title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem na Cypre na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/13

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem na Cypre na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/04
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada prijala 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada prijala 12. júla 2011 odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem na Cypre na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2011 – 2014 (ďalej len „odporúčanie Rady z roku 2011“).

               (4)

               Komisia prijala 23. novembra 2011 druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia prijala 14. februára 2012 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Cyprus za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada prijala 1. decembra 2011 závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada schválila 2. marca 2012 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada takisto vyzvala 2. marca 2012 členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Cyprus predložil 7. mája 2012 svoj program stability na roky 2012 – 2015 a 10. mája 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Cyprus postihnutý makroekonomickou nerovnováhou. Komisia vo svojom hĺbkovom preskúmaní dospela k záveru, že Cyprus zažíva vnútornú nerovnováhu spôsobenú jeho bankovým sektorom a zadlžením podnikového sektora a tiež vonkajšiu a vnútornú nerovnováhu, pokiaľ ide o jeho fiškálnu dynamiku a konkurencieschopnosť, hoci nie nadmernú.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, sa zdá byť optimistický na obdobie rokov 2012 – 2014. Hoci tento makroekonomický scenár zahŕňa dôležitú revíziu výhľadu rastu smerom nadol, existuje naďalej riziko ďalšej nutnosti úpravy nadol, najmä v súvislosti s vývojom domáceho dopytu v rokoch 2012 – 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je odstrániť nadmerný deficit do roku 2012, dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ do roku 2014 a zachovať si ho v roku 2015. V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ spočívajúci v štrukturálne vyrovnanom rozpočte, ktorý náležite zodpovedá požiadavkám Paktu o stabilite a raste. Plánované odstránenie nadmerného deficitu je v súlade s lehotou stanovenou v odporúčaní Rady vydanom v rámci postupu pri nadmernom deficite 13. júla 2010. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (5) sa priemerné ročné fiškálne úsilie plánované na úrovni 1,5 % HDP na roky 2011 – 2012 rovná úsiliu odporúčanému Radou. Predpokladaný pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2013 je dostatočný tak podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2012, ako aj podľa programu stability, keďže je vyšší ako referenčná hodnota vo výške 0,5 % HDP stanovená v Pakte o stabilite a raste.
               Miera rastu štátnych výdavkov je pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste, pokiaľ ide o roky 2013 a 2014, ale nie rok 2015. Riziká súvisiace s rozpočtovými cieľmi programu stability vyplývajú zo skutočnosti, že makroekonomický scenár sa zdá byť optimistický, pokiaľ ide o roky 2012 – 2014, a že plánované konsolidačné úsilie v roku 2013 spočíva sčasti na opatreniach, ktoré nie sú v plnej miere konkretizované. Podľa programu stability v roku 2011 dosiahol pomer dlhu k HDP 71,6 %, v roku 2012 sa má zvýšiť na 72,1 % a následne má postupne klesať na úroveň 65,4 % v roku 2015. Pokiaľ ide o referenčnú hodnotu na zníženie dlhu stanovenú v Pakte o stabilite a raste, Cyprus bude v rokoch 2013 – 2015 v prechodnom období a plány predložené v rámci programu stability by mali zabezpečiť dostatočný pokrok smerom k splneniu referenčnej hodnoty na zníženie dlhu. S touto prognózou sa však spájajú riziká, ktoré súvisia s možnými operáciami na záchranu finančných spoločností.

               (11)

               Je potrebné podstatne zvýšiť efektívnosť správy daní, pretože administratívne náklady súvisiace s výberom príjmov na Cypre sú veľmi vysoké. Výber daní je pomerne nízky. Najmä výdavky súvisiace so správou daní ako podiel na HDP a administratívne náklady vo vzťahu k výberu čistých príjmov sú vysoké a majú stúpajúcu tendenciu. Potrebné sú opatrenia na odklon od neformálnej/neohlásenej práce a na riešenie daňových únikov. Okrem toho by sa mali posilniť iniciatívy na zefektívnenie výberu daní.

               (12)

               Vzhľadom na to, že cyperské bankové inštitúcie sú vo veľkej miere vystavené vplyvu gréckeho hospodárstva, výkonnosť bankových aktív, ziskovosť, kapitálové rezervy a likviditné rezervy boli negatívne ovplyvnené reštrukturalizáciou dlhu gréckej vlády a narastajúcim počtom nevýnosných úverov poskytnutých gréckym dlžníkom. Celková výška pohľadávok konsolidovaného cyperského bankového sektora voči Grécku je veľmi vysoká. Parlament prijal 14. decembra 2011 dva zákony na posilnenie odolnosti finančného systému voči bankovým krízam. Pokrok v oblasti posilňovania dohľadu nad družstevnými úverovými spoločnosťami, ktoré vlastnia približne 40 % všetkých domácich vkladov, však zatiaľ nie je uspokojivý.

               (13)

               Cyprus má problémy so zabezpečením dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä pokiaľ ide o dôchodky. Cyprus vykonal dve dôležité štrukturálne opatrenia na reformu svojho dôchodkového systému. Hoci sú prijaté opatrenia dôležité a presvedčivé, prístup Cypru však nie je dostatočne ambiciózny na to, aby zaistil udržateľnosť a primeranosť a aby v dlhodobom horizonte zlepšil spravodlivosť systému. Stále sa vyžadujú opatrenia na zachovanie zamestnateľnosti pracovníkov v rámci podnikov a na podporu zvýšenia dôchodkového veku. Pokiaľ ide o chudobu starších ľudí, Cyprus rieši vysokú mieru ohrozenia tejto skupiny chudobou len čiastočne. Prijaté opatrenia sú nedostatočné, pokiaľ ide o zlepšenie krátkodobej primeranosti príjmov pre dôchodcov ohrozených chudobou.

               (14)

               Nespravodlivosť a nedostatky v zdravotníckom sektore neboli zmysluplne riešené. Napriek odporúčaniu (3) z odporúčania Rady z roku 2011 nebol dosiaľ predstavený žiadny jasný časový rámec na zavedenie národného systému zdravotného poistenia. To predstavuje riziko pre dlhodobú kontrolu a udržateľnosť verejných financií a kvalitu poskytovanej zdravotnej starostlivosti.

               (15)

               Vláda podnikla niektoré kroky v reakcii na odporúčanie z roku 2011 týkajúce sa indexácie miezd (mzdová valorizácia na základe životných nákladov – COLA, cost of living allowance) najmä tým, že prijala dvojročné zmrazenie miezd vo verejnom sektore v širšom zmysle. Vláda a sociálni partneri tiež súhlasili so začatím dialógu s cieľom preskúmať systém COLA do konca júna 2012. Mala by sa vykonať komplexná reforma systému v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, aby sa posilnila väzba medzi reálnymi mzdami a vývojom produktivity a dosiahla väčšia vyváženosť systému. To by nielen podporilo konkurencieschopnosť Cypru, ale tiež by to viedlo k efektívnejšiemu rozdeleniu pracovných síl. Hoci tento vývoj predstavuje prvé kroky správnym smerom, jeho význam a presvedčivosť však zásadne závisia od úrovne ambícií a presadzovania konečných výsledkov sociálneho dialógu, ktorý v súčasnosti prebieha v súvislosti s reformou systému indexácie miezd.

               (16)

               Zhoršenie makroekonomického výhľadu nepriaznivo ovplyvnilo cyperský trh práce, zvýšilo mieru nezamestnanosti a spôsobilo veľký nárast nezamestnanosti mladých. Cyprus podnikol niekoľko pozitívnych krokov v záujme riešenia tejto situácie. Tieto opatrenia sú dôležité, ale nie sú dostatočne ambiciózne, najmä pokiaľ ide o oblasť vzdelávania a odbornej prípravy, v ktorej by sa mala zrýchliť realizácia opatrení. Vyžaduje sa ďalšie úsilie, aby sa vyriešil problém nezamestnanosti mladých, ako aj rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily s cieľom uľahčiť prechody medzi zamestnaniami na trhu práce, pričom je potrebné zamerať sa najmä na skupiny s nízkou mierou účasti na činnostiach celoživotného vzdelávania, ako sú osoby s nízkou kvalifikáciou a starší pracovníci.

               (17)

               Pokiaľ ide o sektor služieb, Cyprus transponoval smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (6) (ďalej len „smernica o službách“) prostredníctvom horizontálneho právneho predpisu sprevádzaného niekoľkými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi zákonmi a predpismi pre jednotlivé odvetvia. V niektorých odvetviach (napr. maloobchod, cestovný ruch a stavebníctvo) ešte nedošlo k prijatiu takýchto právnych predpisov. Hoci Cyprus je v porovnaní s priemerom EÚ lepší, pokiaľ ide o reguláciu profesionálnych služieb, pričom len štyri spomedzi 90 regulovaných profesií na Cypre sú služby patriace do podnikateľského sektora, existuje niekoľko regulovaných profesionálnych služieb, v ktorých pretrvávajú pevné alebo minimálne sadzby, napr. právnici alebo architekti.

               (18)

               Na základe analýzy v rámci hĺbkového preskúmania možno dospieť k záveru, že Cyprus zažíva nerovnováhu. Najmä makroekonomický vývoj v oblasti bežných účtov, verejných financií a finančného sektora si vyžaduje dôsledné monitorovanie a naliehavú pozornosť z hľadiska hospodárskej politiky, aby sa predišlo akýmkoľvek nepriaznivým účinkom na fungovanie hospodárstva a hospodárskej a menovej únie. Konkrétnejšie, cyperská ekonomika zažíva trvalý a značný deficit bežného účtu vyvolaný deficitom v objeme obchodu z dôvodu postupnej straty cenovej/nákladovej konkurencieschopnosti, nerovnováhy vo verejných financiách, ktorá prerástla do ročného deficitu, ktorý sa prehlboval aj v čase, keď sa ekonomika zotavovala z recesie, a z dôvodu narastajúceho súkromného zadlženia. Najmä nefinančné spoločnosti sú veľmi zraniteľné v dôsledku ich vysokého zadlženia spojeného s nízkou ziskovosťou, čo má za následok významný nárast nevýnosných úverov v tomto sektore. Zároveň veľké riziko spočíva v skutočnosti, že bankový sektor je vo vysokej miere vystavený vplyvu gréckych dlhopisov a gréckej ekonomiky. Prognózy rastu sú navyše slabé, a to ešte viac sťažuje pomerne pomalú nápravu nerovnováhy.

