title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2020 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/142

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2020
      (2020/C 282/22)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Portugalsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Portugalsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Portugalsku existujú makroekonomické nerovnováhy. V kontexte nízkeho rastu produktivity predstavujú slabé miesta predovšetkým veľké objemy čistých zahraničných záväzkov, súkromný a verejný dlh a vysoký podiel nesplácaných úverov.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Portugalsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné vzorce špecializácie v jednotlivých portugalských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú Algarve a najvzdialenejšie regióny Madeira a Azory. S tým súvisí významné riziko, že v Portugalsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky.

                  (10)

                  Portugalsko predložilo 16. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Portugalsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Portugalsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 0,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú v prípade Portugalska opodstatnené ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke.

                  (12)

                  Vláda nezahrnula do svojho programu stability na rok 2020 makroekonomický scenár ani predpokladaný vývoj salda verejných financií a pomeru dlhu k HDP aspoň na rok 2020. V programe stability na rok 2020 sa však odhaduje, že každých 30 pracovných dní – t. j. približne 1,5 úplného mesiaca – platnosti opatrení na obmedzenie pohybu môže mať za následok priemerný negatívny dosah na ročný HDP vo výške 6,5 percentuálneho bodu. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, ktoré sú spojené s nárastom verejných podmienených záväzkov niektorých verejných korporácií a opatreniami v súvislosti s COVID-19 zameranými na súkromný sektor. Tieto sa pridávajú k už predtým zmluvne dohodnutým podmieneným záväzkom.

                  (13)

                  Portugalsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. V programe stability na rok 2020 sa uvádzajú odhady vplyvu týchto opatrení na rozpočet buď v mesačnom, alebo v ročnom vyjadrení, pričom sa neuvádza predpokladaný súhrnný číselný údaj na rok 2020. Medzi opatrenia patrí okrem iného jednorazová osobitná podpora pre podniky na pokračovanie v podnikateľskej činnosti (508,0 milióna EUR alebo 0,3 % HDP), zjednodušený systém dočasného prerušenia práce alebo skrátenia bežného pracovného času („layoff“, 373,3 milióna EUR alebo 0,2 % HDP za mesiac uplatňovania) a nákup osobných ochranných prostriedkov v rámci systému zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP za mesiac uplatňovania) (8). Komisia odhaduje, že tieto opatrenia môžu v roku 2020 viesť k celkovým priamym rozpočtovým nákladom vo výške približne 2,5 % HDP. Portugalsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce spravidla nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky a domácnosti, a ktoré podľa odhadov programu stability na rok 2020 dosiahnu približne 25,1 miliardy EUR, resp. 12,5 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platby daní v prípade dane z pridanej hodnoty a dane z príjmov fyzických a právnických osôb či odklady platby príspevkov na sociálne zabezpečenie (7,9 miliardy EUR alebo 3,9 % HDP), ako aj úverové linky zaručené štátom a iné podobné iniciatívy (4,0 miliardy EUR alebo 2,0 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Portugalsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Portugalska v roku 2020 na úrovni 6,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Pomer verejného dlhu k HDP by mal v roku 2020 dosiahnuť 131,6 % a v roku 2021 by mal klesnúť na 124,4 %.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Portugalsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

                  (16)

                  Pandémia COVID-19 zasiahla Portugalsko začiatkom marca 2020, čím sa jeho systém zdravotnej starostlivosti dostal pod veľký tlak. Vláda rýchlo prijala širokú škálu prísnych opatrení na zamedzenie šírenia nákazy, pričom vyhlásila ústavný núdzový stav v období od 18. marca 2020 do 2. mája 2020 s cieľom čo najviac obmedziť šírenie tohto ochorenia a straty na životoch. Portugalsko prijalo opatrenia na posilnenie reakčnej kapacity systému zdravotnej starostlivosti a sploštenie krivky nákazy, aby neboli preťažené nemocnice. Vnútroštátne a globálne opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy výrazne obmedzili hospodársku činnosť vo väčšine odvetví, pričom obzvlášť ťažko zasiahli cestovný ruch a súvisiace činnosti a zahmlili sociálny a hospodársky výhľad v Portugalsku, najmä pokiaľ ide o mikropodniky a malé a stredné podniky (MSP). Podľa prognózy sa očakáva, že hospodárstvo zaznamená v roku 2020 pokles o 6,8 % a v roku 2021 nárast o 5,8 %.

                  (17)

                  S cieľom zmierniť okamžitý vplyv pandémie COVID-19 na zdravie ľudí sa v rozsiahlej miere vynakladajú vysoké výdavky na systém zdravotnej starostlivosti. Sú potrebné investície na zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti, zabezpečenie vybavenia, výrobkov a infraštruktúry potrebných na posilnenie kapacít reakcie na krízu vrátane intenzívnej starostlivosti, testovania či technologického a aplikovaného lekárskeho výskumu, ako aj zaistenie všeobecného prístupu, a to aj mimo mestských oblastí a v najvzdialenejších regiónoch Madeira a Azory. Na začiatku vypuknutia ochorenia COVID-19 sa postupne začal zavádzať nový model riadenia verejných nemocníc zahŕňajúci výrazné zvýšenie ročných rozpočtov. Jeho plynulé vykonávanie v súčasnej situácii by mohlo pomôcť posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Ochorenie COVID-19 poukázalo na krehkosť zariadení dlhodobej starostlivosti v Portugalsku, ktoré zaznamenali vyššie miery nákazy. Napriek zlepšeniu územného pokrytia dlhodobou starostlivosťou v poslednom desaťročí sú celkové miery prístupu vo všetkých regiónoch krajiny nízke. Zároveň už pred vypuknutím ochorenia COVID-19 sa predpokladalo, že výdavky na zdravotnú starostlivosť, vyjadrené ako percentuálny podiel HDP, zaznamenajú v dlhodobom horizonte výrazný nárast. Na riešenie súčasnej krízy a výziev súvisiacich so starnutím obyvateľstva je potrebné pokračujúce úsilie o zefektívnenie a zvýšenie kapacity zdravotnej a dlhodobej starostlivosti.

