title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1117 z 15. júna 2016 určené Helénskej republike, pokiaľ ide o konkrétne naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013

text:
               9.7.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 186/28

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/1117
   z 15. júna 2016
   určené Helénskej republike, pokiaľ ide o konkrétne naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Odovzdávanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu do Grécka podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 (1) (ďalej len „dublinské nariadenie“) je členskými štátmi pozastavené od roku 2011 na základe dvoch rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva (ECHR) a Súdneho dvora Európskej únie (CJEU) (2), ktoré odhalili systémové nedostatky gréckeho azylového systému, ktoré mali za následok porušenie základných práv žiadateľov o medzinárodnú ochranu odovzdaných z iných členských štátov do Grécka podľa nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 (3).

               (2)

               Od vynesenia rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci M.S.S/Belgicko a Grécko v roku 2011 monitoruje Výbor ministrov Rady Európy situáciu v Grécku na základe správ o pokroku, ktoré Grécko musí predkladať ako dôkaz vykonávania rozsudku, a na základe dôkazov poskytovaných od MVO a medzinárodných organizácií, napríklad vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), ktoré v Grécku pôsobia.

               (3)

               V dôsledku rozsudku vo veci M.S.S sa Grécko zaviazalo uskutočniť reformu svojho azylového systému na základe národného akčného plánu pre azylovú reformu a riadenie migrácie, ktorý bol predložený v auguste 2010 a revidovaný v januári 2013 (ďalej len „akčný plán Grécka“). Dňa 1. októbra 2015 predložilo Grécko na zasadnutí Rady plán implementácie mechanizmu premiestňovania a hotspotov, podľa ktorého majú určité opatrenia dostať prioritu, aby sa zabezpečilo vykonávanie zostávajúcich dohodnutých plánovaných opatrení v oblasti azylu a prijímania.

               (4)

               Komisia zaslala prvé odporúčanie Helénskej republike, pokiaľ ide o naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie presunov podľa dublinského nariadenia (ďalej len „prvé odporúčanie“) (4), 10. februára 2016. Odvtedy grécke orgány s pomocou Komisie, Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO), členských štátov a medzinárodných a mimovládnych organizácií (MVO) nepretržite pokračujú vo svojom úsilí s cieľom zlepšiť fungovanie azylového systému v súlade so siedmimi bodmi zahrnutými v prvom odporúčaní.

               (5)

               Zároveň súčasná utečenecká a migračná kríza naďalej vytvárala obrovský tlak na azylové a migračné systémy Grécka ako hlavnej krajiny prvého vstupu na trase cez východné Stredozemie. Od januára do apríla 2016 prišlo do Grécka viac ako 157 000 neregulárnych migrantov. Krátko po prvom odporúčaní Komisie Grécku schválili členovia Európskej rady a turecká vláda v marci 2016 vyhlásenie EÚ a Turecka. Toto vyhlásenie viedlo k podstatnému zníženiu počtu denných príchodov do Grécka z Turecka a zároveň gréckym orgánom pridalo nové povinnosti (5). Situácia v Grécku sa zásadne zmenila po faktickom uzatvorení trasy cez západný Balkán, čo štátnym príslušníkom tretích krajín znemožnilo pokračovať v ceste. V dôsledku toho približne 57 000 neregulárnych štátnych príslušníkov tretích krajín uviazlo v Grécku (6). Pritom krízové mechanizmy premiestnenia nie sú ešte dostatočne implementované všetkými členskými štátmi a ešte len majú zmierniť tlak, ktorému Grécko čelí (7).

               (6)

               Predbežná registrácia, tzv. predregistrácia, sa začala 8. júna 2016 na účely zaregistrovania všetkých tých neregulárnych štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí chcú požiadať o azyl, ktorí prišli do Grécka pred 20. marcom 2016 a ktorí sa neobrátili na grécke orgány, aby regularizovali svoj pobyt (8). Túto činnosť vykonáva grécka azylová služba v spolupráci s EASO, UNHCR a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) a s podporou Komisie. Predregistrácia bude trvať do konca júla 2016 a očakáva sa, že o azyl by mohlo požiadať približne 50 000 žiadateľov, ktorí budú musieť byť ubytovaní v Grécku, kým čakajú na rozhodnutie o ich prípade, pokiaľ ide o ich oprávnenosť na medzinárodnú ochranu, premiestnenie alebo odovzdanie do iného členského štátu podľa dublinského nariadenia. Tento postup by mal uľahčiť a urýchliť formálne podanie žiadosti o medzinárodnú ochranu azylovej službe, keď už boli žiadatelia predregistrovaní. Podľa nového systému budú vyslané tímy do otvorených prijímacích zariadení, aby ľudí registrovali priamo na miestach, kde sú ubytovaní. Na konci registrácie ľudia dostanú oficiálny preukaz žiadateľa o azyl. V dôsledku očakávaného nárastu žiadostí o azyl spojeného s touto predregistráciou sa pravdepodobne aspoň štvornásobne zvýši počet žiadostí o azyl v roku 2016 v porovnaní s rokom 2015 (13 197).

