               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli7. 7. 2016
            COM(2016) 294 final
            Odporúčanie pre
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje, že Španielsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013
            {SWD(2016) 241 final}

               Odporúčanie pre

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje, že Španielsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 8,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Podľa článku 126 zmluvy sa členské štáty musia vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

               (2)Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest. Pakt stability a rastu obsahuje nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
                  1
               , ktoré bolo prijaté s cieľom ďalej podporovať rýchlu nápravu nadmerných deficitov verejných financií.

               (3)Rada na odporúčanie Komisie 27. apríla 2009 rozhodla v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, že v Španielsku existuje nadmerný deficit, a v súlade s článkom 104 ods. 7 uvedenej zmluvy vydala odporúčanie nadmerný rozpočet najneskôr do roku 2012 napraviť. Rada odvtedy vydala tri nové odporúčania pre Španielsko (2. decembra 2009, 10. júla 2012 a 21. júna 2013) na základe článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorými predĺžila termín na nápravu nadmerného deficitu postupne do roku 2013, 2014 a 2016. Vo všetkých troch odporúčaniach Rada dospela k záveru, že Španielsko prijalo účinné opatrenia, ale vyskytli sa neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie
                  2
               .

               (4)Posledné odporúčanie Rady Španielsku na základe článku 126 ods. 7 zmluvy bolo vydané 21. júna 2013. Španielsku sa v ňom odporúčalo, aby dosiahlo celkový cieľový deficit vo výške 6,5 % HDP v roku 2013, 5,8 % HDP v roku 2014, 4,2 % HDP v roku 2015 a 2,8 % HDP v roku 2016, čo zodpovedalo zlepšeniu štrukturálneho salda vo výške 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % a 1,2 % HDP postupne v rokoch 2013 až 2016, pričom sa vychádzalo z prognózy Komisie z jari 2013 na obdobie do roku 2016. Aby Španielsko dosiahlo uvedené zlepšenie, žiadalo sa od neho, aby realizovalo dodatočné opatrenia zodpovedajúce 2 % HDP v roku 2014, 1 % HDP v roku 2015 a 1,5 % HDP v roku 2016. Španielsko bolo okrem toho vyzvané, aby: i) posilnilo účinnosť inštitucionálneho rámca ďalším zvýšením transparentnosti pri vykonávaní zákona o rozpočtovej stabilite, ako aj zriadením nezávislej fiškálnej rady na poskytovanie analýz, poradenstva a na monitorovanie súladu fiškálnej politiky s vnútroštátnymi fiškálnymi pravidlami a fiškálnymi pravidlami Únie, ii) vykonalo konkrétne kroky s cieľom zmierniť zvyšujúci sa štrukturálny deficit v systéme sociálneho zabezpečenia a iii) kládlo väčší dôraz na konsolidáciu orientovanú na rast, a to aj systematickým preskúmavaním výdavkov a daňového systému. S cieľom zaistiť úspech stratégie fiškálnej konsolidácie sa v odporúčaní napokon poukázalo aj na to, že je dôležité podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady adresovanými Španielsku v kontexte európskeho semestra a postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.

               (5)Podľa prognózy Komisie z jari 2013 na obdobie do roku 2016, z ktorej vychádzalo odporúčanie Rady z 21. júna 2013, sa predpokladalo, že španielske hospodárstvo klesne o 1,5 % v roku 2013 a následne porastie v nasledujúcich troch rokoch o 0,9 %, 1,4 % a 1,9 %. Rast HDP v nominálnom vyjadrení sa predpokladal na úrovni 0,1 % v roku 2013 a 2,0 % v roku 2014 a v nasledujúcich dvoch rokoch na úrovni 2,6 % a 3,2 %.

               (6)Rada vo svojom odporúčaní stanovila termín 1. októbra 2013, dokedy sa v súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 mali prijať účinné opatrenia. Na základe prognózy Komisie z jesene 2013 dospela Komisia 15. novembra 2013 k záveru, že Španielsko prijalo účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady z 21. júna 2013, hoci upozornila na riziká nedodržania uvedeného odporúčania v roku 2014. Komisia sa preto domnievala, že v tom čase neboli v rámci postupu pri nadmernom deficite potrebné žiadne ďalšie kroky. Postup pri nadmernom deficite sa následne pozastavil.

               (7)V následných posúdeniach boli opätovne zdôraznené riziká nedodržania odporúčania Rady z 21. júna 2013. V júli 2014 Rada dospela k záveru, že opatrenia, na ktorých je založená rozpočtová stratégia uvedená v programe stability na rok 2014, sa musia ďalej spresniť, a že na dosiahnutie úplného súladu s odporúčaním Rady z 21. júna 2013 treba vynaložiť dodatočné úsilie. Rada na základe posúdenia programu stability na rok 2015 dospela v júli 2015 k záveru, že existuje riziko, že Španielsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Podobne sa aj vo všetkých stanoviskách Komisie k návrhom rozpočtových plánov Španielska na roky 2014, 2015 a 2016 dospelo k záveru, že Španielsku hrozí riziko nedodržania pravidiel Paktu stability a rastu. Komisia predovšetkým poukázala na riziká vyplývajúce z toho, že štrukturálne úsilie v plánoch je nižšie, než odporúčala Rada. Komisia okrem toho poukázala na riziká vo vzťahu k dosiahnutiu cieľov celkového deficitu.

               (8)Komisia na základe svojej prognózy zo zimy 2016 dospela 9. marca 2016 takisto k záveru, že existuje riziko nedodržania stanovenej lehoty na nápravu nadmerného deficitu vzhľadom na ešte stále výrazné očakávané prekročenie priebežného cieľa celkového deficitu na rok 2015, ktorý bol stanovený na 4,2 % HDP, a že dovtedy vynaložené fiškálne úsilie zďaleka nedosahovalo odporúčanú úroveň. Komisia na základe toho vydala odporúčania pre Španielsko, aby zintenzívnilo úsilie o zabezpečenie súladu s odporúčaním Rady z 21. júna 2013. Španielsku sa na tento účel odporučilo: i) prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť včasnú a trvalú nápravu nadmerného deficitu, a to aj prostredníctvom plného využívania vhodných preventívnych a nápravných nástrojov stanovených v španielskom zákone o rozpočtovej stabilite na účely kontroly odchýlok od príslušných cieľov týkajúcich sa deficitu, verejného dlhu a výdavkového pravidla na nižších úrovniach, než je ústredná štátna správa, a ii) predložiť Komisii správu o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Komisie, a to vo svojom aktualizovanom návrhu rozpočtového plánu na rok 2016 alebo najneskôr vo vyhradenej časti pripravovaného programu stability na rok 2016.

               (9)Nové posúdenie opatrení, ktoré Španielsko prijalo na nápravu nadmerného deficitu do roku 2016 v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013, vedie k týmto záverom:

               –Na základe údajov, ktoré Španielsko oznámilo na jar 2016 a Komisia (Eurostat) potvrdila 21. apríla 2016, deficit verejných financií dosiahol 5,9 % HDP v roku 2014 a 5,1 % HDP v roku 2015, čiže presiahol strednodobé ciele stanovené Radou vo výške 5,8 % pre rok 2014 a 4,2 % HDP pre rok 2015. Výsledný deficit v roku 2014 negatívne ovplyvnila revízia HDP v nominálnom vyjadrení smerom nadol, ku ktorej došlo v čase predloženia druhého oznámenia v rámci postupu pri nadmernom deficite v októbri 2015, ako aj operácie vo finančnom sektore zodpovedajúce 0,1 % HDP, ktoré zvýšili deficit. Uvoľnenie fiškálnej politiky v roku 2015 malo silný vplyv na fiškálny výsledok.

               –Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa zmena štrukturálneho salda v roku 2015 odhaduje na –1,0 % HDP, čo je oveľa menej, než úroveň 0,8 % HDP, ktorú odporučila Rada. Kumulovaná zmena štrukturálneho salda v rokoch 2013 až 2015 predstavovala 0,6 % HDP, čo je výrazne pod úrovňou 2,7 % HDP, ktorú odporučila Rada. Navyše sa konštatuje, že štrukturálne úsilie po úprave o vplyv revidovaného rastu potenciálnej produkcie a vplyv neočakávaných alebo nedostatočných príjmov v porovnaní so základným scenárom, z ktorého vychádza odporúčanie, dosiahlo výšku –0,7 % HDP v roku 2015 a –0,2 % HDP v období rokov 2013 – 2015, čo je výrazne pod odporúčanými hodnotami. Pri meraní podľa metódy „zdola nahor“ vychádza štrukturálne úsilie na úrovni –0,5 % HDP v roku 2015 a žiadne zaznamenané úsilie v období rokov 2013 – 2015, oproti odporúčanému úsiliu vo výške 1 % HDP, resp. 3 % HDP. Konsolidačné opatrenia (napríklad v kontexte reforiem verejnej správy a dôchodkového systému) nestačili na vyváženie vplyvu niektorých expanzívnych opatrení zavedených v roku 2015, ako sú napríklad zníženia dane z príjmu fyzických a právnických osôb a čiastočné dodatočné vyplácanie predtým zrušených vianočných prémií, ako aj tendencia stúpania výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva.

               –V rokoch 2013 – 2015 bola španielska inflácia (meraná na základe deflátora HDP) výrazne pod mierou inflácie predpokladanou v základnom makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza odporúčanie (v roku 2014 dosiahla dokonca zápornú hodnotu, a to –0,4 %), čo skomplikovalo dosahovanie fiškálnych cieľov. Vplyv nízkej alebo dokonca zápornej inflácie na fiškálne výsledky Španielska bol však do veľkej miery vyvážený rastom reálneho HDP, ktorý bol vyšší, než sa očakávalo. Napriek menej dynamickému vývoju deflátora HDP bola úroveň HDP v nominálnom vyjadrení v roku 2015 iba o 1 % nižšia, než sa predpokladalo v základnom scenári, keďže reálny HDP sa za rovnaké obdobie zvyšoval oveľa rýchlejšie. K zníženiu deficitu okrem toho prispelo aj rýchle vytváranie pracovných miest a štruktúra rastu generujúca daňové príjmy.

               –Celkovo možno vo vzťahu k rokom 2014 a 2015 konštatovať, že prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami a silnejšie hospodárske oživenie, ktoré aj vďaka reformám vykonaným v reakcii na krízu predčilo očakávania, ako aj úspešné ukončenie programu finančnej pomoci a priaznivý vývoj na trhu práce pomohli Španielsku znížiť deficit verejných financií. Zároveň platí, že proces fiškálnej konsolidácie pribrzďovala záporná inflácia – neočakávaná z hľadiska makroekonomického scenára, z ktorého vychádzalo odporúčanie Rady z 21. júna 2013. Neočakávané zisky – najmä v roku 2015 – však neboli použité na rýchlejšie znižovanie deficitu. Namiesto toho bola fiškálna politika uvoľnená, najmä v dôsledku daňovej reformy a dynamického rastu výdavkov.

