title: Odporúčanie na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku�DÔVODOVÁ SPRÁVA Odporúčanie na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku

text:
|

52011PC0183

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 7.4.2011KOM(2011) 183 v konečnom zneníOdporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku  DÔVODOVÁ SPRÁVAÚVODV kontexte výrazne zvýšenej neochoty riskovať počas celosvetovej hospodárskej krízy, ktorá viedla k zníženému prílevu kapitálu, ako aj v kontexte nátlaku na svoj výmenný kurz a čoraz obmedzenejší prístup k trhu s dlhopismi na pôžičky verejnej správy požiadali rumunské orgány 6. marca 2009 o strednodobú finančnú pomoc EÚ a zároveň adresovali Medzinárodnému menovému fondu (MMF) a Svetovej banke žiadosť o ďalšiu dodatočnú pomoc. Európska komisia (Komisia) spolu s predsedníctvom Rady 9. marca 2009 oznámila, že EÚ je spolu s MMF pripravená podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska prostredníctvom koordinovaného finančného balíka. Zároveň však zdôraznila, že finančná pomoc bude podmienená implementáciou programu podpornej politiky. Hlavný cieľ tohto programu, ktorý bol Európskej komisii a MMF zaslaný 28. apríla 2009 formou vyhlásenia o úmysle, bol zmierniť účinky prudkého poklesu prílevu súkromného kapitálu a súčasne implementovať politické opatrenia zamerané na riešenie vonkajších a fiškálnych nerovnováh, ako aj posilniť finančný sektor. V kontexte koordinovaného finančného balíka, ktorého základom je tento program, a v kontexte európskej iniciatívy o koordinácii bánk sa materské inštitúcie vlastniace deväť najväčších zahraničných bánk registrovaných v Rumunsku zaviazalo udržiavať svoju celkovú angažovanosť voči Rumunsku na vysokej úrovni. Rada Európskej únie 6. mája 2009, v spojení s dohodou o pohotovostnom úvere MMF vo výške 11,4 miliardy ZPČ schválenou 4. mája 2009 a dodatočnou pomocou od Svetovej banky, EIB a EBRD vo výške do 2 miliárd EUR, rozhodla o udelení vzájomnej pomoci Rumunsku a o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku vo výške do 5 miliárd EUR[1]. Dňa 23. júna 2009 bolo medzi Európskou úniou a Rumunskom uzavreté memorandum o porozumení, v ktorom sa spresňovali konkrétne politické opatrenia, ktoré sa majú implementovať v priebehu programového obdobia a pred vyplatením každej z piatich splátok úveru EÚ.V období medzi októbrom 2009 a februárom 2011 útvary Komisie uskutočnili hodnotiace misie s cieľom posúdiť pokrok v súvislosti s podmienkami, ktoré tvorili súčasť strednodobej finančnej pomoci EÚ. Na základe zistení týchto misií Komisia skonštatovala, že podmienky na vyplatenie piatich splátok úveru EÚ boli vo všeobecnosti splnené. Medzi prvou a piatou splátkou boli k memorandu o porozumení pripojené celkovo štyri dodatky, v ktorých sa odzrkadľovali účinky zmien hospodárskeho prostredia, ako aj dodatočné opatrenia štrukturálnej reformy.Rumunské orgány požiadali 17. februára 2011 po komplexných diskusiách s útvarmi Komisie a zamestnancami MMF počas misie od 25. januára do 8. februára 2011 v Bukurešti o preventívnu strednodobú finančnú pomoc EÚ do výšky 1,4 miliardy EÚ, pomocou ktorej by sa aj naďalej podporoval program hospodárskych reforiem vlády. Podobne, ako v prípade predchádzajúcej pomoci, aj nová pomoc by sa poskytla v spojení s dohodou o pohotovostnom úvere MMF vo výške 3,09 miliárd ZPČ, ktoré by Rumunsko takisto považovalo za preventívne, ako aj v spojení s úvermi od Svetovej banky. Spoločne poskytnutá preventívna pomoc by tak vhodne riešila zostávajúce závažné hrozby, ktorým čelí platobná bilancia Rumunska, ako aj súvisiace riziká pre hospodársku a finančnú stabilitu Rumunska a jeho hlavných obchodných partnerov v EÚ.MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHľADPo prepade HDP v roku 2009 vo výške 7,1 % a ďalšom páde o 1,3 % v roku 2010 sa hromadia pozitívne náznaky zotavovania, pokiaľ ide o vnímanie hospodárskej situácie a aktivitu. Údaje z najnovšieho prieskumu potvrdzujú zlepšujúci sa trend vo vnímaní hospodárskej situácie. Zotavenie priemyselnej výroby v roku 2010 predstavovalo 5,5 %. Podobne sa medziročne v priemere o 25 % zvýšili aj nové priemyselné objednávky v druhom polroku 2010. Vývoz naďalej rástol zdravým tempom (v roku 2010 o 27,3 % v hodnote RON). Zatiaľ čo stavebná činnosť sa v decembri 2010 výrazne zotavila, v odvetví maloobchodného predaja stále cítiť účinky zvýšenia DPH a zníženia miezd vo verejnom sektore. Mierny nárast miezd (priemerný čistý mesačný plat v decembri stúpol medziročne o 1,3 %) je náznakom zlepšenia na pracovnom trhu a poskytne oporu spotrebe. Aj keď počet evidovaných nezamestnaných v januári 2011 aj naďalej klesal, miera nezamestnanosti v prvej polovici roku pravdepodobne porastie v dôsledku vplyvu nových povinností na evidenciu nezamestnaných.Očakáva sa, že rast hospodárstva sa v roku 2011 obnoví, pričom reálny HDP by mal narásť o 1,5 %. Po prudkom prepade v rokoch 2009 a 2010 by sa mali obnoviť podnikové investície, keďže vonkajší dopyt rastie a miera využívania kapacít v sektore priemyselnej výroby je blízko historickému rekordu z roku 2008. Silný vývoz a prudký nárast priemyselných objednávok podľa očakávaní uistia spoločnosti o tom, že majú investovať aj napriek tomu, že rizikové rozpätia zostávajú mierne zvýšené. Výstavba bytov pravdepodobne ostane v útlme, pretože úverová aktivita zostáva nízka, pričom sa predpokladá, že ceny domov sa ďalej stabilizujú. Po výraznom znížení spotreby domácností v rokoch 2009 a 2010 sa očakáva, že tento rok sa postupne zotaví, k čomu je dopomôže úprava miezd vo verejnom sektore smerom nahor (+ 15 % po 25-percentnom znížení v júli 2010), ako aj priemysel, kde sa výrazne obnovila aktivita. Výraznejšiemu zotavovaniu bráni pokračujúce obmedzovanie fiškálnych výdavkov, vysoký pomer dlhovej služby k príjmom a obmedzený nárast úverov pre domácnosti spôsobený vysokou mierou nevýnosných úverov v retailovom bankovníctve. Reálny hospodársky rast v roku 2012 sa očakáva na úrovni okolo 4 %. Očakáva sa, že rast sa postupne rozšíri, pričom rozhodujúcu úlohu v zotavovaní hospodárstva bude zohrávať domáci dopyt. Výdavky na súkromnú spotrebu budú pravdepodobne rásť rýchlejším tempom v dôsledku zlepšenia bilancie domácností, čoho motorom budú ďalšie zvýšenia miezd a zamestnanosti.Inflácia dosiahla vrchol v decembri 2010 (8,0 % medziročne), čo bolo spôsobené výraznými nárastmi nepriameho zdaňovania. To bolo výrazne nad úrovňou cieľovej inflácie 3,5% ±1 percentuálny bod, ktorú na koniec roka 2010 stanovila rumunská národná banka (NBR). V prvom polroku 2010 udržiavali infláciu na vysokej úrovni hlavne zvýšenia spotrebných daní z tabaku a vyššie ceny pohonných hmôt – ročná inflácia dosiahla v priemere 4,5 %, kým inflácia HISC pri konštantných daniach sa pohybovala na úrovni okolo 2 %. V treťom štvrťroku narástla inflácia na 7,5 % v dôsledku zvýšenia DPH a zvýšených cien potravín. V druhom polroku 2011 sa očakáva, že inflácia sa – v nadväznosti na to, ako sa postupne vytratia cenové účinky súvisiace so zvýšením nepriamych daní – postupne vráti do cieľového pásma NBR (3,0 % ± 1 percentuálny bod).NBR udržiava kľúčovú sadzbu na stabilnej úrovni od mája 2010. Prebytok likvidity na medzibankovom trhu však napriek tomu udržiaval krátkodobé miery na oveľa nižších úrovniach, než bola kľúčová politická miera NBR v ostatných mesiacoch. Napriek zníženým sadzbám na peňažných trhoch zostáva rast úverov v súkromnom sektore tvrdošijne na slabej úrovni v dôsledku nepriaznivých cyklických podmienok a sprísnených noriem bánk v oblasti poskytovania úverov. V menovej politike treba aj naďalej počítať so zložitými problémami. Opakované prekračovanie inflačných cieľov môže vyvinúť tlak na dôveryhodnosť NBR – aj keď