               (7)

               Napriek pokračujúcim opatreniam, ktoré Grécko prijíma na zlepšenie svojho azylového systému, ešte stále zostáva veľa toho, čo sa bude musieť dosiahnuť na to, aby sa dalo predpokladať obnovenie odovzdaní podľa dublinského nariadenia. V tomto odporúčaní sa stanovujú hlavné oblasti reformy, ktorými sa grécke orgány budú musieť zaoberať, aby odstránili nedostatky azylového systému podľa vyššie uvedených rozsudkov s cieľom zabezpečiť znovuzavedenie odovzdaní podľa dublinského nariadenia.

               (8)

               Komisia dostala 7. marca 2016 prvú správu o pokroku od Grécka, ktorá načrtla niekoľko zlepšení týkajúcich sa otázok uvedených v prvom odporúčaní Komisie. V listoch z 18. mája a 8. júna 2016 poskytli grécke orgány ďalšie informácie.

               (9)

               Komisia skonštatovala, že sa dosiahol pokrok v reforme gréckych vnútroštátnych právnych predpisov a v snahe zabezpečiť, aby boli transponované nové právne ustanovenia prepracovaného znenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ (9) o azylovom konaní a niektoré ustanovenia prepracovaného znenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ o prijímacích podmienkach (10). Grécky parlament 3. apríla 2016 schválil nový zákon (zákon č. 4375/2016), ale nie všetky ustanovenia nadobudli účinnosť (11).

               (10)

               Po samite európskych lídrov z 25. októbra 2015 sa Grécko zaviazalo zvýšiť svoju prijímaciu kapacitu pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu a neregulárnych migrantov na 30 000 miest do konca roka 2015 a úrad UNHCR sa zaviazal poskytovať dotácie na nájom a programy hostiteľských rodín pre ďalších najmenej 20 000 osôb prostredníctvom ním spravovaného osobitného systému. Grécko dosiahlo pokrok pri zriaďovaní celého počtu núdzových prijímacích zariadení a podľa denných informácií zverejnených gréckymi orgánmi 10. júna 2016 existuje vyše 50 000 dočasných núdzových prijímacích zariadení a stálych prijímacích miest k dispozícii pre neregulárnych migrantov, ako aj žiadateľov o medzinárodnú ochranu v Grécku (12).

               (11)

               Hoci Grécko významne zvýšilo svoju celkovú kapacitu pre prijímanie neregulárnych migrantov a žiadateľov o medzinárodnú ochranu, väčšina týchto zariadení sú len dočasné núdzové zariadenia a niektoré poskytujú len najzákladnejšie prijímacie podmienky pre tých, ktorí sú tu ubytovaní, akými sú potraviny, voda, sanitácia a základná zdravotná starostlivosť, zatiaľ čo iné nezabezpečujú ani najzákladnejšie potreby (13). Hoci to môže stačiť na veľmi krátke obdobie, kým môžu byť ľudia premiestnení do lepšie vybavených zariadení, tieto podmienky a zariadenia ešte zďaleka nespĺňajú normy stanovené v smernici 2013/33/EÚ, pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu. Preto je dôležité, aby Grécko bezodkladne postupne zabezpečilo primerané, špecializované, trvalé otvorené kapacita na prijímanie pre žiadateľov o azyl, ktoré majú náležitý štandard, a udržiavalo dostatočnú kapacitu z hľadiska dočasných zariadení, ktorá pokryje akýkoľvek nedostatok miest v dôsledku neočakávaného prílevu osôb.

               (12)

               V januári 2016 bola medzi Komisiou a UNHCR podpísaná dohoda o delegovaní v celkovej výške 80 miliónov EUR s cieľom vytvoriť 20 000 miest v otvorených ubytovacích zariadeniach primárne pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu oprávnených na premiestnenie (14). Takéto miesta budú spočiatku zriadené v rámci systému prenájmu bytov, ktorý bude spravovať UNHCR. Zatiaľ čo sa v súčasnosti tieto miesta zriaďujú, prebieha diskusia o úprave dohody o delegovaní s cieľom vytvoriť namiesto bytov približne 6 000 miest v centrách premiestnenia a potvrdiť, že cieľová skupina, ktorú bude možné ubytovať, môže zahŕňať aj žiadateľov o azyl, ktorí nebudú premiestnení, alebo tých, ktorí by mohli byť v budúcnosti odovzdaní do Grécka podľa dublinského nariadenia. Podľa údajov UNHCR k 6. júnu 2016 bolo vytvorených 6 385 prijímacích miest pre žiadateľov o premiestnenie, z ktorých väčšina je v hoteloch a bytoch (15).