               (19)

               Cyprus prijal v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a plnenie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zlepšenia konkurencieschopnosti, zvýšenia miery zamestnanosti, udržateľnosti verejných financií a posilnenia finančnej udržateľnosti. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v odporúčaniach.

               (20)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Cypru. Posúdila program stability a národný program reforiem a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Cypru, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie a správu Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (7).

               (21)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1).

               (22)

               Rada na základe výsledkov hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní (1), (2) a (7),

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus prijal v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Prijať dodatočné opatrenia na dosiahnutie trvalého odstránenia nadmerného deficitu v roku 2012. Prísne vykonávať rozpočtovú stratégiu, podporenú dostatočne konkretizovanými opatreniami, v roku 2013 a po tomto roku s cieľom zabezpečiť dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa do roku 2014 a splnenie referenčnej hodnoty pre výdavky a zabezpečiť dostatočný pokrok, pokiaľ ide o splnenie referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu. Urýchliť postupné zavádzanie vynútiteľného viacročného rozpočtového rámca so záväzným zákonným základom a korekčným mechanizmom. Prijať opatrenia na prísnu kontrolu výdavkov a čo najskôr zaviesť rozpočtovanie podľa programov a výkonov. Zlepšiť daňovú disciplínu a bojovať proti daňovým únikom.

               2.

               Ďalej harmonizovať rámec dohľadu a kontroly nad družstevnými úverovými spoločnosťami v súlade s normami uplatniteľnými na komerčné banky. Posilniť regulačné ustanovenia na efektívnu rekapitalizáciu finančných inštitúcií v záujme zníženia vystavenia finančného sektora vonkajším otrasom.

               3.

               Ďalej zlepšiť dlhodobú udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému a riešiť vysokú mieru ohrozenia starších ľudí chudobou. Zabezpečiť zvýšenie veku skutočného odchodu do dôchodku vrátane prispôsobenia zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku zvýšeniu strednej dĺžky života.

               4.

               Bezodkladne dobudovať a presadzovať vnútroštátny systém zdravotnej starostlivosti na základe plánu realizácie, ktorý by mal zabezpečiť jeho finančnú udržateľnosť, ako aj univerzálne pokrytie sociálnou ochranou.

               5.

               Zlepšiť zručnosti pracovníkov a posilniť ich pracovnú mobilitu smerom k činnostiam charakterizovaným vysokým rastom a vysokou pridanou hodnotou. Prijať ďalšie opatrenia na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí s dôrazom na pracovné stáže v spoločnostiach a podporu samostatne zárobkovej činnosti. Prijať vhodné politické opatrenia na strane dopytu v záujme podnietenia podnikateľských inovácií.

               6.

               Odstrániť neopodstatnené prekážky na trhoch so službami najmä zlepšením vykonávania smernice o službách v sektoroch služieb s najväčším potenciálom pre rast (vrátane cestovného ruchu) a sprístupnením poskytovania profesionálnych služieb.

               7.

               Zlepšiť konkurencieschopnosť, a to aj prostredníctvom reformy systému indexácie miezd, v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, aby lepšie zodpovedal vývoju produktivity. Podniknúť kroky na diverzifikáciu hospodárstva. Napraviť fiškálnu rovnováhu obmedzením výdavkov.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 210, 16.7.2011, s. 12.

      (5)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií uvedených v programe pomocou spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


				|

		52011SC0816

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Sloveniaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Slovenia 2011-2014

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Slovinska na rok 2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému programu stability Slovinska na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej články 121 ods. 2 a 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie
týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych
hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej
koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich
národných programov reforiem.
(6)
Slovinsko 18. a 19. apríla 2011 predložilo
aktualizáciu svojho programu stability na rok 2011, ktorá sa vzťahuje na
obdobie rokov 2010 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(7)
V čase pred krízou Slovinsko vykazovalo
rýchly hospodársky rast podporovaný rastúcim vývozom a investíciami.
Slovinsko však bolo výrazne zasiahnuté krízou a v priebehu rokov 2008 – 2010
stratilo takmer 10 % svojho HDP, čo zvrátilo časť
predchádzajúceho procesu dobiehania. Vzájomná interakcia
automatických stabilizátorov, opatrenia na obnovu
a silná integrovaná
dynamika výdavkov spolu potlačili deficit verejných financií z
1,8 % HDP v
roku 2008 až
na 6,0 % HDP
v roku 2009
(s úrovňou hrubého dlhu vo výške 21,9 %
HDP v roku 2008 a 35,2 % v roku 2009). Trh práce zareagoval
so značným oneskorením
a zamestnanosť stále pokračuje v klesajúcom trende. Hoci je miera nezamestnanosti stále
pod priemerom EÚ,
prudko vzrástla zo
svojej predkrízovej úrovne zo 4,4 %
na 7,3 % v
roku 2010. Hospodárske
oživenie je zatiaľ
pomerne pomalé a
očakáva sa, že
sa zrýchli až v roku
2012 s odhadovaným
rastom na úrovni 2,5 %
HDP.
(8)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu
stability podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že
makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz programu,
je v najbližšej dobe realistický a ku koncu programového obdobia je príliš
optimistický. Z úrovne 5,6 % HDP v roku 2010 sa v programe prostredníctvom
rozsiahleho obmedzenia primárnych výdavkov plánuje do roku 2013 zníženie
deficitu verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP. Po odstránení nadmerného
deficitu sa v programe predpokladá
mierny pokrok smerom
k strednodobému cieľu vyrovnaného
rozpočtu v štrukturálnom
vyjadrení, ale nie jeho dosiahnutie. Aj keď sa strednodobý cieľ stanovil na
ambicióznejšej úrovni ako v predchádzajúcom programe, v tomto období sa to
nepovažuje za vhodné, pretože nie je jasné, či sa ním zabezpečí
dostatočne rýchly pokrok smerom k dlhodobej udržateľnosti verejných
financií. Priemerné ročné fiškálne úsilie v období rokov 2011 – 2013
podľa výpočtov útvarov
Komisie na základe
informácií uvedených v programe v nadväznosti na
spoločne dohodnutú metodiku, sa plánuje približne o 0,5 percentuálneho bodu
HDP nižšie, ako odporúča Rada. Okrem
toho výsledky deficitu
a dlhu by nemuseli dosiahnuť svoje ciele. Ďalšie opatrenia
by sa mali prijať
v rámci doplnkového
rozpočtu na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2011. Po roku
2011 program nešpecifikuje
opatrenia, ktoré majú obmedziť
výdavky a možnosť
ďalších finančných záchranných operácií, ktoré
ovplyvňujú deficit a dlh sa nedá vylúčiť.
(9)
Zatiaľ čo sa celkový deficit verejných financií od
svojho maxima v
roku 2009 znížil, ďalšia konsolidácia na nápravu nadmerného deficitu do
roku 2013 a
následné dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa je pre Slovinsko
kľúčovou úlohou. V súlade s konsolidačnou stratégiou
presadzovanou v posledných rokoch budú mať ďalšie úspory výdavkov
predpokladané v programe stability na obdobie rokov 2011 – 2014 vplyv najmä na
mzdy vo verejnom sektore, sociálne transfery (vrátane dôchodkov) a na verejné
investície. V programe stability sa však neposkytujú žiadne podrobné informácie
o plánovaných opatreniach po roku 2011. Ďalšie opatrenia na nápravu
sa javia potrebné na dosiahnutie deficitu roku
2011. Dôveryhodnosť strednodobej konsolidačnej stratégie
by sa mala podporiť prijatím viacerých štrukturálnych
opatrení na zmiernenie výdavkov –