veľká časť nedávneho zvyšovania cien nebola pod jej priamou kontrolou. Opatrný prístup NBR k uvoľňovaniu menovej politiky v druhom polroku 2010 bol odôvodnený, a to vzhľadom na možné druhostupňové účinky nárastu inflácie súvisiace s DPH. S cieľom dosahovať lepšie predpoklady v oblasti inflácie bude NBR naďalej uskutočňovať aktívnu komunikačnú politiku.VEREJNÉ FINANCIEDeficit rozpočtu na rok 2010 bol 6,5 % HDP v peňažnom vyjadrení, čo bolo lepšie, než plánovaný deficit 6,8 % HDP. Príjmy sa v roku 2010 zvýšili o 7,2 %, čo bolo odzrkadlením mimoriadnych príjmov zo zvýšenia sadzby DPH na 24 %, ako aj zo spotrebných daní a nedaňových príjmov, ktoré narástli o 28,2 %. Oproti tomu príjmy z daní zo zisku sa v roku 2010 znížili o 17,4 % v dôsledku oneskoreného účinku krízy. Príspevky sociálneho zabezpečenia a dane z príjmov okrem toho takisto klesli o 4,5 % resp. 3,2 %. Nominálne výdavky narástli v roku 2010 o 4,2 % v dôsledku zvýšenia iných transferov, sociálnej pomoci a tovarov a služieb. Posledne spomínané možno čiastočne vysvetliť splatením nedoplatkov v sektore zdravotníctva v septembri vo výške 2 miliardy RON. K hlavným zníženiam nákladov došlo v kapitálových výdavkoch, ktoré sa v roku 2010 znížili o 11,7 %, ďalej v personálnych výdavkoch, ktoré klesli o 8,6 %, a v subvenciách, ktoré boli nižšie o 6,7 %.Útvary Komisie predpokladajú, že Rumunsko takisto splnilo cieľový deficit na rok 2010 podľa ESA, toto však bude predmetom potvrdzovania v nasledujúcich mesiacoch. Treba však poznamenať, že reklasifikáciou niekoľkých štátnych podnikov do sektora štátnej správy Eurostatom v septembri 2010 a apríli 2011 by sa zvýšil deficit najmenej o 0,5 % HDP až dovtedy, kým sa odstránia deficity príslušných štátnych podnikov. V závislosti od plnenia rozpočtu v roku 2011si to môže vyžiadať úpravu cieľového deficitu na rok 2011, aby sa zohľadnil tento vývoj. Preto možno bude potrebné dodatočné úsilie s cieľom zabezpečiť, aby sa v súlade s platnými odporúčaniami Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite dosiahol v roku 2012 deficit nižší než 3 % HDP podľa ESA.Vnútroštátne nedoplatky sa dokonca roka 2010 znížili a rumunské orgány sa zaviazali udržiavať ich na nízkej úrovni počas celého roka 2011. Stav domácich nedoplatkov (starších než 90 dní) bol 1,1 miliardy RON (0,2 % HDP) ku koncu roka 2010, čo znamená pokles oproti 1,6 miliardy RON (0,3 % HDP) z konca roku 2009. K nedoplatkom dochádza prevažne na úrovni miestnej samosprávy (okolo 84 % celkového množstva oneskorených platieb ku koncu roka 2010) a v menšej miere v sektore zdravotníctva vrátane nemocníc. Keďže nedoplatky verejnej správy sú náročnejšie na kontrolu, nový zákon o financiách samosprávy, ktorý je účinný od 1. januára 2011, by mal v tejto oblasti pomôcť. Po uhradení nedoplatkov sektora zdravotníctva vo výške 2 miliardy RON (0,4 % HDP) v septembri 2010 sa nedoplatky sektora zdravotníctva udržiavajú na minime s výnimkou nemocníc.V tejto oblasti bude kľúčová ďalšia reforma sektoru zdravotníctva, aby sa trvale zabránilo opätovnému výskytu nedoplatkov v tejto oblasti. Cieľ je mať efektívny systém zdravotníctva, ktorý funguje v rámci svojich pridelených rozpočtových prostriedkov. Medzi opatrenia, ktoré sa prijímajú a plánujú prijať, patrí zavedenie systému doplatkov na základe individuálnych možností pacientov, zrušenie povinnosti zdravotného fondu uzatvárať zmluvy so všetkými nemocnicami a reforma balíka výhod poistená vládou tak, aby nezahŕňala poskytovanie zdravotníckych služieb, ktoré nie sú nevyhnutné. Svetová banka poskytuje a bude poskytovať v týchto záležitostiach odbornú pomoc. Ministerstvo financií bude navyše monitorovať súhrnné výšky rozpočtov nemocníc, aby sa zabezpečilo, že sú v súlade s plánovanými výdavkami rozpočtu verejnej správy. Ak v takomto súlade nebudú, prijme opatrenia spolu s ministerstvom zdravotníctva s cieľom predísť opätovnej akumulácii nedoplatkov na úrovni nemocníc.Rumunské orgány sa aj naďalej zaväzujú dosiahnuť cieľový deficit vo výške 4,4 % HDP v roku 2011 v peňažnom vyjadrení (pod 5 % HDP vo vyjadrení ESA). Prijali a uzákonili rozpočet na rok 2011, ako aj strednodobú rozpočtovú stratégiu na roky 2011 – 2013. Pokiaľ ide o stranu príjmov, všetky hlavné dane zostanú nezmenené, aby sa zaistila predvídateľnosť. Pokiaľ ide o stranu výdavkov, v rozpočte sa zachovávajú výdavky na mzdy na úrovni 39 miliárd RON bez príspevkov na sociálne zabezpečenie pre armádu (1,6 miliárd RON), ktoré bude štát platiť od tohto roku v dôsledku nového zákona o dôchodkoch. Po dočasnom núdzovom znížení miezd vo verejnom sektore o 25 % v polovici roku 2010 s cieľom zvrátiť zvyšovanie rozpočtového deficitu, sa mzdy vo verejnom sektore zvýšili o 15 % v porovnaní s ich úrovňou v decembri 2010. Tento nárast bol však kompenzovaný zrušením 13. platu a dovolenkového bonusu. Navyše počet zamestnancov vo verejnom sektore bol znížený o ďalších 20 000 osôb v porovnaní s počtom potrebným na dodržanie celkových mzdových nákladov. Medzi ostatné opatrenia zahrnuté do rozpočtu na rok 2011 patria zachovanie zmrazenia dôchodkov, pokračujúce znižovanie zamestnanosti vo verejnom sektore prostredníctvom uplatňovania politiky, že sa nahradí iba 1 zo 7 odchádzajúcich pracovníkov a zrušenie subvencií na teplo. Reforma dôchodkového systému spolu so zjednoteným zákonom o mzdách a reštrukturalizáciou sektora zdravotníctva by navyše mali priniesť výrazné úspory.Rumunské orgány ostávajú odhodlané znižovať svoj deficit pod hranicu 3 % HDP aj v roku 2012 podľa metodiky ESA, potrebné však budú dodatočné opatrenia. Už z hospodárskej predpovede Komisie z jesene 2010 vychádzajúcej z predpokladu nezmenenej politiky vyplynula potreba dodatočného úsilia o zníženie deficitu vo výške 0,5 % HDP. Potrebné však možno budú ešte dôležitejšie opatrenia, a to vzhľadom na reklasifikáciu stratových štátnych podnikov do sektora verejnej správy, z čoho vyplynie celková potreba dodatočnej úpravy vo výške približne 1 % HDP. Dodržiavať sa bude musieť aj ďalšie obmedzovanie výdavkov vrátane mzdových výdavkov a odmien.Cieľ navrhovaného preventívneho programu bude takisto ešte viac posilniť systém rozpočtového riadenia. Zavedením zákona o fiškálnej zodpovednosti a prijatím strednodobej fiškálnej stratégie by sa malo pomôcť pri zlepšovaní procesu rozpočtového plánovania. Rozpočtovanie kapitálových výdavkov sa navyše musí posilniť na úrovni ústrednej štátnej správy. Aj keď rozpočty verejných kapitálových výdavkov Rumunska majú tendenciu byť rozsiahle (na rok 2011 je rezervovaných 7,2 % HDP), tieto výdavky sú dokladované iba veľmi malými výstupmi, z čoho vyplýva, že kapitálové výdavky boli dosť neefektívne. Navyše veľmi veľa investičných projektov bolo v predchádzajúcich rokoch začatých bez toho, aby boli zabezpečené zdroje nevyhnutné na ich dokončenie. Výsledkom je, že medzi (príliš) vysoký počet nedokončených projektov sa rozdelí veľmi malý objem zdrojov dostupných na kapitálové výdavky. Pracovná skupina pod vedením premiéra vypracuje zoznam prioritných investičných projektov, na ktoré bude počas ďalších 3 – 5 rokov dostupné financovanie v rámci portfólia definovaného v aktualizovanej fiškálnej stratégii na roky 2011 – 2014. Okrem toho posilnením jednotky pre monitorovanie verejných investícií na ministerstve financií a vylepšením databázy kapitálových investícií spravovanej ministerstvom sa zlepší monitorovanie a vyhodnocovanie investičných projektov na úrovni ústrednej štátnej správy. Možná technická pomoc od členských štátov EÚ môže byť takisto nutná. Ministerstvo financií bude pre vládu vypracúvať štvrťročné správy o stave prebiehajúcich a plánovaných investičných projektov, pričom vláda tieto správy prediskutuje a prijme opatrenia na odstránenie akýchkoľvek