                  (18)

                  V nadväznosti na nepretržitý pozitívny vývoj na trhu práce od roku 2014 bude Portugalsko v dôsledku pandémie teraz čeliť mimoriadnym výzvam v oblasti zamestnanosti. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 nezamestnanosť zvýši na 9,7 % ekonomicky aktívneho obyvateľstva, predtým ako v roku 2021 klesne na úroveň 7,4 % v porovnaní so 6,5 % v roku 2019. V záujme podpory zamestnanosti a zmiernenia rizika strát pracovných miest Portugalsko zjednodušilo a upravilo využívanie existujúceho systému dočasného prerušenia práce alebo skrátenia bežného pracovného času. Cielené využívanie programov Únie a národných programov by mohlo prispieť k zachovaniu pracovných miest a hospodárskej činnosti, a to najmä v súvislosti s MSP. Vo fáze oživenia budú personalizované a cielené aktívne politiky trhu práce, najmä zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia, zohrávať rozhodujúcu úlohu pri udržiavaní pripravenosti pracovnej sily. Spolupráca medzi zamestnávateľmi, inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a verejnými službami zamestnanosti bude kľúčová pre zabezpečenie prudkého nárastu v oblasti náboru zamestnancov.

                  (19)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžaduje opatrenia na zmiernenie sociálnych vplyvov a ochranu ľudí v zraniteľných situáciách, aby sa neprehĺbili nerovnosti. Patria medzi ne systémy dávok v nezamestnanosti a podpora príjmu pre najviac zasiahnutých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a neštandardných pracovníkov, prístup k službám a opatrenia na podporu opätovného začlenenia do trhu práce. Vykonávanie národného sociálneho pohotovostného plánu v spolupráci so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou by mohlo prispieť k okamžitej a koordinovanej reakcii zameranej na zmiernenie sociálnych dôsledkov krízy. Politické zmeny zamerané na zvrátenie poklesu účinnosti sociálnych transferov v posledných rokoch, ako je napríklad zvýšenie minimálneho príjmu, príplatku solidarity pre staršie osoby, dôchodkov a rodinných dávok, mali pozitívny vplyv na rozdelenie príjmov. Napriek tomu sociálne transfery (okrem dôchodkov) znížili v Portugalsku v roku 2018 podiel obyvateľstva ohrozeného chudobou iba o 23,8 %, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 34 %. Primeranosť systému minimálneho príjmu patrí navyše medzi najnižšie v Únii a zaisťuje príjem len na úrovni 40 % národnej hranice chudoby.

                  (20)

                  Pandémia COVID-19 kladie značné požiadavky na používanie digitálnych technológií, aby sa zabezpečil trvalý prístup k vzdelávaniu, odbornej príprave a podnikateľskej činnosti v kontexte nutného prijatia opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi. Portugalské školy a strediská odbornej prípravy boli zatvorené a tradičné prezenčné vyučovanie bolo prerušené a nahradené možnosťou dištančného vzdelávania. Zhruba 6 % domácností stále nemá prístup na internet, čo má dosah približne na 50 000 žiakov, pričom existujú značné rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami, pokiaľ ide o dostupnosť internetu a pokrytie telekomunikačnou sieťou. Študenti zo sociálno-ekonomicky zvýhodnených rodín majú lepšie predpoklady na zvládnutie výziev, ktoré prináša so sebou diaľkové vzdelávanie. Portugalsko má navyše veľký deficit v oblasti digitálnych zručností. V roku 2019 nemalo základné digitálne zručnosti 48 % obyvateľstva, pričom asi 26 % obyvateľstva nemalo žiadne digitálne zručnosti, a podiel osôb, ktoré nikdy nepoužili internet, predstavuje dvojnásobok priemeru Únie. Súčasné okolnosti si vyžadujú intenzívnu realizáciu kurzov elektronickej odbornej prípravy a úsilie pomôcť ľuďom trpiacim digitálnym vylúčením prekonať prekážky v prístupe k vzdelávaniu na diaľku. Zavedením digitálnych technológií, ktoré umožňujú ponúkať alternatívne pracovné podmienky, ako aj digitálnych služieb v podnikoch by sa umožnila kontinuita činností podnikov, ktorých služby sa môžu poskytovať online, čím by sa zmiernil vplyv obmedzení v niektorých sektoroch. To je obzvlášť dôležité v Portugalsku, ktorého hospodárstvo tvoria prevažne mikropodniky koncentrované v tradičných odvetviach. Jedným z hlavných faktorov, ktoré bránia digitalizácii MSP, je priepasť v oblasti digitálnych znalostí, ktorá je výsledkom celkovo nízkej úrovne digitálnej gramotnosti medzi manažérmi a zamestnancami.