na rozdiel od
dočasných zásahov, ktoré boli charakteristické
pri nedávnom konsolidačnom
úsilí – a viac záväzným strednodobým rozpočtovým rámcom. V programe
stability sa potvrdzuje zavedenie pravidla pre výdavky, ale stále je potrebné
vypracovať kľúčové ustanovenia týkajúce sa napríklad vymedzenia
nedodržiavania súladu. Napokon, pomerne
nízka efektivita výdavkov,
napríklad v oblasti
zdravotnej starostlivosti a vzdelania, naznačuje,
že Slovinsko môže
mať ďalší priestor pre konsolidáciu
založenú na výdavkoch bez toho,
aby utrpela kvalita verejných služieb.
V programe stability sa oznamujú iniciatívy racionalizácie
verejných služieb, transferov a dotácií
a zavádza sa jednotný
systém verejného obstarávania,
ale podrobnosti pre niektoré z nich chýbajú.
(10)
Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na
rozpočet je v Slovinsku výrazne vyšší ako priemer EÚ. Okrem toho, miera
účasti a zamestnanosti starších pracovníkov je veľmi nízka (36,5 %
a 35 % v porovnaní s priemerom EÚ 49,7 % a 46,3 %), a to najmä v
dôsledku nízkej vekovej hranice odchodu do dôchodku a nedostatku stimulov pre
aktívne starnutie. Parlament nedávno
prijal dôchodkovú reformu s cieľom
zvýšiť vek odchodu
do dôchodku pri
zachovaní primeranosti dôchodkov. Podľa programu stability by sa tým
stabilizovali výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva do roku 2030 a
preto by to bolo prvý významný krok pri riešení udržateľnosti dôchodkového
systému. Reforma bola predložená v referende 5. júna 2011 a zamietnutá. Problém udržateľnosti dôchodkového systému teda zostáva a bude treba nájsť iné spôsoby
jeho riešenia.
(11)
Trh práce je pomerne
rozdelený podľa typov zmlúv: ochrana zamestnanosti pracovníkov na dobu
neurčitú je prísna
v porovnaní s
ochranou pracovníkov so zmluvami na dobu
určitú. Podiel mladých zamestnancov na dobu určitú vo veku
15 – 24 rokov je najvyšší
v EÚ (67 %
v roku 2009)
a prechod z práce
so zmluvou na dobu určitú do práce so zmluvou na dobu
neurčitú sa zdá
pomerne ťažký.
Predchádzajúce pokusy o riešenie tohto problému sa ukázali ako
nedostačujúce. Vláda plánuje rokovať so sociálnymi partnermi o
revízii právnych predpisov týkajúcich sa pracovného pomeru s cieľom
zosúladiť práva a povinnosti vyplývajúce z rôznych druhov pracovných zmlúv.
Okrem toho „brigádnická práca študentov“ predstavuje značný, z veľkej
časti neregulovaný, daňovo výhodný paralelný trh práce. Táto dôležitá otázka
v národnom programe
reforiem chýba.
(12)
V národnom programe reforiem sa ale priznáva, že
okrem segmentácie sú štrukturálne problémy na slovinskom trhu práce takisto
dôsledkom nesúladu medzi potrebami trhu práce a zručnosťami. V národnom programe reforiem
sa predpokladajú intenzívne investície do vzdelávania
s cieľom zlepšiť
zručnosti a zamestnateľnosť.
Sú v ňom načrtnuté plány na
ďalšie zlepšenie prechodu zo vzdelávacieho
systému na trh práce so zameraním na
poskytovanie služieb kariérneho poradenstva v rámci celého vzdelávacieho
systému. Plánuje sa v ňom modernizácia služieb zamestnanosti
s cieľom lepšie
dosiahnuť, aby ponuka zručností na trhu práce
zodpovedala jeho potrebám. Na úspešnú realizáciu týchto reforiem by bol
potrebný zdokonalený systém včasnej identifikácie súčasných i
predpokladaných potrieb trhu práce.
(13)
Pokles má vplyv na úverové portfóliá s určitým
oneskorením a rastúci
podiel problémových úverov zvyšoval poškodenie bánk a ich obstarávacie náklady. Dve
hlavné štátne banky
boli rekapitalizované, čo bolo rozhodujúce. Vláda
takisto navrhla opatrenia
na urýchlenie vymáhania
pohľadávok a motivovanie vypožičiavania si na výrobné aktivity, ktoré nemusia byť na obnovu
úverových tokov do
reálnej ekonomiky úplne postačujúce,
takže možno budú potrebné
ďalšie kroky.
(14)
Niektoré segmenty odvetvia služieb sú chránené
pred konkurenčnými tlakmi a sú charakteristické vysokými poplatkami a vysokou koncentráciou,
čím sa zvyšujú náklady v celom hospodárstve. Spolu
s vysokou mierou
účasti štátu na hospodárstve to udržuje
potenciálne prospešné priame zahraničné investície
relatívne nízko. Slovinsko
plánuje urýchliť vykonávanie smernice o
službách, kde vznikol
značný časový sklz. Takisto plánuje úplnú
nezávislosť pre úrad na ochranu
hospodárskej súťaže a chce identifikovať
štátne kapitálové investície vhodné na
predaj. Tieto plány
nie sú podrobne uvedené a existujú riziká spojené s ich realizáciou.
(15)
Slovinsko podpísalo Pakt Euro Plus. Aj keď sa v národnom programe reforiem Slovinska naznačujú potenciálne záväzky a ciele v štyroch oblastiach
Paktu Euro Plus
na posilnenie konkurencieschopnosti
a zamestnanosti, čo
prispieva k udržateľnosti
verejných financií a posilneniu finančnej
stability, žiadne pevné záväzky neboli
Komisii do 7.
júna oznámené.
(16)
Komisia posúdila program stability a národný
program reforiem[4]. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie
tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú
vstupy na úrovni EÚ. V tejto súvislosti sa Komisia
domnieva, že dosiahnutie
cieľového deficitu na rok 2011 stanoveného v programe
stability si vyžaduje prijatie ďalších opatrení.
Po roku 2011
existuje pre ciele deficitu a dlhu
veľké riziko, pretože v programe stability
sa neupresňujú udržateľné opatrenia
na obmedzenie výdavkov.
Národný program reforiem obsahuje opatrenia na nápravu finančného sektora,
ale nie sú dostatočne ambiciózne. V posúdení sa tiež naznačuje, že
domáce zdroje rastu
treba povzbudiť, najmä zvýšením účasti
na trhu práce
mladých a starších
pracovníkov prostredníctvom znižovania segmentácie trhu práce
a odstránenia nesúladu
kvalifikácií. A nakoniec
je potrebné posilniť hospodársku
súťaž a otvoriť
príležitosti pre investície
a rast v sektore služieb a
sieťových odvetviach.
(17)
Na základe tohto hodnotenia,
ako aj s prihliadnutím na odporúčanie Rady
z 2. decembra
2009 podľa článku
126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej
únie Rada skúmala
v roku 2011
aktualizáciu programu stability Slovinska a
jej stanovisko[5]
sa odzrkadľuje najmä v jej odporúčaniach v bodoch 1) a 2),
ktoré sú uvedené nižšie. Pri zohľadnení záverov
Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem
Slovinska,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko
prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:
(1)
dosiahnuť v roku 2011
cieľový deficit, v roku 2012 cieľový deficit podporiť
konkrétnymi opatreniami a starostlivo vykonať potrebnú konsolidáciu,
byť pripravené prijať ďalšie opatrenia, aby sa zabránilo
možným sklzom. Podporiť
tento potrebný proces
úpravy v priebehu
programového obdobia, aby sa dosiahol primeraný strednodobý
cieľ štrukturálnych opatrení,
ktoré majú obmedziť
výdavky a riešiť
zistené nedostatky v rámci viac záväzného
strednodobého rozpočtového rámca;
(2)
prijať kroky na zabezpečenie dlhodobej
udržateľnosti dôchodkového systému pri
súčasnom zachovaní primeranosti dôchodkov. Zvýšiť
mieru zamestnanosti starších pracovníkov zavedením stimulov na neskorší odchod
do dôchodku, a to prostredníctvom rozvoja aktívnych politík trhu práce a
opatrení týkajúcich sa celoživotného vzdelávania;
(3)
prijať ďalšie opatrenia na
zabezpečenie dostatočného uznávania úverových
strát a na vyčistenie
súvah v bankovom
sektore;
(4)
v spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s
vnútroštátnou praxou prijať kroky na zníženie miery asymetrie v právach a
povinnostiach zaručených v rámci pracovných zmlúv na dobu určitú a na
dobu neurčitú. Obnoviť úsilie na riešenie paralelného trhu práce,
ktorý je tvorený „brigádnickou prácou študentov“;
(5)
vytvoriť systém predvídania zručností a schopností potrebných
na dosiahnutie trhu
práce, ktorý bude reagovať. Vyhodnotiť
efektívnosť verejných služieb zamestnanosti, najmä
pokiaľ ide o profesijné poradenstvo a
konzultačné služby, zlepšiť prispôsobenie kvalifikácií potrebám trhu práce;
(6)
zjednodušiť regulované povolania a zlepšiť administratívne
kapacity Úradu pre ochranu hospodárskej súťaže s cieľom posilniť podnikateľské prostredie a prilákať investície.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               SEK(2011) 732.
[5]               Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