potenciálnych fiškálnych odchýlok alebo iných problémov v súvislosti s plnením rozpočtu. Kapitálové výdavky sa nakoniec postupne preorientujú z investícií financovaných výhradne z domácich zdrojov na investície spolufinancované z EÚ, čím by sa malo takisto prispieť k využívaniu fondov EÚ.FINANčNÉ TRHYRumunské finančné trhy vykazovali solídne výsledky od polovice roku 2010, aj keď situácia je i naďalej krehká. Zdá sa, že pokračujúce otrasy na periférii eurozóny mali len malý priamy vplyv na rumunské trhy. Finančné napätie poľavilo spolu so zlepšovaním nálady na globálnych trhoch a do istej miery v očakávaní programu následných krokov EÚ/MMF pre Rumunsko. Výmenný kurz bol stabilný a v ostatných mesiacoch sa udržiaval blízko pri 4,20 – 4,30 RON/EUR. Po dosiahnutí vrcholu na úrovni tesne nad 400 bázických bodov v polovici roka 2010 sa rozpätia swapov na kreditné zlyhanie pri štátnych dlhopisoch pohybovali od októbra 2010 na úrovni okolo 300 bázických bodov (nižšie než v Grécku, Írsku, Portugalsku a Maďarsku). Burzový index BET zotrval vo všeobecnosti v štvrtom štvrťroku 2010 na rovnakej úrovni, no v januári opäť stúpol. Výnosy z aukcií domácich jednoročných pokladničných poukážok poklesli v januári a februári 2011 pod úroveň 7 % p. a., čo znamená nižšie náklady na refinancovanie pre rozpočet, než po väčšinu roka 2010. Ziskovosť bankového sektora utrpela v dôsledku znižovania kvality aktív. Podiel nevýnosných úverov (NPL) sa koncom roka 2010 zvýšil na 11,9 % oproti 7,9 % koncom roka 2009. Pri týchto trendoch pri znehodnotených aktívach utrpela ziskovosť bankového sektora, čo malo za následok čistú stratu ku koncu roka (t. j. návratnosť kapitálu bola záporná vo výške -1 %). Banky si však ponechali dostatočné kapitálové tlmiace prvky a kapitálová primeranosť za celý systém ostala nad 14 %. Napriek znižovaniu záväzku angažovanosti v októbri 2010 na 95 % referenčnej úrovne z marca 2009 si materské banky podieľajúce sa na Viedenskej iniciatíve európskej bankovej koordinácie udržali svoju angažovanosť blízko k úrovni z marca 2009 (98 % ku koncu januára 2011).PLATOBNÁ BILANCIA A POžIADAVKY NA FINANCOVANIE Z VONKAJšÍCH ZDROJOVSaldo bežného účtu v roku 2010 zaznamenalo deficit vo výške 4,2 % HDP. Prílev súkromného kapitálu sa postupne zvýšil. To umožnilo akumulovať devízové rezervy rýchlejšie, než sa očakávalo. Tieto rezervy sú teraz na uspokojivých úrovniach (približne 130 % krátkodobého dlhu). Pri súčasných predpokladoch podľa základného makroekonomického scenára by udržateľnosť zahraničného dlhu nebola v horizonte programu ohrozená.V prípade negatívneho otrasu môže Rumunsko potrebovať dodatočné financovanie do výšky 5 miliárd EUR. V prípade takéhoto alternatívneho nepriaznivého scenára by Rumunsko nebolo schopné plne pokryť svoje potreby zahraničného financovania z dostupných zdrojov, hlavne z dôvodu zníženého prílevu priamych zahraničných investícií a nižších sadzieb za prenášanie amortizovaného dlhu, najmä od bánk. Za týchto alternatívnych okolností by zostávajúce potreby financovania museli byť pokryté z aktivácie preventívnej finančnej pomoci EÚ (v spojení s pomocou MMF). Tento alternatívny scenár bol vypracovaný v úzkej spolupráci s pracovníkmi MMF a tvorí základ pre dodatočné potreby financovania vo výške približne 5 miliárd EUR, ktoré sa majú pokryť z medzinárodnej finančnej pomoci.Zatiaľ čo hospodárska kríza pomohla zvrátiť akumuláciu nerovnováh v hospodárstve, samotné nerovnováhy stále existujú. Deficit bežného účtu klesol z 11,4 % HDP v roku 2008 na 4,2 % v roku 2010. Rast úverov stagnuje a stavebná činnosť poklesla v ostatných dvoch rokoch o dvojciferné čísla. Inflácia zostáva vysoká. Prudký pád miezd, najmä vo verejnom sektore, a ďalšie znehodnocovanie meny v roku 2010 však pomohli Rumunsku získať cenovú konkurencieschopnosť. Opatreniami, ktoré prijali rumunské orgány, sa podarilo znížiť fiškálny deficit pod cieľovú hodnotu dohodnutú na rok 2010. Deficit bežného účtu a deficit verejných financií (dvojitý deficit) však ostávajú pomerne vysoké. Riziko môže navyše predstavovať neustály nárast pôžičiek zo zahraničia. Znamená to, že škodlivé nerovnováhy na makro úrovni stále existujú a závažným spôsobom ohrozujú udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska.POMOC EÚ V RÁMCI SYSTÉMU PRE PLATOBNÉ BILANCIE PRICHÁDZA AKO SÚčASť MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIAVzhľadom na stále zvýšené riziko, že Rumunsko môžu postihnúť ťažkosti s platobnou bilanciou, Komisia pod podmienkou, že rumunské orgány sa pevne zaviažu uskutočňovať hlavný program fiškálnych, finančných a štrukturálnych úprav, a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom z 3. marca 2011, odporúča Rade prijať rozhodnutie o pokračovaní poskytovania vzájomnej pomoci podľa článku 143 Zmluvy (ZFEÚ). Rumunská vláda uskutoční svoj hospodársky program s cieľom vyriešiť zostávajúce závažné hrozby v oblasti udržateľnosti svojej platobnej bilancie.Komisia ďalej po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom navrhuje rade, aby prijala rozhodnutie o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ do výšky 1,4 miliardy EUR Rumunsku, ktorou by sa podporila udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska[2]. Navrhovaná preventívna pomoc by bola k dispozícii na aktiváciu do 31. marca 2013.Zdá sa, že preventívna strednodobá finančná pomoc Rumunsku v rámci systému pre platobné bilancie členských štátov je za súčasných okolností stále znížených prílevov kapitálu a stále zvýšenej fiškálnej a vonkajšej nerovnováhy primeraná. Zatiaľ čo za súčasných podmienok na trhu Rumunsko nemá v úmysle žiadať o vyplatenie finančných prostriedkov sprístupnených od MMF alebo od EÚ, preventívna pomoc uľahčí krajine naďalej uskutočňovať organizovanú nápravu fiškálneho a zahraničného deficitu.Touto pomocou sa poskytne dôveryhodnosť vládnemu hospodárskemu programu vrátane pokračovania fiškálnej úpravy, konsolidácie reformy finančných trhov a zvýšeného dôrazu na reformy trhov s výrobkami a pracovnou silou, ako aj zvýšenej čerpania štrukturálnych fondov EÚ. Uskutočnením hospodárskeho programu sa posilní rastový potenciál Rumunska, čo by malo mať pozitívny vplyv na zahraničnú hodnotu rumunskej meny RON, a tým by sa mala znížiť pravdepodobnosť negatívneho vplyvu na súvahy subjektov v sektoroch korporácií a domácností. Tým by sa malo dosiahnuť, že hospodárske oživenie bude udržateľnejšie a mala by sa zlepšiť kvalita aktív v sektore bankovníctva, čím sa zase uvoľnia zdroje na nové investície.Aj keď preventívna pomoc zohľadňuje skutočnosť, že za normálnych trhových podmienok Rumunsko dokáže uspokojiť svoje potreby financovania bez ďalšej oficiálnej pomoci, negatívne riziká do prvého štvrťroka 2013, ktoré závažným spôsobom ohrozujú udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska, sa vzhľadom na predpokladanú celkovú výšku preventívnej pôžičky do 5 miliárd EUR považujú za adekvátne zvládnuté, pretože navrhovaná preventívna pomoc EÚ Rumunsku do výšky 1,4 miliardy EUR by bola spojená s podporou MMF prostredníctvom preventívnej dohody o pohotovostnom úvere vo výške 3,09 miliárd ZPČ (300 % rumunskej kvóty v MMF; približne 3,6 miliárd EUR). Svetová banka bude naďalej poskytovať podporu, ktorá bola odsúhlasená v skoršej fáze, vo výške 400 miliónov EUR v rámci svojho rozvojového úverového programu (DPL3) a 750 miliónov EUR v rámci výsledkami podmieneného financovania na reformu sociálnej pomoci a zdravotníctva.Preventívna finančná pomoc EÚ sa poskytuje na podporu pokračujúceho jednoznačného záväzku rumunských orgánov uskutočňovať komplexný hospodársky program. Program sa úplne zohľadní v aktualizácii rumunského konvergenčného programu, ako aj v národnom programe reforiem (NRP) Rumunska. Skutočnosť, že vyplácanie splátok v rámci úveru EÚ je podmienené špecifickými hospodárskymi politikami, bude ustanovená v memorande o porozumení, ktoré Komisia uzavrie s rumunskými orgánmi. Hlavné prvky tejto podmienenosti sú:A: Fiškálna konsolidáciaFiškálna konsolidácia ostáva zásadným prvkom programu reforiem, v ktorom sa predpokladá znižovanie fiškálneho deficitu na 4,4 % deficitu HDP v roku 2011 v peňažnom vyjadrení (menej ako 5 % HDP vo vyjadrení ESA) a na menej ako 3 % deficitu HDP v roku 2012 vo vyjadrení ESA, čím sa odstráni nadmerný deficit. Program navyše zintenzívni úsilie na zníženie nedoplatkov platieb verejnej správy, a to tak na úrovni ústrednej štátnej správy, ako aj miestnej samosprávy. Systém finančného výkazníctva tých štátnych podnikov, ktoré sú alebo im hrozí, že budú klasifikované v rámci verejnej správy, treba zlepšiť s cieľom umožniť mesačné monitorovanie ich finančnej situácie vrátane stavu nedoplatkov v snahe postupne znížiť mieru týchto nedoplatkov. Mzdové náklady verejného sektora budú v roku 2011 naďalej obmedzené na 39 miliárd RON (okrem 1 574 miliónov RON na príspevky na sociálne zabezpečenie pre armádu v dôsledku uplatňovania nového zákona o dôchodkoch) a budú musieť dodržiavať príslušne limity ustanovené v strednodobej fiškálnej stratégii na obdobie 2012 – 2014.B: Fiškálna správa a riadenie a štrukturálna fiškálna reformaFiškálna správa a riadenie výrazne získa z pokračujúcej odbornej pomoci, ktorú poskytnú MMF a Svetová banka v oblasti riadenia a kontroly verejných financií. Sem patria aj školenia pracovníkov a renovácia celej IT infraštruktúry v oblasti riadenia rozpočtu a výdavkov ústrednej štátnej správy. V hospodárskom programe sa rieši skutočnosť, že sa musia lepšie stanoviť priority verejných investícií, pričom k zlepšeniu musí dôjsť pri plánovaní, monitorovaní a vyhodnocovaní verejných investičných projektov. Hospodársky program obsahuje niekoľko opatrení na tento účel vrátane vytvorenia databázy projektov, zvýšenej miery plánovania kapitálových investícií a monitorovania kapacity v úrade premiéra i na ministerstve financií. Rozpočty nemocníc v správe ministerstva zdravotníctva bude prísne monitorovať ministerstvo financií s cieľom zabrániť opätovnej akumulácii nedoplatkov. Rumunské orgány budú naďalej každoročne revidovať a aktualizovať stratégiu riadenia dlhov, t. j. v rámci tohto programu do konca decembra 2011 a konca decembra 2012.C: Regulácia finančného sektora a dohľad nad nímVo finančnom sektore rumunské orgány zabezpečia, aby obozretnostné zaobchádzanie so swapmi dlhov za vlastné imanie neviedlo k oslabovaniu finančných pozícií úverových inštitúcií. S cieľom pripraviť zavedenie IFRS v roku 2012 rumunské orgány vypracujú návrhy na obozretnostné filtre ( „prudential filters“ ), ktorých cieľom bude zachovávať obozretný prístup k tvorbe rezerv pre prípady stratových úverov, solventnosti a rezerv. Zachovávaním úverovej disciplíny a prevenciou morálneho hazardu medzi dlžníkmi sa výrazne prispieva k zvyšovaniu finančnej stability. Preto sa vláda bude aj naďalej vyhýbať tomu, aby prijímala legislatívne iniciatívy (ako napr. zákon o platobnej neschopnosti fyzických osôb) a propagovala ustanovenia v rámci zákona o vymáhaní dlhov, ktoré by narušili úverovú disciplínu. Rumunské orgány navyše uskutočnia zmeny a doplnenia nevyhnutné na to, aby ustanovenia zákona o bankrote poisťovacích podnikov zodpovedali všeobecnému zákonu o platobnej neschopnosti a zákonu o podnikaní v poisťovníctve a dohľade nad poisťovníctvom.D: Menová politikaMenová politika bude naďalej zameraná na cenovú stabilitu a dosiahnutie cieľov Národnej banky Rumunska pre infláciu (3,0 % ±1 percentuálny bod na konci roka 2011 a na konci roka 2012).E: Štrukturálne reformyHospodársky program rumunskej vlády je významným spôsobom zameraný na reformu trhu s výrobkami a pracovnou silou s cieľom zlepšiť fungovanie týchto trhov, a tým väčšmi obrniť rumunské hospodárstvo voči vonkajším otrasom a posilniť jeho dlhodobý rastový potenciál. Agenda štrukturálnej reformy tohto programu sa zahrnie do nadchádzajúceho národného programu reforiem Rumunska a pomôže Rumunsku dosiahnuť jeho vnútroštátne ciele ustanovené v rámci stratégie rastu programu Európa 2020.V sektore energetiky sa v programe počíta s dereguláciou cenotvorby a obchodu s elektrickou energiou a plynom s cieľom zvýšiť prístup na trh a prepravnú kapacitu, ako aj prispieť k vybudovaniu plne funkčného, integrovaného a vzájomne prepojeného vnútorného trhu s elektrickou energiou a plynom, ako konštatovala Európska rada na zasadaní 4. februára 2011. V programe sa predpokladá vytvorenie silného a nezávislého regulačného orgánu pre odvetvie energetiky, ktorý bude schopný plniť si svoje úlohy a zodpovednosti tak, ako je stanovené v treťom balíku energetických opatrení. Plán reštrukturalizácie v odvetví uhlia bude oznámený Komisii. Program obsahuje komplexnú reformu sektora železníc, ktorej cieľom je zvýšiť efektívnosť poskytovania služieb osobnej dopravy a plánovania železničnej infraštruktúry a zároveň zatraktívniť tento sektor pre prepravu tovaru (nákladov). Reforme napomôže silný a nezávislý regulačný orgán pre železničný sektor.Rumunský právny rámec verejno-súkromných partnerstiev (PPP) treba prehodnotiť, aby sa zabezpečil úplný súlad so smernicami EÚ o verejnom obstarávaní. Okrem toho sa má dokončiť prehodnotenie rámcových podmienok verejného obstarávania. V programe sa predpokladá zriadenie prevádzkového jednotného kontaktného miesta, ktoré je ustanovené v smernici o službách, s cieľom pomôcť podnikom so všetkými administratívnymi postupmi, ktoré sú potrebné na zriadenie podniku v Rumunsku alebo na cezhraničné poskytovanie služieb a týmto sa odstránia obmedzenia pri zriaďovaní maloobchodných predajných miest.Program pokračuje v reforme pracovného trhu zmenou a doplnením zákonníka práce, ktorého schválenie sa očakáva v roku 2011, a zefektívnením inštitúcií stanovujúcich mzdy. Strnulosť pracovného trhu sa bude riešiť prostredníctvom rozsiahlejšieho využívania pracovných zmlúv na čas určitý, prostredníctvom zníženia veľkorysého odmeňovania nadčasov a predĺžením skúšobnej lehoty v prípade pracovných zmlúv na čas neurčitý. Rumunská vláda sa bude usilovať s príslušnými zainteresovanými stranami zracionalizovať vyjednávanie o mzdách v súkromnom sektore. Nakoniec, politický program obsahuje opatrenia na zvýšenie motivácie v oblasti ponuky pracovnej sily a na zníženie neevidovanej práce. Reforma bude v súlade so smernicami EÚ a hlavnými štandardmi práce a bude sa v nej zohľadňovať potreba integrovaného prístupu k flexiistote.Rumunské orgány prijmú opatrenia na posilnenie správy a riadenia štátnych podnikov vrátane podnikov finančného sektora.V oblasti tak prepotrebného zvýšenia využívania fondov EÚ sa v programe predpokladá, že sa uskutoční vládny akčný plán, ktorý v súčasnosti dokončujú rumunské orgány v nadväznosti na list predsedu Komisie z 13. decembra 2010. V programe sa ustanovujú špecifické ciele pre kumulatívnu súhrnnú úroveň oprávnených výdavkov do konca roka 2012 vrátane poistenia toho, aby boli v ročných rozpočtoch zabezpečené adekvátne vnútroštátne zdroje na spolufinancovanie s cieľom vyhnúť sa situácii, keď by Rumunsko stratilo výraznú časť štrukturálnych fondov, ktoré mu boli dané k dispozícii na jeho hospodársky rozvoj.Odporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci RumunskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 143,so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po porade s Hospodárskym a finančným výborom,keďže:1.  