               (13)

               Podstatné zlepšenia boli zaznamenané pri zriaďovaní regionálnych azylových úradov. V gréckom zákone sa stanovuje zriadenie regionálnych azylových úradov v regiónoch: Atika, Solún, Trácia, Epirus, Tesália, západné Grécko, Kréta, Lesbos, Chios, Samos, Leros a Rodos (16). Zatiaľ svoju činnosť vykonáva osem regionálnych úradov, a to v regiónoch Atika, Trácia, Tesália, Lesbos, Samos, Chios a Rodos. V najbližších mesiacoch by mal byť otvorený ďalší regionálny azylový úrad v regióne Atika (Piraeus). Ďalšie štyri regionálne azylové úrady by mali začať fungovať v roku 2016 v oblasti Kosu, Lerosu, Kréty (Heraklion) a západného Grécka (Patra), pričom posledný uvedený má byť otvorený už čoskoro. Z toho vyplýva, že regionálny azylový úrad zostáva zriadiť ešte v regióne Tesália (Volos) a oblasti Epirus (Ioannina). Okrem toho boli vytvorené ďalšie dve azylové jednotky na ostrove Chios a Kos, čím sa celkový počet päť azylových jednotiek zvyšuje na päť (Amygdaleza, Xanthi, Patra, Chios a Kos). Takisto bola vytvorená jednotka na premiestňovanie osôb v Alimose, ktorá by mala začať svoju činnosť v júli 2016.

               (14)

               Vo svojej prvej správe grécke orgány zároveň uviedli, že práve prebieha prijímanie nových pracovníkov pre azylovú službu na zvýšenie jej kapacity vybavovania žiadostí. Pre azylovú službu pracuje v súčasnosti 370 zamestnancov, čo predstavuje dvojnásobok ľudských zdrojov, ktoré boli k dispozícii v roku 2015. Jedna tretina zamestnancov má zmluvu na dobu určitú a sú financovaní z rôznych zdrojov financovania EÚ a EHP. Grécky parlament schválil ďalších 300 pracovných miest pre stálych zamestnancov, ktorí sa majú prijať v nadchádzajúcich mesiacoch (17). Pridajú sa tak k pracovníkom so zmluvami na dobu určitú prijatým úradom UNHCR a expertom z členských štátov vyslaným prostredníctvom EASO do gréckej azylovej služby na dobu určitú. Je však jasné, že súčasný a plánovaný počet zamestnancov azylovej služby stále ani zďaleka nepostačuje na zabezpečenie súčasného a pravdepodobného budúceho pracovného zaťaženia primeraným spôsobom. Grécko by malo zabezpečiť, aby kapacita azylovej služby bola výrazne posilnená podstatne väčším počtom zamestnancov a materiálnych zdrojov, aby bola schopná spracovať narastajúci počet žiadostí o azyl. Na tento účel by sa malo uskutočniť posúdenie potrieb, ktoré zohľadní počet žiadostí o azyl, ktoré v určitom okamihu bude grécka azylová služba pravdepodobne musieť vybaviť, a počet dostupných pracovníkov alebo očakávaný potrebný počet pracovníkov na spracovanie týchto žiadostí.

               (15)

               Nový odvolací orgán a odvolacie výbory zriadené v súlade s nedávno prijatými právnymi predpismi (zákon č. 4375/2016) by sa mali postupne zriaďovať a plne funkčné budú do konca roka 2016. Vzhľadom na pravdepodobne výrazný nárast počtu žiadostí, ktoré budú podané v Grécku v nadchádzajúcich mesiacoch, je nevyhnutné zabezpečiť, aby bol odvolací orgán plne obsadený, schopný zvládnuť očakávaný výrazný nárast počtu odvolaní. Prístup k účinnému prostriedku nápravy v Grécku bol obzvlášť kritizovaný v rozsudku M.S.S, a teda je mimoriadne dôležité, aby tam, kde sa v budúcnosti môže vyskytnúť znovuzavedenie odovzdaní podľa dublinského nariadenia, mali žiadatelia o azyl možnosť účinného súdneho opravného prostriedku voči negatívnemu rozhodnutiu o ich žiadosti.

               (16)

               Medzitým dostali dodatočný mandát staré odvolacie výbory pre nevybavené žiadosti, ktoré boli zriadené na rozhodovanie o nevybavených odvolaniach žiadateľov o azyl z Grécka. Počas prechodného obdobia sa tieto odvolacie výbory pre nevybavené žiadosti chcú zaoberať okrem zásadných odvolaní na prvostupňové rozhodnutia odvolaniami voči rozhodnutiam založeným na základe prípustnosti v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka.