				|

		52011SC0827

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of the United Kingdomand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of the United Kingdom, 2011-2014

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Spojeného kráľovstva na rok 2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému programu stability Spojeného kráľovstva na obdobie rokov
2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie
politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov
a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom
reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu.
Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.
(5)
Spojené kráľovstvo predložilo 28. apríla 2011
svoj aktualizovaný konvergenčný program na rok 2011, ktorý sa
vzťahuje na obdobie rokov 2011 až 2014 a svoj národný program reforiem na
rok 2011. S cieľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto dva
programy posúdené súčasne.
(6)
Spojené kráľovstvo bolo medzinárodnej
finančnej kríze vystavené najmä pre jeho veľký, celosvetovo
integrovaný finančný sektor a vysokú mieru zadlženia domácností. HDP
klesol o 0,1 % v roku 2008 a 4,9 % v roku 2009. Vláda Spojeného
kráľovstva mohutne zasiahla s cieľom podporiť bankový sektor a
zaistila celému tomuto sektoru mimoriadnu dodatočnú likviditu. Deficit
verejných financií vzrástol v priebehu dvoch rokov o 8,5 percentuálnych bodov
na 11,2 % HDP v roku 2009. Nezamestnanosť sa zvýšila z 5,3 % v
roku 2007 na 7,6 % v roku 2009. Štvrťročný rast sa vrátil vo
štvrtom štvrťroku 2009, hoci produkcia zostáva pod svojím predkrízovým
vrcholom. V krátkodobom výhľade sa očakáva mierny rast poháňaný
silnými podnikovými investíciami a oživenie čistého dovozu v dôsledku
priaznivého výmenného kurzu. Rast však bude zdržiavaný nedostatočným alebo
záporným rastom v spotrebe domácností a verejnej správy. Očakáva sa, že
inflácia zostane výrazne nad oficiálnym cieľom 2 % počas roku
2011, pričom sa odzrkadlia nárasty dane z pridanej hodnoty a vyššie ceny
dovozu a energií, a to ešte skôr, než dôjde k ich poklesu v roku 2012. Vysoká
inflácia pravdepodobne naruší reálne príjmy, pretože rast miezd bude aj
naďalej nízky. Hlavné riziká ohrozujúce prognózu spočívajú v tom, že
oživenie podnikových investícií alebo čistý vývoz sa možno
neuskutoční a že pretrvávajúca vysoká inflácia môžu brániť využitiu menovej
politiky na vyrovnanie nižšej verejnej spotreby.
(7)
Na základe hodnotenia aktualizovaného
konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rady zastáva názor, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú
rozpočtové prognózy, je realistický, no s výnimkou roku 2012, keď je
azda príliš optimistický. V programe sa neuvádza strednodobý cieľ, ako sa
predpokladá v kódexe správania, hoci ho možno odvodiť z cieľov, ktoré
sú v ňom uvedené. Cieľom rozpočtovej stratégie je znížiť
deficit z 9,9 % v období rokov 2010 – 2011 na úroveň 1,7 % v
rokoch 2015 – 2016, najmä na základe obmedzenia výdavkov. V programe sa plánuje
zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % do obdobia rokov 2014 –
2015, čo je lehota, ktorú stanovila Rada. V rozpočtových prognózach
uvedených v programe sa predpokladá, že od počiatočného pomeru dlhu
vo výške 78,7 % v rokoch 2010 – 2011 sa do obdobia rokov 2013 – 2014 pomer
dlhu zvýši na 87,2 %, a to predtým, než sa pomaly začne
znižovať. Priemerné ročné fiškálne úsilie počas obdobia rokov
2010 – 2011 až 2014 – 2015 je 1,6 %. To znamená, že je to mierne pod
hodnotou odporúčanou Radou v decembri 2009 (1,75 % HDP), no i napriek
tomu je to primerané vzhľadom na skutočnosť, že toto úsilie sa
vyvíja od výrazne nižšieho než očakávaného rozpočtového deficitu v
rokoch 2009 – 2010 a je preto konzistentné so znižovaním nominálneho deficitu
pod referenčnú hodnotu do obdobia rokov 2014 – 2015. Zdá sa, že v
súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií je Spojené
kráľovstvo vystavené vysokému riziku. Dlhodobé náklady spojené so
starnutím obyvateľstva presahujú priemer EÚ a súčasná rozpočtová
pozícia zvyšuje náklady spojené so starnutím obyvateľstva. Na základe
súčasnej fiškálnej pozície by sa do roku 2020 dlh zvýšil na 128 %
HDP. Plné uskutočnenie programu by však bolo dostatočné na to, aby
dlh začal klesať, ale do roku 2020 by ešte stále presahoval
80 %.
(8)
Uskutočnenie navrhovanej fiškálnej
konsolidácie zostáva hlavnou výzvou. Na obnovenie udržateľnej fiškálnej
pozície bude životne dôležité zaručiť, že nedôjde k odchýleniu sa od
uverejnených plánov výdavkov. Historicky nízke miery investícií do verejnej
infraštruktúry, najmä v súvislosti s dopravou, vzhľadom na to znamenajú,
že prednosť by mali mať výdavky, ktorými sa posilňuje rast.
Zaručením dostatočných primárnych prebytkov v strednodobom horizonte,
ako sa už predpokladá v programe, by sa zlepšila udržateľnosť
verejných financií.
(9)
Pružný trh práce v Spojenom kráľovstve umožnil
dostatočne sa vyrovnať s veľkým poklesom HDP počas krízy.
Jednotlivé nárasty nezamestnanosti sa však výrazne dotkli najmä mladých
ľudí: nezamestnanosť mladých ľudí sa medzi rokmi 2008 a 2010
zvýšila z 15 % na takmer 20 %. Slabé výsledky trhu práce v prípade
mladých ľudí súvisia so všeobecnejšími a štrukturálnymi nedostatkami
týkajúcimi sa vybavenosti zručnosťami. Podiel 18-ročných až
24-ročných osôb v Spojenom kráľovstve, ktoré predčasne
skončili vzdelávanie a odbornú prípravu, je na úrovni 15,7%, čo je
viac, než priemer EÚ, ktorý je 14,4 %. V Spojenom kráľovstve je na
jednej strane podiel ľudí vo veku 25 – 64 rokov s dosiahnutou vysokou
úrovňou kvalifikácie mimoriadne vysoký, na druhej strane slabou stránkou
sú kvalifikácie na strednej úrovni, pretože podiel ľudí nachádzajúcich sa
v tejto skupine je v súčasnosti nižší než priemer EÚ. Ďalšou
veľmi dôležitou výzvou na trhu práce v Spojenom kráľovstve je
významná časť detí žijúcich v domácnostiach, ktorých členovia sú
nezamestnaní: pri 17,5 % je to najvyššia úroveň v EÚ, kde celkový
priemer je 10,2 %. Problém je výslovne naliehavý v prípade domácností s
jedným rodičom, do ktorých sa premietajú veľmi slabé finančné
motivačné faktory a nedostatok reálnych možností zvoliť si
starostlivosť o deti: viac než 32 % ľudí s povinnosťou starať
sa o deti sú neaktívni alebo pracujú na čiastočný pracovný úväzok,
pretože chýbajú služby starostlivosti o deti (to je o 4 percentuálne body viac,
než priemer EÚ).
(10)
V Spojenom kráľovstve zaznamenali v
desaťročí pred krízou rozmach cien obytných domov. Ceny prudko klesli
potom, keď udrela kríza, ale odvtedy sa čiastočne zotavili a
zostávajú na historicky vysokých úrovniach. Úrovne transakcií sa prudko znížili
a zostali veľmi nízke. Rozmach cien obytných domov prispel k veľkým
nárastom v zadlženosti domácností a neudržateľnému rastu spotreby domácností
v predkrízovom desaťročí. Prepad transakcií s bytovým fondom uviedol
do pohybu zodpovedajúce poklesy príjmov daní z týchto transakcií, čo
prispievalo k zhoršovaniu fiškálnej pozície Spojeného kráľovstva.
Nedostatky na trhu s bytovým fondom takisto pomáhajú objasniť vysoké
výdavky Spojeného kráľovstva na príspevky na bývanie a vysoký podiel
obyvateľstva, ktoré býva v bytoch subvencovaných štátom. Spojené
kráľovstvo oznámilo počiatočnú reformu svojho systému plánovania
a reformu právnej regulácie hypoték. Skutočnosť, že dôležitosť
tejto úlohy sa premieta do všetkých sektorov hospodárstva Spojeného
kráľovstva, je dôvod, aby sa nadviazalo na opatrenia a vypracoval
komplexnejší balík reforiem vrátane trhu s hypotékami a majetkovej dane, s
cieľom riešiť tieto problémy.
(11)
Oživenie v súkromných investíciách by bolo
základným komponentom opätovného vyváženia hospodárstva, nie však v domácej
spotrebe, a malo by slúžiť ako hnacia sila rastu produktivity. Z
prieskumov vyplýva, že dostupnosť úverov a náklady na ne sú významným
obmedzením investícií a plánov na expanziu v súkromnom sektore, najmä v prípade
menších firiem odkázaných na financovanie prostredníctvom bánk. Ročný rast
poskytovania úverov malým a stredným podnikom bol od konca roku 2009 negatívny,
pričom objem poskytovaných úverov malým podnikom sa zmenšil ešte prudšie.
Okrem toho, zatiaľ čo sa zdá, že v prípade stredných podnikov sa
rozpätia referenčných sadzieb stabilizovali, trochu narástli v prípade
malých podnikov. Spojené kráľovstvo nedávno zaviedlo niekoľko
opatrení na zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k finančným
prostriedkom vrátane štátom sponzorovaných investičných nástrojov,
pričom dosiahlo dohodu s bankami Spojeného kráľovstva, v ktorej sa od
nich požaduje, aby zvýšili poskytovanie svojich úverov malým a stredným
podnikom. Pri vypracovaní riešenia, ktoré bude ďalej fungovať bez
pravidelného štátneho zasahovania, je dôvod na ďalšiu reformu s
cieľom zlepšiť hospodársku súťaž v bankovom sektore a uľahčiť
rozvoj trhov v prípade nebankových finančných prostriedkov prístupných
menším podnikom.
(12)
Komisia posúdila konvergenčný program a
národný program reforiem[4]. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Spojenom kráľovstve, ale aj súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ
vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí
Európskej únie tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí
poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Domnieva sa, že v programoch sa vytýčili
ambiciózne opatrenia na zníženie deficitu a nabáda vládu pokračovať
tak, ako sa naplánovalo. Ďalej by sa takisto mali podniknúť kroky na
reformu trhu s bytovým fondom, zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí
a počtu žiakov, ktorí predčasne ukončia školskú dochádzku, a
riešenie situácie detí žijúcich v domácnostiach, ktorých členovia nemajú
prácu, a na zlepšenie dostupnosti úverov pre súkromný sektor.
(13)
Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri
zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie z 2. júna 2010 Rada preskúmala aktualizáciu
konvergenčného programu Spojeného kráľovstva na rok 2011 a jej
stanovisko[5] sa odzrkadľuje najmä
v odporúčaní v ďalej uvedených bodoch 1 a 2. Pri zohľadnení
záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program
reforiem Spojeného kráľovstva,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené
kráľovstvo prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:
(1)
Vykonať plánovanú fiškálnu konsolidáciu
zameranú na deficit vo výške 6,2 % HDP v období rokov 2012 – 2013 a
zaručiť, aby nedošlo k odklonu od ambicióznych cieľov týkajúcich
sa zníženia výdavkov, a posilniť tak dlhodobú udržateľnosť;
vzhľadom na to uprednostniť výdavky, ktorými sa posilňuje rast,
vrátane výskumu a inovácií, a investície do infraštruktúry.
(2)
Vypracovať program reforiem, ktorý sa zaoberá
destabilizujúcim vplyvom cyklu cien nehnuteľností na verejné financie,
finančný sektor a hospodárstvo, a to so zreteľom na zmiernenie
problémov finančnej dostupnosti a potrebu štátnych subvencií na bývanie.
To by malo zahŕňať reformu hypotekárneho trhu, zdaňovania
majetku a reformu systému plánovania.
(3)
Do konca roku 2012 podniknúť kroky s
cieľom riešiť nezamestnanosť mladých pomocou prijatia komplexnej
stratégie na zníženie predčasného skončenia školskej dochádzky. V
súlade s potrebami trhu práce riešiť nedostatok kvalifikovaných síl
pomocou zvýšenia počtu osôb, ktoré dosiahli strednú úroveň
kvalifikácie.
(4)
Prijať opatrenia na zníženie vysokého podielu
domácností, ktorých členovia sú bez zamestnania, a to pomocou zvýšenia
poskytovania starostlivosti o deti s cieľom uľahčiť
domácnostiam, v ktorých je len jeden rodič, a druhým zárobkovo činným
osobám v rodine účasť na trhu práce.
(5)
Výrazne zlepšiť dostupnosť bankového a
nebankového financovania súkromnému sektoru, a najmä malým a stredným podnikom.
Podporovať hospodársku súťaž v bankovom sektore a preskúmať
spôsoby na zlepšenie dostupnosti nebankového financovania, ako napríklad
prístup k rizikovému kapitálu a podielovému rizikovému kapitálu a verejne
emitovanému dlhu.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209,
2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
ustanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               SEK(2011) 736.
[5]               Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


Avis juridique important

|

52004SC0827

Doporučenie rozhodnutie Rady k existencii nadmerného deficitu v Poľsku  /* SEK/2004/0827 v konečnom znení */