               (10)Podľa prognózy Komisie z jari 2016 by mal deficit verejných financií v roku 2016 dosiahnuť úroveň 3,9 % HDP a v roku 2017 úroveň 3,1 % HDP. V programe stability na rok 2016 sa stanovujú ciele deficitu vo výške 3,6 % HDP v roku 2016 a 2,9 % HDP v roku 2017. Španielsko preto nie je v pozícii dosiahnuť včasnú a trvalú nápravu nadmerného deficitu v roku 2016 Pomer verejného dlhu k HDP mierne klesol z 99,3 % v roku 2014 na 99,2 % v roku 2015 vďaka čistému predaju finančných aktív, ktorý viac než vyvážil vplyv toho, že deficit rástol v porovnaní s rastom HDP v nominálnom vyjadrení rýchlejšie. Podľa prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa v roku 2016 ďalej zvýši na úroveň 100,3 % HDP a následne klesne.

               (11)Od roku 2012 je fiškálny rámec Španielska posilnený okrem iného aj na to, aby sa predchádzalo odchýlkam a zaistilo dodržiavanie príslušných cieľov deficitu, dlhu a výdavkového pravidla na všetkých úrovniach verejnej správy. V období od vydania odporúčania Rady z 21. júna 2013 Španielsko ďalej posilnilo svoj vnútroštátny fiškálny rámec zmenou zákona o rozpočtovej stabilite z roku 2012 tak, aby poskytoval stimuly pre verejné správy na zníženie nedoplatkov verejného sektora voči obchodným dodávateľom, a vytvorením nezávislej fiškálnej inštitúcie (AIReF) v novembri 2013. Hoci sú v španielskom zákone o rozpočtovej stabilite zahrnuté nástroje na prevenciu a nápravu odchýlok od vnútroštátnych fiškálnych cieľov, zo skúsenosti z rokov 2014 a 2015 vyplýva, že tieto nástroje mohli byť využité vo väčšej miere. V nadväznosti na odporúčanie Komisie z marca 2016 španielska vláda začala uplatňovať nápravné ustanovenia zákona o rozpočtovej stabilite, ktoré sa predtým ešte nikdy nepoužili.

               (12)Španielsko v decembri 2013 zaviedlo reformu, ktorou sa reviduje indexácia dôchodkov a ktorou sa od roku 2019 zavádzajú automatické úpravy nových dôchodkov budúcich dôchodcov na účely zohľadnenia zmien strednej dĺžky života. Okrem toho realizuje od júna 2013 reformu verejnej správy s cieľom dosiahnuť zvýšenie efektívnosti. Španielsko zároveň v roku 2014 prijalo reformu dane z príjmu právnických a fyzických osôb, ktorá má určité pozitívne prvky, ale nebola plnohodnotne financovaná.

               (13)Z toho vyplýva záver, že reakcia Španielska na odporúčanie Rady z 21. júna 2013 nebola dostatočná. Španielsko v roku 2015 nedosiahlo strednodobý cieľ týkajúci sa celkového deficitu a podľa prognózy nadmerný deficit do roku 2016 neodstráni. Fiškálne úsilie ani zďaleka nedosahuje úroveň, ktorú odporúčala Rada, a zámery fiškálnej politiky boli v roku 2015 dokonca uvoľnené,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Španielsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite v Španielsku môžete nájsť na webovej stránke:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm


title: Recommendation for a Council Decision establishing, in accordance with Article 104(8), whether effective action has been taken by Greece in response to recommendations of the Council according to Article 104(7) of the Treaty establishing the European Community