               (17)

               Väčší pokrok sa dosiahol v dlhodobo nevyriešených odvolaniach uplatnením „starých postupov“, ktoré upravuje prezidentský dekrét 114/2010. Súčasný počet zatiaľ nevybavených prípadov sa pohybuje okolo 13 975 (z celkového počtu približne 51 000 prípadov, ktoré sa považovali za zatiaľ nevybavené prípady na začiatku roku 2013). Grécke orgány sa zaviazali udeliť povolenie z humanitárnych dôvodov osobám, ktoré čakajú na vybavenie ich žiadostí o azyl už značný čas a ktoré sú oprávnené získať povolenie na pobyt z humanitárnych alebo iných mimoriadnych dôvodov podľa gréckeho zákona č. 4375/2016. Očakáva sa, že približne 10 000 zatiaľ nevybavených prípadov sa uzavrie vďaka zavedeniu tohto opatrenia. Povolenie na pobyt sa bude vydávať na obdobie dvoch rokov a môže byť predĺžené (18). Bude poskytovať rovnaké práva a výhody, ako priznáva postavenie doplnkovej ochrany v Grécku (19). Grécko by malo pokračovať v pokroku s vybavovaním doteraz nevybavených odvolaní a v tejto súvislosti zabezpečiť, aby žiadatelia s ešte nevybaveným odvolaním mali možnosť uplatniť svoje právo na účinný opravný prostriedok.

               (18)

               Poskytnutie bezplatnej právnej pomoci bolo zahrnuté do nového zákona (zákon 4375/2016) pre žiadateľov v štádiu odvolacieho konania; avšak doteraz nebola v praxi zo strany gréckych orgánov poskytnutá žiadna bezplatná právna pomoc. Ministerské rozhodnutie, ktorým sa vykonávajú ustanovenia o právnej pomoci podľa zákona č. 4375/2016 sa dokončuje a grécke orgány uverejnili 8. júna 2016 výzvu na predkladanie návrhov na poskytovanie bezplatnej právnej pomoci a zastupovania v štádiu odvolania pre 6 750 oprávnených žiadateľov v rámci svojho vnútroštátneho programu Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) na podporu doplnenia rezervného zoznamu advokátov pre právnu pomoc (20). Táto výzva sa skončí 24. júna 2016. Okrem toho bola s úradom UNHCR uzavretá dohoda o grante v rámci núdzovej finančnej pomoci EÚ v celkovej výške 30 miliónov EUR. Tieto finančné prostriedky úrad UNHCR okrem iného použije na poskytovanie bezplatnej právnej pomoci žiadateľom o medzinárodnú ochranu vo fáze odvolania na najviac štyri mesiace, kým grécke orgány podľa očakávania nezavedú ich vlastnú bezplatnú právnu pomoc. Grécko by malo bezodkladne vykonať potrebné kroky na zaručenie práva na bezplatnú právnu pomoc v konaní o azyle.

               (19)

               V novom zákone č. 4375/2016 sa stanovuje vytvorenie nového riaditeľstva pre prijímanie a riaditeľstva pre sociálnu integráciu, ktoré obe zahŕňajú špecializované oddelenia na prijímanie a integráciu maloletých bez sprievodu vrátane poskytnutia zástupcu. Napriek tomu je ešte potrebné, aby grécke orgány prijali vykonávacie opatrenia, aby sa zabezpečilo, že maloletým bez sprievodu budú naozaj zabezpečené náležité procesné záruky a prijímacie podmienky. Zatiaľ čo ministerské rozhodnutie týkajúce sa posudzovania veku maloletých bez sprievodu žiadajúcich o azyl už grécka vláda prijala (21), ďalší prezidentský dekrét, ktorý by mal zahŕňať ustanovenia pre účinný opatrovnícky systém, sa musí ešte prijať.

               (20)

               K júnu 2016 bolo v prijímacích zariadeniach pre maloletých bez sprievodu v Grécku celkovo dostupných 585 miest. Kapacita týchto zariadení je súčasnosti naplnená a v zozname čakateľov je 625 maloletých bez sprievodu, ktorí musia byť umiestnení vo vhodných zariadeniach. Podľa listu gréckych orgánov, ktorý zaslali Komisii 8. júna 2016, Grécko má v úmysle zriadiť ďalších 800 prijímacích miest pre maloletých bez sprievodu do konca júla 2016. Grécko musí zabezpečiť zriadenie primeraného počtu prijímacích zariadení pre maloletých bez sprievodu na zvládnutie dopytu po takýchto ubytovacích zariadeniach.

               (21)

               Zo strany mimovládnych organizácií narastajú obavy, že mnohé deti v Grécku nemajú prístup k vzdelávaniu a že situácia maloletých bez sprievodu je všeobecne neistá, pričom niektoré uvádzajú, že deti sú ešte stále v zariadeniach určených na zaistenie, až kým sa pre ne nenájde primerané ubytovanie.

               (22)

               Európska komisia poskytla Grécku značné finančné prostriedky, aby podporila krajinu v jej úsilí zosúladiť jej systém riadenia azylu s normami EÚ.