Doporučenie ROZHODNUTIE RADY k existencii nadmerného deficitu v Poľsku(predlozená Komisiou)DôvodovÉ MEMORANDUMDňa 7. apríla 2004 Komisia publikovala svoje prognózy na jar 2004 [1]. Podľa týchto prognóz, ktoré berú do úvahy údaja oznámené Poľskom v marci 2004, sa vseobecný vládny deficit v Poľsku zvýsil z 3,6% HDP v roku 2002 [2] na 4,1% HDP v roku 2003, čím prekračuje referenčnú hodnotu Zmluvy vo výske 3% HDP.[1]  Prognóza Komisie na jar 2004 je dostupná na nasledovnej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  Podľa programu zblizovania, predlozeného poľskými orgánmi dňa 17. mája, bol deficit na rok 2002 revidovaný na 4,0% HDP.Na základe tohto evidentného dôkazu Komisia iniciovala pre Poľsko postup pre nadmerný deficit dňa 12. mája 2004, pričom bola prijatá správa predvídaný v článku 104(3) Zmluvy [3]. Dňa 17. mája 2004 Komisia obdrzala program zblizovania Poľska, ktorý potvrdil výsku deficitu 4,1% HDP na rok 2003.[3]  Úplný text tejto správy je dostupný na nasledovnej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.Uplatnenie postupu pre nadmerný deficit (EDP) sa riadi článkom 104 Zmluvy a nariadením rady (ES) č. 1467/97 ,k urýchleniu a objasneniu implementácie postupu pre nadmerný deficit", ktoré je súčasťou Dohody o stabilite a raste [4]. Krajiny, ktoré sa pripojili k EÚ dňa 1. mája 2004, sú členskými státmi s výnimkou a musia sa vyvarovať nadmerným deficitom, ale sankcie podľa článku 104 (9) a (11) sa na ne nemôzu uvaliť.[4]  Ú.v. ES L 209, 2.8.1997.Správa Komisie podľa článku 104(3) Zmluvy dospela k záveru, ze prekročenie poľského deficitu v roku 2003 nad referenčnú hodnotu zmluvy vo výske 3% HDP nebolo spôsobené neobvyklou udalosťou mimo kontrolu poľských orgánov, ani nebolo spôsobené váznym hospodárskym poklesom v zmysle Dohody o stabilite a raste, nakoľko skutočný rast HDP dosiahol v roku 2003 hodnotu 3,7% in 2003. Čo sa týka vývoja v roku 2004, správa dospela k záveru, ze vseobecný vládny deficit sa pravdepodobne zvýsi a zostane nad hodnotou 3% HDP. Konkrétne, prognózy Komisie na jar 2004 hovoria o vseobecnom vládnom deficite v roku 2004 vo výske 6,0% HDP, čo je nad hodnotou 5,7% HDP naplánovanou poľskými orgánmi v programe zblizovania.Na základe prognóz Komisie na jar 2004 správa Komisie tiez dospela k záveru, ze pomer dlhu k HDP, ktorý dosiahol v roku 2003 hodnotu 45,4% HDP, v roku 2004 naďalej zostane pod 60% referenčnou hodnotou Zmluvy. Prognózy Komisie na jar 2004 konkrétne plánujú, ze pomer dlhu dosiahne v roku 2004 hodnotu 49,1% HDP, čo zodpovedá hodnote 49% HDP naplánovanej poľskými orgánmi v programe zblizovania. Hodnoty deficitu a dlhu sa budú musieť upraviť smerom nahor v otvorených penzijných fondoch zo sektoru vseobecnej vlády v súlade s rozhodnutím EUROSTAT-u o klasifikácii financovaných penzijných schém.Článok 104(4) Zmluvy uvádza, ze ,výbor uvedený v článku 114 (t.j. Hospodársky a finančný výbor) musí sformulovať stanovisko k správe Komisie". Výbor vydal svoje stanovisko dňa 24. mája 2004, podporujúc hodnotenie vykonané Komisiou v jej správe. Výbor hlavne dospel k záveru, ze rozpočtová situácia v Poľsku uviedla existenciu nadmerného deficitu podľa prvého z dvoch kritérií predvídaných článkom 104(2) pre identifikáciu takýchto deficitov. Posúdenie ostatných relevantných faktorov, hlavne strednodobej rozpočtovej pozície a pomeru verejných investícií, nezmenilo hodnotenie zalozené na samotných kritériách. Výbor tiez povazoval za pravdepodobné, ze vseobecný vládny deficit bude v roku 2004 naďalej prekračovať referenčnú hodnotu Zmluvy, ze vseobecný hrubý dlh vlády bude v roku 2004 naďalej pod referenčnou hodnotou Zmluvy 60% HDP.Komisia, ktorá preskúmala relevantné faktory, ktoré vzala do úvahy vo svojej správe, so zreteľom na stanovisko výboru, je toho názoru, ze v Poľsku existuje nadmerný deficit. Toto stanovisko, prijaté Komisiou dňa 24. júna 2004, je týmto adresované Rade, a to v súlade s článkom 104(5) Zmluvy. Komisia odporúča, aby sa Rada podľa toho rozhodla, a to v súlade s článkom 104(6) a týmto adresuje odporúčanie pre rozhodnutie v danom význame. Okrem toho, Komisia predkladá Rade odporúčanie pre odporúčanie Rady, ktoré by malo byť adresované Poľsku so zreteľom na ukončenie situácie nadmerného deficitu, v súlade s článkom 104(7) Zmluvy.Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY k existencii nadmerného deficitu v PoľskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva, a hlavne jej článok 104(6),so zreteľom na odporúčania Komisie,so zreteľom na pripomienky Poľska,keďze:(1) Podľa článku 104 Zmluvy sa musia členské státy vyvarovať nadmerným vládnym deficitom; toto sa vzťahuje aj na členské státy s výnimkou, čo je prípad vsetkých krajín, ktoré sa pripojili k EÚ dňa 1. mája 2004;(2) Dohoda o stabilite a raste je zalozená na ciele zdravých vládnych financií, ako prostriedkov posilnenia podmienok cenovej stability a silného trvalo udrzateľného rastu vedúceho k vytváraniu pracovných miest;(3) Postup pre nadmerný deficit podľa článku 104 uvádza rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu a protokol pre postup pre nadmerný deficit pripojený k Zmluve stanovuje ďalsie ustanovenia súvisiace s implementáciou postupu pre nadmerný deficit. Nariadenie rady (ES) č. 3605/93 [5], ktoré bolo zmenené nariadením rady (ES) č. 475/2000 [6] a nariadením komisie (ES) č. 351/2002 [7], stanovuje podrobné pravidlá a definície pre uplatňovanie ustanovenia daného protokolu;[5]  Ú.v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7.[6]  Ú.v. ES L 58, 3.3.2000, s. 1.[7]  Ú.v. ES L 55, 26.2.2002 s. 23.(4) Článok 104(5) Zmluvy vyzaduje, aby Komisia adresovala svoje stanovisko Rade, ak Komisia má za to, ze v členskom státe existuje, alebo sa môze vyskytnúť, nadmerný deficit. Po preskúmaní vsetkých relevantných faktorov, ktoré boli vzaté do úvahy v tejto správe v súlade s článkom 104(3) a so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 104(4), Komisia dospela k záveru vo svojom stanovisku zo dňa 24. júna 2004, ze v Poľsku existuje nadmerný deficit;(5) Článok 104(6) Zmluvy stanovuje, ze Rada by mala viať do úvahy vsetky pripomienky, ktoré chce vzniesť dotknutý členský stát pred prijatím rozhodnutia, a to po celkovom hodnotení, či nadmerný deficit existuje;(6) Celkové hodnotenie vedie k nasledovným záverom. Vseobecný vládny deficit dosiahol v roku 2003 v Poľsku hodnotu 4,1% HDP, čo prekračuje referenčnú hodnotu Zmluvy 3% HDP. Prekročenie vseobecného vládneho deficitu nad referenčnú hodnotu nebolo spôsobené neobvyklou udalosťou mimo kontrolu poľských orgánov, ani nebolo spôsobené váznym hospodárskym poklesom v zmysle Dohody o stabilite a rast. Vseobecný vládny deficit pravdepodobne zostane v roku 2004 nad hodnotou 3% HDP. Konkrétne, podľa prognóz Komisie na jar 2004 sa plánuje, ze deficit dosiahne v roku 2004 hodnotu 6,0% HDP, pričom program zblizovania Poľska očakáva deficit vo výske 5,7% HDP. Pomer dlhu, ktorý bol v roku 45,4%, pravdepodobne zostane v roku 2004 pod referenčnou hodnotou Zmluvy 60% HDP. Hodnoty deficitu a dlhu sa budú musieť upraviť smerom nahor, ak sa otvorené penzijné fondy vylúčia zo sektoru verejnej vlády v súlade s rozhodnutím EUROSTAT-u o klasifikácii financovaných penzijných schém.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového hodnotenia vyplýva, ze v Poľsku existuje nadmerný deficit.Článok 2Toto rozhodnutie je adresované Poľskej republike.V Bruseli [5. júla] 2004.Za Radupredseda[...]


title: Odporúčanie Rady z  12. júna 2007 o výmene informácií o teroristických únosoch

text:
               17.8.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 214/9

      ODPORÚČANIE RADY

   z 12. júna 2007
   o výmene informácií o teroristických únosoch
   (2007/562/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   keďže:

               (1)

               Únosy uskutočňované skupinami alebo jednotlivcami, ktorých je možné priradiť k hnutiam spojeným s medzinárodným terorizmom, predstavujú pre členské štáty veľkú výzvu.

               (2)

               Aby členské štáty mohli úspešne riešiť takéto situácie, musia v dôvernom rámci zhromažďovať podkladové materiály, vytvárať kontakty a iniciovať diskusie.

               (3)

               Schopnosti dotknutého členského štátu by sa mohli jednoznačne posilniť, ak by mohol využívať skúsenosti, ktoré iné členské štáty získali v podobných situáciách.

               (4)

               Na tento účel by každý členský štát mal poskytovať ostatným členským štátom záznamový list s kľúčovými informáciami o minulých únosoch, v ktorom by uviedol po vyriešení prípadu len neutajené skutočnosti, pričom poskytnuté informácie by sa obmedzili na prípady súvisiace s medzinárodným terorizmom,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY

               1.

               členské štáty:

                           a)

                           po tom, ako sa vyrieši prípad únosu, poskytli tieto informácie (1):

                                       —

                                       krajina a oblasť, kde došlo k únosu,

                                       —

                                       počet a štátna príslušnosť rukojemníkov,

                                       —

                                       čas a dátum únosu,

                                       —

                                       čas a dátum skončenia incidentu,

                                       —

                                       páchatelia/príslušná teroristická skupina,

                                       —

                                       spôsob vykonania únosu,

                                       —

                                       motivácia únosu,

                                       —

                                       účasť sprostredkovateľa áno/nie,

                                       —

                                       kontaktná osoba v dotknutom členskom štáte.