                  (21)

                  S cieľom zabrániť bankrotom, ktorým sa dá predísť, a umožniť, aby podniky prežili šok a zostali konkurencieschopnými, prijalo Portugalsko súbor opatrení zameraných na podporu životaschopných podnikov, najmä MSP, ovplyvnených zavedením opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi, ktoré spôsobilo obmedzenie operácií a pokles domáceho a celosvetového dopytu. Tieto opatrenia sú zamerané na zabezpečenie podpory likvidity, a to aj vo forme záruk financovaných z prostriedkov štátnych a finančných inštitúcií, priamych dotácií, odkladov platby daní, zníženia príspevkov na sociálne zabezpečenie a odkladov splatnosti, ako aj odkladov splátok nájomného a verejného moratória na bankové úvery poskytnuté domácnostiam a podnikom. Sú určené najmä pre najviac postihnuté odvetvia vrátane cestovného ruchu, pohostinstva a súvisiacich hospodárskych činností, ako aj výrobných a vyvážajúcich spoločností. Je dôležité, aby verejné inštitúcie a súkromní sprostredkovatelia vykonali takéto opatrenia včas a efektívne. V tejto súvislosti portugalská vláda zjednodušila postup sprístupnenia úverových liniek, najmä pokiaľ ide o dokumentáciu, ktorú majú podniky predkladať. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora, ako aj podmienky financovania hospodárstva. Ďalšie politické opatrenia sú zamerané na podporu podnikania a samostatne zárobkovo činných osôb.

                  (22)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície podporujúce rast, ktoré sa zameriavajú na podporu výskumu a inovácií, digitalizácie, konektivity a zelenej transformácie, prispejú k oživeniu portugalského hospodárstva a presmerujú ho na dlhodobý udržateľný rast. Situácia týkajúca sa periférnej polohy Portugalska by sa mohla riešiť investíciami do dopravnej infraštruktúry, a to najmä odstránením medzier v železničnom spojení so Španielskom a umožnením toho, aby sa zužitkoval nedostatočne využívaný potenciál portugalských prístavov. V národnom energetickom a klimatickom pláne Portugalska sa uvádzajú významné investičné potreby na zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie. Stále existuje veľký priestor na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov a zníženie spotreby energie v podnikovom sektore. Lepšia energetická konektivita v rámci Pyrenejského polostrova by mohla umožniť intenzívnejšiu hospodársku súťaž a uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Investície môžu tiež pomôcť, pokiaľ ide o predvídanie nepriaznivých účinkov zmeny klímy, ako sú povodne a lesné požiare, ako aj zlepšenie vodného hospodárstva a nakladania s odpadmi a rozvoj potenciálu obehového hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Portugalsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Portugalsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

                  (23)

                  Portugalský súdny systém sa v posledných rokoch zefektívnil vďaka niekoľkým opatreniam, ktoré sa naďalej vykonávajú. Pandémia a výsledná recesia však môžu viesť k zvýšeniu počtu súdnych sporov, ktoré by mohli zhoršiť pretrvávajúce nedostatky, najmä zdĺhavé konania a veľký počet nevybavených prípadov na administratívnych a daňových súdoch. Zvýšením efektívnosti a odolnosti súdneho systému by sa mohlo zlepšiť podnikateľské prostredie, a to najmä v prospech domácich MSP a investorov.

                  (24)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (25)

                  V posledných rokoch sa v portugalskom bankovom systéme zaznamenalo niekoľko celkových zlepšení. Metriky ziskovosti sa zlepšili v dôsledku úsilia o zefektívnenie sektora, obmedzenia rezerv a zníženia hodnoty. Vzhľadom na zlepšenú ziskovosť bankový systém pokračoval na svojej ceste k posilneniu podielu kapitálu. Úroveň vlastných zdrojov je však stále pod priemerom Únie. Podiel nesplácaných úverov zotrval vo viacročnom klesajúcom trende, ale naďalej predstavuje dvojnásobok tohto podielu v Únii. Schopnosť vytvárať príjmy je v kontexte nízkych úrokových sadzieb a hospodárstva so stále vysokou úrovňou zadlženosti naďalej výzvou. Kríza spôsobená ochorením COVID-19, prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami, ako aj určitá expozícia voči krajinám závislým od ropy budú pre bankový sektor výzvami, ktoré sa odrazia v úverovej kvalite poskytnutých úverov.

                  (26)

                  Zdĺhavé insolvenčné konania boli určené za jeden z kľúčových faktorov, ktoré bankám bránia v tom, aby sa rýchlo vyrovnali s existujúcim objemom nesplácaných úverov. Takisto majú podstatný vplyv na oceňovanie týchto aktív na sekundárnom trhu, keďže výsledky, merané ako platby veriteľom, sú nedostatočné. Rozčlenenie nesplácaných úverov aj naďalej vykazuje vysoký podiel podnikových úverov (približne dve tretiny), pri ktorých sa dá najmenej uplatniť rýchly, štandardizovaný prístup. V posledných rokoch bolo vykonaných niekoľko zmien v insolvenčných konaniach, ako aj v občianskoprávnych konaniach. Ďalšie úpravy, najmä pokiaľ ide o neodôvodnené oneskorenie, by pomohli tak veriteľom, ako aj dlžníkom, pričom dlžníkom by sa umožnil nový začiatok.

                  (27)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Portugalsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (28)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie COVID-19. Portugalsko ako členský štát, ktorého menou je euro, by malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (29)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (30)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

                  (31)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnej zdravotnej a dlhodobej starostlivosti.

                  2.