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52004SC1622

	Brusel, 22.12.2004SEK(2004) 1622 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADYktorým sa stanovuje, v súlade s článkom 104 ods. 8, či Grécko prijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAPostup pri nadmernom deficite (EDP) sa riadi článkom 104 zmluvy a nariadením (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku, ktoré je súčasťou paktu stability a rastu. Je zavŕšený politickými záväzkami zakotvenými v Rezolúcii amsterdamskej Európskej rady o pakte stability a rastu zo 17. júna 1997.Grécke orgány predložili 4. mája revidované oznámenie o postupe pri nadmernom deficite s deficitom 3,2 % HDP na rok 2003. I keď si Komisia uvedomovala, že tento číselný údaj bol prechodný, pretože nebol potvrdený Eurostatom, zohľadnila svoje jarné predpovede z roku 2004 uverejnené 7. apríla 2004 a usúdila, že týmto oznámením bol poskytnutý prima facie dôkaz o existencii nadmerného deficitu v Grécku v zmysle článku 104 zmluvy. Komisia začala postup pri nadmernom deficite pre Grécko 19. mája 2004 tým, že prijala správu podľa článku 104 ods. 3 zmluvy. Po preskúmaní náležitých faktorov, ktoré zohľadnila vo svojej správe a vzhľadom na stanovisko formulované Hospodárskym a finančným výborom (HFV) 2. júna 2004, Komisia prijala 24. júna 2004 stanovisko o existencii nadmerného deficitu v Grécku. Rada prijala 5. júla 2004 náležité rozhodnutie, v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň prijala odporúčanie určené Grécku, aby odstránilo nadmerný deficit, podľa článku 104 ods. 7 zmluvy.Rada odporúčala gréckym orgánom „aby odstránili súčasný nadmerný deficit čo najrýchlejšie, najneskôr do konca roku 2005“ . Rada stanovila „s týmto cieľom 5. november 2004 ako konečný termín na prijatie účinných opatrení pre grécku vládu“ . Rada tiež odporučila, aby „grécke orgány prijali nápravné opatrenia, najmä štrukturálneho charakteru, vo výške najmenej 1 % HDP, súhrnne v rokoch 2004 a 2005, pokiaľ možno rovnomerne rozdelené medzi tieto dva roky“ . Rada okrem toho odporučila, aby „grécke orgány tiež zabezpečili dostatočné zníženie pomeru hrubého verejného dlhu a prijateľným tempom sa priblížili jeho referenčnej hodnote“ , a zároveň „aby venovali osobitnú pozornosť faktorom iným, než čisté úverovanie, ktoré prispieva k zmenám úrovne dlhu.“ A nakoniec gréckym orgánom odporučila, aby „neodkladne zabezpečili nápravu vážných nedostatkov, ktoré odhalili rozpočtové štatistiky, prostredníctvom zdokonalenia zberu a spracovania celkových vládnych údajov“ .Podľa článku 4 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, Rada pri posudzovaní účinnosti opatrení prijatých v reakcii na jej odporúčania podľa článku 104 ods. 7, opiera svoje rozhodnutie o rozhodnutia, ktoré vláda príslušného členského štátu verejne oznámila.1. Revízie vládnych údajov zo septembra 2004Pri posudzovaní opatrení prijatých gréckymi orgánmi v reakcii na odporúčania Rady sa musí vziať do úvahy veľmi podstatná revízia údajov týkajúcich sa deficitu a dlhu verejných financií za predchádzajúce roky stanovená v oznámení zo septembra 2004[1]. Najmä (tabuľka 1), číselné údaje o nominálnom deficite boli revidované nahor o 1,5 až 2 percentuálne body HDP na rok v období 2000-2003, zatiaľ čo číselné údaje o dlhu boli tiež zvýšené o 7 až 9 percentuálnych bodov HDP. Zmena v číselných údajoch o deficite z obdobia od mája do septembra 2004 bola spôsobená najmä revíziami výdavkov na vojenské vybavenie a na úrokové platby, ktoré boli predtým podhodnotené a revíziou prebytku týkajúceho sa sociálneho zabezpečenia, ktorý bol nadhodnotený. Revízia číselných údajov o dlhu sa týkala dlhopisov s úrokovým výnosom, ktoré boli predtým podhodnotené a konsolidácie aktív zo sociálneho zabezpečenia, ktoré boli nadhodnotené. Septembrové oznámenie o EDP v podstate ukázalo, že Grécko hospodárilo s nadmerným deficitom najneskôr od roku 2000. Komisia a Rada analyzuje tieto otázky a diskutuje o nich[2].Tabuľka 1. Revízia štatistických údajov z obdobia 2000-2003 zverejnených EurostatomDeficit verejných financií (v % HDP) | Dlh verejných financií (v % HDP) |Správa 104(3) | Oznámenie o EDP september 2004 | Správa 104(3) | Oznámenie o EDP september 2004 |2000 | -2,0 | -4.1 | 106,2 | 114 |2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |Podľa septembrového oznámenia o EDP dosiahne vplyv revízií štatistických údajov pri výnose za rok 2004 úroveň 1,1 % HDP, prerozdelí sa medzi nižšie prebytky fondu sociálneho zabezpečenia (0,3 % HDP) a správny záznam vojenských výdavkov (0,8 %). Grécke orgány očakávajú, že číselný údaj o deficite na rok 2004 bude 5,3 % HDP. Očakávaný pomer dlhu (112,1 % HDP) je podstatne vyšší, než v roku 2003 (109,9 % HDP).2. Opatrenia oznámené v reakcii na odporúčanie podľa článku 104 ods. 7Opatrenia oznámené v roku 2004Pred konečným termínom 5. novembra stanoveným v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7, grécke orgány oznámili niekoľko opatrení prijatých v roku 2004, menovite: (i) oslobodenie od dane v prípade daňových nedoplatkov za roky 1999-2002; (ii) pokyny všetkým ministerstvám znížiť voľné výdavky o 3 %; (iii) opatrenia vedúce ku kontrole nákladov vo verejnom sektore a zníženiu verejných dotácií a záruk[3].Povaha takýchto opatrení sťažuje identifikáciu a vyčíslenie ich dopadov na rozpočet. Opatrenia zahrnuté v (ii) a (iii) nesúvisia so žiadnou konkrétnou rozpočtovou položkou, naopak, pôsobia naprieč položkami. Pokiaľ ide o opatrenie (i), grécky minister financií, pán Alogoskoufis, v liste adresovanom komisárovi Almuniaovi z 5. novembra uviedol, že očakávaný dopad v roku 2004 bol na úrovni 0,2 % HDP. Avšak zatiaľ čo tento očakávaný dopad bolo možné zahrnúť v úhrnných číselných údajoch o daňových príjmoch zodpovedajúcich plánovanému výnosu oznámenému v septembri, skutočný dopad bude známy najskôr v čase oznámenia o EDP z marca 2005.A naviac, treba zvážiť dopad revízie štatistických údajov, aby bolo možné posúdiť fiškálne úsilie vykonané gréckymi orgánmi v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods 7. Konečný deficit v roku 2004 bude vyšší, než sa plánovalo v čase prijímania odporúčania podľa článku 104 ods. 7, čiastočne kvôli revíziám štatistických údajov dohodnutých s Eurostatom v septembri tohto roku, čo predstavuje 1,1 % HDP (tabuľka 2). Tento faktor, ktorý v čase prijímania odporúčania podľa článku 104 ods. 7 nebol známy, by bolo možné považovať za okolnosť, ktorá nebola pod úplnou kontrolou gréckej vlády, keď plánovala fiškálne úpravy na rok 2004. Preto je treba účinnosť opatrení prijatých gréckymi orgánmi v roku 2004 v súlade s odporúčaniami Rady posúdiť po odrátaní takýchto vplyvov revízií štatistických údajov, ako aj vplyvov možných prekvapení týkajúcich sa rastu v období medzi jarou a jeseňou 2004.Tabuľka 2. Hlavné faktory, ktoré vplývajú na výsledky deficitu v roku 2004 (*) |Vplyv na deficit (°) | Deficit v roku 2004 |Pôvodný rozpočet predložený predchádzajúcou vládou | 1,2 |Hlavné korekcie uskutočnené novou vládou pred koncom marca 2004 |Nepriame dane | +0,4 |Príspevky sociálneho zabezpečenia | -1,1 |Nadobudnuté kapitálové transfery | +1,4 |Spotreba (z čoho mzdy verejného sektoru) | +0,8 (+0,5) |Sociálne transfery | +0,4 |Oznámenie z konca mesiaca marec odoslané novou vládou (1) | 3,0 |Revízie štatistických údajov (2)+(3) |Fondy sociálneho zabezpečenia (2) | +0,3 |Vojenské výdavky (3) | +0,8 |Medzivýsledok (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |Oznámenie september 2004 (5) | 5,3 |Prekročenia (6)=(5)-(4) | 1,2 |Nezrovnalosti v úrokových platbách (7) | +0,2 |Jesenné predpovede Komisie (5)+(7) | 5,5 |(*) Tabuľka zhŕňa, v % HDP, hlavné revízie, korekcie a nezrovnalosti v rozpočte na rok 2004 od jeho prijatia (bývalou) gréckou vládou na konci roku 2003 a predpovede Komisie. (°) a „+“ označuje nárast deficitu, zatiaľ čo a „–“ znamená pokles deficitu. |Podľa septembrového oznámenia, grécke orgány predpokladajú výsledok deficitu na úrovni 5,3 % v roku 2004 (5,5 % podľa Komisie, pozri tabuľku 2)[4], zatiaľ čo v období medzi oznámeniami z konca marca a zo septembra vzrástol deficit z odhadovaných 3,0 %[5] na 5,3 % (z 3,2 % na 5,5 % podľa jarnej a jesennej predpovede Komisie). Revízie štatistických údajov (1,1 % HDP) preto úplne nevysvetľujú zhoršenie rozpočtovej situácie na úrovni 2,3 % HDP. Zostávajúce 1,2 % naviac nemôžu byť prisúdené vplyvu nižšieho rastu. Rozdiel v predpokladoch reálneho rastu v období medzi jarnými (4,0 %) a jesennými (3,8 %) číselnými údajmi je iba 0,2 %, čo môže deficit zvýšiť, ale iba o menej, než 0,1 % HDP. V nominálnych hodnotách je celkovo fiškálne úsilie v zápore o viac, než o 1 % HDP.Fiškálne úsilie v roku 2004 s ohľadom na rok 2003, na rok, v ktorom sa prvýkrát prejavilo, že krajina porušila referenčnú hodnotu 3 % HDP, sa musí vypočítať porovnaním cyklicky upravovaných sáld (CAB) v týchto dvoch rokoch, po vylúčení vplyvov revízii štatistických údajov. Tento prístup tiež naznačuje zápornú hodnotu fiškálneho úsilia v cyklicky upravovaných hodnotách. Po vylúčení neočakávaných revízií štatistických údajov, by CAB dosiahol úroveň -3,7% HDP (v skutočnosti dosiahol -5,1 %) v roku 2003, zatiaľ čo CAB v roku 2004 by bol na úrovni -5,1 % HDP (v skutočnosti -6,2%). Toto naznačuje, že fiškálne úsilie v roku 2004 dosahuje úroveň -1,4 %. Z hľadiska primárneho salda sú výsledky fiškálneho úsilia tiež záporné (-1,6 %).Tabuľka 3. Fiškálne úsilie v roku 2004 Vylúčenie účinkov revízií štatistických údajov (v % HDP) |2003 | 2004 | „Úsilie“ (*) |Cyklicky upravované saldá (CAB) | -5,1 | -6,2 | -1,1 |CAB s vylúčením účinkov revízií | -3,7 | -5,1 | -1,4 |Cyklicky upravované primárne saldo (CAPB) | 0,7 | -0,6 | -1,3 |CAPB s vylúčením účinkov revízií | 2,0 | 0,4 | -1,6 |(*) Fiškálne úsilie je zápis v stĺpci „2004“ mínus zodpovedajúci zápis v stĺpci „2003“; číselné údaje zaokrúhlené nahor na jedno desatinné číslo.Vo všeobecnosti je potrebné prekročenia v jednej alebo niekoľkých položkách rozpočtu vyrovnať prostredníctvom vyrovnávacích opatrení. Týka sa to tiež udalostí ako organizácia olympijských hier v Grécku. Naviac, aj keď sa takéto prekročenia pripustia, fiškálne úsilie by v príslušnom roku skončilo so záporným výsledkom. Podľa informácií poskytnutých gréckymi orgánmi[6], dosahujú prekročenia súvisiace s organizáciou olympijských hier úroveň 0,7 % HDP, prerozdelené medzi programy verejných investícií (0,5 % HDP) a vládnou spotrebou (0,2 %).Po vylúčení vplyvov revízií štatistických údajov a prekročení, ktoré súvisia s olympijskými hrami, by CAB v roku 2004 bolo na úrovni -4,4 % HDP (v skutočnosti to bolo -6,2 %), čo, v porovnaní s CAB v roku 2003, po vylúčení vplyvov revízií štatistických údajov (-3,7 %), vedie k fiškálnemu úsiliu na úrovni -0,7 %. Vzhľadom na primárne saldo by fiškálne úsilie tiež skončilo so záporným výsledkom (-0,9 %).Celkovo povedané, opatrenia uskutočnené v roku 2004 neboli účinné pri znižovaní deficitu v roku 2004. Bez ohľadu na revízie štatistických údajov sa orientácia fiškálnej politiky naďalej zhoršovala v situácii vzostupnej hospodárskej aktivity a veľkých kladných výstupných medzier[7].Návrh rozpočtu na rok 2005Osobitné opatrenia, ktoré je potrebné uskutočniť v roku 2005 boli oznámené v návrhu štátneho rozpočtu predloženom v septembri, ktorý si za svoj cieľ stanovil celkový deficit verejných financií na úrovni 2,8 % na rok 2005. To by predstavovalo nominálnu úpravu o 2,5 % HDP v porovnaní s deficitom na úrovni 5,3 %, ktorý na rok 2004 naplánovali grécke orgány.Tabuľka 4. Posúdenie úprav v rozpočte na rok 2005v % HDP | Oficiálne (1) | Komisia (2) | Rozdiel (3)=(1)-(2) |Dane | 23,20 | 23,19 | 0,01 |Príspevky | 16,33 | 16,26 | 0,07 |Vládna spotreba (z čoho mzdy verejného sektora) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |Sociálne transfery | 18,43 | 18,55 | 0,12 |Úrokové platby | 5,07 | 5,27 | 0,20 |Nadobudnuté kapitálové transfery | 2,62 | 2,54 | 0,08 |Čisté úvery | -2,8 | -3,6 | 0,8 |Pomer dlhu | 109,5 | 111,9 | 2,4 |interné položky Reálny rast HDP (v %) Nominálny rast HDP (v %) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |Jesenné predpovede Komisie na rok 2004 predpokladajú nominálny deficit vo výške 3,6 % HDP v roku 2005. Rozdiel medzi oficiálne stanoveným cieľom v návrhu rozpočtu a predpoveďami Komisie vyplýva z troch faktorov (tabuľka 4): Po prvé , podľa Komisie je počiatočná úroveň úrokových platieb v roku 2004 o 0,2 % HDP vyššia, než hodnota, ktorú predpokladali grécke orgány. Po druhé , zatiaľ čo návrh rozpočtu je postavený na makroekonomickom scenári, ktorý vedie k reálnemu rastu HDP na úrovni 3,9 % v roku 2005, Komisia predpokladá omnoho menej optimistickú úroveň rastu, o 3,3 %. Po tretie , očakávaný rozpočtový dopad niektorých opatrení oznámených gréckymi orgánmi sa zdá byť nadhodnotený. Na strane príjmov sa to týka najmä príspevkov sociálneho zabezpečenia následkom prehnane optimistických odhadov rastu zamestnanosti (2 % v porovnaní s 1 % v predpovediach Komisie) a následkom nadobudnutých transferov, ktoré sú naplánované tak, aby zotrvali na vysokých úrovniach, zatiaľ čo značné obmedzenie verejných investícií tiež zníži už i tak nízku absorpčnú kapacitu Grécka v prípade fondov EÚ. Na strane výdavkov, návrh rozpočtu predpokladá veľký prepad mzdových fondov a sociálnych transferov, v zjavnom rozpore s minulosťou.Podľa jesennej predpovede Komisie na rok 2004, predstavuje fiškálne úsilie v roku 2005, merané zmenou v cyklicky upravenom salde, 1,9 % (2,5 % podľa návrhu rozpočtu na rok 2005). Preto, podľa Komisie, fiškálna úprava nahromadená v rokoch 2004 a 2005 dosahuje iba úroveň 0,8 % (1,6 % podľa návrhu rozpočtu na rok 2005).