Rumunsko vykonalo od roku 2009 významný program reforiem. Verejné financie sa opätovne dostali na udržateľnejšiu úroveň a prístup vlády k financovaniu dostupnému z trhu sa značne zlepšil. V nadväznosti na pokračovanie fiškálnej úpravy a stabilizáciu výmenného kurzu rumunskej národnej meny (RON) voči menám hlavných obchodných partnerov, ako aj v nadväznosti na pokračujúcu angažovanosť materských spoločností zahraničných bánk v Rumunsku ostáva sektor bankovníctva stabilizovaný a s dobrým pomerom kapitálu, pričom zahraničný deficit Rumunska sa zredukoval.2.  Je potrebné pokračovať vo vykonávaní fiškálnej konsolidácie, aby sa ďalej stabilizoval pomer dlhu k HDP a aby sa zabezpečila dlhodobá udržateľnosť verejných financií v kontexte rýchlo starnúcej spoločnosti. Rumunsko sa začína dostávať späť k výnosnosti, no zatiaľ je financovanie rozpočtového deficitu a refinancovanie dlhu, ktorý dosiahol splatnosť, naďalej nákladné a Rumunsko sa stále spolieha na dlhové nástroje prevažne s krátkou dobou splatnosti. Zatiaľ čo stabilita bankového sektora bola zachovaná, zvýšenie objemu znehodnotených aktív môže aj naďalej systém zaťažovať.3.  V tomto kontexte je bytostne dôležité, aby rumunské orgány uskutočňovali zdravé a dôveryhodné makroekonomické politiky s cieľom predísť akémukoľvek návratu zásadných otrasov na finančných trhoch. Základným kameňom hospodárskeho programu ostáva zníženie fiškálneho deficitu v súlade s odporúčaniami Rady Rumunsku prijatými v rámci postupu pri nadmernom deficite. Aby sa pri dosahovaní nižších rozpočtových deficitov dosiahla udržateľnosť, Rumunsko musí pokračovať v reforme svojho prostredia riadenia a kontroly verejných financií.4.  Rada pravidelne hodnotí hospodárske politiky implementované Rumunskom, najmä v súvislosti s každoročným prehodnocovaním aktualizácie konvergenčného programu Rumunska a vykonávaním národného programu reforiem a pravidelným hodnotením pokroku, ktorý Rumunsko dosiahlo v kontexte konvergenčnej správy.5.  Zatiaľ čo v základnom scenári hospodárskeho programu sú celkové hrubé potreby financovania do prvého štvrťroka 2013 plne pokryté a vláda naďalej konsoliduje svoj prístup trhovému financovaniu, nedokončený program reforiem a výrazné riziká týkajúce sa základného scenára sú dôvodom na to, aby Rumunsko žiadalo o finančnú pomoc preventívnej povahy v nadväznosti na pomoc poskytnutú podľa rozhodnutia Rady 2009/458/ES[3].6.  Rumunské orgány požiadali EÚ a iné medzinárodné finančné inštitúcie o finančnú pomoc na podporu udržateľnosti platobnej bilancie a na zabezpečenie toho, aby rezervy medzinárodnej meny mohli byť udržiavané na obozretnej úrovni aj v prípade nepriaznivého hospodárskeho vývoja.7.  Rumunsko ostáva vážnym spôsobom ohrozené ťažkosťami, pokiaľ ide o jeho platobnú bilanciu, a táto hrozba naďalej odôvodňuje poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Európskej únie,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Európska únia bude naďalej poskytovať Rumunsku vzájomnú pomoc, čím nadviaže na pomoc poskytnutú rozhodnutím Rady 2009/458/ES zo 6. mája 2009.Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho oznámenia.Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.V Bruseli [dátum]Za RadupredsedaVÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET(porov. článok 16 vnútorných predpisov)PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTIČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJE1. NÁZOV NÁVRHU, PREDMETNÝ ROZPOČTOVÝ RIADOK A NADPISOdporúčanie na rozhodnutie Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku v spojení s návrhom na rozhodnutie Rady o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku.01 04 01 01 záruka Európskej únie za úvery EÚ poskytnuté na podporu platobnej bilancie.2. PRÁVNY ZÁKLAD:Článok 143 ZFEÚ, článok 352 ZFEÚ, nariadenie Rady č. 332/2002.3. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by bol dlžník (Rumunsko) v omeškaní.Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade, že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Je predpoklad, že za bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať.3a – Bežný rokNeuplatňuje sa.CA |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) |Prevody |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3b – PrenosyNeuplatňuje sa.CA |Prenosy |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3c – Ďalší finančný rokNeuplatňuje sa.CA |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Prevody |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu | p.m. |4. OPIS AKCIENavrhovaná preventívna strednodobá finančná pomoc EÚ Rumunsku, ak sa aktivuje, pozostáva z úveru EÚ (ktorý sa bude financovať z pôžičiek EÚ na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške do 1,4 miliárd EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 3,09 miliardy SDR (približne 3,6 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Svetová banka sa zaviazala celkovou sumou 1,15 miliárd EUR, z čoho 400 miliónov EUR už bolo dohodnutých v rámci predchádzajúceho medzinárodného finančného balíka. Cieľom preventívnej strednodobej finančnej podpory EÚ Rumunsku je riešiť stále zvýšené riziká súvisiace s udržateľnosťou platobnej bilancie Rumunska, ktorá je od roku 2009 vážne ohrozená. Preventívna pomoc takisto naďalej poskytuje podporu hospodárskemu programu vlády, ktorého cieľ je okrem iného konsolidovať obnovenú dôveru investorov a znížiť pravdepodobnosť ďalších vrcholných otrasov na finančných trhoch. Novo poskytovaná preventívna pomoc má podľa očakávaní prispieť k finančnej stabilite, ktorá so zreteľom na posilnenie dôležitých medzinárodných (i medzibankových) prepojení presahuje rámec prijímajúcej krajiny. Takto podporovaný hospodársky balík vlády zahŕňa pokračujúce znižovanie deficitu v období rokov 2011 – 2013, čím by sa znížila finančná potreba vlády. Nakoniec, pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob na zaistenie toho, že EÚ zostane aj naďalej bezprostredne zapojená do formovania hospodárskych politík v Rumunsku a že tieto politiky budú konzistentné so záväzkami Rumunska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.Úvery EÚ získané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Rumunsku sú, v prípade žiadosti Rumunska a pozitívneho vyhodnotenia takejto žiadosti Komisiou a HFV, kryté zárukou EÚ. Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré by sa mohli poskytnúť Rumunsku, by bola až 1,4 miliárd EUR.Štruktúra záruky poskytovanej Európskou úniou umožní Komisii vykonávať dlhovú službu v prípade, že by Rumunsko bolo v omeškaní.S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia pri vykonávaní dlhovej služby dočasne čerpať zo svojich hotovostných zdrojov. V tomto prípade sa uplatní článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).5. POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTUNeuplatňuje sa.6. ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)Neuplatňuje sa.Položka | Rozpočtové prostriedky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Nasledujúce finančné roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Spolu |[1] Rozhodnutie Rady z 6. mája 2009 o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku (2009/458/ES) (Ú. v. EÚ L 1150, 13.6.2009) a rozhodnutie Rady z toho istého dátumu o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku (2009/459/ES) (Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2011, s. 8). Rada 16. februára 2010 zmenila a doplnila toto rozhodnutie s cieľom zohľadniť vplyv rozsiahlejšej recesie, než sa očakávalo, na ciele programu (2010/183/EÚ) (Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 19).[2] Navrhovaná pomoc by sa poskytla v rámci nástroja EÚ pre členské štáty, ktoré zatiaľ neprijali euro, ako sa ustanovuje v nariadení Rady (ES) č. 332/2002.[3] Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2009, s. 6.