                                 Tieto informácie by sa mali predložiť v súlade s formátom uvedeným v prílohe 1;

                           b)

                           prípadne poskytli aj tieto dodatočné informácie:

                                       —

                                       dôvod, prečo sa rukojemník zdržiaval v krajine, jeho jazykové znalosti a pohlavie,

                                       —

                                       ideológia, štátna príslušnosť a jazykové znalosti páchateľov,

                                       —

                                       prostriedky, ktoré páchatelia využívajú na oslovenie verejnosti,

                                       —

                                       podrobnosti o spôsobe fungovania páchateľov.

                                 Tieto nepovinné informácie by sa mali predložiť v súlade s formátom uvedeným v prílohe 2;

               2.

               v prípade výmeny osobných údajov sa takéto údaje poskytovali v súlade s vnútroštátnym právom;

               3.

               členské štáty zhromažďovali informácie o všetkých prípadoch, ku ktorým došlo od 1. januára 2002, a poskytovali tento prehľad ostatným členským štátom;

               4.

               si členské štáty vymieňali informácie na základe uvedených zásad prostredníctvom siete BdL pre výmenu informácií na úrovni EÚ o teroristických činoch;

               5.

               si členské štáty vymieňali v čo najväčšej možnej miere informácie aj s Europolom a aby na základe objemu a druhu vymenených údajov po roku preskúmali, či by bolo žiaduce vytvoriť v Europole databázu;

               6.

               členské štáty zostavili zoznam kontaktných údajov a aby si tento zoznam vymieňali, a tak uľahčili priamu komunikáciu medzi kontaktnými miestami.

      (1)  V prípade únosu by tieto informácie pomohli rýchlo určiť, či iný členský štát už má skúsenosť s únosmi občanov EÚ v rovnakej oblasti uskutočnených tou istou teroristickou skupinou alebo za podobných okolností. Dotknutý členský štát sa môže potom obrátiť na príslušnú kontaktnú osobu. Ďalšie informácie a skúsenosti by sa mali vymieňať na dvojstrannej úrovni v súlade vnútroštátnym právom.

      PRÍLOHA 1
      Notification of terrorist kidnap
      (or suspected terrorist kidnap)

         Please complete all fields in this box

      PRÍLOHA 2
      Completion of the following information is optional in accordance with national law


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 týkajúce sa vykonávania hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov, ktorých menou je euro

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/97

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013
   týkajúce sa vykonávania hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov, ktorých menou je euro
   2013/C 217/24
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s jej článkom 121 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Euroskupina má v eurozóne osobitnú zodpovednosť za správu ekonomických záležitostí. Hospodárska a finančná kríza naplno odhalila úzke prepojenia v eurozóne a zvýraznila potrebu koherentnej celkovej orientácie politík, ktorá by zohľadňovala silné účinky presahovania medzi členskými štátmi, ktorých menou je euro (ďalej len „členské štáty eurozóny“), ako aj potrebu účinných mechanizmov koordinácie politík, ktoré by umožňovali rýchlo reagovať na zmeny hospodárskeho prostredia.

               (2)

               Členské štáty eurozóny sa 2. marca 2012 podpisom Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii zaviazali vykonať súbor ďalekosiahlych dodatočných reforiem politík a politickú koordináciu. Nadobudnutie účinnosti tzv. balíka dvoch nariadení (3) (two pack) v roku 2013 prehĺbi koordináciu rozpočtovej a hospodárskej politiky v eurozóne.

               (3)

               Prebiehajú práce na ďalšom prehlbovaní hospodárskej a menovej únie. Komisia predložila 28. novembra 2012 oznámenie o koncepcii pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu. V koncepcii sa uvádza opodstatnenie a ciele skutočnej hospodárskej a menovej únie, ako aj nástroje a kroky, ktoré by umožnili dosiahnutie týchto cieľov. Cieľom koncepcie je otvoriť európsku diskusiu. Komisia 12. septembra 2012 predložila plán vedúci k bankovej únii. Tento návrh sprevádzal návrh dvoch nariadení potrebných na zriadenie jednotného mechanizmu dohľadu. Predseda Európskej rady 5. decembra 2012 vydal správu, ktorá bola vypracovaná v úzkej spolupráci s predsedom Komisie, predsedom Euroskupiny a predsedom ECB a ktorá obsahovala konkrétny a časovo vymedzený plán na vytvorenie skutočnej hospodárskej a menovej únie. Štruktúra plánu pozostáva z rámca integrovanej finančnej, rozpočtovej a hospodárskej politiky a demokratickej legitímnosti a zodpovednosti.
               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 14. decembra 2012 rozhodli o tom, že by sa malo pokročiť v prácach na pláne na dokončenie hospodárskej a menovej únie, pričom uznali vzájomnú závislosť hospodárstiev členských štátov eurozóny a výhody, ktoré stabilita v eurozóne môže priniesť svojim členom a Únii ako celku.

               (4)

               Európsky parlament sa náležite zapojil do európskeho semestra a vo svojom uznesení z 20. novembra 2012 Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii vyjadril svoje názory na prehlbovanie hospodárskej a menovej únie.

               (5)

               Krízové riadenie v eurozóne sa vyznačovalo silným odhodlaním. O záväzku všetkých členských štátov a inštitúcií EÚ chrániť integritu eurozóny nemožno vôbec pochybovať. Účinnosť riadenia a správy eurozóny, ako aj vykonávanie krízového riadenia Euroskupinou sa musia ďalej zlepšovať, aby sa v plnej miere zabezpečila efektívna koordinácia na úrovni eurozóny. Zároveň je potrebná posilnená koordinácia, aby sa dosiahla koherentná celková orientácia politík v eurozóne a aby sa zabezpečilo vykonávanie nevyhnutných politických opatrení. Dosiahnutie týchto cieľov zvýši dôveru občanov a trhov, čo prispeje k hospodárskemu oživeniu a finančnej stabilite v eurozóne.

               (6)

               Vykonávanie balíka dvoch nariadení ešte viac posilní rozpočtový dohľad v eurozóne. V balíku dvoch nariadení bola Euroskupina poverená úlohou prerokovať návrhy rozpočtov jednotlivých členských štátov, ako aj rozpočtové vyhliadky eurozóny ako celku s cieľom zabezpečiť náležitú celkovú orientáciu fiškálnej politiky. Tieto rokovania prebiehajú na základe stanovísk Komisie k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny a na základe celkového posúdenia návrhov rozpočtových plánov eurozóny a ich interakcie Komisiou. Pre fiškálnu konsolidáciu v eurozóne je hlavnou výzvou priebežné znižovanie pomeru dlhu k HDP. Môže sa tak stať presadzovaním diferencovaných politík rastovo orientovanej fiškálnej konsolidácie, ktoré budú podporovať potenciál rastu eurozóny.
               V rámci nápravnej časti Paktu stability a rastu sa predpokladá štrukturálne vymedzená rozpočtová úprava, v ktorej sa zohľadňujú rozdiely medzi jednotlivými krajinami, pokiaľ ide o riziká ohrozujúce udržateľnosť v krátkodobom i strednodobom horizonte, a umožňuje pôsobenie automatických stabilizátorov v procese úprav. V rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu sa predpokladá postupná úprava vedúca k strednodobým cieľom s referenčnou hodnotou ročného štrukturálneho zlepšenia vo výške 0,5 %. Môže sa to upraviť podľa jednotlivých krajín v závislosti od cyklických podmienok a rizika udržateľnosti zadlženosti. Dôveryhodnosť fiškálnej politiky v strednodobom horizonte by sa posilnila, ak by zloženie štátnych výdavkov a príjmov lepšie odzrkadľovalo vplyv jednotlivých výdavkových položiek a zdrojov príjmov na rast. Rastový potenciál hospodárstva by okrem toho bolo možné posilniť ďalšími štrukturálnymi reformami a využívaním možností, ktoré ponúka existujúci fiškálny rámec EÚ, s cieľom vyvažovať potreby produktívnych verejných investícií s cieľmi fiškálnej disciplíny v preventívnej časti Paktu stability a rastu.

               (7)

               Väčšina ukazovateľov rizika na finančných trhoch EÚ a nálada na trhu sa v porovnaní s rokom 2012 zlepšili, keďže miera rizika samorealizačných a deštruktívnych špirál v oblasti dôvery sa zmenšila. Aj napriek tomu pretrváva výrazné roztrieštenie trhu. Zlepšené podmienky financovania bánk sa ešte len musia premietnuť do zlepšenia v oblasti poskytovania úverov v reálnom hospodárstve, pričom medzi členskými štátmi pretrvávajú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o poskytovanie úverov bankami a náklady na financovanie v súkromnom sektore. V súčasnej kritickej situácii sú hlavnými výzvami uľahčenie usporiadaného oddlžovania bankového sektora i nefinančného súkromného sektora a súčasné zachovanie toku nových úverov na produktívne účely v reálnom hospodárstve, najmä pre malé a stredné podniky.

               (8)

               Ďalšie ozdravenie súvah bánk a pokračujúce posilňovanie kapitálovej rezervy tam, kde je to potrebné, by mohlo prispieť k ozdraveniu úverového kanálu. V tejto súvislosti hodnotenie kvality aktív a záťažové testy, ktoré vykonáva jednotný mechanizmus dohľadu a Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA), zabezpečia transparentnosť súvah bánk a pomôžu určiť všetky zostávajúce slabé miesta, a tak opätovne nastoliť dôveru k sektoru ako celku. Riziko ďalšej roztrieštenosti finančného trhu a finančné otrasy poukazujú na to, že je dôležité, aby eurozóna urýchlene pokročila vo vytváraní bankovej únie a súčasne sa vyhla prístupom ad hoc k riešeniu problémov bánk.