[8]Celkovo, opatrenia uvedené v návrhu rozpočtu sa zdajú byť nedostatočné na to, aby znížili nominálny deficit pod prahovú úroveň 3 % v roku 2005 tak, ako to odporučila Rada v júli 2004.Vývoj dlhuBerúc do úvahy revízie úrovní dlhu zahrnuté v septembrovom oznámení o EDP, predpovede Komisie nepredpokladajú významný prepad pomeru dlhu k HDP v roku 2005. Po dosiahnutí úrovne 109,9 % HDP v roku 2003, sa očakáva ďalší nárast dlhu do výšky 112,2 % v roku 2004, zatiaľ čo v roku 2005 klesne iba minimálne na úroveň 111,9 %. Ak sa neberú do úvahy vplyvy revízií štatistických údajov, vývoj dlhu v roku 2004 a 2005 neodzrkadľuje iba nízke primárne saldo, ale aj iné faktory. Zatiaľ čo takéto nízke primárne prebytky, prepojené s vysokým rastom nominálneho HDP, by mali vyústiť do významného zníženia pomeru dlhu, predpoklady na roky 2004 a 2005 naznačujú, že úrovne dlhu sú tiež ovplyvňované značnými úpravami medzi stavovým a tokovými veličinami. To dokazuje, že vláda neprijala žiadne účinné opatrenia v rámci operácií pod čiarou.Zber a spracovanie vládnych údajovRevízie údajov z obdobia od mája do septembra 2004 boli stanovované podľa korekcií v transakciách, ktoré podľa Eurostatu neboli úplne v súlade s účtovnými predpismi. Grécko si poradilo s niekoľkými problémami, ktoré Eurostat predložil. Avšak ako Komisia vysvetlila v liste obsahujúcom oficiálne oznámenie o konaní pri porušení práva č. 2004/2234, ktoré sa s Gréckom začalo 1. decembra, je niekoľko prvkov, ktoré z hľadiska Komisie spochybňujú primeranosť mechanizmov na zabezpečenie včasného a náležitého poskytovania informácií požadovaných súčasným právnym rámcom.* * *Podľa ustanovení článku 104 ods. 8 zmluvy a článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1467/97, ak Rada usúdi, že v reakcii na odporúčania adresované podľa článku 104 ods. 7 neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v lehote do 5. novembra 2004, zodpovedajúco rozhodne okamžite po uplynutí lehoty.Na základe týchto zistení je Komisia toho názoru, že v reakcii na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté žiadne účinné opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní a odporúča Rade, aby zodpovedajúco rozhodla.Článok 104 ods. 8 uvádza, že ak Rada stanoví, že v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté účinné opatrenie, môže rozhodnúť o uverejnení tohto odporúčania. Grécko však toto odporúčanie zverejnilo už v júli, v súlade s amsterdamskou Rezolúciou Európskej rady o pakte stability a rastu zo 17. júna 1997.[9] Pokiaľ ide o ďalšie kroky v rámci postupu, ak je Rada toho názoru, že v reakcii na odporúčania adresované podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté žiadne účinné opatrenie, môže, podľa článku 104 ods. 9 a na základe odporúčania Komisie, rozhodnúť a vyzvať Grécko, aby v stanovenej lehote prijalo opatrenia na zníženie deficitu, ktoré Rada považuje za nevyhnutné na nápravu situácie. Rozhodnutie Rady o predložení takejto výzvy Grécku sa prijme do jedného mesiaca od jej rozhodnutia, ktorým stanovuje, že nebolo prijaté žiadne opatrenie v súlade s článkom 104 ods. 8.Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYktorým sa stanovuje, v súlade s článkom 104 ods. 8, či Grécko prijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstvaRADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 8,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:V tretej etape Hospodárskej a menovej únie (EMU) sa členské štáty majú podľa článku 104 zmluvy vyvarovať nadmerného deficitu.Základom paktu stability a rastu je dosiahnuť zdravie verejných financií ako prostriedku posilnenia podmienok pre cenovú stabilitu a silný trvalo udržateľný rast, ktorý napomáha vytváraniu pracovných miest. Pakt stability a rastu zahŕňa nariadenie Rady (ES) č. 1467/97[10] o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku stanovenom v článku 104, s cieľom ďalej nabádať na korekciu nadmerných deficitov verejných financií.Amsterdamská Rezolúcia Európskej rady o pakte stability a rastu zo 17. júna 1997[11] formálne vyzýva všetky strany, najmä členské štáty, Radu a Komisiu, aby implementovali zmluvu a pakt stability a rastu dôsledne a včas;Rozhodnutím 2004 / XXX / ES z 5. júla 2004[12] Rada rozhodla, v súlade s článkom 104 ods. 6, že v Grécku existuje nadmerný deficit.Rada, v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, prijala odporúčanie, ktorým stanovuje konečný termín 5. november 2004 na to, aby Grécka vláda prijala opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu verejných financií najneskôr v roku 2005. V tom istom dokumente Rada odporučila Grécku, aby odstránilo súčasný nadmerný deficit čo najskôr, najneskôr do roku 2005 a prijalo nápravné opatrenia, najmä štrukturálneho charakteru vo výške 1 % HDP, súhrnne v rokoch 2004 a 2005, pokiaľ možno rovnomerne rozdelené mezi tieto dva roky. Rada okrem toho odporučila, aby Grécko zabezpečilo primerané zníženie pomeru hrubého dlhu verejných financií a prijateľným tempom sa priblížilo referenčnej hodnote a zároveň venovalo osobitnú pozornosť faktorom iným, než čisté úverovanie, ktoré prispieva k zmenám úrovne dlhu. Nakoniec, Rada odporučila Grécku, aby neodkladne napravilo vážne nedostatky, ktoré odhalili rozpočtové štatistiky, prostredníctvom zdokonalenia zberu a spracovania všeobecných vládnych údajov.Podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, Rada pri zvažovaní, či v reakcii na jej odporúčania vydané v súlade s článkom 104 ods. 7 boli prijaté účinné opatrenia, opiera svoje rozhodnutie na rozhodnutiach, ktoré verejne oznámila vláda príslušného členského štátu.Posúdenie verejne oznámených rozhodnutí prijatých Gréckom od dátumu, kedy Rada, podľa článku 104 ods. 7, vydala odporúčanie do konečného termínu stanoveného v tomto odporúčaní vedie k týmto záverom:napriek obmedzujúcim opatreniam oznámeným na rok 2004, fiškálna politika zreteľne expandovala, čiastočne kvôli prekročeniam vo výdavkoch súvisiacich s organizáciou olympijských hier, v rozpore s požiadavkami Rady;rozpočtové opatrenia oznámené na rok 2005 nezabezpečujú zníženie deficitu verejných financií pod úroveň 3 % HDP v roku 2005, i keď viac, než len vyrovnávajú odchýlenie z roku 2004;nielen, že pomer hrubého dlhu k HDP neklesá prijateľným tempom, ale rozsiahla úprava medzi stavovými a tokovými veličinami plánovaná na rok 2004 navyše naznačuje, že vláda neprijala žiadne účinné opatrenia v rámci operácií pod čiarou, čo malo vplyv na ďalšie zvyšovanie dlhu;Grécko zdokonalilo zber a spracovanie rozpočtových údajov, najmä pokiaľ ide o výdavky na vojenské vybavenie, úrokové platby a účty sociálneho zabezpečenia. lepšie mechanizmy na zabezpečenie včasného poskytovania náležitých celkových vládnych údajov požadovaných súčasným právnym rámcom sú však stále nevyhnutné.Článok 104 ods. 8 uvádza, že ak Rada stanoví, že v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté účinné opatrenie, môže rozhodnúť o uverejnení tohto odporúčania. V súlade s Rezolúciou o pakte stability a rastu Európskej rady však Grécko zverejnilo toto odporúčanie už v júli,ROZHODLA TAKTO:Článok 1V reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 adresovanom Grécku 5. júla 2004 neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v stanovenej lehote uvedenej v predmetnom odporúčaní.Článok 2Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.V BruseliZa Radu [1] Pozri tlačovú správu o euro-ukazovateľoch 117/2004 z 23. septembra 2004.[2] Podľa nariadenia (ES) č. 3605/93, ktorým sa riadi podávanie správ o EDP, členské štáty by mali podávať správy pre roky t, t-1, t-2, t-3 a t-4. V reakcii na požiadavku Rady však Eurostat zrevidoval tiež účty pre roky 1997, 1998 a 1999. Vo svoje správe z 22. novembra „Revízia číselných údajov o deficite a dlhu gréckych verejných financií“, dospel Eurostat k záveru, že skutočné deficity v týchto rokoch značne prevyšovali úroveň 3 % (pozri tiež oznámenie Komisie „Správa o otázke účtovania v súvislosti s revíziou rozpočtových údajov Grécka“ - KOM(2004) 784 z 1.12.2004).[3] Tieto opatrenia oznámil listom pán Alogoskoufis, grécky minister financií, komisárovi Almuniaovi 23. júna 2004. Odvtedy nebola Komisia informovaná o žiadnych ďalších opatreniach na rok 2004.[4] Číselný údaj je o 0,2 % HDP nižší, než bola predpoveď Komisie (5,5 %), ktorá obsahovala reálnejší odhad úrokových platieb.[5] Presný údaj bol 2,95 %, na tomto mieste zaokrúhlený na 3 %. Netreba zabúdať, že tento číselný údaj, 2,95 %, bol výsledkom dôležitej revízie návrhu rozpočtu na rok 2004, ktorú vykonala v marci nová vláda. V tejto revízii boli uvedené reálnejšie predpoklady bežných príjmov (nižšie priame dane a transfery EÚ, ale vyššie príspevky sociálneho zabezpečenia) a výdavkov (vyššie mzdy verejného sektora, sociálne transfery), ktoré sú oveľa viac v súlade s úrovňou 2,4 %, ktorú Komisia plánovala vo svojich predpovediach z jesene 2003. Revízia bola zahrnutá v oznámení z konca marca, ktoré Eurostat nepotvrdil.[6] Túto informáciu uviedli grécke úrady vo svojom návrhu rozpočtu na rok 2005. V porovnaní s plánovanými výdavkami, ktoré súvisia s olympijskými hrami vo výške 0,94 % HDP v roku 2004, konečný výnos by mal dosiahnuť 1,6 %.[7] V období medzi dvoma predpoveďami v roku 2004 sa výstupná medzera v skutočnosti rozšírila z 1,2 % v jari na 1,5 % v jeseni, zatiaľ čo potenciálny rast výstupu zostal na vysokej úrovni 3,4 %.[8] Konečné vyúčtovanie hier má okamžitý účinok na fiškálnu pozíciu prostredníctvom úspor v hodnote 1,2 % (z čoho 0,7 % sú prekročenia z roku 2004). Účinok prevodu do roku 2005 spájaný s olympijskými hrami dosiahol hodnotu iba 600 miliónov € (takmer 0,5 % HDP).[9] Dokument Rady 11216/04 zo 6. júla 2004, prístupný vo verejnom registri dokumentov Rady, s názvom „Odporúčanie Rady Grécku s cieľom ukončiť stav nadmerného deficitu verejných financií – uplatnenie článku 104 ods. 7 zmluvy“.[10] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.[11] Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 1.[12] Ešte nebolo uverejnené v Úradnom vestníku.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 10. 2017
            COM(2017) 557 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Európska komisia poveruje rokovať so štátmi CARIFORUM-u o dohode na ochranu zemepisných označení na základe článku 145 dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