                  Podporovať zamestnanosť a uprednostňovať opatrenia na zachovanie pracovných miest. Zaručiť dostatočnú a účinnú sociálnu ochranu a podporu príjmu. Podporovať využívanie digitálnych technológií s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave a zvýšiť konkurencieschopnosť podnikov.

                  3.

                  Vykonať dočasné opatrenia zamerané na zabezpečenie prístupu k likvidite pre podniky, najmä MSP. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, železničnú infraštruktúru a inovácie.

                  4.

                  Zvýšiť efektívnosť správnych a daňových súdov.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 129.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Vplyv na rozpočet je vyjadrený ako percentuálny podiel HDP v roku 2020 podľa prognózy Komisie z jari 2020 (200,4 miliardy EUR).

         (9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2020 2020/C 282/23

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/149

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2020
      (2020/C 282/23)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Rumunsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rumunska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Rumunsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabé miesta súvisia najmä s nákladovou konkurencieschopnosťou a prehlbujúcim sa deficitom bežného účtu v kontexte expanzívnej fiškálnej politiky a nepredvídateľného podnikateľského prostredia.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rumunsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa v dôsledku výrazných nedostatkov v oblasti investícií a produktivity práce a odlišných podôb špecializácie v jednotlivých rumunských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. To so sebou prináša značné riziko, že v Rumunsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov, čím sa zvráti už pozorovaný trend mierneho znižovania rozdielov medzi hlavným mestom a ostatnými regiónmi alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Rumunsko predložilo 8. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 14. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Rumunsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Rada 3. apríla 2020 prijala rozhodnutie (EÚ) 2020/509 (7) o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku z dôvodu nedodržania kritéria deficitu v roku 2019. Toto zistenie bolo založené na aktualizovaných fiškálnych cieľoch vlády, ktoré odrážali údaje o plnení rozpočtu od začiatku roka k danému dňu. Výsledný deficit verejných financií za rok 2019 vo výške 4,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) toto porušenie potvrdil. Toto porušenie bolo výsledkom nepretržitého hromadenia fiškálnych nerovnováh v dôsledku expanzívnej fiškálnej politiky od roku 2016 v období silného hospodárskeho rastu. Systematické a opakované odchýlky od vnútroštátnych fiškálnych pravidiel počas daného obdobia spôsobili, že tieto pravidlá sú z veľkej časti neúčinné. Rumunsko okrem toho opakovane nedokázalo prijať účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady, ktoré mu boli adresované v súvislosti s postupom pri značnej odchýlke. Rada takisto vydala 3. apríla 2020 odporúčanie (8) s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku najneskôr do roku 2022.

                  (13)

                  Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Rumunsku bola už pred vypuknutím nákazy COVID-19 ohrozená v dôsledku vysokých rozpočtových deficitov a predpokladaného značného nárastu nákladov na starnutie, najmä dôchodkov. Sociálne dôchodky sa v septembri 2019 zvýšili o 15 %. Na základe zákona o dôchodkoch prijatého v lete 2019 sa v septembri 2020 majú zvýšiť o 40 % a v septembri 2021 sa majú prepočítavať smerom nahor. Výdavky na dôchodky by sa tak v priebehu rokov 2020 až 2022 podstatne zvýšili. Riziká v oblasti fiškálnej udržateľnosti ešte viac zvyšujú vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na hospodársku činnosť a fiškálne úsilie potrebné na jeho zmiernenie. Kvôli predchádzajúcim rozhodnutiam v oblasti fiškálnej politiky zostali Rumunsku len malé fiškálne rezervy na to, aby mohlo čeliť dôsledkom prepuknutia nákazy COVID-19.

                  (14)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda verejných financií z deficitu vo výške 4,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 6,7 % HDP v roku 2020 a očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši z úrovne 35,2 % v roku 2019 na 40,9 % v roku 2020. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Okrem toho existujú riziká ohrozujúce rozpočtové prognózy. Napríklad sa zdá, že niektoré príjmové položky podľa odhadov nie sú v súlade s podkladovými makroekonomickými prognózami, zatiaľ čo zmiernenie niektorých súčasných výdavkových položiek sa javí ako založené na opatreniach fiškálnej konsolidácie, ktoré v programe nie sú uvedené.

                  (15)

                  Rumunsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,2 % HDP. Zahŕňajú dávku súvisiacu s technickou nezamestnanosťou pre zamestnancov a podobné dávky pre iné kategórie pracovníkov, zdravotnícke vybavenie a iné výdavky na pomoc v boji proti ochoreniu COVID-19 a bonusy pre zamestnancov v sektore zdravotníctva, ktorí pracujú s pacientmi nakazenými ochorením COVID-19. Vláda okrem toho oznámila opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Medzi tieto opatrenia patria odklady dane, urýchlenie preplácania dane z pridanej hodnoty (DPH), záruky za úvery pre malé a stredné podniky (MSP), dočasné moratórium na splátky bankových úverov pre domácnosti a MSP a odloženie nájomného a poplatkov za služby spojené s obchodnými priestormi pre MSP. Celkovo sú opatrenia, ktoré vláda Rumunska prijala, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020.

                  (16)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rumunska v roku 2020 na úrovni -9,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni -11,4 % HDP. Komisia predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne v roku 2020 úroveň 46,2 %.