               (9)

               V celej eurozóne sú potrebné štrukturálne reformy s cieľom zlepšiť fungovanie trhu s tovarmi a trhu práce v záujme podpory konkurencieschopnosti, posilnenia prebiehajúceho procesu úprav a zabezpečenia udržateľného prerozdeľovania zdrojov. Štrukturálne reformy okrem toho zohrávajú zásadnú úlohu pri uľahčovaní procesu obnovovania rovnováhy a procesu znižovania zadlženosti. V prípade členských štátov s deficitom zvýši rast konkurencieschopnosti čistý vývoz, ktorý je nápomocný pri nasmerovaní rastového trendu na produktívnejšie, na prácu menej náročné obchodovateľné sektory a zároveň podporuje hospodárske oživenie a znižuje mieru zadlženosti. Reformy na zlepšenie hospodárskej súťaže v členských štátoch s prebytkom bežného účtu by súčasne mohli prispieť k prerozdeleniu zdrojov a podnietiť investície do neobchodovateľných sektorov. Posilnila by sa tým úloha domáceho dopytu v zabezpečovaní rastu, čím by sa úpravy v eurozóne stali symetrickejšími. Kríza mala zároveň na zamestnanosť v členských štátoch eurozóny v značnej miere asymetrický vplyv, pričom členské štáty, ktoré ňou boli najviac zasiahnuté, sú tie, ktoré najvýraznejšie obmedzili domáci dopyt v dôsledku prudkého zníženia deficitu bežného účtu. Ak nedôjde k účinnej a rýchlej absorpcii cyklickej nezamestnanosti, mohlo by dôjsť k hysteréznym účinkom, čím sa nezamestnanosť zakorení a bude menej citlivá na mzdový vývoj. Štrukturálne reformy na trhu práce majú preto aj naďalej osobitný význam pri zmierňovaní rizík, ktoré hrozia sociálnej súdržnosti a potenciálnemu budúcemu rastu v eurozóne. Podpísaním Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii 2. marca 2012 sa členské štáty eurozóny zaviazali rokovať ex ante o svojich národných plánoch hlavných ekonomických reforiem a podľa potreby ich koordinovať v záujme referenčného porovnávania najlepších postupov a napredovania k užšie koordinovaným hospodárskym politikám. Euroskupina by mala monitorovať vplyv už prijatých opatrení s cieľom v prípade potreby prijať ďalšie opatrenia a zvýšiť ambicióznosť reforiem v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny,

         TÝMTO ODPORÚČA, bez toho, aby boli dotknuté právomoci Rady pri koordinácii hospodárskych politík členských štátov, aby členské štáty eurozóny prijali v období rokov 2013 – 2014 individuálne a spoločne, najmä však v rámci koordinácie hospodárskej politiky v rámci Euroskupiny, opatrenia s cieľom:

               1.

               Prevziať zodpovednosť za celkovú orientáciu politík v eurozóne, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie eurozóny s cieľom zvýšiť rast a zamestnanosť a napredovať v práci na prehlbovaní hospodárskej a menovej únie. Umožniť Euroskupine, aby zohrávala ústrednú úlohu v posilnenom rámci dohľadu, ktorý sa uplatňuje na členské štáty eurozóny, s cieľom koordinovať a monitorovať reformy na vnútroštátnej úrovni a na úrovni eurozóny, ktoré sú potrebné pre stabilnú a odolnú eurozónu, a zabezpečiť koherentnosť politík, a aby zohrávala ústrednú úlohu pri prípravách samitov eurozóny.

               2.

               Zabezpečiť, aby Euroskupina monitorovala a koordinovala fiškálne politiky členských štátov eurozóny, ako aj celkovú fiškálnu orientáciu v eurozóne ako celku s cieľom zaručiť rastovo orientovanú a diferencovanú fiškálnu politiku. Euroskupina by na tento účel mala prerokovať stanoviská Komisie k návrhom rozpočtových plánov každého z členských štátov eurozóny a rozpočtovú situáciu a vyhliadky eurozóny ako celku na základe celkového posúdenia návrhov rozpočtových plánov a ich interakcie Komisiou. Koordinácia by mala prispieť k zabezpečeniu diferencovaného tempa fiškálnej konsolidácie podľa fiškálnej a hospodárskej situácie členských štátov eurozóny so štrukturálne vymedzenou rozpočtovou úpravou v súlade s Paktom stability a rastu, čo umožní pôsobenie automatických stabilizátorov v procese úprav a zabezpečí, aby bola fiškálna konsolidácia v záujme posilnenia dôveryhodnosti fiškálnej politiky v strednodobom horizonte podporovaná celkovou efektívnou skladbou opatrení v oblasti výdavkov a príjmov podporujúcich rast a vhodnými štrukturálnymi reformami, ktoré zvyšujú potenciál hospodárskeho rastu.

               3.

               V rámci Euroskupiny posúdiť dôvody vedúce k rozdielom v úrokových sadzbách úverov v členských štátoch eurozóny, najmä v prípade malých a stredných podnikov; preskúmať dôsledky roztrieštenosti finančných trhov v eurozóne a podieľať sa na hľadaní spôsobov, ako ju odstrániť.

               4.

               Stavajúc na rekapitalizácii a reštrukturalizácii v uplynulých rokoch ďalej podporovať ozdravovanie súvah bánk ako prostriedok na odstraňovanie roztrieštenosti jednotného trhu a zlepšenie úverového toku v reálnom hospodárstve najmä pre malé a stredné podniky. Na tento účel: a) zabezpečiť, aby sa hodnotenia súvah a záťažové testy, ktoré má vykonávať jednotný mechanizmus dohľadu v spolupráci s Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA), dokončili v súlade s dohodnutým časovým harmonogramom; b) zabezpečiť rovnaké podmienky pri uplatňovaní požiadaviek na rozloženie zaťaženia pri rekapitalizácii bánk; c) zabezpečiť dostupnosť dôveryhodných fiškálnych preventívnych opatrení v kontexte hodnotení súvah a záťažových testov; d) odstrániť stimuly, ktoré orgány dohľadu poskytujú bankám, s cieľom zosúladiť aktíva a pasíva v rámci vnútroštátnych hraníc a e) urýchliť potrebné kroky vedúce k vytvoreniu bankovej únie, ako ich vymedzila Európska rada.

               5.

               Koordinovať plány hlavných hospodárskych reforiem členských štátov eurozóny ešte pred ich schválením. Monitorovať vykonávanie štrukturálnych reforiem, najmä na trhu práce a trhu s tovarmi a posúdiť ich vplyv na eurozónu pri súčasnom zohľadnení odporúčaní Rady pre jednotlivé členské štáty eurozóny. Podporovať ďalšie úpravy v eurozóne a zabezpečiť pritom nápravu externých a interných nerovnováhach, okrem iného dôkladným vykonávaním reforiem, ktoré sa venujú narušeniam sporiaceho a investičného správania v členských štátoch s deficitom i prebytkom bežného účtu. Podniknúť potrebné kroky na účinné vykonávanie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe, najmä posúdením pokroku v reformných záväzkoch členských štátov, ktoré zažívajú príliš veľké nerovnováhy, a pokroku vo vykonávaní reforiem v členských štátoch, ktorých nerovnováhy si vyžadujú rozhodné opatrenia s cieľom obmedziť negatívne účinky presahovania na zvyšok eurozóny.

               6.

               V súlade s ročným prieskumom rastu na rok 2013 je kľúčové, aby členské štáty eurozóny prijali spoločné a významné opatrenia na boj proti sociálnym dôsledkom krízy a zvyšujúcej sa miere nezamestnanosti. Situácia týkajúca sa nezamestnaných mladých ľudí je obzvlášť znepokojujúca a odporúča sa prijatie rozhodných krokov v súlade s Paktom pre rast a zamestnanosť a zárukami EÚ pre mladých ľudí. Odporúčajú sa ďalšie reformy s cieľom uľahčiť prístup k zamestnaniu, zabrániť predčasným odchodom z trhu práce, znížiť náklady na prácu, bojovať proti segmentácii trhu práce a podporiť inovácie.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).


title: Odporúčanie Komisie z  19. decembra 2008 o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu [oznámené pod číslom K(2008) 8625]

text:
               14.1.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 9/52

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 19. decembra 2008
   o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu
   [oznámené pod číslom K(2008) 8625]
   (Iba anglické, fínske, francúzske, grécke, holandské, maltské, nemecké, talianske, portugalské, slovinské, španielske a švédske znenie je autentické)
   (2009/23/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               V súlade s článkom 106 ods. 2 zmluvy členské štáty môžu vydávať mince po schválení objemu emisie Európskou centrálnou bankou.

               (2)

               V súlade s druhou vetou článku 106 ods. 2 zmluvy Rada prijala v tejto oblasti harmonizačné opatrenia prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (1).

               (3)

               V súlade s článkom 11 nariadenia Rady (ES) č. 974/98 z 3. mája 1998 o zavedení eura (2) by mince denominované v eurách a centoch a vyhovujúce nominálnym hodnotám a technickým špecifikáciám mali mať postavenie zákonného platidla vo všetkých „účastníckych“ členských štátoch v zmysle uvedeného nariadenia.

               (4)

               Podľa spoločného postupu v účastníckych členských štátoch majú byť euromince určené do obehu, vrátane pamätných mincí určených do obehu, dané do obehu v nominálnej hodnote. To však nevylučuje, aby sa menšia časť celkovej hodnoty vydaných mincí predávala za vyššiu cenu, pokiaľ sú vyrobené vo vyššej kvalite alebo sa dodávajú v osobitnom balení.

               (5)

               Euromince sú v obehu nielen v ich vydávajúcom členskom štáte, ale v celej eurozóne aj mimo nej. V tejto súvislosti by na národnej strane mincí malo byť umiestnené zreteľné označenie vydávajúceho členského štátu, aby tak používatelia mince mali v prípade záujmu možnosť ľahko určiť vydávajúci členský štát.

               (6)

               Euromince majú spoločnú európsku stranu a rozličnú národnú stranu. Spoločná európska strana mincí obsahuje názov jednotnej meny a nominálnu hodnotu mince. Na národnej strane by sa už nemal opakovať ani názov jednotnej meny, ani nominálna hodnota mince.

               (7)

               O vzoroch na národných stranách euromincí rozhodujú jednotlivé účastnícke členské štáty, vzor by však mal byť lemovaný dvanástimi hviezdami európskej vlajky.

               (8)

               Účastnícke členské štáty by mali dodržiavať spoločné pravidlá týkajúce sa zmien na národnej strane euromincí. Vzory na národných stranách bežných euromincí určených do obehu by sa v zásade nemali meniť okrem prípadu, ak dôjde k zmene hlavy štátu zobrazenej na minci.