                  V dohode o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ, v kapitole 2,oddiele 2 „Duševné vlastníctvo“ článku 145
                     1
                   sa stanovuje úroveň ochrany zemepisných označení, trvanie ochrany a ďalšie parametre. V rámci tejto dohody však nebol zostavený žiadny zoznam chránených zemepisných označení. Z tohto dôvodu obsahuje uvedená dohoda o hospodárskom partnerstve vo svojom článku 145 revíznu doložku, podľa ktorej sú strany povinné doplniť ustanovenia o zemepisných označeniach a zostaviť zoznam chránených zemepisných označení.

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Podľa dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ sú strany povinné doplniť systém ochrany zemepisných označení vrátane zoznamu chránených názvov. Dohody o hospodárskom partnerstve sú v súlade so súčasnými ustanoveniami spoločnej obchodnej politiky Únie.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Neuplatňuje sa.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Neuplatňuje sa.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto opatrenia je článok 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Neuplatňuje sa. Podľa článku 3 ZFEÚ patrí spoločná obchodná politika do výlučnej právomoci Únie.

               •Proporcionalita

                  Odporúčanie na rozhodnutie Rady sa bude pridržiavať ustanovení, ktoré sú už stanovené v dohode o hospodárskom partnerstve. Podstatnou zmenou bude zoznam názvov chránených zemepisných označení a ustanovenia o postupoch spolupráce. Toto je minimum potrebné na splnenie požiadaviek dohody o hospodárskom partnerstve.

               •Výber nástroja

                  Zvolený nástroj, medzinárodná dohoda, je jediným nástrojom vhodným na tento účel.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex-post/kontroly vhodnosti existujúcej legislatívy

                  Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Politické konzultácie sa uskutočnili s členskými štátmi a EP a prostredníctvom pracovných skupín Rady a príslušného výboru EP. Konzultácie so štátmi CARIFORUM-u a zainteresovanými stranami z EÚ sa konali v rámci konzultačného výboru dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ a na seminároch a ďalších stretnutiach týkajúcich sa zemepisných označení (trhoch, stretnutiach skupín výrobcov).

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  V prípade tejto iniciatívy sa nevykoná žiadne posúdenie vplyvu, keďže neexistuje žiadna iná možnosť politiky.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  V článku 17 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie sa stanovuje, že duševné vlastníctvo sa musí chrániť, k čomu táto dohoda prispeje.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Nepredpokladá sa žiadny vplyv na rozpočet.

               5.OSTATNÉ PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Dohoda sa bude vykonávať v existujúcom rámci dohody o hospodárskom partnerstve, s pomocou výboru a postupov, ktoré sú už v ňom stanovené, pričom súvisiace podrobnosti budú ďalej rozpracované v dohode.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

               Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  V štátoch CARIFORUM-u bude proti zneužitiu a falšovaniu chránených približne 180 zemepisných označení Únie, a v Únii to bude asi 30 zemepisných označení štátov CARIFORUM-u. V rámci dohody sa predpokladá pravidelná aktualizácia zoznamu chránených zemepisných označení, aby sa zabezpečila vzájomná ochrana nových zemepisných označení.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Európska komisia poveruje rokovať so štátmi CARIFORUM-u o dohode na ochranu zemepisných označení na základe článku 145 dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 2 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej Komisie,

               keďže:

               (1)V článku 145 dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ sa stanovuje, že strany musia zostaviť zoznam chránených zemepisných označení, ako aj poskytnúť ďalšie podrobnosti týkajúce sa systému ich ochrany v rámci uvedenej dohody.

               (2)Na dosiahnutie tohto cieľa a aby sa mohol článok 145 dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ naplno uplatňovať, musí Komisia viesť so štátmi CARIFORUM-u rokovania.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Európska komisia sa týmto poveruje rokovať so štátmi CARIFORUM-u o dohode na ochranu zemepisných označení na základe článku 145 dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ vrátane zostavenia zoznamu chránených zemepisných označení v súlade so smernicami uvedenými v prílohe.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Dohoda o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane, Ú. v. EÚ L 289/3, 30.10. 2008.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 10. 2017
            COM(2017) 557 final
            PRÍLOHA
            k
            Odporúčaniu na rozhodnutie Rady,
            ktorým sa Európska komisia poveruje rokovať so štátmi CARIFORUM-u o dohode na ochranu zemepisných označení na základe článku 145 dohody o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u a EÚ

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o dohode o zemepisných označeniach medzi Európskou úniou a štátmi CARIFORUM-u

               1.Komisia môže začať rokovania so štátmi CARIFORUM-u s cieľom uzavrieť vyváženú dohodu o ochrane zemepisných označení, ktorou sa ochránia záujmy EÚ a zohľadní status rozvojovej krajiny štátov CARIFORUM-u.

               2.Predmetom rokovaní je ochrana zemepisných označení poľnohospodárskych produktov a produktov rybolovu, potravín, vín, liehovín a ostatných alkoholických nápojov na príslušných územiach strán tejto dohody.

               3.Na nepoľnohospodárske produkty sa tieto smernice nevzťahujú.

               4.Komisia povedie tieto rokovania v súlade s týmito smernicami na rokovania a zohľadní najmä zásady a mechanizmy Zmluvy o fungovaní Európskej únie a záväzky vyplývajúce z pravidiel WTO.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0619