               (23)

               Od začiatku roka 2015 dostalo Grécko prostredníctvom fondov v oblasti vnútorných záležitostí <AMIF a Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ISF)> núdzovú pomoc v celkovej výške 262 miliónov EUR, ktorá bola udelená buď priamo gréckym orgánom, alebo prostredníctvom agentúr Únie a medzinárodných organizácií pôsobiacich v Grécku, pričom približne 81 miliónov EUR z uvedenej sumy bolo poskytnutých v máji 2016. Dňa 20. mája 2016 bolo 56 miliónov EUR núdzového financovania pridelených gréckym orgánom (13 miliónov EUR), IOM (13 miliónov EUR) a UNHCR (30 miliónov EUR) na zvýšenie kapacity gréckych orgánov registrovať novoprichádzajúcich migrantov a spracúvať ich žiadosti o udelenie azylu, na vytvorenie lepších podmienok pre zraniteľných migrantov a posilnenie procesu registrácie a azylového procesu dodatočnými ľudskými zdrojmi, na zabezpečenie lepšej infraštruktúry IT, zlepšenie dostupnosti tlmočníkov a zabezpečenie lepšieho prístupu k informáciám. Dňa 24. mája 2016 Komisia pridelila 25 miliónov EUR v rámci núdzového financovania (AMIF) úradu EASO na posilnenie jeho kapacity na ďalšiu podporu gréckych orgánov. Tieto finančné prostriedky prispejú k vykonávaniu plánu reakcie na núdzovú situáciu, ktorý spoločne vypracovala Komisia, grécke orgány a príslušné zainteresované strany, s cieľom riešiť súčasnú humanitárnu situáciu v teréne a na implementáciu vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca.

               (24)

               Táto núdzová pomoc dopĺňa už vyčlenených 509 miliónov EUR pre Grécko na obdobie rokov 2014 až 2020 prostredníctvom jeho národných programov v rámci fondov AMIF a ISF, čím sa spomedzi členských štátov Grécko stáva prvým príjemcom európskych fondov v oblasti vnútorných záležitostí.

               (25)

               Grécko by malo zabezpečiť, aby sa tieto finančné zdroje plne využili čo najefektívnejším a najúčinnejším spôsobom a bez ďalšieho odkladu. Na tieto účely by sa mala bezodkladne dokončiť prebiehajúca revízia gréckych národných programov v rámci fondov v oblasti vnútorných záležitostí (AMIF, ISF) v snahe prispôsobiť ich novým prioritám. Takisto by sa mal čo najskôr dokončiť aj proces presunu orgánu zodpovedného za spravovanie týchto prostriedkov pod to isté ministerstvo riadiaceho aj štrukturálne fondy s cieľom zabezpečiť efektívnejšie využívanie dostupných zdrojov. Grécko by malo najmä doriešiť niekoľko praktických otázok týkajúcich sa vykonávania (personálne, riadiace a kontrolné, audítorské stanovisko, formálne oznámenie) tak, aby nový zodpovedný orgán mohol začať fungovať do júla 2016.

               (26)

               Ako sa konštatuje v oznámení Komisie zo 4. marca 2016 s názvom Späť k Schengenu (22), zabezpečenie plne fungujúceho dublinského systému tvorí neoddeliteľnú súčasť všeobecného úsilia potrebného na stabilizáciu azylovej, migračnej a hraničnej politiky. Tieto snahy by mali viesť k návratu k normálnemu fungovaniu schengenského priestoru najneskôr do decembra 2016. Je preto dôležité, aby Grécko prijalo čo najskôr zostávajúce opatrenia uvedené v tomto odporúčaní s cieľom zabezpečiť, aby sa v rovnakej lehote a najneskôr do decembra 2016 mohli obnoviť odovzdania do Grécka podľa dublinského nariadenia. Zároveň by mala byť prioritou reforma dublinských pravidiel, ako navrhla Komisia (23), na základe cieľa solidarity a spravodlivého rozdelenia záťaže medzi členské štáty.

               (27)

               Pravidelné správy predkladané Gréckom o pokroku dosahovanom pri vykonávaní týchto opatrení, ako aj iné relevantné prvky vrátane akýchkoľvek budúcich správ úradu UNHCR a iných príslušných organizácií by mali uľahčiť posúdenie toho, či dané podmienky umožňujú, aby členské štáty obnovili individuálne odovzdania presuny do Grécka podľa dublinského nariadenia, pričom objem odovzdaní a kategórie osôb, ktoré majú byť presunuté, by mali zodpovedať konkrétnemu dosiahnutému pokroku. Grécko by malo predložiť aktualizovanú správu za obdobie od apríla do júna 2016, pokiaľ nebola doručená žiadna mesačná správa za nasledujúce obdobie vykazovania v júni 2016.

               (28)

               Komisia plánuje zhodnotiť dosiahnutý pokrok a v prípade potreby bude aktualizovať svoje konkrétne odporúčania v septembri 2016.

               (29)

               Pri obnovení odovzdaní v rámci dublinského systému do Grécka by sa mala zohľadniť aj skutočnosť, že Grécko musí naďalej zvládať možný veľký počet nových žiadateľov o azyl, do veľkej miery v dôsledku zavádzania tzv. predregistrácie, a malo by sa zabrániť tomu, aby bolo Grécko vystavené neudržateľnej záťaži.

               (30)

               Zodpovednosť za rozhodovanie o takomto obnovení odovzdaní v jednotlivých prípadoch nesú výlučne orgány členských štátov pod dohľadom súdov, ktoré môžu na účely výkladu dublinského nariadenia využívať prejudiciálne konanie na Európskom súdnom dvore,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      PRIJÍMACIE PODMIENKY A ZARIADENIA

               1.