                  (17)

                  Rumunsko vyhlásilo 16. marca 2020 výnimočný stav. Od 25. marca 2020 sa zatvorili všetky školy a obchody s výnimkou obchodov, v ktorých sa predávajú výrobky základnej potreby, a začali platiť obmedzenia prekračovania hraníc. Na verejnosti bol povolený pohyb len v obmedzených prípadoch a na osoby staršie než 65 rokov sa vzťahovali ešte prísnejšie opatrenia. Rumunsko zaviedlo aj zákaz cestovania do niektorých krajín a v niekoľkých mestách vyhlásilo prísnu karanténu. Táto situácia sa negatívne odrazila vo výrobnom odvetví hospodárstva, keďže opatrenia na obmedzenie pohybu mali výrazne záporný vplyv na hospodársku činnosť. Niekoľko výrobcov v priemyselnom odvetví odstavilo v druhej polovici marca výrobu, čo malo značné vedľajšie účinky v kľúčových odvetviach, ako je automobilový priemysel. Podobný vývoj sa zaznamenal aj v maloobchodnom sektore a sektore stravovacích a ubytovacích služieb. Súhrnný účinok týchto skutočností spôsobí, že hospodárstvo sa v roku 2020 dostane do recesie. Výnimočný stav sa skončil 14. mája 2020 a Rumunsko oznámilo, že postupne bude uvoľňovať opatrenia na obmedzenie pohybu. Od 15. mája 2020 boli zavedené opatrenia zamerané na uvoľňovanie obmedzenia pohybu v mestách, čiastočné otváranie komerčného maloobchodu a povinné nosenie ochranných rúšok v uzavretých verejných a obchodných priestoroch, verejnej doprave a na pracoviskách. Koncom apríla a začiatkom mája 2020 niektorí výrobcovia v automobilovom priemysle postupne obnovili svoju činnosť. Vláda pripravuje ďalšie opatrenia zamerané na oživenie hospodárstva.

                  (18)

                  Pandémia vyvinula na systém zdravotnej starostlivosti nevídaný tlak. Kríza zasiahla systém poznačený štrukturálnymi nedostatkami, ako sú nízke výdavky a nerovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti je zásadnou výzvou zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a jeho schopnosti reagovať na otrasy. Rumunsko nakupovalo v rámci bezprostrednej reakcie kritické zdravotnícke vybavenie a zahrnulo náklady na lekárske ošetrenie súvisiace s ochorením COVID-19 do balíka minimálnych dávok pre nepoistené osoby. Odolnosť systému zdravotnej starostlivosti oslabuje značný nedostatok zdravotníckeho personálu vrátane rodinných lekárov, ako aj zastarané zdravotnícke zariadenia, nedostatok zdravotníckeho vybavenia, nedostatočná odborná príprava zdravotníckych pracovníkov a obmedzená kontinuita a integrácia medzi rôznymi úrovňami starostlivosti. Ohlásené neuspokojené liečebné potreby boli na vzostupe už pred krízou vyvolanou ochorením COVID-19 a pravdepodobne došlo k zhoršeniu prístupu k zdravotnej starostlivosti. V dôsledku pandémie sa ešte výraznejšie prejavili regionálne rozdiely a nedostatky v poskytovaní zdravotnej starostlivosti pre skupiny obyvateľstva s nízkym príjmom a starších ľudí. Starnutie obyvateľstva a migrácia predstavujú z dlhodobejšieho hľadiska výzvu, ktorá zvyšuje tlak na udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti. So zreteľom na ochorenie COVID-19 je rovnako dôležité riešiť štrukturálne problémy vrátane rozvoja preventívnej, ambulantnej a komunitnej starostlivosti pomocou dobre zacielených opatrení verejnej politiky. Na posilnenie rumunského systému zdravotnej starostlivosti prostredníctvom zabezpečenia zdravotníckych pracovníkov a zariadení, posilnenia technologického a aplikovaného výskumu a zlepšenia pokrytia a dostupnosti zdravotníckych služieb pre všetkých občanov – aj vo vidieckych oblastiach – a to aj pomocou využívania služieb elektronického zdravotníctva budú potrebné dlhodobé investície.

                  (19)

                  Rýchly hospodársky rast v posledných rokoch priniesol zlepšenie sociálnych podmienok. Hrubý disponibilný príjem domácností sa v roku 2019 zvýšil o 5,7 %. Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia sa v roku 2019 nachádzalo na úrovni 31,2 %, teda bolo jedno z najvyšších v Únii, momentálne však stabilným tempom klesá. Vplyv pandémie na hospodárstvo však môže viesť k zhoršovaniu sociálnych podmienok. Očakáva sa, že chudoba a sociálne vylúčenie vrátane detskej chudoby, chudoby zamestnaných osôb a príjmovej nerovnosti sa budú zvyšovať, pričom medzi najohrozenejšie skupiny budú patriť pracovníci s neštandardnými zmluvami, nedeklarovaní pracovníci, samostatne zárobkovo činné osoby, Rómovia, osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby a bezdomovci. Rozsah a primeranosť opatrení sociálnej ochrany a účinnosť daňového a dávkového systému sú pri prerozdeľovaní príjmu aj naďalej obmedzené. Deti vo vidieckych oblastiach a neformálnych osadách majú obmedzený prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, primeranej výžive, zdravotnej starostlivosti a bývaniu. Sociálne transfery majú len veľmi obmedzený vplyv na znižovanie chudoby a sociálny referenčný index používaný ako základ pre väčšinu sociálnych dávok sa neaktualizoval od roku 2008. Primeranosť podpory minimálneho príjmu zostáva jednou z najnižších v Únii. Hoci sa reforma minimálneho inkluzívneho príjmu prijala v roku 2016, bola znovu odložená na rok 2021. Sociálne a základné služby zostávajú aj naďalej z veľkej časti nedostatočné, a to aj v oblastiach ako voda a sanitácia, energetika a bývanie. Územné rozdelenie je navyše nerovnomerné a vyznačuje sa významnými rozdielmi medzi vidieckymi a mestskými oblasťami a jednotlivými regiónmi. To môže obmedziť schopnosť potlačiť vplyv pandémie. Potenciál, ktorým disponuje sociálne hospodárstvo pri zlepšovaní sociálnych podmienok, zostáva stále nevyužitý.