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2003/89/ES o existencii nadmerného schodku v Nemecku  /* SEK/2007/0619 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 16.5.2007SEK(2007) 619 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADY,ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2003/89/ES o existencii nadmerného schodku v Nemecku(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. SÚVISLOSTIV článku 104 Zmluvy sa ustanovuje, že členské štáty musia predchádzať nadmerným deficitom a ustanovuje sa v ňom postup na ich identifikáciu a odstránenie. Postup pri nadmernom deficite (EDP) je podrobne popísaný v nariadení rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[1], ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Podľa článku 104 ods. 2 Zmluvy musí Komisia monitorovať dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch kritérií: (a) či plánovaný alebo skutočný deficit verejných financií neprekročí referenčnú hodnotu 3 % HDP (pokiaľ sa pomer podstatne a nepretržite neznižoval a nedosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote, alebo nie je prekročenie nad referenčnú hodnotu len výnimočné a dočasné a pomer zostáva blízko referenčnej hodnoty); a (b) či verejný dlh neprekročí referenčnú hodnotu 60 % HDP (pokiaľ sa tento pomer dostatočne neznižuje a nepribližuje sa k referenčnej hodnote uspokojivým tempom).V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu zmluvy, Komisia poskytne údaje na uplatňovanie EDP. Ako súčasť uplatnenia protokolu musia členské štáty oznámiť údaje o deficitoch a dlhoch verejných financií a iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93[2],[3].Dňa 19. novembra 2002 Komisia začala uplatňovať EDP pre Nemecko prijatím správy podľa článku 104 ods. 3 na základe všeobecného deficitu verejných financií predstavujúceho 3,8 % HDP a dlhu verejných financií vo výške 60,9 % HDP v roku 2002[4]. Na základe odporúčania Komisie Rada 21. januára 2003 rozhodla, že v Nemecku existuje nadmerný deficit (článok 104 ods. 6 Zmluvy)[5]. Rada tiež na základe odporúčania Komisie zároveň Nemecku predložila odporúčania v súlade s článkom 104 ods. 7 s cieľom ukončiť stav nadmerného deficitu verejných financií najneskôr do roku 2004[6].Komisia 18. novembra 2003 dospela k názoru, že opatrenia prijaté Nemeckom boli nedostatočné a schválila odporúčanie Rade, aby podľa toho rozhodla a predložila Nemecku výzvu na prijatie opatrení na odstránenie nadmerného deficitu (podľa článku 104 ods. 8 a ods. 9). V tomto odporúčaní Komisia navrhla predĺžiť lehotu na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2005. Rada 25. novembra 2003 rozhodla, že neschváli odporúčania Komisie, ale namiesto toho prijala závery týkajúce sa odporúčaní pre Nemecko v súvislosti s odstránením nadmerného deficitu do roku 2005 a stanovila, že postup pri nadmernom schodku sa odkladá vo svetle záväzkov, ktoré Nemecko prijalo. Európsky súdny dvor tieto závery zrušil 13. júla 2004[7].Dňa 14. decembra 2004 Komisia prijala oznámenie Rady, v ktorom sa dospelo k záveru, že vzhľadom na výnimočné okolnosti, ktoré vznikli na základe záverov Rady z 25. novembra 2003 a rozhodnutia Európskeho súdneho dvora z 13. júla 2004 je potrebné považovať rok 2005 za relevantnú lehotu na odstránenie deficitu. V tom čase sa Komisia nazdávala, že Nemecko je na ceste k odstráneniu nadmerného schodku do roku 2005 a preto podľa nej neboli potrebné žiadne ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite, aj keď stav nemeckého rozpočtu bol naďalej ohrozený[8]. Rada v záveroch z 18. januára 2005 vyjadrila súhlas so závermi Komisie a potvrdila, že v spolupráci s Komisiou je „pripravená prijať primerané opatrenia v rámci postupu pri nadmernom deficite“.Z aktuálnych údajov poskytnutých Komisiou (Eurostat) po predbežnom oznámení Nemecka vo februári 2006 vyplývalo, že deficit verejných financií v roku 2005 zostal nad úrovňou 3 % HDP. V súlade s článkom 10 ods. 3 nariadenia ES č. 1467/97 sa Rada 14. marca 2006 okamžite rozhodla na základe odporúčania Komisie napomenúť Nemecko v súlade s článkom 104 ods. 9 Zmluvy[9], aby prijalo opatrenia na zníženie schodku nevyhnutné na nápravu situácie nadmerného schodku „čo najrýchlejšie a najneskôr do roku 2007“ . Rada konkrétne odporúčala, aby „v rokoch 2006 a 2007 Nemecko zabezpečilo kumulatívne zlepšenie cyklicky upraveného zostatku bez jednorazových a dočasných opatrení o najmenej jeden percentuálny bod“ . Rada požadovala od Nemecka, aby do 14. júla 2006 predložilo správu uvádzajúcu opatrenia prijaté na dosiahnutie súladu s jej rozhodnutím, ale aj ďalšie pravidelné správy o napredovaní opatrení. Nemecko tiež naliehavo upozornila, aby „ prijalo potrebné opatrenia, ktoré zabezpečia, že po odstránení nadmerného schodku bude rozpočtová konsolidácia smerom k strednodobému cieľu, ktorým je vyrovnaný štrukturálny rozpočet, udržiavaná prostredníctvom znižovania štrukturálneho schodku o najmenej 0,5 % HDP ročne “.Tabuľka 1: Základná úprava, ktorú potvrdila Rada 14. marca 2006% HDP, pokiaľ nie je uvedené inak | 2005 | 2006 | 2007 |Všeobecný zostatok verejných financií | -3,3 | deficit mierne > 3 | deficit zreteľne < 3 |Zmena štrukturálneho salda | kumulatívne zlepšenie najmenej o jeden percentuálny bod |p.m.: Rast reálneho HDP (%) | 0,9 | 1,5 | takmer 1 |Poznámka : štrukturálne saldo = cyklicky upravený zostatok bez jednorazových a dočasných opatreníZdroj : Upozornenie Rady v súlade s článkom 104 ods. 9 Nemecku, citácia predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 a zohľadnenie následných hodnotení (ako predbežnej predpovede útvarov Komisie z 21. februára 2006).V nadväznosti na predloženie vykonávacej správy Nemecka z 5. júla 2006 prijala Komisia 19. júla 2006 oznámenie na informovanie Rady, že Nemecko prijalo opatrenia, ktoré predstavujú primeraný pokrok smerom ku korekcii nadmerného deficitu v rámci časových lehôt stanovených Radou, a že v tomto bode neboli potrebné žiadne ďalšie kroky v postupe riešenia nadmerného deficitu[10]. Na schôdzi 10. októbra 2006 sa Rada stotožnila s týmto názorom.Podľa článku 104 ods. 12 je potrebné zrušiť rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu na základe odporúčania Komisie, ak bol nadmerný deficit, podľa názoru Rady, v príslušnom členskom štáte odstránený.2. VÝVOJ DEFICITU DO ROKU 2006Rada svoje rozhodnutie založila na existencii nadmerného deficitu v Nemecku na základe aktualizovaného programu stability z decembra 2002, podľa ktorého schodok verejných financií v roku 2002 dosiahol 3,7 % HDP. Ekonomické hodnotenie priviedlo Radu k záveru, že na konci deväťdesiatych rokov dvadsiateho storočia, keď v Nemecku vládol pomerne silný hospodársky rast, bol pokrok vo fiškálnej konsolidácii veľmi obmedzený, a preto existovala malá tolerancia rozpočtu na vyrovnanie cyklického spomalenia. Do roku 2002 sa očakávalo zvýšenie verejného dlhu na 60,9 % HDP, čo bolo o trochu viac, ako je referenčná hodnota 60 % HDP.Deficit dokonca v roku 2003 stúpol na 4,0 % z hodnoty 3,7 % HDP v roku 2002, a následne v roku 2005 klesol na 3,2 %. Neexistovala dostatočná tolerancia rozpočtu na vyrovnanie priemerného rastu reálneho HDP vo výške 0,5 % za rok v danom období. Okrem toho sa rozpočet zaťažil sériou zníženia daní, prijatou v období 1999/2000 a vykonávanou do roku 2005. Pomer príjmov k HDP, ktorý v roku 2002 predstavoval 44,4 %, sa v roku 2005 znížil na 43,5 %. Vyrovnávajúce opatrenia na strane výdavkov sa vykonávali s určitým oneskorením. K opatreniam, ktorými sa osobitne znížil pomer výdavkov k HDP z 48,1 % na 46,8 % v rovnakom období, patria: zníženie miezd vo verejnom sektore spojené so znížením počtu zamestnancov, reforma systému verejného zdravotníctva v roku 2004, zníženie dotácií a investícií, ale aj skutočnosť, že nízky rast miezd v súkromnom sektore spôsobil zníženie výdavkov v oblasti dôchodkového zabezpečenia. Nemecko veľmi málo využívalo jednorazové opatrenia[11]. Aj keď cyklicky upravený zostatok klesol z hodnoty 3,5 % HDP v roku 2002 na 2,25 % v roku 2005, nominálny rozpočtový schodok zostal v roku 2005 nad úrovňou 3 % HDP (pozri tabuľku 2).Na základe predpovede rastu reálneho HDP na úrovni 1,4 % v roku 2006 bolo cieľom aktualizovaného programu stability predloženého vo februári 2006 dosiahnuť v roku 2006 deficit 3,3 % HDP. Zatiaľ čo nemecké úrady v aktualizovanom programe stability z novembra 2006 odhadli deficit na 2,1 % HDP, z údajov Komisie (Eurostat) po predložení výkazov Nemecka pred 1. aprílom 2007 v súlade s nariadením Rady (ES) č. 3605/93 vyplýva, že deficit v roku 2006 v skutočnosti dosiahol úroveň 1,7 % HDP, teda oveľa nižšiu úroveň, ako je referenčná hodnota[12],[13].Asi polovicu tohto neočakávaného zlepšenia stavu bilancie verejných financií spôsobili cyklické činitele (reálny HDP sa v skutočnosti zvýšil o 2,7 %). Zároveň sa však zlepšil aj štrukturálny deficit z 2,5 % HDP v roku 2005 na 1,5 % HDP v roku 2006. Základný prínos k lepšiemu štrukturálnemu výnosu sa tiež objavil na príjmovej strane súvahy. Priame dane, najmä v súvislosti so ziskom, priniesli podstatne vyššie príjmy, ako naznačoval vývoj hospodárstva. Výsledkom bolo zvýšenie daní vyjadrených ako podiel na HDP v roku 2006 o viac ako polovicu percentuálneho bodu v porovnaní s rokom 2005. Vyšší daňový podiel preto nie je výsledkom nedávnych diskrečných opatrení daňovej politiky. Zvýšenie daňového podielu vzniklo skôr vďaka úhradám daňových nedoplatkov a včasným úhradám priamych daní, čo bolo do istej miery v protiklade k pomerne nízkemu podielu priamych daní v minulosti.Okrem toho, výdavky verejných financií boli v roku 2006 pod kontrolou. Zvýšili sa iba o 0,6 % a tak o trochu menej, ako sa očakávalo. Obmedzenie výdavkov v roku 2006 je výsledkom uvedených opatrení prijímaných od roku 2002, najmä so zreteľom na dotácie a mzdy vo verejnom sektore, ktorých účinok sa prejavoval aj v roku 2006. Okrem toho, úspešné ozdravenie hospodárstva viedlo k zníženiu výdavkov trhu práce. Keďže sa takmer celkové obmedzenie výdavkov započítalo do pomeru výdavkov na úrovni približne 46 % HDP podľa cieľov aktualizovaného programu stability z februára 2006, ďalšie zníženie na 45,7 % bolo spôsobené hlavne vyšším HDP, než sa očakával.Dalo by sa zhrnúť, že rok pred konečným termínom stanoveným Radou nominálny deficit klesol na úroveň nižšiu, ako je referenčná hodnota stanovená v Zmluve. Okrem toho, Rada požadovala, aby sa štrukturálny zostatok v rokoch 2006 a 2007 kumulatívne zlepšil najmenej o jeden percentuálny bod. Štrukturálny zostatok sa takmer o celý percentuálny bod zlepšil už v roku 2006.3. PROGNÓZY DEFICITU NA ROK 2007 A NESKÔRProti očakávaniu nárastu reálneho HDP na úrovni 2,5 % v roku 2007 stojí predpoveď útvarov Komisie z jari 2007, podľa ktorej by mal deficit vzhľadom na súčasné politiky ďalej klesnúť na 0,6 % HDP. Nemecké úrady v aktualizovanom programe stability z novembra 2006 odhadovali deficit vo výške 1,6 % HDP. So zreteľom na zlepšujúcu sa makroekonomickú situáciu a deficit v roku 2006, ktorý bol nižší ako odhad, sa odhadovaný deficit v oznámení z apríla 2007 upravil na 1,2 % HDP.Podľa výpočtov útvarov Komisie tak, ako vlani, aj v tomto roku predstavuje štrukturálne zlepšenie polovicu celkového zlepšenia zostatku verejných financií. Ku konsolidácii prispelo niekoľko opatrení, z ktorých väčšina sa prijala na začiatku roka 2006. Zvýšenie sadzieb DPH zo 16 % na 19 % by malo spôsobiť zvýšenie príjmov približne o 1 % HDP. Sadzba príspevkov na dôchodok sa zvýšila z 19,5 % na 19,9 % a predpokladá sa, že poisťovatelia verejnej zdravotnej služby zvýšia sadzby príspevkov v priemere o jednu polovicu percentuálneho bodu. Na druhej strane, sa príspevok na poistenie v nezamestnanosti znížil zo 6,5 % na 4,2 %, takže sa zníži celková záťaž sociálnych príspevkov. Tak, ako v roku 2006, dane súvisiace so ziskom podľa všetkého pokračujú vo svojom silnom vzostupnom trende. Ale aj v pozitívnom hospodárskom prostredí daňové základy s vysokými príjmami, napríklad mzdy, napredujú trochu pomalšie ako nominálny HDP, takže aj napriek zvýšeniu sadzby DPH sa očakáva pokles daňového zaťaženia. Pomer výdavkov by sa mal znížiť o viac ako jeden percentuálny bod, znovu v dôsledku zníženia miezd vo verejnom sektore a výdavkov týkajúcich sa trhu práce na základe vykonaných opatrení, ku ktorým patrí zníženie obdobia vyplácania dávok starším príjemcom a priaznivý vývoj na trhu práce. Očakáva sa však zvýšenie verejných investícií, najmä so zreteľom na lepšie fiškálne postoje na všetkých úrovniach správy. Keďže sa nebudú využívať žiadne jednorazové opatrenia, očakáva sa, že v porovnaní s predchádzajúcim rokom sa štrukturálny deficit zníži o 0,75 percentuálneho bodu.Za predpokladu, že sa politika v nasledujúcom období nezmení, útvary Komisie očakávajú v roku 2008 zníženie deficitu verejných financií na 0,3 % HDP, aj keď takmer výlučne vďaka pretrvávajúcim priaznivým cyklickým podmienkam. Trvalé konsolidačné účinky platných opatrení sa budú prinajmenšom kompenzovať rozpočtovým dopadom plánovanej reformy zdanenia podnikov, ktorá je predmetom návrhu zákona, ktorý vláda predložila v máji 2007, pričom sa v prvom roku dosiahne úroveň až viac ako 0,3 % HDP.Vo všeobecnosti možno povedať, že nadmerný schodok sa podľa všetkého do roku 2006 trvalo odstránil. Zlepšenie štrukturálneho zostatku vyjadrené ako podiel na HDP by podľa očakávania malo v roku 2007 dosiahnuť 0,75 percentuálneho bodu, čoho výsledkom by bolo kumulatívne zlepšenie 1,5 percentuálneho bodu v rokoch 2006 a 2007. Zdá sa, že Nemecko splní požiadavku Rady, aby v rokoch 2006 a 2007 kumulatívne zlepšilo štrukturálne saldo najmenej o jeden percentuálny bod.V prognóze útvarov Komisie na rok 2008 zo začiatku tohto roka sa uvádza, že pri nezmenenej politike nemeckých úradov nenastane ďalšie zlepšenie štrukturálneho salda, zatiaľ čo Rada vo svojom upozornení v súlade s článkom 104 ods. 9 vyzvala Nemecko, aby zabezpečilo, že po odstránení nadmerného schodku sa bude rozpočtová konsolidácia smerom k strednodobému cieľu, ktorým je vyrovnaný štrukturálny rozpočet, udržiavať prostredníctvom znižovania štrukturálneho schodku najmenej o 0,5 % HDP ročne. Rada v stanovisku z 27. februára 2007 k aktualizácii programu stability v novembri 2006[14] konštatovala, že v rámci programu sa neplánovalo dosiahnutie strednodobého cieľa počas programového obdobia (ktoré sa končí v roku 2010). Vyzvala Nemecko, aby: „ využijúc priaznivé hospodárske obdobie v roku 2008 posilnilo štrukturálne úpravy aj prostredníctvom využitia všetkých mimoriadnych príjmov na zníženie deficitu a potom aby pokračovalo vo fiškálnej konsolidácii smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa pomocou prísnej kontroly výdavkov a zabezpečujúc, že ohlásená reforma systému dane z príjmov právnických osôb neohrozí fiškálnu konsolidáciu.