               Grécko by malo zabezpečiť, aby bol dostatok prijímacích zariadení a aby prijímacie podmienky vo všetkých prijímacích zariadeniach pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu spĺňali normy stanovené v práve Únie, najmä v smernici 2013/33/EÚ. Grécko by malo predovšetkým minimálne:

                           a)

                           zriadiť primeraný počet trvalých otvorených prijímacích zariadení, ktorý zodpovedá počtu žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorých prijíma alebo pravdepodobne bude prijímať a v ktorých je možné ubytovať všetkých žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osoby od nich závislé v primeraných podmienkach počas konania o azyle;

                           b)

                           zabezpečiť, aby bol dostupný primeraný počet dočasných otvorených prijímacích zariadení alebo aby tieto zariadenia mohli byť v krátkom čase k dispozícii, aby bolo možné ubytovať neočakávaný prílev žiadateľov o medzinárodnú ochranu, a v ktorých by bolo možné ubytovať všetkých takýchto žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osoby od nich závislé v primeraných podmienkach;

                           c)

                           zabezpečiť, aby tieto zariadenia mali oddelené, otvorené ubytovacie miesta pre slobodných mužov, slobodné ženy, rodiny a zraniteľné osoby, najmä maloletých bez sprievodu, ktoré môžu zaručiť súkromie a celistvosť rodiny;

                           d)

                           zabezpečiť, aby maloletí bez sprievodu žiadajúci o azyl boli hneď umiestnení do vhodných ubytovacích priestorov, a nie držaní v nevyhovujúcich podmienkach v zariadení určenom na zaistenie. Grécko by malo urýchlene zriadiť potrebné ubytovacie miesta pre maloletých bez sprievodu a zaistiť, aby boli tieto zariadenia dlhodobé;

                           e)

                           zabezpečiť, aby boli ubytovacie zariadenia udržiavané a aby rôzne zmluvné služby, ako je upratovanie, sanitácia a stravovacie služby, boli primerane financované s cieľom zabrániť prerušeniu poskytovania služieb;

                           f)

                           zabezpečiť, aby sa všetky dočasné zariadenia v Grécku zmodernizovali tak, aby poskytovali všetky uvedené podmienky tam, kde sú žiadatelia o azyl umiestnení a zostávajú v Grécku počas ich konania o azyle.

                     Prijímacie podmienky vo všetkých prijímacích zariadeniach by takisto mali:

                           g)

                           zaručovať žiadateľom potrebnú zdravotnú starostlivosť, ktorá zahŕňa aspoň pohotovostnú zdravotnú starostlivosť a základnú liečbu chorôb a závažných duševných porúch;

                           h)

                           poskytovať maloletým účinný prístup k štátnemu vzdelávaciemu systému počas trvania konania o azyle vrátane jazykových kurzov, aby žiadne dieťa nezostalo bez vzdelania.

                     Grécke orgány by mali vykonávať posúdenie potrieb z hľadiska celkovej potrebnej prijímacej kapacity a povahy tejto kapacity, a toto posúdenie priebežne aktualizovať v súlade s novým vývojom situácie. Toto posúdenie potrieb by sa malo priebežne zohľadňovať vo vytváraní kapacít v súlade s odporúčaniami 1 písm. a) a b) vyššie. Grécke orgány by mali tiež zabezpečiť nepretržité riadenie a koordináciu všetkých zariadení a zabezpečiť, aby príslušné ministerstvá mali primerané zdroje na tento účel.

      PRÍSTUP K PRVOSTUPŇOVÉMU KONANIU O AZYLE A S TÝM SÚVISIACE ZDROJE

               2.

               Grécko by malo pokračovať vo svojom úsilí zabezpečiť, aby všetci žiadatelia o medzinárodnú ochranu mali účinný prístup ku konaniu o azyle tým, že:

                           a)

                           bezodkladne začne s prijímaním pracovníkov, aby sa zabezpečilo dostatočné personálne obsadenie azylovej služby tak, aby všetky úrady boli plne funkčné a schopné spracovať všetky žiadosti o azyl včas. Vyžaduje si to urýchlené zavedenie prijímacieho postupu vhodného pre výrazný nárast počtu pracovníkov vybavujúcich prípady a ďalších príslušných pracovníkov pre azylovú službu;

                           b)

                           bezodkladne otvorí ďalšie regionálne azylové úrady v regióne Atika (Piraeus), Kos, Leros, Kréta (Heraklion) a západné Grécko (Patra) a Tesália a Epirus (Volos a Ioannina);

                           c)

                           zabezpečí účinný postup riadenia prípadov, aby sa zaručilo, že vybavovanie prípadov sa bude vykonávať dobre organizovaným spôsobom, a aby sa zvýšila schopnosť orgánov hodnotiť súčasnú výkonnosť, zistiť sa prípadné nedostatky a plánovať budúce požiadavky týkajúce sa zdrojov;

                           d)