                  (20)

                  Vývoj na trhu práce bol v roku 2019 naďalej pozitívny, stále však pretrvávajú rozdiely medzi regiónmi, vidieckymi a mestskými oblasťami a sociálno-ekonomickými skupinami. Eviduje sa vysoká úroveň neaktivity, najmä v prípade žien, mladých ľudí, osôb s nízkou kvalifikáciou, osôb so zdravotným postihnutím a starších ľudí. V súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 je pravdepodobné, že existujúce výzvy sa prehĺbia a zároveň bude rýchlo rásť nezamestnanosť a neaktivita. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 6,5 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,4 %. Nedeklarovaná práca je aj naďalej výzvou a jej negatívny vplyv môže byť v súčasnej situácii ešte výraznejší, čím sa zdôrazňuje potreba podporovať prechod na deklarovanú prácu. Preto majú včasné a cielene prispôsobované služby zamerané na potreby zraniteľných skupín a pracovníkov zasiahnutých touto krízou obrovský význam. Okrem nedávno spustenej schémy podpory pre technickú nezamestnanosť majú pre posilnenie odolnosti trhu práce v krátkodobom a dlhodobom horizonte zásadný význam zlepšovanie prístupu k režimom skráteného pracovného času, podpora opatrení náhrady príjmov a umožnenie pružných foriem organizácie práce a telepráce pre zasiahnutých pracovníkov so zapojením sociálnych partnerov.

                  (21)

                  Pretrvávajúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nedostatok zručností podporený demografickým vývojom spolu s obmedzeným významom vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce obmedzovali potenciál Rumunska v oblasti hospodárskeho rastu aj pred pandémiou. Podiel dospelých, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávacích činnostiach, bol v roku 2019 na úrovni 1,3 %, čo patrí medzi najnižšie hodnoty v Únii. Nízka účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve prehlbuje nerovnosť príležitostí medzi žiakmi. Spravodlivosť, inkluzívnosť a kvalita vzdelávania zostávajú aj naďalej významnými výzvami a v tejto oblasti sú potrebné strategické reformy. Napriek určitému pokroku, ku ktorému došlo za posledné roky, má Rumunsko vysoký podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku (15,3 % v roku 2019), a mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (14,7 %, čo predstavuje v porovnaní s rokom 2018 mierny nárast). Stále neexistuje žiadny integrovaný celonárodný mechanizmus zameraný na predčasné ukončovanie školskej dochádzky. Výsledky vzdelávania, najmä vo vidieckych a v ekonomicky znevýhodnených oblastiach, sa nezlepšujú. Účasť na vysokoškolskom vzdelávaní je nízka a zostáva nedostatočne zosúladená s potrebami trhu práce. Nízky stále zostáva aj počet absolventov v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky (STEM). Rumunsko dosahuje slabé výsledky v mnohých zložkách digitálneho hospodárstva a sociálneho indexu vrátane digitálnych verejných služieb, digitálnych zručností celkového obyvateľstva a digitalizácie podnikov. Základné digitálne zručnosti a základné softvérové zručnosti sú jedny z najnižších v Únii. Z dôvodu rozdielov v digitálnej infraštruktúre a nedostatočných digitálnych zručností predstavuje prechod na diaľkové vzdelávanie spôsobené vypuknutím nákazy COVID-19 výzvy pre inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, pedagógov a študentov, a to najmä pre znevýhodnených študentov a Rómov.

                  (22)

                  V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 a z nej vyplývajúcich opatrení na obmedzenie pohybu boli dodávateľské reťazce v celej krajine prerušené, podniky museli obmedziť svoju činnosť, či dokonca zatvoriť prevádzky, čo má za následok, že ľudia nemôžu pracovať. Podniky všetkých veľkostí – najmä malé a stredné podniky – sú narušením obchodu a obmedzeniami pohybu výrazne zasiahnuté a čelia obmedzeniam likvidity a rizikám bankrotu. Vláda prijala súbor opatrení, ktoré kombinujú individualizovanú pomoc podnikom a ochranu príjmov pre všetkých pracovníkov postihnutých touto situáciou. Na zotavenie sa z krízy budú potrebné dodatočné zdroje na udržanie podpory pre podniky aj domácnosti. Osobitnú pozornosť bude treba venovať odvetviu služieb, pretože utrpelo najväčšie straty, a očakáva sa, že niektoré jeho pododvetvia budú v recesii ešte dlhšie než výroba. Vládna reakcia zahŕňa zriadenie schémy verejných záruk (IMM Invest) s krytím vo výške 15 miliárd leu na poskytovanie štátnych záruk malým a stredným podnikom pri uzatváraní zmlúv o bezúročných pôžičkách na financovanie investícií a zabezpečenie prevádzkového kapitálu. Tieto záruky budú môcť využívať banky, ktoré musia zostať dobre kapitalizované a likvidné, aby boli schopné zabezpečiť nevyhnutný tok úverov pre domácnosti a spoločnosti. Navyše vzhľadom na doteraz relatívne obmedzenú úlohu bánk pri poskytovaní úverov podnikom – najmä inovačným malým a stredným podnikom – nemusia samotné záruky za úvery stačiť.