“4. VÝVOJ DLHU A JEHO PROGNÓZYDlh verejných financií sa zvýšil zo 60,3 % HDP v roku 2002 na 67,9 % v roku 2005, ale v roku 2006 sa stabilizoval. Rýchly rast miery zadlženia verejných financií od začatia postupu pri nadmernom deficite v roku 2002 možno pripísať hlavne takzvanému nepriaznivému efektu snehovej gule. Ide o automatické zvýšenie pomeru dlhu k HDP v dôsledku skutočnosti, že úrokové sadzby presahujú mieru rastu nominálneho HDP. Iba v roku 2006 dokázalo pri vysokom raste HDP zvýšenie primárneho prebytku nadmerne kompenzovať efekt snehovej gule. V období od roku 2002 do roku 2006 sa rast dlhu pribrzdil prostredníctvom zníženia finančných aktív – najmä vlastníckych podielov a pôžičiek udelených vládou inému sektoru – čo v priemere viedlo k negatívnej úprave bilančných tokov.Keďže sa aj naďalej očakáva rast HDP, v prognóze útvarov Komisie z jari 2007 sa v roku 2007 predpokladá zníženie miery zadlženia verejných financií na 65,4 % HDP. Spolu so znížením deficitu by do roku 2008 mala klesnúť aj miera zadlženia verejných financií na 63,6 % HDP. Tento pokles je strmší, než sa predpokladalo v aktualizovanom programe stability z novembra 2006, v ktorom sa odhadovaná miera zadlženia verejných financií na rok 2008 uvádza na úrovni 66,5 %.5. ZÁVERYDeficit verejných financií sa znížil z najvyššej úrovne 4,0 % HDP v roku 2003 na 1,7 % v roku 2006, značne pod 3-percentnú referenčnú hodnotu. Opatrenia, ktoré viedli k zníženiu deficitu, majú väčšinou trvalý charakter a cyklická konjunktúra podporila konsolidáciu rozpočtu. Štrukturálne saldo (cyklicky upravené saldo bez vplyvu jednorazových a iných dočasných opatrení) vyjadrené ako podiel na HDP sa v roku 2006 zlepšilo takmer o jeden celý percentuálny bod. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2007 sa očakáva, že hlavný deficit sa v roku 2007 zníži na 0,6 % HDP, čo podporuje aj odhad zlepšenia štrukturálneho salda v roku 2007 o 0,75 percentuálneho bodu. Z tohto dôvodu by odhadované štrukturálne zlepšenie v rokoch 2006 a 2007 malo byť v súlade s fiškálnym úsilím najmenej jedného percentuálneho bodu podľa odporúčania Rady. Za predpokladu nezmenenej politiky sa odhaduje, že hlavný deficit v roku 2008 dosiahne úroveň 0,3 %. Na základe týchto skutočností je možné naznačiť, že sa deficit dôveryhodným a udržateľným spôsobom znížil pod hranicu 3 % HDP.Dlh verejných financií stúpol z úrovne 60,3 % HDP v roku 2002 na najvyššiu hodnotu 67,9 % v roku 2005, no v roku 2006 sa stabilizoval. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2007 sa očakáva, že za predpokladu nezmenenej politiky miera zadlženia verejných financií klesne v roku 2007 na úroveň 65,4 % HDP a potom do roku 2008 spolu so znížením deficitu približne na 63,5 % HDP, a tým sa k referenčnej hodnote priblíži rýchlejšie, než sa očakávalo v najnovšej aktualizácii programu stability.Z celkového hodnotenia vyplýva, že situácia nadmerného deficitu v Nemecku bola odstránená. Komisia preto odporúča Rade zrušiť svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v Nemecku.Tabuľka 2: Vývoj rozpočtu 2002 – 2008Odporúčanie preROZHODNUTIE RADY,ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2003/89/ES o existencii nadmerného schodku v NemeckuRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104 ods. 12,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:(1) Rozhodnutím Rady 2003/89/ES[15] sa po odporúčaní Komisie v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy rozhodlo o existencii nadmerného deficitu v Nemecku. Rada vzala na vedomie, že deficit verejných financií dosahoval v roku 2002 výšku 3,7 % HDP, čo bolo výrazne viac ako 3-percentná referenčná hodnota HDP stanovená v Zmluve, zatiaľ čo hrubý dlh verejných financií sa očakával na úrovni 60,9 % HDP, mierne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v Zmluve.(2) Dňa 21. januára 2003 v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[16] (EDP), Rada na základe odporúčania Komisie vydala odporúčanie, ktoré bolo adresované Nemecku s cieľom čo najrýchlejšie odstrániť nadmerný deficit, najneskôr do roku 2004. Odporúčanie bolo uverejnené. Ako sa uvádza v oznámení Komisie zo 14. decembra 2004[17], vzhľadom na výnimočné okolnosti, ktoré vznikli na základe záverov Rady z 25. novembra 2003 a rozhodnutia Európskeho súdneho dvora z 13. júla 2004 [18], je potrebné považovať rok 2005 za relevantnú lehotu na odstránenie deficitu. Dňa 18. januára 2005 sa Rada s týmto názorom stotožnila.(3) V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu Zmluvy, Komisia poskytne údaje pre uplatňovanie postupu. Ako súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o verejnom dlhu a o deficite verejných financií ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva[19].(4) Z aktuálnych údajov poskytnutých Komisiou (Eurostat) po predbežnom oznámení Nemecka vo februári 2006 vyplývalo, že deficit verejných financií nebol do roku 2005 odstránený. V súlade s článkom 10 ods. 3 nariadenia ES č. 1467/97 sa Rada 14. marca 2006 okamžite rozhodla na základe odporúčania Komisie napomenúť Nemecko v súlade s článkom 104 ods. 9 Zmluvy, aby prijalo opatrenia na zníženie schodku nevyhnutné na nápravu situácie nadmerného schodku čo najrýchlejšie a najneskôr do roku 2007. Rada konkrétne odporúčala, aby v rokoch 2006 a 2007 Nemecko zabezpečilo kumulatívne zlepšenie cyklicky upraveného zostatku bez jednorazových a dočasných opatrení o najmenej jeden percentuálny bod.(5) V súlade s článkom 104 ods. 12 Zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu zruší, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte odstráni nadmerný deficit.(6) Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 8g ods. 1 nariadenia (ES) č. 3605/93 na základe oznámenia Nemecka pred 1. aprílom 2007 a predpovede útvarov Komisie z jesene 2007 sú oprávnené tieto:-  Po zvýšení z 3,7 % HDP v roku 2002 na 4,0 % HDP v roku 2003 sa všeobecný deficit verejných financií znížil na 3,7% HDP v roku 2004 a naďalej klesal na úroveň 3,2 % HDP v roku 2005, až sa dostal na konečnú úroveň 1,7 % HDP v roku 2006. Táto úroveň je nižšia ako pôvodný cieľ 3,3 % HDP stanovený v aktualizácii programu stability z februára 2006 a dostatočne nižšia ako referenčná hodnota deficitu 3 % HDP, rok pred konečným termínom, ktorý určila Rada.-  Počas predchádzajúcich rokov priaznivých cyklických podmienok si Nemecko nevytvorilo dostatočnú toleranciu rozpočtu na vyrovnanie obdobia veľmi malého rastu od roku 2002 do roku 2005 s priemerným rastom reálneho HDP vo výške 0,5 % za rok. Rozpočet sa neskôr zaťažil sériou znižovania daní vykonávanou do roku 2005, zatiaľ čo vyrovnávajúce opatrenia na strane výdavkov sa vykonávali s určitým oneskorením. Ku konsolidačným opatreniam patrili: zníženie miezd vo verejnom sektore spojené so znížením počtu zamestnancov, reforma systému verejného zdravotníctva v roku 2004, zníženie dotácií a verejných investícií, ale aj skutočnosť, že nízky rast miezd v súkromnom sektore spôsobil zníženie výdavkov v oblasti dôchodkového zabezpečenia. Okrem toho, v roku 2006 priame dane, najmä v súvislosti so ziskom, priniesli podstatne vyššie príjmy, ako naznačoval vývoj hospodárstva. Cyklicky upravené saldo bez využitia výrazných jednorazových opatrení sa od roku 2002 zlepšovalo. Najmä v roku 2006, keď sa odhadované štrukturálne saldo (t. j. bez vplyvu jednorazových a iných dočasných opatrení) vyjadrené ako podiel na HDP zlepšilo takmer o jeden celý percentuálny bod.-  Pokiaľ ide o rok 2007, podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2007 sa očakáva, že deficit sa v roku 2007 zníži na 0,6 % HDP, s podporou neustále vysokého rastu DPH a najmä zvýšenia sadzieb DPH zo 16 % na 19 % od januára 2007 (neplánujú sa žiadne jednorazové opatrenia). Nemecké úrady v oznámení z jari 2007 odhadli deficit v roku 2007 na 1,2 %. Okrem toho útvary Komisie očakávajú, že zlepšenie štrukturálneho zostatku vyjadrené ako podiel na HDP v roku 2007 dosiahne ¾ percentuálneho bodu. Na základe toho sa zdá, že Nemecko splní odporúčanie, aby v rokoch 2006 a 2007 kumulatívne zlepšilo štrukturálne saldo najmenej o jeden percentuálny bod. Pokiaľ ide o rok 2008, za predpokladu, že sa politika v nasledujúcom období nezmení, útvary Komisie v prognóze z jari očakávajú v roku 2008 zníženie deficitu verejných financií na 0,3 % HDP. Na základe týchto skutočností je možné naznačiť, že sa deficit dôveryhodným a udržateľným spôsobom znížil pod hranicu 3 % HDP. Pri nezmenenej politike sa v roku 2008 očakáva iba okrajové zníženie štrukturálneho salda. Treba to chápať v súvislosti s potrebou napredovať smerom k splneniu strednodobého cieľa rozpočtovej pozície, ktorým je pre Nemecko vyrovnaný štrukturálny rozpočet.-  Dlh verejných financií stúpol z úrovne 60,3 % HDP v roku 2002 na najvyššiu hodnotu 67,9 % v roku 2005, no v roku 2006 sa stabilizoval a podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2007 sa očakáva, že za predpokladu nezmenenej politiky klesne v roku 2007 na úroveň 65,4 % HDP a potom do roku 2008 približne na 63,5 % HDP, a tým sa k referenčnej hodnote priblíži rýchlejšie, než sa očakávalo v najnovšej aktualizácii programu stability.(7) Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit v Nemecku odstránený a preto je potrebné zrušiť rozhodnutie 2003/89/ES,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového hodnotenia vyplýva, že sa nadmerný deficit v Nemecku odstránil.Článok 2Rozhodnutie 2003/89/ES sa preto zrušuje.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.V [], [].Za Radupredseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Najnovšie oznámenie Nemecka sa nachádza na tejto internetovej adrese:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2002) 1245.[5] Ú. v. ES L 34, 11.02.2003, s. 16.[6] Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom schodku v Nemecku je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[7] Prípad C-27/04, Komisia Európskych spoločenstiev proti Rade Európskej únie, [2004] ECR I-6649; (Ú. v. EÚ C 228, 11. 9. 2004, s. 16.).[8] Oznámenie Komisie Rade: Situácia Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich záväzkami vyplývajúcimi z postupu pri nadmernom deficite na základe rozhodnutia Súdneho dvora, 14. decembra 2004, KOM(2004) 813.[9] Ú. v. EÚ L 126, 13.5.2006, s. 20.[10] SEK(2006) 990.[11] V roku 2004 bola udelená daňová amnestia, z ktorej však vyplynuli iba malé príjmy. V rokoch 2004 a 2005 dostali krajinské banky Landesbanken na základe rozhodnutí Komisie príkaz refundovať dotácie.[12] Tlačová správa Eurostatu č. 55 z 23. apríla 2007.[13] Štátne účty sa obyčajne revidujú počas 4 rokov, kým nenadobudnú konečnú platnosť. Na základe doterajších skúseností sú štatistické údaje o nemeckom deficite verejných financií veľmi spoľahlivé, preto sa v budúcnosti očakáva len veľmi malá revízia výšky deficitu (smerom nahor alebo nadol).[14] Ú. v. EÚ C 70, 27.3.2007, s. 5.[15] Ú. v. EÚ L 34, 11.2.2003, s. 16.[16] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[17] Oznámenie Komisie Rade Situácia Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich záväzkami vyplývajúcimi z postupu pri nadmernom deficite na základe rozhodnutia Súdneho dvora zo 14. decembra 2004, KOM(2004) 813.[18] Prípad C-27/04, Komisia Európskych spoločenstiev proti Rade Európskej únie, [2004] ECR I-6649; (Ú. v. EÚ C 228, 11.9.2004, s. 16.).[19] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 9. 2015
            COM(2015) 458 final
            2015/0210(NLE)
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o pristúpení Chorvátska k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. júla 1995 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 27. septembra 1996 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, protokolu o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 29. novembra 1996 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii a druhému protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 19. júna 1997 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Aktom o podmienkach pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii
                  1
                sa zaviedol zjednodušený systém pre pristúpenie Chorvátska k dohovorom (a protokolom), ktoré uzatvorili členské štáty na základe článku 34 Zmluvy o EÚ (predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ). V súčasnosti už nie je potrebné rokovať o osobitných prístupových protokoloch k týmto dohovorom a uzatvárať ich, ako to bolo v minulosti (čo by si vyžadovalo ratifikáciu zo strany 28 členských štátov): v článku 3 ods. 4 a 5 aktu sa stanovuje, že Chorvátsko pristupuje k týmto dohovorom a protokolom na základe Aktu o pristúpení.