                           zaručí, aby azylová služba mala k dispozícii pre každý úrad dostatočný počet pracovníkov administratívnej podpory, ktorí môžu dohodnúť čas pohovoru na konkrétnu hodinu, zorganizovať stretnutie na registráciu, zabezpečiť tlmočníkov a všeobecne riadiť pracovný postup každého úradu, aby bol zaručený dobre fungujúci azylový postup;

                     Grécka azylová služba by mala určiť na základe úplného a priebežného posúdenia, koľko pracovníkov je pravdepodobne potrebných na zvládnutie vybavovania žiadostí o azyl v šesťmesačnej lehote stanovenej smernici 2013/32/EÚ. Toto posúdenie potrieb by sa malo priebežne aktualizovať a malo by obsahovať informácie o plánovanom počte pracovníkov, ktorí by mali byť prijatí v súlade s odporúčaním 2 písm. a).

      ODVOLACÍ ORGÁN

               3.

               Grécko by malo zabezpečiť, aby bol bezodkladne zriadený nový odvolací orgán a aby mal primeraný počet odvolacích výborov na vydávanie rozhodnutí o žiadostiach o medzinárodnú ochranu a aby boli primerane personálne vybavené na zvládnutie všetkých ešte nevybavených a pravdepodobných budúcich odvolaní. Grécko by predovšetkým malo:

                           a)

                           zabezpečiť dostatočný počet ľudských zdrojov a výborov, ktoré bude odvolací orgán potrebovať na to, aby mohol vybaviť odvolania žiadateľov, a toto posúdenie priebežne aktualizovať;

                           b)

                           bezodkladne vymenovať všetkých potrebných zamestnancov v odvolacom orgáne a vo výboroch vrátane podporných zamestnancov každého výboru;

                           c)

                           zariadiť, aby odvolací orgán a výbory začali bezodkladne fungovať;

                           d)

                           čo najskôr a v každom prípade do konca roka 2016 vyriešiť všetky podané žiadosti o súdne preskúmanie administratívnych rozhodnutí, ktoré sú v súčasnosti nevybavené;

                     Grécke orgány by mali určiť na základe úplného a priebežného posúdenia potrieb počet odvolacích výborov pre nový odvolací orgán, ktoré bude potrebovať, aby mohol vybaviť všetky odvolania podané žiadateľmi o medzinárodnú ochranu, a počet ľudských zdrojov na zabezpečenie naďalej plynulého fungovania týchto výborov v súlade s odporúčaním 3 písm. a) a b).

      PRÁVNA POMOC

               4.

               Grécko by malo zabezpečiť, aby prístup k bezplatnej právnej pomoci v praxi bol naozaj účinný a aby všetkým žiadateľom bola poskytnutá potrebná právna pomoc pri súdnom preskúmaní administratívnych rozhodnutí o žiadostiach o medzinárodnú ochranu. Grécko by predovšetkým malo:

                           a)

                           urýchlene prijať a účinne vykonávať ministerské rozhodnutie o poskytovaní služieb bezplatnej právnej pomoci;

                           b)

                           prideliť potrebné finančné prostriedky z národného programu AMIF na poskytovanie právnej pomoci a urýchlene pripraviť zmluvu na register právnikov, ktorí môžu tieto služby poskytovať žiadateľom o azyl v odvolacom štádiu v Grécku.

      STAROSTLIVOSŤ O MALOLETÝCH BEZ SPRIEVODU A ZRANITEĽNÉ OSOBY POČAS KONANIA O AZYLE

               5.

               Grécko by malo zabezpečiť vytvorenie vhodných štruktúr na identifikáciu zraniteľných žiadateľov vrátane maloletých bez sprievodu a starostlivosť o nich. Grécko by predovšetkým malo:

                           a)

                           čo najskôr zaviesť vhodný postup poručníctva prijatím potrebného prezidentského dekrétu na vykonávanie príslušných ustanovení podľa zákona č. 4375/2016;

                           b)

                           stanoviť a prijať potrebný počet zamestnancov pre riaditeľstvo pre prijímanie a odbor ochrany maloletých bez sprievodu s cieľom poskytnúť potrebné záruky v rámci azylového acquis na účely pátrania po rodinných príslušníkoch a právneho zastupovania;

                           c)

                           zabezpečiť, aby sa v praxi uplatňovali postupy na identifikáciu žiadateľov s osobitnými procesnými a prijímacími potrebami, aby títo uchádzači mali dostatočnú potrebnú psychosociálnu podporu, najmä ak mohli byť obeťami sexuálneho násilia a vykorisťovania alebo obchodovania s ľuďmi.

      VYUŽÍVANIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV EÚ V RÁMCI NÁRODNÝCH PROGRAMOV

               6.