                  (23)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Táto kríza ešte jasnejšie ukázala, že v Rumunsku existuje kritická potreba opätovne spustiť výstavbu infraštruktúry v oblastiach, ako je udržateľná doprava, čistá energia, environmentálna infraštruktúra a infraštruktúra digitálnych služieb. Mestská doprava trpí v dôsledku slabej organizácie odvetvia a nízkej administratívnej kapacity miestnych poskytovateľov. Systém odpadového hospodárstva sa aj naďalej vyznačuje veľmi nízkou mierou recyklácie komunálneho odpadu a veľmi častým výskytom skládok. Uskutočňovanie národného energetického a klimatického plánu si bude vyžadovať investície do čistej výroby a využívania energie, ako aj do premeny monopriemyselných regiónov a regiónov s vysokými emisiami uhlíka. Je potrebné zintenzívniť úsilie o rozšírenie a modernizáciu infraštruktúry pitnej vody a odpadových vôd. Investície do siete na monitorovanie ovzdušia sú nevyhnutné aj v dôsledku vážnych štrukturálnych nedostatkov. Takisto treba modernizovať a zabezpečovať interoperabilitu všetkých digitálnych verejných služieb, ktoré generujú spoločné využívanie informácií, a to aj v oblasti sociálnych vecí, vzdelávania a zdravotníctva. Veľké regionálne rozdiely a nízka produktivita v niektorých odvetviach predstavujú prekážky pre dlhodobý udržateľný rast. Rovnako dôležité sú investície na podporu konkurencieschopnosti hospodárstva prostredníctvom podpory činností v oblasti výskumu a vývoja, inovačných MSP a integrácie do strategických hodnotových reťazcov Únie. Investície spoločností do výskumu a vývoja sú aj naďalej na nízkej úrovni a smerujú len do malého počtu pododvetví, ktoré sú do veľkej miery závislé od priamych zahraničných investícií. Klesajúce financovanie výskumu a vývoja viedlo k nízkej kvalite vedeckej a technologickej sféry a k slabým prepojeniam medzi vedeckou obcou a podnikmi. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rumunsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Rumunsku umožnilo čo najlepšie tento fond využívať.

                  (24)

                  Reforma verejnej správy stagnuje. Nie je zavedený žiadny účinný rámec pre strategické a rozpočtové plánovanie, čo má dominový efekt na strategickú víziu dlhodobého rozvoja krajiny, stanovovanie priorít činností a koordináciu politík na centrálnej a miestnej úrovni. Odvetvový strategický rámec je roztrieštený a niekedy sa prekrýva, pričom pri opatreniach, ktoré sa majú prijať v rámci odvetví, nie sú stanovené priority. Úloha generálneho sekretariátu vlády v oblasti strategického riadenia stále nie je konsolidovaná. Vysoká roztrieštenosť právomocí a zdrojov aj naďalej ovplyvňuje poskytovanie verejných služieb, a to najmä na úrovni miest a obcí a v chudobných komunitách. Byrokracia a nedostatočná kapacita pri poskytovaní kvalitných služieb vrátane digitálnych služieb majú najmä počas tejto krízy negatívny vplyv na občanov a podniky. Ťažkopádne administratívne postupy pri zakladaní podnikov spolu s regulačnými požiadavkami kladenými na poskytovateľov služieb vrátane regulovaných povolaní stále bránia rozvoju trhu. Posilnená spolupráca medzi rumunskými orgánmi dohľadu nad trhom a colnými orgánmi môže pomôcť znížiť objem nevyhovujúcich výrobkov dovážaných z krajín mimo Únie. Časté reorganizácie a nadmerné využívanie dočasných zamestnancov pôsobia obmedzujúco na nezávislosť administrácie. Implementácia správy a riadenia štátom vlastnených podnikov je stále výzvou.

                  (25)

                  Predvídateľnosť rozhodovania zostáva aj naďalej pomerne významným problémom. Pred krízou sa dodržala len približne tretina ročného vládneho plánu. Počet mimoriadnych legislatívnych opatrení zostal veľmi vysoký, čo vytvára neistotu a pravdepodobne bráni investíciám. Napríklad opatrenie GEO 114/2018 malo významné sociálno-ekonomické účinky na niekoľko odvetví vrátane finančného sektora. Kým ustanovenia s negatívnym vplyvom na bankový sektor boli zrušené, v platnosti sú stále niektoré z opatrení, ktoré by mohli mať vplyv na dlhodobú životaschopnosť druhého piliera dôchodkových fondov. Predvídateľnosť a stabilita právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania sú aj naďalej dôležitými výzvami. Efektivita verejného obstarávania je naďalej problematická, takisto ako nezvratnosť určitých opatrení, najmä zefektívnenie kontroly ex ante. V zlepšovaní správy, kvality a účinného využívania posúdení regulačného vplyvu sa dosiahol len malý pokrok. Neexistuje inštitucionálny rámec na kontrolu kvality na úrovni verejnej správy a stále sa posudzujú možnosti na zriadenie orgánu pre posudzovanie regulačného vplyvu. Fungovanie sociálneho dialógu je stále obmedzené, a to najmä na sektorovej úrovni, zatiaľ čo zmysluplné a nepretržité zapájanie sociálnych partnerov má so zreteľom na súčasnú krízu pre úspech každej stratégie ukončenia opatrení a oživenia hospodárstva zásadný význam. Zriadený inštitucionálny rámec pre konzultácie sa primerane nevyužíva pri rozhodovacom procese a v dostatočnej miere nezapája sociálnych partnerov do navrhovania a uskutočňovania reforiem. Diskusie o zmenách zákona o sociálnom dialógu a o revízii hospodárskych odvetví uviazli na mŕtvom bode. Uskutočňovanie následných opatrení nadväzujúcich na odporúčania, ktoré Medzinárodná organizácia práce vydala v apríli 2018, je stále neisté. Chýbajúci trvalý objektívny mechanizmus na stanovovanie minimálnej mzdy môže mať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie.