               V článku 3 ods. 5 Aktu o pristúpení sa na tento účel stanovuje, že Rada prijme rozhodnutie, v ktorom určí dátum nadobudnutia platnosti týchto dohovorov vo vzťahu ku Chorvátsku a vykoná k týmto dohovorom všetky potrebné úpravy, ktoré sa vyžadujú z dôvodu pristúpenia nového členského štátu (ku ktorým v každom prípade patrí prijatie dohovorov v chorvátskom jazyku, aby aj tieto znenia mohli byť „rovnako autentické“). Rada bude konať na základe odporúčania Komisie a po porade s Európskym parlamentom.

               V prílohe I k Aktu o pristúpení sa uvádza zoznam dotknutých dohovorov a protokolov. Tento zoznam zahŕňa aj Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. 7. 1995
                  2
               , jeho protokoly z 27. 9. 1996
                  3
               , z 29. 11. 1996
                  4
                a druhý protokol z 19. 6. 1997
                  5
               , ktoré boli všetky prijaté podľa hlavy VI Zmluvy o EÚ a majú za cieľ vytvoriť spoločný základ pre trestnoprávnu ochranu finančných záujmov ES. Dohovor a jeho protokoly z 27. 9. 1996 a 29. 11. 1996 nadobudli platnosť 17. októbra 2002 po ich ratifikácii vtedajšími 15 členskými štátmi, protokol z 19. 6. 1997 nadobudol platnosť 19. mája 2009 po jeho ratifikácii vtedajšími 27 členskými štátmi.

               V súlade s článkom 3 ods. 5 Aktu o pristúpení, nie je potrebné robiť úpravy tohto odporúčania Komisie v dôsledku pristúpenia Chorvátska k uvedenému dohovoru a jeho protokolom.

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia odporúča, aby Rada prijala rozhodnutie o pristúpení Chorvátska k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev a jeho protokolom.

               2.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Konzultácie a posúdenia vplyvu nie sú uplatniteľné na tento návrh, keďže pristúpenie Chorvátska k tomuto dohovoru a jeho protokolom sa dohodlo v článku 3 ods. 4 a 5 Aktu o pristúpení Chorvátskej republiky k Európskej únii.

               3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Právnym základom tohto návrhu je článok 3 ods. 5 Aktu o pristúpení Chorvátskej republiky k Európskej únii.

               2015/0210 (NLE)

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o pristúpení Chorvátska k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. júla 1995 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 27. septembra 1996 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, protokolu o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 29. novembra 1996 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii a druhému protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 19. júna 1997 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,

               so zreteľom na Akt o pristúpení Chorvátska, a najmä na jeho článok 3 ods. 4 a článok 3 ods. 5,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie
                  6
               ,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  7
               ,

               keďže:

               1) Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev
                  8
                podpísaný 26. júla 1995 a vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev“) nadobudol platnosť 17. októbra 2002.

               2) Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev bol doplnený protokolom k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 27. septembra 1996 vypracovaným na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii
                  9
                (ďalej len „protokol z 27. septembra 1996“) a protokolom o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 29. novembra 1996 vypracovaným na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii
                  10
                (ďalej len „protokol z 29. novembra 1996“), ktoré nadobudli platnosť 17. októbra 2002.

               3) Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev bol ďalej doplnený druhým protokolom k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 19. júna 1997 vypracovaným na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii
                  11
                (ďalej len „druhý protokol z 19. júna 1997“), ktorý nadobudol platnosť 19. mája 2009.

               4) V článku 3 ods. 4 Aktu o pristúpení Chorvátska
                  12
                sa stanovuje, že Chorvátsko pristupuje k dohovorom a protokolom uzatvoreným medzi členskými štátmi, ktoré sú uvedené v prílohe I k Aktu o pristúpení. Daná príloha okrem iného zahŕňa Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev vrátane protokolu z 27. septembra 1996, protokolu z 29. novembra 1996 a druhého protokolu z 19. júna 1997. Je potrebné stanoviť deň, ktorým daný dohovor a dané protokoly nadobudnú pre Chorvátsko platnosť.

               5) V súlade s článkom 3 ods. 5 Aktu o pristúpení Chorvátska je navyše potrebné pristúpiť k úprave požadovanej z dôvodu pristúpenia Chorvátska a na tento účel vypracovať autentickú verziu daného dohovoru a protokolov v chorvátskom jazyku,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Znenia Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokolu z 27. septembra 1996, protokolu z 29. novembra 1996 a druhého protokolu z 19. júna 1997, ktoré tvoria prílohu k tomuto rozhodnutiu, sú autentické v chorvátskom jazyku.

               Článok 2

               Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokol z 27. septembra 1996, protokol z 29. novembra 1996 a protokol z 19. júna 1997 nadobudnú pre Chorvátsko platnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po dni uverejnenia tohto rozhodnutia.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 112, 24.4.2012, s. 10.

                     (2)
                  Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES C 316, 27.11.1995, s. 49.

                     (3)
                  Protokol k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES C 313, 23.10.1996, s. 2.

                     (4)
                  Protokol o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskeho spoločenstva prostredníctvom predbežných nálezov Súdneho dvora Európskych, Ú. v. ES C 151, 20.5.1997, s. 2.

                     (5)
                  Druhý Protokol k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, OJ C 221, 19.7.1997, s. 12.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ C […], […], s. […].

                     (7)
                  Ú. v. EÚ C […], […], s. […].

                     (8)
                  Ú. v. ES C 316, 27.11.1995, s. 49

                     (9)
                  Ú. v. ES C 313, 23.10.1996, s. 2.

                     (10)
                  Ú. v. ES C 151, 20.5.1997, s. 2.

                     (11)
                  Ú. v. ES C 221, 19.7.1997, s. 12.

                     (12)
                  Ú. v. ES C 112, 24.4.2012, s. 21.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 9. 2015
            COM(2015) 458 final
            PRÍLOHY
            k
            odporúčaniuROZHODNUTIA RADY
            o pristúpení Chorvátska k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. júla 1995 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 27. septembra 1996 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, protokolu o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 29. novembra 1996 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii a druhému protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 19. júna 1997 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii

               PRÍLOHY

               k

               odporúčaniu
                  ROZHODNUTIA RADY

               o pristúpení Chorvátska k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. júla 1995 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 27. septembra 1996 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, protokolu o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 29. novembra 1996 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii a druhému protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 19. júna 1997 vypracovanému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii

               PRÍLOHA 1

               Znenie Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. júla 1995 vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii v chorvátskom jazyku

               PRÍLOHA 2

               Znenie protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 27. septembra 1996 vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii v chorvátskom jazyku

               PRÍLOHA 3

               Znenie protokolu o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev z 29. novembra 1996 vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii v chorvátskom jazyku

               PRÍLOHA 4

               Znenie druhého protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 19. júna 1997 vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii v chorvátskom jazyku