentom; a na tento účel trvať na tom, aby sa tieto dokumenty zahrnuli do medziinštitucionálnej dohody v oblasti SZBP;

                  ac)

                  podporovať interakciu a sprostredkovať dialóg s občianskou spoločnosťou a občanmi v regiónoch, ktoré patria do pôsobnosti OZEÚ, v rámci preventívnej diplomacie a postupov mediácie, ako aj v záujme zviditeľnenia EÚ; zabezpečiť najmä, aby sa OZEÚ proaktívne angažovali vo vzťahu k aktérom občianskej spoločnosti, obhajcom ľudských práv alebo ľuďom prejavujúcim nesúhlas, ktorí môžu byť v ohrození alebo sa stať terčom útokov zo strany miestnych orgánov;

                  2.

                  odporúča, aby budúci Európsky parlament požadoval od nového PK/VP prísľub, že v prvých šiestich mesiacoch svojho mandátu predloží strategickú úvahu o využívaní osobitných zástupcov EÚ v súvislosti s vykonávaním globálnej stratégie podľa uvedených zásad a odporúčaní;

                  3.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a osobitným zástupcom EÚ.

         (1)  Ú. v. EÚ L 201, 3.8.2010, s. 30.

         (2)  Ú. v. EÚ C 210, 3.8.2010, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 351 E, 2.12.2011, s. 454.

         (4)  Ú. v. EÚ C 356, 4.10.2018, s. 130.

         (5)  Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 69.

         (6)  Ú. v. EÚ C 332 E, 15.11.2013, s. 114.