                  (26)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (27)

                  Po niekoľkých nepriaznivých posledných rokoch došlo k zmierneniu tlakov na bankový sektor, keďže viaceré opatrenia, ktoré v minulosti vyvolávali obavy, vrátane bankovej dane, sa začiatkom roka 2020 zrušili. Bankový sektor vstúpil do súčasnej krízy vyvolanej ochorením COVID-19 dobre kapitalizovaný a likvidný, zatiaľ čo podiel nesplácaných úverov klesol pod 5 %. Rovnako dôležité pre zachovanie odolnosti bankového sektora a schopnosti bánk absorbovať otrasy sú opatrenia prijaté vládou na podporu domácností a podnikov, najmä MSP. Komerčné banky takisto prijali opatrenia na podporu svojich klientov, ako napríklad odloženie splátok istiny a úrokov, predĺženie splátok úveru, zabezpečenie likvidity v bankomatoch a zníženie poplatkov za online služby. Národná banka Rumunska znížila 20. marca 2020 sadzbu menovej politiky a začala na sekundárnom trhu nakupovať vládne cenné papiere denominované v rumunských leu s cieľom zabezpečiť bezproblémové financovanie reálnej ekonomiky a verejného sektora. Napriek prijatým opatreniam vrátane obozretnej pružnosti, ktorú poskytujú orgány dohľadu, sa kvalita aktív v nadchádzajúcich mesiacoch pravdepodobne zhorší. Dodržiavanie obozretných noriem pri poskytovaní úverov a uprednostnenie podpory životaschopných dlžníkov prispeje v tomto ohľade k zabezpečeniu kvality aktív v bankovom sektore. Zabezpečenie stabilného a predvídateľného regulačného prostredia pre banky je navyše dôležitým predpokladom zachovania ich aktívnej úlohy pri poskytovaní úverov ekonomike a pri podpore oživenia hospodárstva.

                  (28)

                  Významné právne úpravy a politický tlak na súdnictvo v rokoch 2017, 2018 a vo väčšej časti roku 2019 ovplyvnili efektívnosť, kvalitu a nezávislosť justičného systému a jeho schopnosť vyšetrovať a postihovať korupciu na vysokých miestach. Hoci vláda v súčasnosti podporuje opatrenia na predchádzanie korupcii a jej postihovanie a preukázala ochotu zvrátiť niektoré najkontroverznejšie opatrenia, Rumunsko ešte neprijalo potrebné legislatívne zmeny. Tieto problematické body sú predmetom monitorovania v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. V rámci tohto mechanizmu Komisia aj naďalej monitoruje reformu súdnictva a boj proti korupcii v Rumunsku. Tieto oblasti preto nie sú zahrnuté v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 týkajúcich sa Rumunska, ale sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine.

                  (29)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Rumunsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (30)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (31)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie.

                  (32)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaní 4,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  vykonávať fiškálne politiky v súlade s odporúčaním Rady z 3. apríla 2020, a zároveň prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Vyhnúť sa vykonávaniu trvalých opatrení, ktoré by ohrozili fiškálnu udržateľnosť. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to predovšetkým pokiaľ ide o zdravotníckych pracovníkov a zdravotnícke vybavenie, a zlepšiť prístup k zdravotníckym službám;

                  2.

                  zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a rozšíriť opatrenia sociálnej ochrany a prístup k základným službám pre všetkých. Zmierniť vplyv krízy vyvolanej ochorením COVID-19 na zamestnanosť prostredníctvom vytvorenia pružných foriem organizácie práce a aktivačných opatrení. Posilniť zručnosti a digitálne vzdelávanie a zabezpečiť rovnaký prístup k vzdelávaniu;

                  3.

                  zabezpečiť podporu likvidity pre hospodárstvo, ktorú budú môcť využívať podniky a domácnosti, najmä MSP a samostatne zárobkovo činné osoby. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, a to najmä na udržateľnú dopravu, infraštruktúru digitálnych služieb, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energetickej a environmentálnej infraštruktúry, a to aj v uhoľných regiónoch;

                  4.

                  zlepšiť kvalitu a účinnosť verejnej správy a predvídateľnosť rozhodovania, a to aj pomocou primeraného zapojenia sociálnych partnerov.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 135.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Rozhodnutie Rady EÚ 2020/509 z 3. apríla 2020 o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku (Ú. v. EÚ L 110, 8.4.2020, s. 58).

         (8)  Odporúčanie Rady z 3. apríla 2020 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 116, 8.4.2020, s. 1).

         (9)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.