Avis juridique important

|

52004PC0548

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o začatí rokovaní o dohode upravujúcej menové vzťahy s Andorským kniezatstvom  /* KOM/2004/0548 v konečnom znení - CNB 2004/0184 */

Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY o začatí rokovaní o dohode upravujúcej menové vzťahy s Andorským kniezatstvom(predlozená Komisiou)ODÔVODNENIE1. VŠEOBECNEDňa 11. mája 2004 prijala Rada rozhodnutie č. 548/04 o pozícii, ktorú má Spoločenstvo zaujať vo veci dohody upravujúcej menové vzťahy s Andorským kniezatstvom. Článok 8 tohto rozhodnutia stanovuje, ze rokovania s Andorrou o menovej dohode sa otvoria ihneď po tom, ako sa Rada na základe odporúčania Komisie zhodne na tom, ze boli splnené vsetky nevyhnutné podmienky. Tieto podmienky sa týkajú najmä predchádzajúceho obojstranného parafovania dohody o zdanení príjmov z úspor, ako aj záväzku Andorry uzavrieť takúto dohodu pred dátumom, ktorý sa dohodne so Spoločenstvom.2. SPLNENIE NEVYHNUTNÝCH PODMIENOKKomisia je toho názoru, ze podmienky boli splnené. Po prvé, dohoda obsahujúca opatrenia zhodné s tými, ktoré sú zakotvené v smernici Rady 2003/48/ES o zdanení príjmov z úspor vo forme úrokových platieb bola parafovaná v Bruseli dňa 1. júla 2004. Po druhé, Andorské kniezatstvo písomne upovedomilo Komisiu (verbálna nóta veľvyslankyne Andorského kniezatstva pri Spoločenstve pani Meritxell Mateu z 1. júla 2004), ze zamýsľa ratifikovať predmetnú dohodu do 30. apríla 2005. Komisia preto odporúča Rade prijatie rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje začiatok rokovaní o menových zálezitostiach s Andorrou.3. KOMISIA ODPORÚČA ZAČAŤ ROKOVANIAOdporúčanie Komisie je zalozené na článku 8 rozhodnutia Rady č. 548/04 o pozícii, ktorú má Spoločenstvo zaujať vo veci dohody upravujúcej menové vzťahy s Andorským kniezatstvom. Postup pre prijatie tohto odporúčania Radou je stanovený v článku 111 ods. 3 zmluvy, ktorý tvorí právny základ pre menové dohody medzi Spoločenstvom a tretími krajinami. Uvedený článok stanovuje prijatie kvalifikovanou väčsinou po konzultácii s ECB. Z článku 122 ods. 5 zmluvy vyplýva, ze hlasovať môzu len členské státy, ktoré patria do EURO zóny, pričom kvalifikovaná väčsina je definovaná ako dve tretiny hlasov vázených podľa článku 205 ods. 2 zmluvy.Návrh rozhodnutia Rady stanovuje, ze boli splnené vsetky podmienky nevyhnutné na začatie rokovaní o dohode o menových otázkach s Andorrou. Prijatie tohto rozhodnutia Radou otvára priestor pre začiatok týchto rokovaní.Ak Andorra neratifikuje dohodu o zdanení príjmov z úspor do dohodnutého dátumu, rokovania o menovej dohode sa prerusia az do uzatvorenia uvedenej dohody podľa článku 8 rozhodnutia Rady č. 548/04 z 11. mája 2004.2004/0184 (CNB)Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY o začatí rokovaní o dohode upravujúcej menové vzťahy s Andorským kniezatstvomRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva,so zreteľom na rozhodnutie Rady (ES) č. 548/04 zo dňa 11. mája 2004 o pozícii, ktorú má prijať Spoločenstvo vo veci dohody upravujúcej menové vzťahy s Andorským kniezatstvom [1], najmä na jeho článok 8;[1]  Ú. v. EÚ L 244, 16.7.2004 (s. 47-49).so zreteľom na odporúčanie Komisie, [2][2]  Ú. v. EÚ C [...] [...], s. [...]so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, [3][3]  Ú. v. EÚ C [...] [...], s. [...]keďze:(1) Začatie rokovaní s Andorským kniezatstvom (ďalej len "Andorra") o menových zálezitostiach je podmienené splnením nevyhnutných podmienok. Predchádzajúce obojstranné parafovanie dohody o zdanení príjmov z úspor, ako aj záväzok Andorry ratifikovať takú dohodu do dátumu dohodnutého so Spoločenstvom tvoria súčasť týchto podmienok;(2) Andorra a Komisia začali 1. júla 2004 s parafovaním dohody stanovujúcej opatrenia zhodné s tými, ktoré sú stanovené smernicou Rady 2003/48/ES o zdanení príjmov z úspor vo forme úrokových platieb;(3) Na základe verbálnej nóty veľvyslankyne Andorry pri Spoločenstve 1. júla 2004 sa Andorra zaviazala ratifikovať túto dohodu do 30. apríla 2005. Tento dátum je pre Spoločenstvo prijateľný;(4) Nesplnenie záväzku ratifikovať uvedenú dohodu o zdanení príjmov z úspor zo strany Andorry do dohodnutého dátumu povedie k preruseniu rokovaní o menovej dohode az do uskutočnenia ratifikácie;ROZHODLA TAKTO:Jediný článokPodmienky nevyhnutné na začatie rokovaní s Andorským kniezatstvom o dohode upravujúcej menové vzťahy stanovené v článku 8 rozhodnutia Rady (ES) č. 548/04 o pozícii, ktorú má Spoločenstvo zaujať vo veci dohody upravujúcej menové vzťahy s Andorským kniezatstvom boli splnené.Komisia upovedomí Andorské kniezatstvo o pripravenosti Spoločenstva uzatvoriť dohodu o menových zálezitostiach a navrhne začatie rokovaní o tejto dohode.V BruseliZa RaduPredseda


title: Odporúčanie na ROZHODNUTIE RADY o opatreniach potrebných na prerokovanie menovej dohody s Francúzskou republikou, konajúcou v prospech francúzskeho zámorského samosprávneho celku Svätého Bartolomeja

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                     EURÓPSKA KOMISIA

                                                     Brusel, 2.3.2011
                                                     SEK(2011) 249 v konečnom znení

                                      Odporúčanie na

                                 ROZHODNUTIE RADY

                                        z 2.3.2011

     o opatreniach potrebných na prerokovanie menovej dohody s Francúzskou republikou,
         konajúcou v prospech francúzskeho zámorského samosprávneho celku Svätého
                                        Bartolomeja

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                       DÔVODOVÁ SPRÁVA

     • Ostrov Svätého Bartolomeja – v súčasnosti zaradený medzi najvzdialenejšie regióny EÚ –
       vyjadril želanie zmeniť právny štatút s cieľom stať sa zámorským územím podľa štvrtej
       časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Prezident Francúzskej republiky listom z 30.
       júna 2010 požiadal Európsku radu, aby rozhodla o tejto zmene, ktorú schválila počas
       svojho zasadnutia 29. októbra 2010, s účinnosťou od 1. januára 2012.

     • Francúzske orgány vyjadrili želanie udržať na ostrove Svätého Bartolomeja euro aj napriek
       tomu, že ostrov prestane byť súčasťou územia Európskej únie. Používanie eura ako
       oficiálnej meny mimo rámca EÚ a so súhlasom EÚ nie je bezprecedentné: Na základe
       článku 219 ods. 3 zmluvy uzavrela EÚ menové dohody s Monackým kniežatstvom,
       Sanmarínskou republikou, Mestským štátom Vatikán a chystá sa uzavrieť štvrtú dohodu
       Andorrským kniežatstvom. Euro je oficiálnou menou na ostrovoch Saint-Pierre a Miquelon
       a Mayotte, dvoch francúzskych zámorských krajinách a územiach.

     • Na základe týchto dohôd sa uznáva oficiálne používanie eura a zabezpečuje sa
       uplatňovanie právnych predpisov, ktoré sú potrebné na riadne fungovanie hospodárskej a
       menovej únie, v príslušnej krajine. Obyčajne ide hlavne o právne predpisy v oblasti meny,
       bankovníctva a financií a rôzne právne texty, ktoré sa týkajú predchádzania podvodom,
       falšovaniu a praniu špinavých peňazí

     • Žiadna z uvedených oblastí nepatrí do pôsobnosti zámorského samosprávneho celku
       Svätého Bartolomeja. Preto aj keď sa právne texty EÚ, v ktorých sa od Francúzska
       vyžaduje prijatie transpozičných opatrení, budú na ostrove Svätého Bartolomeja
       uplatňovať aj naďalej, je potrebné v tomto zámorskom samosprávnom celku zabezpečiť
       priebežné uplatňovanie príslušných súčasných a budúcich právnych aktov alebo právnych
       nástrojov s priamymi účinkami, najmä nariadení a rozhodnutí ECB.