               (9)

               Pamätné euromince sú špecifické mince určené do obehu, vydávané na pripomenutie si zvláštnej príležitosti, ktorých bežný národný vzor je nahradený iným národným vzorom. Dvojeurové mince sú na tento účel najvhodnejšie, a to predovšetkým vďaka ich veľkému priemeru a technickým vlastnostiam, ktoré poskytujú primeranú ochranu pred falšovaním.

               (10)

               Vzhľadom na to, že pamätné euromince sú určené do obehu na celom území eurozóny, vydanie týchto mincí určených do obehu by malo pripomínať len udalosti so značným národným alebo európskym významom. Menej významné príležitosti by sa skôr mali sláviť vydaním zberateľských euromincí, ktoré nie sú určené do obehu a musia byť jasne rozlíšiteľné od euromincí určených do obehu. Pamätné mince vydané spoločne všetkými účastníckymi členskými štátmi by mali byť určené len na príležitosti najvyššieho európskeho významu.

               (11)

               Stanovenie ročného limitu na vydávanie jednej pamätnej mince určenej do obehu pre každý vydávajúci členský štát sa osvedčilo a malo by sa naďalej zachovať spolu s dodatočnou možnosťou pre všetky účastnícke členské štáty vydať spoločnú pamätnú mincu určenú do obehu. Členské štáty môžu okrem toho vydať pamätnú mincu určenú do obehu v prípade dočasného uvoľnenia či provizórneho obsadenia funkcie hlavy štátu.

               (12)

               Stanovenie určitého množstvového limitu pre pamätné mince určené do obehu je nevyhnutné na to, aby tieto mince naďalej predstavovali len malú časť celkového množstva dvojeurových mincí v obehu. Tieto množstvové limity by však zároveň mali umožniť vydanie dostatočného množstva mincí, tak aby pamätné mince obiehali efektívne.

               (13)

               Keďže euromince obiehajú v celej eurozóne, prvky ich národného grafického spracovania podliehajú všeobecnému záujmu. Vydávajúce členské štáty by sa s dostatočným predstihom pred plánovaným dátumom vydania mali vzájomne informovať o nových národných stranách. Na tento účel by vydávajúce členské štáty mali svoje návrhy euromincí predložiť Komisii, ktorá overí, či sú v súlade s týmto odporúčaním.

               (14)

               Usmernenia uvedené v tomto odporúčaní sa prekonzultovali s členskými štátmi s cieľom zohľadniť rozdielnu národnú prax a ich preferencie v tejto oblasti.

               (15)

               Spoločenstvo uzatvorilo menové dohody s Monackým kniežatstvom, Sanmarínskou republikou a Mestským štátom Vatikán, ktoré im umožnia vydať určité množstvo euromincí. Spoločné usmernenia by sa mali vzťahovať aj na mince určené do obehu, vydané týmito štátmi.

               (16)

               Preskúmanie tohto odporúčania by sa malo pripraviť do konca roka 2015, tak aby bolo možné určiť, či by sa usmernenia mali upraviť.

               (17)

               Týmto odporúčaním by sa malo nahradiť odporúčanie Komisie z 29. septembra 2003 o spoločnom postupe pri zmene vzoru lícnych národných strán obehových euromincí (3) a odporúčanie Komisie z 3. júna 2005 týkajúce sa spoločných usmernení pre národné strany obehových euromincí (4),

         TÝMTO ODPORÚČA:
   1.   Uvádzanie euromincí do obehu
   Euromince určené do obehu sa majú uviesť do obehu v nominálnej hodnote. Nevylučuje sa tým, aby sa menšia časť vydaných euromincí predávala za vyššiu cenu, pokiaľ je odôvodnená osobitnými vlastnosťami alebo balením.
   2.   Určenie vydávajúceho členského štátu
   Národné strany všetkých nominálnych hodnôt euromincí určených do obehu by mali uvádzať označenie vydávajúceho členského štátu jeho názvom alebo skratkou jeho názvu.
   3.   Neuvádzanie názvu meny a nominálnej hodnoty

               1.

               Na národnej strane euromincí určených do obehu by sa nemalo znovu uvádzať označenie nominálnej hodnoty mince ani akejkoľvek jej časti, ani názov jednotnej meny alebo jeho častí, s výnimkou prípadu, keď takéto označenie vyplýva z používania odlišnej abecedy.

               2.

               Na hrane 2-eurovej mince môže byť označenie jej nominálnej hodnoty pod podmienkou, že na označenie sa použije len číslica „2“ a/alebo výraz „euro“.

         4.   Vzor na národných stranách
   Na národnej strane euromincí určených do obehu by sa malo zobrazovať dvanásť hviezd európskej vlajky plne lemujúcich národný vzor, a to vrátane údaja o roku a názvu vydávajúceho členského štátu. Európske hviezdy by sa mali zobraziť rovnako ako na európskej vlajke.
   5.   Zmeny národných strán bežných euromincí určených do obehu
   Bez toho, aby bol dotknutý bod 6, vzory na národných stranách euromincí určených do obehu, denominovaných v eurách alebo v centoch, by sa nemali meniť okrem prípadu, ak dôjde k zmene hlavy štátu zobrazenej na minci. Vydávajúce členské štáty by však mali mať možnosť aktualizovať vzor na eurominciach zobrazujúci hlavu štátu každých pätnásť rokov, tak aby sa zohľadnili zmeny vzhľadu hlavy štátu. Vydávajúce členské štáty by mali mať aj možnosť aktualizovať vzor národných strán euromincí, tak aby boli plne v súlade s týmto odporúčaním.
   Dočasné uvoľnenie alebo provizórne obsadenie funkcie hlavy štátu by nemalo poskytovať právo na zmenu národných strán bežných euromincí určených do obehu.
   6.   Vydávanie pamätných euromincí určených do obehu

               1.

               Vydaniami pamätných euromincí určených do obehu, zobrazujúcich iný národný vzor ako vzor na bežných eurominciach určených do obehu, by sa mali pripomínať len príležitosti so značným národným alebo európskym významom. Pamätné euromince určené do obehu, vydané spoločne všetkými účastníckymi členskými štátmi, ako sa uvádza v článku 1 nariadenia (ES) č. 974/98 (ďalej len „účastnícke členské štáty“), by mali pripomínať len príležitosti najvyššieho európskeho významu a ich vydanie by mala schváliť Rada.

               2.

               Vydanie pamätných euromincí určených do obehu by malo byť v súlade s týmito pravidlami:

                           a)

                           počet emisií by mal byť obmedzený na jednu emisiu ročne pre každý vydávajúci členský štát s výnimkou týchto prípadov:

                                       i)

                                       pamätné mince určené do obehu vydajú spoločne všetky účastnícke členské štáty;

                                       ii)

                                       pamätnú euromincu určenú do obehu možno vydať aj v prípade dočasného uvoľnenia alebo provizórneho obsadenia funkcie hlavy štátu;

                           b)

                           pre tieto emisie by sa mala používať len nominálna hodnota dvojeurovej mince;

                           c)

                           celkové množstvo mincí umiestnených do obehu v jednotlivých emisiách by nemalo prekročiť vyššiu hodnotu z týchto dvoch stropov:

                                       i)

                                       0,1 % celkového počtu dvojeurových euromincí uvedených do obehu všetkými účastníckymi členskými štáty do začiatku roka predchádzajúceho roku vydania pamätnej mince; tento strop sa môže zvýšiť na 2 % celkového počtu dvojeurových mincí uvedených do obehu všetkými účastníckymi členskými štátmi, pokiaľ sa pripomína veľmi symbolická príležitosť všeobecného významu. V tomto prípade by vydávajúci členský štát nemal počas nasledujúcich štyroch rokov použiť zvýšený strop na ďalšie vydanie pamätnej mince určenej do obehu a mal by vysvetliť dôvody použitia zvýšeného stropu spolu s poskytnutím informácií uvedených v bode 7;

                                       ii)

                                       5,0 % celkového počtu dvojeurových mincí uvedených do obehu príslušným vydávajúcim členským štátom do začiatku roka predchádzajúceho roku vydania pamätnej mince;

                           d)

                           označenie na hrane pamätných euromincí určených do obehu by malo byť rovnaké ako označenie na hrane bežných euromincí určených do obehu.

         7.   Informačný postup a zverejnenie budúcich zmien
   Členské štáty by sa mali navzájom informovať o návrhoch vzorov nových národných strán euromincí vrátane označenia na hrane mincí a objemu emisie predtým, ako tieto návrhy oficiálne schvália. Na tento účel by mal vydávajúci členský štát predložiť Komisii nové návrhy vzorov euromincí spravidla najmenej šesť mesiacov pred plánovaným dátumom vydania. Komisia by mala overiť, či sú v súlade s usmerneniami uvedenými v tomto odporúčaní, a mala by bezodkladne informovať ostatné členské štáty prostredníctvom príslušného podvýboru Hospodárskeho a finančného výboru. Pokiaľ Komisia usúdi, že usmernenia tohto odporúčania sa nedodržiavajú, príslušný podvýbor Hospodárskeho a finančného výboru by mal rozhodnúť, či sa vzor schváli.
   Príslušný podvýbor Hospodárskeho a finančného výboru by mal schváliť vzory pamätných euromincí určených do obehu, vydaných spoločne všetkými účastníckymi členskými štátmi.
   Všetky príslušné informácie týkajúce sa nového grafického spracovania euromincí sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie.
   8.   Rozsah pôsobnosti odporúčaných postupov
   Toto odporúčanie by sa malo uplatňovať na národné strany a označenia na hrane bežných aj pamätných euromincí určených do obehu. Nemalo by sa uplatňovať na národné strany a označenia na hrane bežných a pamätných euromincí určených do obehu, ktoré boli prvýkrát vydané alebo schválené podľa dohodnutého informačného postupu pred prijatím tohto odporúčania.
   9.   Zrušenie predchádzajúcich odporúčaní
   Odporúčania 2003/734/ES a 2005/491/ES sa týmto zrušujú.
   10.   Adresáti
   Toto odporúčanie je určené všetkým účastníckym členským štátom.

      V Bruseli 19. decembra 2008

            Za Komisiu

         Joaquín ALMUNIA

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 6.

      (2)  Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 264, 15.10.2003, s. 38.

      (4)  Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2005, s. 1.


Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na obdobie rokov 2005-2009