               Grécko by malo zabezpečiť, aby sa poskytované značné finančné prostriedky EÚ v plnej miere využívali, najmä bezodkladnou mobilizáciou dostupných zdrojov v rámci jeho národných programov AMIF a ISF a preskúmaním možností dodatočného financovania zo štrukturálnych fondov. V tejto súvislosti by Grécko malo urýchlene dokončiť prebiehajúcu revíziu vnútroštátnych programov s cieľom lepšie ich prispôsobiť novým prioritám, ako aj zabezpečiť, aby nový orgán zodpovedný za riadenie fondov v oblasti vnútorných záležitostí okamžite začal fungovať.

      PREDKLADANIE SPRÁV O PRIJATÝCH OPATRENIACH

               7.

               Od Grécka sa požaduje, aby do 30. júna predložilo správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania a odporúčania z 10. februára. Ďalej by Grécko malo na konci každého mesiaca predložiť Komisii správu o pokroku, ktorý dosiahlo pri vykonávaní opatrení uvedených v tomto odporúčaní. Tieto správy by mali obsahovať aj opis, ako grécke orgány zabezpečili alebo plánujú zabezpečiť potrebné ľudské a materiálne zdroje uvedené v bodoch 1 až 5 tohto odporúčania. Tieto správy by mali tiež obsahovať opis priebežného posudzovania potrieb uvedených v bodoch 1 až 3 tohto odporúčania, z ktorého vychádzajú alebo vyšli plánované alebo už implementované opatrenia. Každá správa by mala zároveň obsahovať tieto informácie:

                           a)

                           celkovú súčasnú a plánovanú trvalú a dočasnú prijímaciu kapacitu na ubytovanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu a povahu tejto kapacity;

                           b)

                           celkový počet súčasných a plánovaných pracovníkov, ktorí budú spracúvať žiadosti o azyl zaregistrované azylovou službou a pracovníkov pre riaditeľstvo pre prijímanie, a

                           c)

                           celkový súčasný a plánovaný počet pracovníkov a počet výborov, ktoré odvolací orgán postupne sfunkční.

      V Bruseli 15. júna 2016

            Za Komisiu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            člen Komisie

      (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 31).

      (2)  Rozsudky vo veci M.S.S/Belgicko a Grécko (č. 30696/09) a vo veci NS/Secretary of State for the Home Department, C-411/10 a C-493/10.

      (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003 ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 50, 25.2.2003, s. 1).

      (4)  Odporúčanie Komisie z 10. februára 2016 určené Helénskej republike, pokiaľ ide o naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie presunov podľa nariadenia (EÚ) č. 604/2013, C(2016) 871 final.

      (5)  Vyhlásenie EÚ a Turecka, 18. marca 2016.

      (6)  http://www.media.gov.gr/index.php, sprístupnená 10. júna 2016.

      (7)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade, štvrtá správa o premiestňovaní a presídľovaní, COM(2016) 416 final, 15. jún 2016.

      (8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278.

      (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 60).

      (10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 96).

      (11)  Zákon č. 4375/2016 o štruktúre a činnosti azylovej služby, odvolacieho orgánu a prijímacej a identifikačnej služby, zriadení generálneho sekretariátu pre prijatie, transpozíciu do gréckych právnych predpisov smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ z 26. júna 2013 o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (prepracované znenie) a iných ustanovení k dispozícii na adrese: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Na to, aby grécke orgány mohli vykonávať tento zákon v celom rozsahu, musí byť schválených niekoľko vykonávacích aktov vo forme rozhodnutí na ministerskej alebo medziministerskej úrovni.

      (12)  http://www.media.gov.gr/index.php
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Tieto dočasné núdzové zariadenia a trvalé zariadenia sú zriadené na ostrovoch v Egejskom mori v problémových oblastiach, ako aj na pevnine. Od 2. júna 2016 je v súčasnosti len 1 108 trvalých ubytovacích miest, v ktorých sú ubytovaní výlučne žiadatelia o medzinárodnú ochranu a maloletí bez sprievodu.

      (13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html.

      (14)  Hoci uprednostnení budú žiadatelia oprávnení na premiestnenie, tieto kroky budú prínosom aj pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorí čakajú na zlúčenie s rodinnými príslušníkmi podľa dublinského nariadenia v inom členskom štáte EÚ, a pre osoby, ktoré žiadajú o azyl v Grécku, najmä zraniteľné kategórie vrátane maloletých detí bez sprievodu a odlúčených detí, ľudí so zdravotným postihnutím, starších ľudí, rodiny s jedným rodičom, chronicky choré osoby, tehotné ženy atď.

      (15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (16)  Článok 3 ods. 3 zákona č. 4375/2016.

      (17)  V súlade s článkom 2 ods. 3 a 4 zákona č. 4375/2016, ktorý stanovuje počet zamestnancov, ktorí budú prijatí do azylovej služby.

      (18)  Článok 22 ods. 3 zákona 4375/2016.

      (19)  Článok 28 prezidentského dekrétu 114/2010.

      (20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802.

      (21)  Ministerské rozhodnutie č. 1982/16.2.2016 (Úradný vestník B'335).

      (22)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade: Späť k Schengenu – plán, COM(2016) 120 final, 4. marec 2016.

      (23)  COM(2016) 270 final.