     • Na tento účel by preto Komisia mala dostať poverenie uzavrieť menovú dohodu medzi
       Európskou úniou a Francúzskou republikou, konajúcou v prospech zámorského
       samosprávneho celku Svätého Bartolomeja. Do tohto rokovania by sa mala zapojiť aj
       ECB.

SK                                               2                                                 SK
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie na

                                             ROZHODNUTIE RADY

                                                   z 2.3.2011

         o opatreniach potrebných na prerokovanie menovej dohody s Francúzskou republikou,
             konajúcou v prospech francúzskeho zámorského samosprávneho celku Svätého
                                            Bartolomeja

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 219 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie1,

     so zreteľom na stanovisko ECB2,

     keďže:

     (1)      Menové a kurzové otázky sú od zavedenia eura v pôsobnosti Únie.

     (2)      Úpravy týkajúce sa prerokovania a uzavretia dohôd o otázkach súvisiacich s menovým
              režimom alebo výmenným kurzom by mala stanoviť Rada.

     (3)      V rozhodnutí Európskej rady z 29. októbra 20103 o zmene štatútu ostrova Svätý
              Bartolomej vo vzťahu k Európskej únii sa predpokladá, že ostrov Svätý Bartolomej
              prestáva byť od 1. januára 2012 veľmi vzdialeným regiónom Únie a získava štatút
              pridruženej zámorskej krajiny alebo územia podľa štvrtej časti Zmluvy o fungovaní
              Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

     (4)      S cieľom zaistiť v prípade uskutočnenia tejto zmeny ochranu záujmov Únie sa
              Francúzska republika zaviazala uzavrieť príslušné dohody.

     (5)      Francúzska republika informovala inštitúcie EÚ o svojom zámere zachovať na ostrove
              Svätého Bartolomeja euro ako jedinú menu.

     (6)      Preto by sa mala medzi Európskou úniou a Francúzskou republikou, konajúcou v
              prospech francúzskeho zámorského samosprávneho celku Svätého Bartolomeja,
              prerokovať menová dohoda s cieľom zaistiť priebežné uplatňovanie príslušných
              právnych predpisov EÚ na ostrove Svätého Bartolomeja.

     1
              Ú. v. EÚ C , , s. .
     2
              Ú. v. EÚ C , , s. .
     3
              Ú. v. EÚ L 325, 9.12.2010, s. 4.

SK                                                     3                                           SK
 ---pagebreak---      PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                              Článok 1

     Pri prerokúvaní menovej dohody s Francúzskou republikou, konajúcou v prospech
     francúzskeho zámorského samosprávneho celku Svätého Bartolomeja, sa Európska únia
     zameriava na tieto body:

     a) Francúzska republika má povolenie ponechať na ostrove Svätého Bartolomeja euro ako
     jedinú menu a na uvedenom území udeliť právny štatút eurobankovkám a minciam.

     b) Právne akty EÚ sa budú na ostrove Svätého Bartolomeja uplatňovať aj naďalej v týchto
     oblastiach: právne predpisy týkajúce sa meny, bankovníctva a financií (vrátane dohľadu na
     príslušnými inštitúciami), pravidlá, ktorými sa ustanovujú opatrenia potrebné na používanie
     eura, predchádzanie praniu špinavých peňazí, podvodom a falšovaniu hotovostných a
     bezhotovostných platobných prostriedkov, pravidlá týkajúce sa medailí a tokenov, ako aj
     požiadaviek na štatistické vykazovanie.

     c) Toto priebežné uplatňovanie príslušných právnych aktov EÚ sa zaisťuje prostredníctvom:

     – francúzskych transpozičných opatrení (v prípade smerníc EÚ) a priamym presadzovaním (v
     prípade právnych aktov EÚ s priamymi účinkami),

     – alebo prostredníctvom zmeny príslušných francúzskych právnych predpisov s cieľom zaistiť
     úplné a okamžité uplatňovanie právnych predpisov EÚ na ostrove Svätého Bartolomeja v
     oblastiach uvedených v písm. b).

                                              Článok 2

     Komisia vedie rokovania s Francúzskou republikou konajúcou v prospech francúzskeho
     zámorského samosprávneho celku Svätého Bartolomeja. Do rokovaní sa plne zapojí ECB a
     bude schvaľovať otázky v oblasti svojej pôsobnosti.

                                              Článok 3

     Rada na návrh Komisie prijme rozhodnutie, ktorým sa schvaľuje podpísanie a uzavretie
     dohody.

     Toto rozhodnutie je určené Komisii a ECB.

     V Bruseli 2.3.2011

     Za Radu

     predseda

SK                                               4                                                 SK


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 242 final
            Odporúčanie pre
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2013/319/EÚ o existencii nadmerného deficitu na Malte

               Odporúčanie pre

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2013/319/EÚ o existencii nadmerného deficitu na Malte

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Na základe odporúčania Komisie sa rozhodnutím Rady 2013/319/EÚ z 21. júna 2013
                  1
                rozhodlo, že na Malte existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že celkový deficit verejných financií na Malte dosiahol v roku 2012 úroveň 3,3 % HDP, a prekročil tak referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, zatiaľ čo hrubý dlh verejných financií bol vyšší ako referenčná hodnota 60 % HDP stanovená v zmluve a Malta nedosiahla dostatočný pokrok smerom k splneniu referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu v súlade s požiadavkami na prechodné obdobie
                  2
                po náprave svojho nadmerného deficitu v roku 2012
                  3
               .

               (2)V súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 ods. 4 nariadenia rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
                  4
                Rada na základe odporúčania Komisie poslala 21. júna 2013 Malte odporúčanie, aby najneskôr do roku 2014 odstránila nadmerný deficit. Odporúčanie bolo zverejnené.

               (3)V súlade s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k zmluvám, Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva
                  5
               , oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom.

               (4)Rada by mala prijať rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len vtedy, keď i) Komisia vo svojich prognózach uvádza, že deficit v predpovedanom období neprekročí hranicu 3 % HDP
                  6
                a ii) pomer dlhu spĺňa podmienku referenčnej hodnoty dlhu zameranú na budúci vývoj.

               (5)Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Malty z apríla 2015 a na základe programu stability na rok 2015 a prognózy útvarov Komisie z jari 2015 možno prijať tieto závery:

               –Po dosiahnutí maximálnej úrovne 3,6 % HDP v roku 2012 sa celkový deficit verejných financií v roku 2013 znížil na úroveň 2,6 % HDP a v roku 2014 dosiahol úroveň 2,1 % HDP. Zníženie deficitu v roku 2014 bolo spôsobené najmä zlepšením cyklických podmienok a rozpočtovými opatreniami, ktoré viedli k významnému zvýšeniu bežných príjmov (o 2,5 % HDP), ktorými sa viac než kompenzoval nárast bežných výdavkov (o 0,8 % HDP), a čistými kapitálovými výdavkami (o 0,1 % HDP), ktoré možné vysvetliť vyššou mierou čerpania fondov EÚ.

               –Podľa programu stability na roky 2015 – 2018, ktorý predložila maltská vláda 30. apríla 2015, by mal deficit v roku 2015 klesnúť na 1,6 % HDP a v roku 2016 na 1,1 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 by mal deficit v roku 2015 dosiahnuť úroveň 1,8 % HDP a v roku 2016 úroveň 1,5 % HDP. Deficit by teda mal počas prognózovaného obdobia zostať pod referenčnou hodnotou zmluvy 3 % HDP.

               –Štrukturálne saldo, t. j. saldo verejných financií upravené podľa hospodárskeho cyklu a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v období rokov 2013 – 2014 zlepšilo o 1,3 % HDP.

               –Pomer dlhu k HDP sa z dôvodu dočasného zosúladenia dlhu a deficitu zvyšujúceho dlh zvýšil zo 67,4 % HDP v roku 2012 na 69,2 % HDP v roku 2013. Potom v roku 2014 klesol na úroveň 68,0 % HDP. Odhaduje sa, že dlh verejných financií bude naďalej klesať na úroveň 65,4 % HDP v roku 2016 aj v dôsledku priaznivého makroekonomického vývoja. Okrem toho súlad s dlhovým pravidlom, ktoré je zamerané na budúci vývoj, je v roku 2014 zaistený.

               (6)Malta od roku 2015, ktorý je rokom nasledujúcim po náprave nadmerného deficitu, podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a mala by primeraným tempom postupovať smerom k svojmu strednodobému cieľu, a to vrátane dodržiavania referenčnej hodnoty pre výdavky a dodržiavania dlhového kritéria v súlade s článkom 2 ods.1a nariadenia (ES) č.1467/97. V tejto súvislosti sa zdá, že existuje riziko určitej odchýlky od požadovanej úpravy vo výške 0,6 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v rokoch 2015 a 2016. V roku 2015 sa zlepšenie štrukturálneho salda odhaduje na 0,1 % HDP, čo znamená zaostávanie za požiadavkami. Zatiaľ čo úprava plánovaná na rok 2016 je v súlade s požiadavkou, existuje riziko určitej odchýlky v rokoch 2015 a 2016 posudzovaných spoločne. Preto budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)V súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte upravil nadmerný deficit.

               (8)Podľa názoru Rady došlo na Malte k náprave nadmerného deficitu, a rozhodnutie 2013/319/EÚ by sa preto malo zrušiť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Z celkového posúdenia vyplýva, že na Malte došlo k náprave nadmerného deficitu.

               Článok 2

               Rozhodnutie 2013/319/EÚ sa týmto zrušuje.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Maltskej republike.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 173, 26.6.2013, s. 52.

                     (2)
                  Po tom, ako bol v decembri 2012 zrušený postup pri nadmernom deficite v súlade s Paktu stability a rastu, má Malta od roku 2012 možnosť využívať trojročné prechodné obdobie na to, aby znovu začala spĺňať referenčnú hodnotu znižovania dlhu. Požiadavky počas prechodného obdobia sú stanovené v článku 2 ods. 1a druhom pododseku nariadenia (ES) č. 1467/97 a podrobnejšie rozpracované v „Špecifikáciách implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniach k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“ z 3. septembra 2012 (pozri:
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf. Požadovaná minimálna lineárna štrukturálna úprava na rok 2012 sa rovnala úrovni 0,4 percentuálneho bodu HDP, pričom štrukturálny deficit sa v roku 2012 zhoršil o 0,5 percentuálneho bodu HDP.

                     (3)
                  Celkový deficit verejných financií za rok 2012 bol následne upravený na súčasných 3,6 % HDP a verejný dlh na súčasných 67,4 % HDP.

                     (4)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

                     (6)
                  V súlade so „Špecifikáciami implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 295 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/401/EÚ o existencii nadmerného deficitu na Cypre

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/401/EÚ o existencii nadmerného deficitu na Cypre

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Rada na základe odporúčania Komisie rozhodla 13. júla 2010 rozhodnutím 2010/401/EÚ
                  1
                podľa článku 126 ods. 6 zmluvy, že na Cypre existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že podľa údajov, ktoré oznámili cyperské orgány v apríli 2010, dosiahol v roku 2009 deficit verejných financií na Cypre 6,1 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Dlh verejnej správy mal podľa plánov v roku 2010 dosiahnuť 62 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve.

               (2)Na základe odporúčania Komisie Rada v ten istý deň v súlade s článkom 126 ods.7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 adresovala Cypru odporúčanie, aby odstránil nadmerný deficit verejných financií najneskôr do roku 2012. Uvedené odporúčanie Rady bolo zverejnené.

               (3)Komisia 27. januára 2011 dospela k záveru, že na základe informácií, ktoré boli v tom čase k dispozícii, Cyprus prijal opatrenia predstavujúce primeraný pokrok smerom k náprave nadmerného deficitu v lehote, ktorú mu stanovila Rada. Komisia 11. januára 2012 opätovne potvrdila, že Cyprus prijal účinné opatrenia smerom k včasnej a udržateľnej náprave nadmerného deficitu.

               (4)Cyperské orgány požiadali Európsku úniu, členské štáty, ktorých menou je euro, a Medzinárodný menový fond (MMF) o finančnú pomoc s cieľom podporiť návrat cyperského hospodárstva k udržateľnému rastu. Rada 25. apríla 2013 adresovala Cypru rozhodnutie o špecifických opatreniach na obnovenie finančnej stability a udržateľného rastu
                  2
               . Súčasne bola v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) Cypru poskytnutá finančná pomoc. V tomto kontexte cyperské orgány a Komisia, konajúca v mene EMS, 26. apríla 2013 podpísali memorandum o porozumení týkajúce sa osobitnej podmienenosti hospodárskej politiky (ďalej len „memorandum o porozumení“).

               (5)Rada 16. mája 2013 v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 dospela k záveru, že boli prijaté účinné opatrenia, no po prijatí odporúčania v roku 2010 sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie. Rada preto na základe odporúčania Komisie dospela k záveru, že boli splnené podmienky stanovené v článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 a vydala revidované odporúčanie Cypru podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, aby do roku 2016 odstránil nadmerný deficit.

               (6)Komisia 6. septembra 2013 dospela k záveru, že Cyprus prijal účinné opatrenia smerom k náprave nadmerného deficitu do roku 2016, ako to 16. mája 2013 odporúčala Rada.

               (7)V súlade s článkom 10 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 472/2013 bol Cyprus oslobodený od osobitného podávania správ v rámci postupu pri nadmernom deficite a podával správy v rámci svojho programu makroekonomických úprav.

               (8)V marci 2016 Cyprus ukončil svoj trojročný program makroekonomických úprav, ktorý obsahoval aj implementáciu ambiciózneho programu reforiem a ktorý prispel k zabezpečeniu finančnej stability, zlepšeniu verejných financií a obnoveniu udržateľného hospodárskeho rastu.

               (9)V súlade s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k zmluvám, Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako súčasť uplatňovania tohto protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009
                  3
               .

               (10)Rada by mala prijať rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu na základe oznámených údajov. Rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu by sa okrem toho malo zrušiť len vtedy, ak Komisia vo svojich prognózach uvádza, že deficit v prognózovanom období neprekročí hranicu 3 % HDP stanovenú v zmluve
                  4
               .

               (11)Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Cypru z apríla 2016 a na základe programu stability na rok 2016 a prognózy Komisie z jari 2016 možno prijať tieto závery:

                  –V roku 2015 deficit verejných financií predstavoval 1,0 % HDP, čím sa dostal pod referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve jeden rok pred termínom, ktorý stanovila Rada. Toto zlepšenie bolo výsledkom fiškálneho konsolidačného úsilia a postupným doznievaním jednorazového vplyvu opatrení stabilizácie finančného sektora na deficit z roku 2014.

                  –V programe stability na rok 2016, ktorý cyperská vláda predložila 13. mája 2016, sa plánuje deficit verejných financií na rok 2016 vo výške 0,4 % HDP a na rok 2017 vo výške 0,5 % HDP. V prognóze Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že za predpokladu nezmenenej politiky bude celkové saldo v roku 2016 na úrovni –0,4 % HDP a v roku 2017 na úrovni 0 % HDP. Deficit by mal teda počas prognózovaného obdobia zostať pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve.

                  –Komisia odhaduje, že štrukturálne saldo, čo je saldo verejných financií upravené o hospodársky cyklus a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v rokoch 2013 až 2015 zlepšilo o 6,6 % HDP.

                  –Pomer verejného dlhu k HDP vzrástol z úrovne 102,5 % v roku 2013 na 108,9 % v roku 2015 v dôsledku verejnej podpory, ktorá bola poskytnutá finančnému sektoru, a poklesu nominálneho HDP. V prognóze Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že hrubý dlh verejných financií zostane v roku 2016 stabilný a v roku 2017 klesne na 105,4 % HDP hlavne v dôsledku rastu nominálneho HDP.

               (12)Od roku 2016, t. j. roku nasledujúceho po náprave nadmerného deficitu, bude Cyprus podliehať preventívnej časti Paktu stability a rastu a mal by zabezpečiť súlad so svojím strednodobým cieľom, referenčnou hodnotou pre výdavky a v súlade s článkom 2 ods. 1a nariadenia (ES) č. 1467/97 z júla 1997 by mal dosiahnuť dostatočný pokrok, pokiaľ ide o dodržanie kritéria dlhu. V tomto kontexte sa zdá, že Cyprus podľa očakávaní v roku 2016 splní svoj strednodobý cieľ, zatiaľ čo v roku 2017 sa predpokladá určitá odchýlka. Štrukturálne saldo Cypru sa má podľa očakávaní zhoršiť viac, než je dovolené na základe prechodného dlhového pravidla. V roku 2017 budú potrebné ďalšie opatrenia.

               (13)V súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu má zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný deficit napravil.

               (14)Podľa názoru Rady sa nadmerný deficit na Cypre napravil, a rozhodnutie 2010/401/EÚ by sa preto malo zrušiť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Z celkového hodnotenia vyplýva, že situácia nadmerného deficitu na Cypre sa upravila.

               Článok 2

               Rozhodnutie 2010/401/EÚ sa týmto zrušuje.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Cyperskej republike.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie Rady 2010/401/EÚ z 13. júla 2010 o existencii nadmerného deficitu na Cypre (Ú. v. EÚ L 186, 20.7.2010, s. 30).

                     (2)
                  Rozhodnutie Rady 2013/236/EÚ z 25. apríla 2013 o osobitných opatreniach na obnovenie finančnej stability a udržateľného rastu určené Cypru (Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2013, s. 32).

                     (3)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (4)
                  V súlade so „Špecifikáciami implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“ z 3. septembra 2012. Pozri:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf