title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/97

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2014
   2014/C 247/19
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2012 – 2016.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej Poľsko nie je uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Poľsko predložilo 24. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe na rok 2014 je dostať deficit do roku 2015 pod úroveň referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve a do roku 2018 dosiahnuť strednodobý cieľ. Strednodobý cieľ (–1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení) je prísnejší než požiadavka v Pakte stability a rastu. Pokiaľ ide o celkový deficit, ciele uvedené v konvergenčnom programe na rok 2014 zodpovedajú včasnej náprave nadmerného deficitu. Okrem toho, zatiaľ čo v roku 2014 je (prepočítaná) štrukturálna úprava v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, v roku 2015 nedosahuje požadované zlepšenie. Plánovaný (prepočítaný) ročný pokrok smerom k strednodobému cieľu je v rokoch po plánovanej náprave nadmerného deficitu nižší, než sa požaduje v Pakte stability a rastu. Z tohto dôvodu sú ciele programu čiastočne v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Predpokladá sa, že dlh verejnej správy počas programového obdobia zostane pod úrovňou 60 % HDP. Poľské orgány predpokladajú jeho prudký pokles z 57,1 % HDP v roku 2013 na 49,5 % v roku 2014, a to hlavne z dôvodu rozsiahleho jednorazového presunu aktív dôchodkových fondov, pričom na tejto úrovni zostane aj v roku 2015. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedené v konvergenčnom programe, je realistický na rok 2014 a optimistický na rok 2015 vzhľadom na vyššiu mieru rastu reálneho HDP vo výške 3,8 % v porovnaní s hodnotou 3,4 % uvedenou v prognóze útvarov Komisie z jari 2014. Vychádzajúc zo svojho posúdenia konvergenčného programu a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že zatiaľ čo Poľsko v roku 2014 podľa očakávania neprekročí strop celkového deficitu odporúčaný Radou, v roku 2015 jestvujú riziká pre udržateľnú nápravu nadmerného deficitu a neskôr pre primeraný postup úprav smerom k strednodobému cieľu.

               (9)

               Na zabezpečenie úspešnosti stratégie fiškálnej konsolidácie je dôležité, aby sa fiškálna konsolidácia opierala o komplexné štrukturálne reformy. Nízky podiel výdavkov podporujúcich rast (vzdelávanie, výskum a inovácie) obmedzuje dlhodobé rastové vyhliadky. V dôsledku starnutia spoločnosti sa v strednodobom až dlhodobom horizonte očakáva značný nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť. Zaťaženie verejných financií by sa mohlo znížiť a prístup k zdravotnej starostlivosti by sa mohol zlepšiť posilnením systémov primárnej starostlivosti a posielania na vyšetrenia, ako aj využitím potenciálu zvýšenia nákladovej efektívnosti v oblasti nemocničnej starostlivosti. Problémom zostáva nízka daňová disciplína, najmä z hľadiska efektívnosti daňovej správy a úrovne administratívneho zaťaženia daňovníkov. Poľsko zároveň nedávno uverejnilo akčný plán na zlepšenie daňovej disciplíny a efektívnosti daňovej správy v rokoch 2014 – 2017. Poľsko má rozsiahly systém znížených sadzieb DPH, ktorý prispieva k najväčšej medzere v politike DPH v rámci Únie. Vedie k stratám daňových príjmov a zvyšovaniu nákladov na dodržiavanie daňovej disciplíny. Relatívne nízka je úroveň zdaňovania energie. V nedávnej minulosti sa podnikli kroky na zlepšenie fiškálneho rámca v Poľsku. Tento rámec by však mohol ťažiť zo zriadenia plnohodnotnej nezávislej fiškálnej rady zodpovednej za kontroly dodržiavania fiškálnych pravidiel ex ante, posúdenie makroekonomických a rozpočtových prognóz a analýzu dlhodobej udržateľnosti verejných financií, ako aj za hodnotenie dodržiavania fiškálnych pravidiel ex post.

               (10)

               V priebehu uplynulého roka sa postupne zvyšovala nezamestnanosť mladých ľudí, a to čiastočne v dôsledku pretrvávajúceho nesúladu medzi výsledkami v oblasti vzdelávania a potrebami trhu práce, ako aj v dôsledku rastúceho podielu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Napriek prebiehajúcemu úsiliu o reformu systému odborného vzdelávania a prípravy je potrebné v súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí ďalej uľahčiť prístup ku kvalitnej učňovskej príprave a k učeniu sa prácou, posilniť spoluprácu medzi školami a zamestnávateľmi a osloviť neevidovaných mladých ľudí. Prispôsobenie kvalifikácií požiadavkám trhu práce je mimoriadne dôležité aj v kontexte celoživotného vzdelávania, kde je účasť naďalej veľmi nízka, najmä pokiaľ ide o starších pracovníkov, ktorých schopnosti sú často prekonané. Pretrváva segmentácia trhu práce so širokým využívaním zmlúv na zamestnanie na dobu určitú, ako aj občianskoprávnych zmlúv. Výskyt zamestnávania na dobu určitú je mimoriadne vysoký medzi mladými ľuďmi. Napriek tomu, že sa zmluvy na dobu určitú často považujú za nástroj umožňujúci nezamestnaným vstup na trh práce s perspektívou neskoršej zmeny na trvalú pracovnú zmluvu, zdá sa, že v prípade väčšiny poľských pracovníkov to neplatí, ak sa vezme do úvahy, že miera prechodu od zamestnania na dobu určitú k trvalému zamestnaniu je nízka, čo má tendenciu negatívne ovplyvňovať produktivitu a kvalitu ľudského kapitálu.

               (11)

               Účasť žien na trhu práce zostáva nízka. Poľsko prijalo niekoľko opatrení na zvýšenie zamestnanosti žien, a to vrátane zlepšenia prístupnosti služieb starostlivosti o najmenšie deti (detské jasle) a zvýšenia financovania materských škôl z verejných prostriedkov s cieľom podnietiť rodičov, aby svoje deti zapisovali do predprimárneho vzdelávania. Prístupnosť služieb starostlivosti o najmenšie deti je však stále nízka, a to predovšetkým vo vidieckych oblastiach, a rozdiely v prístupe k predprimárnemu vzdelávaniu pretrvávajú. V Poľsku je naďalej nízka účasť starších pracovníkov na trhu práce. Možnosti predčasného odchodu do dôchodku sa značne obmedzili, je však potrebné ďalšie úsilie na zvýšenie zamestnateľnosti starších pracovníkov a predĺženie skutočnej dĺžky pracovného života. Výzvou zostáva reforma osobitných dôchodkových systémov baníkov a poľnohospodárov. Dôchodkový systém poľnohospodárov (KRUS) stimuluje malých poľnohospodárov, aby zostávali v sektore poľnohospodárstva, čo vedie k skrytej nezamestnanosti vo vidieckych oblastiach a podnecuje tieňovú ekonomiku. Baníci naďalej požívajú výsady, pokiaľ ide o dôchodkové práva a požadovaný minimálny počet odpracovaných rokov. Obidva dôchodkové systémy brzdia mobilitu pracovnej sily medzi sektormi a územiami.

               (12)

               Poľsko patrí medzi tie členské štáty, ktoré majú najnižšiu úroveň výdavkov na výskum a vývoj, a je jednou z tých, ktoré vykazujú najhoršie výsledky, pokiaľ ide o všeobecné ukazovatele inovácie. Obzvlášť nízke sú výdavky súkromného sektora na výskum a vývoj. Nízke výdavky na výskum a vývoj sú spojené so slabou výskumnou a inovačnou činnosťou podnikov a s podnikateľským prostredím vyznačujúcim sa nedostatočnou podporou inovácií. Systém podpory inovácií v Poľsku nie je naklonený riziku, zväčša sa zakladá na grantoch, podporuje absorpciu technológií a ich transfer bez veľkého vplyvu na skutočne nové inovácie. Existujúce daňové stimuly pre výskum a vývoj sú neefektívne pri podpore vnútorného výskumu a vývoja zo strany súkromného sektora a využívajú ich len veľké spoločnosti. Poľské podniky sa vo veľkej miere opierajú o absorpciu technológií. Aj keď bol tento prístup úspešný pri zabezpečovaní zvyšovania produktivity a hospodárskeho rastu, v súčasnosti Poľsko potrebuje prejsť na model založený vo väčšej miere na domácich inováciách. Výzvou zostáva zvyšovanie inovačnej kapacity poľských podnikov, posilnenie prepojenia medzi vedou a priemyslom a vytváranie cielených nástrojov prispôsobených na celý inovačný cyklus.

               (13)

               Vo všetkých sektoroch poľského hospodárstva stále existuje veľmi vysoký potenciál ziskov vyplývajúcich zo zlepšenia energetickej účinnosti, ktoré by mohli podporiť rast, zlepšiť konkurencieschopnosť a prispieť k zníženiu energetickej závislosti Poľska. Domáca kapacita výroby energie zastaráva a elektrizačná sústava stále trpí preťažením, projekty na zvýšenie kapacity prepojenia so susednými členskými štátmi však napredujú. Kľúčovým problémom na trhu so zemným plynom zostáva nedostatočná diverzifikácia a hospodárska súťaž.

               (14)

               Nedostatočne rozvinutá dopravná a pevná širokopásmová infraštruktúra Poľska je naďalej významnou prekážkou rastu. Potrebné sú najmä značné investície do opotrebovanej železničnej siete na zvýšenie konkurencieschopnosti železničného sektora a dosiahnutie lepšej vyváženosti medzi cestnou a železničnou dopravou. V dobrom technickom stave je iba asi tretina z celkovej dĺžky 20 000 km prevádzkovaných železničných tratí. Neprestávajú problémy s včasnou realizáciou železničných projektov. Efektívne využívanie zdrojov sa môže zvýšiť pomocou zlepšenia odpadového hospodárstva.

               (15)

               Vymáhateľnosť zmluvného plnenia je v Poľsku zdĺhavá a postup pri získavaní stavebných povolení je dlhý a zaťažujúci. Náklady na dodržiavanie daňovej disciplíny sú vysoké, čo v podnikateľskom prostredí predstavuje podstatný problém. Poľsko urobilo významný pokrok pri zavádzaní ambicióznej reformy na zjednodušenie prístupu k regulovaným profesiám.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) sa premietlo najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2014 – 2015 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť rozpočtovú stratégiu na zabezpečenie udržateľnej nápravy nadmerného deficitu do roku 2015 prostredníctvom dosiahnutia úsilia o štrukturálnu úpravu špecifikovaného v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Po náprave nadmerného deficitu a až do dosiahnutia strednodobého cieľa sledovať ako referenčnú hodnotu ročnú štrukturálnu úpravu vo výške 0,5 % HDP. Trvalá náprava fiškálnych nerovnováh si vyžaduje dôveryhodné vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem v záujme zvýšenia schopnosti prispôsobiť sa a podpory rastu a zamestnanosti. V tejto súvislosti minimalizovať škrty investícií podporujúcich rast, zlepšiť zacielenie sociálnych politík a nákladovú účinnosť výdavkov, ako aj celkovú efektívnosť sektora zdravotnej starostlivosti, rozšíriť daňový základ napríklad riešením otázky rozsiahleho systému znížených sadzieb DPH a zlepšiť daňovú disciplínu predovšetkým zvýšením efektívnosti daňovej správy. Zriadiť nezávislú fiškálnu radu.

               2.

               V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí zintenzívniť úsilie o zníženie nezamestnanosti mladých ľudí, najmä pokračovaním zvyšovania relevantnosti vzdelania pre potreby trhu práce, zvyšovaním prístupnosti učňovskej prípravy a miest na učenie sa prácou a posilnením dosahu na neevidovaných mladých ľudí, ako aj spolupráce medzi školami a zamestnávateľmi. Zvýšiť účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní, aby sa ponuka kvalifikácií prispôsobila dopytu po nich. Bojovať proti segmentácii trhu práce vystupňovaním úsilia o zabezpečenie lepšieho prechodu zo zamestnania na dobu určitú do trvalého zamestnania a obmedzením nadmerného využívania občianskoprávnych zmlúv.

               3.

               Pokračovať v úsilí o zvýšenie účasti žien na trhu práce, najmä prostredníctvom ďalších krokov na zlepšenie prístupnosti finančne dostupnej kvalitnej starostlivosti o deti a predprimárneho vzdelávania, ako aj zabezpečenia stabilného financovania. Začleniť poľnohospodárov do všeobecného dôchodkového systému, počnúc tým, že sa zrýchli vytvorenie systému posudzovania a evidencie príjmov poľnohospodárov. Postupne zrušiť osobitný dôchodkový systém baníkov s cieľom integrovať ich do všeobecného systému. Poskytnúť oporu všeobecnej dôchodkovej reforme zintenzívnením úsilia na podporu zamestnateľnosti starších pracovníkov v záujme zvýšenia veku odchodu z trhu práce do dôchodku.

               4.

               Zvýšiť účinnosť daňových stimulov pri podpore výskumu a vývoja v súkromnom sektore ako súčasti úsilia o posilnenie prepojenia medzi politikou v oblasti výskumu, inovácií a priemyslu, ako aj zlepšiť zacielenie existujúcich nástrojov na rôznych stupňoch inovačného cyklu.

               5.

               Obnoviť a rozšíriť kapacitu výroby energie a zvýšiť efektívnosť pozdĺž celého energetického reťazca. Zvýšiť rýchlosť a rozsah rozvoja elektrizačnej sústavy vrátane cezhraničných prepojení so susednými členskými štátmi a vybudovať prepojovací plynovod s Litvou. Bez ďalšieho odkladu zabezpečiť účinnú realizáciu investičných projektov v oblasti železníc a zvýšiť administratívnu kapacitu tohto sektora. Zintenzívniť úsilie o rozšírenie pevného širokopásmového pokrytia. Zlepšiť nakladanie s odpadom.

               6.

               Podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie podnikateľského prostredia prostredníctvom zjednodušenia vymáhateľnosti zmluvného plnenia a požiadaviek na stavebné povolenie. Vystupňovať úsilie o zníženie nákladov a skrátenie času, ktorý podniky vynaložia na dodržiavanie daňovej disciplíny. Dokončiť prebiehajúcu reformu zameranú na uľahčenie prístupu k regulovaným profesiám.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 63.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: 2011/644/EÚ: Odporúčanie Rady z  15. februára 2011 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2009

text:
               1.10.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 255/12

         ODPORÚČANIE RADY
   z 15. februára 2011
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2009
   (2011/644/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú a doplnenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s dohodou o partnerstve AKT – ES a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje časť štyri zmluvy o ES (3), ďalej len „vnútorná dohoda“, ktorá ustanovila medzi iným desiaty Európsky rozvojový fond (desiaty ERF), a najmä na článok 11 ods. 8 tejto dohody,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 215/2008 z 18. februára 2008 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (4), a najmä na jeho články 142 až 144,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách desiateho ERF k 31. decembru 2009 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) (5) za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 11 ods. 8 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie desiateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií desiateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2009 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií desiateho ERF za rozpočtový rok 2009.

      V Bruseli 15. februára 2011

            Za Radu

            predseda

         MATOLCSY Gy.

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010, s. 243.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/105

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2016
   (2016/C 299/25)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí v dňoch 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Malta ako krajina, ktorej menou je euro, by mala aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o Malte na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Malta predložila 15. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje zlepšenie celkového salda na prebytok vo výške 0,1 % HDP do roku 2019. Štrukturálne saldo sa postupne zlepší tak, že Malta dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP v roku 2016 klesne na 62,6 % a v roku 2019 ďalej klesne na 55,5 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je na rok 2016 vierohodný a na obdobie rokov 2017 – 2019 opatrný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje vysoké riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerujúcej k dosiahnutiu strednodobého cieľa v rokoch 2015 a 2016 posudzovaných spoločne, ktorá v podstate vyplýva zo sklzu v roku 2015 a ktorú treba napraviť v roku 2016, a to pri nezmenených politikách v roku 2017. Sklz v roku 2015 možno čiastočne vysvetliť nárastom investícií, vo veľkej miere v dôsledku mimoriadne vysokého čerpania finančných prostriedkov EÚ v rámci príprav na ukončenie programového obdobia 2007 – 2013. S cieľom zmierniť odchýlku v priebehu dvoch rokov 2015 – 2016 sú v programe stability na rok 2016 zahrnuté dodatočné opatrenia na rok 2016, ktoré ešte nemohli byť zahrnuté v prognóze Komisie z jari 2016. Tieto opatrenia sú zamerané na zníženie primárnych výdavkov (o 0,16 % HDP) najmä v oblasti odmien zamestnancov, medzispotreby a kapitálových transferov. Okrem toho odhady niektorých príjmových opatrení na obdobie rokov 2016 – 2019 boli revidované tak, aby odrážali aktuálnejšie informácie, ako aj skutočný dosah opatrení na rok 2015. Ako celok majú tieto opatrenia účinok, ktorý pomáha znížiť čistý deficit o 0,2 % HDP. V porovnaní s prognózou Komisie by sa zohľadnením týchto opatrení zlepšilo štrukturálne úsilie a štrukturálne saldo by poukazovalo na istú odchýlku v priemere za obidva roky 2015 a 2016, zatiaľ čo riziko významnej odchýlky by pretrvávalo aj v roku 2017. Malta podľa predpokladov splní referenčnú hodnotu znižovania dlhu v roku 2016 aj v roku 2017. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Malte hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie plnenia uvedených ustanovení v rokoch 2016 a 2017 budú preto potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)

               Dlhodobá udržateľnosť verejných financií na Malte je naďalej problematická. Príčinou je najmä vplyv nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako sú náklady v oblasti zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti a dôchodky, na rozpočet. Dôchodkový systém čelí dvojitej výzve – dosiahnuť udržateľnosť a zároveň zabezpečiť primerané dôchodkové príjmy. Výdavky na dôchodky boli nižšie ako priemer EÚ v roku 2013 a dosiahli úroveň 9,6 % HDP, predpokladá sa však, že do roku 2060 sa zvýšia na 12,8 % a budú patriť medzi najvyššie v Únii. V marci 2016 vláda prijala viaceré opatrenia na riešenie udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému, ale ich vplyv na rozpočet zatiaľ nebol posúdený. V záujme zvýšenia primeranosti systému sa národný minimálny príspevkový dôchodok v roku 2016 naďalej vyvíja s cieľom dosiahnuť 60 % mediánu príjmov v roku 2027 a rozširuje sa jeho pokrytie. Efektívnosť tejto reformy bude podmienená zachovaním zamestnateľnosti vyšších vekových kategórií. Okrem dôchodkov budú podľa predpokladov rásť rýchlejšie ako priemer EÚ aj verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť a dosiahnu úroveň 2,1 % HDP v prípade zdravotnej starostlivosti a 1,2 % HDP v prípade dlhodobej starostlivosti. Orgány prijali stratégiu pre vnútroštátne systémy zdravotníctva a vykonávajú preskúmanie výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti s cieľom zvýšiť efektívnosť výdavkov. Úspory vyplývajúce z tohto úsilia o zefektívnenie výdavkov však ešte nemožno reálne vyčísliť. Pre udržateľnosť v dlhodobom horizonte by bolo prospešné využívanie potenciálnych úspor s cieľom riešiť plánované zvyšovanie výdavkov.

               (7)

               Uskutočnili sa rozsiahle investície, ale výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sú stále pod cieľovou hodnotou. Má to vplyv na kvalitu ponuky pracovnej sily a na mieru účasti na trhu práce. Dosiahnutý stupeň vzdelania pracovnej sily na Malte patrí stále medzi najnižšie v Únii. Malta vykonáva komplexnú stratégiu celoživotného vzdelávania, ale účasť na programoch celoživotného vzdelávania je stále obmedzená, najmä u ľudí s nízkym dosiahnutým vzdelaním. Problémy v tejto oblasti zahŕňajú dosah cielených činností, lepší prístup k odbornej príprave a partnerstvá medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnávateľmi. V roku 2015 bol schválený právny akt, ktorým sa zriadil inštitút pre ďalší profesijný rozvoj učiteľov (Inštitút pre vzdelávanie). Medzi jeho hlavné ciele patrí: i) poskytovať znalosti potrebné v ich každodennej pracovnej činnosti; ii) slúžiť ako centrum pre pedagógov, aby sa mohli stretávať a vymieňať si svoje skúsenosti, a iii) podporovať vedenie v oblasti vzdelávania. Inštitút v súčasnosti vstupuje do aktívnej prevádzkovej fázy a očakáva sa, že sa stane hlavnou hybnou silou pri riešení potrieb profesijného rozvoja učiteľov. Bude potrebné sledovať pokrok v tejto oblasti.

               (8)

               Okrem jednorazových rozsiahlych projektov v období rokov 2014 – 2015 boli investície na Malte nevýrazné, čo odráža štrukturálne zmeny v hospodárstve a prekážky. Súvisí to najmä s rastúcim významom odvetví služieb, ktoré sú menej náročné z hľadiska kapitálu a ktoré znižujú investičné potreby hospodárstva v budúcnosti. Niektoré problémy, ktoré ovplyvňujú investičné činnosti v krajine, však naďalej pretrvávajú: patria medzi ne nedostatočné schopnosti inovovať, nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, neefektívnosť vo verejnej správe a v súdnictve, regulačná záťaž a významné dopravné preťaženie.

               (9)

               Dopravná a logistická infraštruktúra patrí medzi hlavné prekážky, pokiaľ ide o zahraničné investície. Externé náklady na dopravu, ktoré znáša hospodárstvo Malty, sú značné. Vyplývajú najmä z neefektívneho využívania dopravnej siete krajiny a z nedostatku reálnych alternatív, ktoré by nahradili používanie osobných automobilov. Okrem toho vysoký počet súkromných vozidiel, znečistenie a dopravné preťaženie predstavujú výzvy pre udržateľnosť odvetvia vnútroštátnej dopravy. Dosiaľ sa nevykonala žiadna komplexná dopravná stratégia, a to aj napriek tomu, že rozvoj národnej dopravnej stratégie a príslušného základného plánu je predpokladom prístupu k európskym štrukturálnym a investičným fondom (2014 – 2020), ktoré sa majú využívať na spolufinancovanie investícií do dopravy.

               (10)

               Vláda prijala viaceré opatrenia na zlepšenie prístupu k financiám pre malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia boli zamerané na poskytovanie kapitálu a rizikového kapitálu, čo bolo v posledných rokoch označené za prekážku. Budúce opatrenia ďalej zahŕňajú založenie centrálneho úverového registra a rozvojovej banky a spustenie platformy, ktorú bude zastrešovať maltská burza a ktorej hlavným účelom bude pomáhať MSP získavať finančné prostriedky prostredníctvom kapitálových trhov. Problémy v oblasti prístupu k nebankovým nástrojom pretrvávajú, MSP na Malte však využívajú lepšie finančné prostredie než mnohé iné MSP v EÚ.

               (11)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (12)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2016 a 2017 prijala opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Dosiahnuť vzhľadom na vysoké riziko významnej odchýlky ročnú fiškálnu úpravu o 0,6 % HDP smerujúcu k strednodobému rozpočtovému cieľu v rokoch 2016 a 2017 tým, že sa prijmú potrebné štrukturálne opatrenia. Urýchliť opatrenia na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

               2.

               Prijať opatrenia na posilnenie ponuky pracovných síl najmä prostredníctvom zvýšenej účasti nízkokvalifikovaných osôb na celoživotnom vzdelávaní.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0139

Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2006-2010  /* SEK/2007/0139 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 7.2.2007SEK(2007) 139 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2006 – 2010(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Maďarska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Maďarska predloženú 1. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu);3.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a4.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiRast maďarského hospodárstva bol za posledných 10 rokov pomerne silný s čoraz väčšmi vyváženou skladbou od roku 2003. Miera nezamestnanosti a miera zapojenia sa do trhu práce však zostávajú medzi najnižšími v EÚ a v posledných rokoch začali vznikať viaceré nerovnováhy spojené s expanzívnou stratégiou fiškálnej politiky. Veľmi vysoký a zvyšujúci sa rozpočtový deficit spôsobil značný nárast verejného dlhu, v tejto súvislosti a t akisto vzhľadom na očakávaný dlhodobý rast výdavkov súvisiacich s vekom je udržateľnosť maďarských verejných financií vysoko riziková. Zvýšenie mzdových nákladov, najmä od roku 2001, prispelo k stagnácii zamestnanosti. Okrem toho, motivačné schémy nepodnietili pracovníkov v dostatočnej miere k tomu, aby zostali na trhu práce, a zručnosti, ktoré poskytujú systémy vzdelávania a odbornej prípravy, nezodpovedajú požiadavkám nových výrobných štruktúr. Zdá sa tiež, že expanzívna fiškálna politika vytlačila súkromné investície. Zároveň prispela k udržaniu vysokých vonkajších deficitov a viedla k značnému rastu čistého zahraničného zadlženia. To v posledných rokoch sprevádzalo vytváranie nezaistených pasív v zahraničnej mene, ktoré zvyšujú ich vystavenie sa výkyvom výmenného kurzu.Postup riešenia nadmerného deficitu v MaďarskuRada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Maďarsko malo nadmerný rozpočet v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Maďarsku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom upresňuje, že nadmerný deficit sa musí upraviť najneskôr v roku 2008 v súlade s postupom úpravy naznačeným v konvergenčnom programe krajiny z mája 2004. Rada však 18. januára 2005 na základe článku 104 ods. 8 rozhodla, že napriek prijatiu určitých opatrení znižujúcich deficit v rokoch 2004 a 2005, Maďarsko nedodržalo odporúčania z júla 2004, keďže sa očakávalo, že ciele na rok 2004 a 2005 sa v značnej miere nepodarí dosiahnuť.Rada 8. marca 2005 vydala ďalšie odporúčanie na základe článku 104 ods. 7, keďže Maďarsko ešte nie je členom eurozóny a ďalšie dva kroky postupu riešenia nadmerného deficitu podľa článku 104 ods. 9 a ods. 11 sa preto neuplatňujú. Rada odporúčala maďarským orgánom, aby „do 8. júla 2005 prijali účinné kroky týkajúce sa dodatočných opatrení, pokiaľ možno štrukturálneho charakteru, s cieľom dosiahnuť cieľový deficit na rok 2005 stanovený v upravenom konvergenčnom programe.“ Okrem toho, načasovanie a implementácia akýchkoľvek daňových znížení mali byť podmienené dosiahnutím cieľových deficitov stanovených v aktualizácii konvergenčného programu predloženej v decembri 2004.Rada 8. novembra 2005 rozhodla druhýkrát na základe článku 104 ods. 8, že Maďarsko nedodržalo nové odporúčania podľa článku 104 ods. 7. Pritom brala do úvahy najmä to, že cieľové deficity na roky 2005 a 2006 by sa nedosiahli v značnej miere a že zavedenie znižovania daní, ktoré sa začalo od roku 2006, bolo v rozpore s odporúčaním Rady z marca 2005.Rada 10. októbra 2006 prijala po tretíkrát odporúčanie pre Maďarsko podľa článku 104 ods. 7, v ktorom predĺžila termín na korekciu nadmerného deficitu o jeden rok na rok 2009, čo sa zdá vhodné, keďže ide o podstatnú korekciu štrukturálneho deficitu o viac ako 6,5 % HDP počas troch rokov. Rada požiadala Maďarsko znížiť deficit spoľahlivým a udržateľným spôsobom a zabezpečiť stále znižovanie podielu hrubého verejného dlhu v súlade s viacročným postupom na zníženie deficitu uvedeným v upravenej aktualizácii konvergenčného programu zo septembra 2006. Maďarsko bolo okrem toho vyzvané, aby prijalo a rýchlo implementovalo plánované štrukturálne reformy aj vzhľadom na trvalé zlepšenie verejných financií. Napokon, Maďarsko bolo požiadané zlepšiť rozpočtovú kontrolu zlepšením fiškálnych pravidiel, ako aj posilnením inštitucionálneho rámca. Termín, ktorý sa Maďarsku stanovil na prijatie účinných opatrení vzhľadom na tieto odporúčania, je 10. apríl 2007. Po uplynutí tohto termínu Komisia vykoná hodnotenie opatrení, ktoré prijali maďarské orgány.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 10. októbra 2006 prijala stanovisko k upravenej aktualizácii konvergenčného programu zo septembra 2006 na obdobie rokov 2005 – 2009, ktorá bola vypracovaná na základe hodnotenia aktualizácie z decembra 2005 Radou. Rada zastávala názor, že „plánované zníženie deficitu je podmienené prísnym vykonávaním predpokladaných štrukturálnych reforiem, zavedením kontroly výdavkov od prvých rokov programu, ako aj posilnením inštitucionálnej štruktúry verejných financií v Maďarsku, čo sú všetko prvky, pri ktorých Rada naliehavo žiada maďarskú vládu o maximálne úsilie.“ Stanovisko Rady neobsahovalo konkrétne politické výzvy, keďže Rada zároveň vydala odporúčanie Maďarsku podľa článku 104 ods. 7 (pozri oddiel 2.2).Hodnotenie národného programu reforiem KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Maďarska vypracovaná vo forme revidovaného národného programu reforiem v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 13. októbra 2006. V maďarskom revidovanom národnom programe reforiem sa zachovávajú základné výzvy stanovené v národnom programe reforiem z roku 2005, dopĺňajú sa o novú prioritu v oblasti energetiky a životného prostredia, kladie sa nový dôraz na aktívne politiky trhu práce a načrtávajú sa plány na vytvorenie udržateľnej rozpočtovej pozície v krátkodobom horizonte, ktorá povedie k rastu a tvorbe pracovných miest v strednodobom horizonte.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Maďarsko dosahuje obmedzený pokrok v implementácii svojho národného programu reforiem z roku 2005. Po významných rozpočtových sklzoch musela vláda výrazne zrevidovať svoj postup fiškálnej úpravy a následne prijala a implementovala opatrenia na fiškálnu konsolidáciu. Implementovali sa určité reformy v oblasti zamestnanosti i mikroekonomickej politiky. V týchto oblastiach, ako aj pri zlepšovaní makroekonomickej stability, je však ešte stále potrebné vykonať veľa práce.Na podklade označených silných a slabých stránok sa Maďarsku odporúčalo prijať opatrenia v oblastiach: reálneho zníženia verejného deficitu a podielov hrubého dlhu; reformy verejnej správy, zdravotníctva, dôchodkových a vzdelávacích systémov; aktívnej politiky trhu práce a ďalšej motivácie na prácu; rovnakého prístupu k vysokokvalitnému vzdelávaniu a citlivosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2006 – 2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Maďarska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010.6.  Makroekonomický scenár predpokladá v rokoch 2007 a 2008 spomalenie hospodárskej aktivity v dôsledku opatrení fiškálnej konsolidácie, miery rastu sa pritom vrátia na úroveň spred konsolidácie do roku 2009. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je do roku 2008 vo všeobecnosti pravdepodobný a dokonca by mohol byť mierne opatrný, pričom na ďalšie roky sa zdá pomerne priaznivý. V programe sa plánuje nárast inflácie v roku 2007 a následne rýchly pokles, plánovaný vývoj inflácie počas celého programového obdobia je určitým spôsobom priaznivý.7.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na 10,1 % HDP v súlade s revidovaným cieľom v aktualizácii zo septembra 2006[6], a oproti cieľovej hodnote 6,1 % HDP stanovenej v aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2005. Prekročenie v porovnaní s pôvodným cieľovým deficitom sa takmer v celej miere uskutočnilo na strane výdavkov (okolo 5 % HDP), hlavne v oblasti prevádzkových nákladov ústredných rozpočtových inštitúcií, výdavkov na dôchodky a na zdravotníctvo a investícií miestnej samosprávy. Odráža aj zaúčtovanie investícií na diaľnice do verejných financií (1,1 % HDP). Balík nápravných rozpočtových opatrení vo výške 1,5 % HDP prijatý v lete 2006 tvoria opatrenia, ktoré zvyšujú príjmy, spolu s niektorými okamžitými zníženiami výdavkov v oblasti zdravotníctva, dotácií cien plynu a verejnej správy. Očakáva sa, že tieto opatrenia (s výnimkou zrušenia všeobecnej rozpočtovej rezervy vo výške 0,3 % HDP) vyvolajú významné účinky aj v roku 2007 a v nasledujúcich rokoch.8.  Hlavným cieľom aktualizácie je korekcia nadmerného deficitu do roku 2009 (zníženie deficitu z 10,1 % HDP v roku 2006 na 3,2 % HDP v roku 2009[7]), čo je vzhľadom na veľmi podobný makroekonomický scenár v súlade s aktualizáciou zo septembra 2006, a ďalšie zníženie v roku 2010. Zlepšenie primárneho salda má rovnaký rozsah. Úprava sa plánuje na začiatok programového obdobia, takmer polovičné zníženie pomeru deficitu sa má dosiahnuť už v roku 2007. Plánovaná nominálna úprava sa má počas programového obdobia dosiahnuť zvýšením pomeru príjmov k HDP o takmer 1 percentuálny bod a znížením pomeru výdavkov k HDP o 6,5 percentuálneho bodu. Počiatočný nárast daňového zaťaženia o 1,6 percentuálneho bodu HDP v roku 2007 sa postupne nahradí opatreniami na strane výdavkov. Okrem zníženia výdavkov a zmrazenia rozpočtu, ktoré sa uplatňujú od leta 2006, orgány začali posilňovať kontroly výdavkov a zlepšovať inštitucionálny rámec verejných financií. Okrem toho sa v programe vysvetľuje program širokej štrukturálnej reformy zameranej na zabezpečenie dosiahnutia cieľových deficitov, najmä v záverečných rokoch programu.9.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z 9,75 % HDP v roku 2006 na približne 3 % na konci programového obdobia. Strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe je štrukturálny deficit 0,5 % HDP, ktorého dosiahnutie nie je plánované počas programového obdobia. To je v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou programu, v ktorej sa stanovuje rozsah strednodobého cieľa pri hodnote štrukturálneho deficitu v rozpätí 0,5 % až 1 % HDP, v určitej miere ambicióznejšie: Strednodobý cieľ primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu.10.  Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje, najmä od roku 2008. Riziká pre vývoj deficitu vyplývajúce z makroekonomického scenára sú do roku 2008 vo všeobecnosti vyvážené, nižší ako predpokladaný rast HDP v ďalších rokoch by však mohol viesť k vyššiemu deficitu. Hoci sa krátkodobé zníženia výdavkov a dočasné rozpočtové zmrazenia začlenili do rozpočtu na rok 2007, ako sa plánovalo, existuje stále neurčitosť, pokiaľ ide o účinné vykonanie zmrazení výdavkov (aj z dôvodu nedostatočného výkonu podobných kontrol v období rokov 2004 – 2006). Účinnosť nových fiškálnych pravidiel a počiatočných opatrení prijatých vzhľadom na viacročný rozpočtový rámec pri zmene modelu pravidelného prekračovania výdavkov sa bude musieť preskúmať. Vláda prijala rozhodnutia týkajúce sa mnohých opatrení s cieľom reformovať štátnu správu, systémy zdravotníctva, dôchodkov, dotácie cien a vzdelávania. Na základe týchto opatrení by sa rozpočtové výsledky mohli priblížiť cieľovým deficitom na roky 2007 a 2008 viac, ako sa očakávalo v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006. Zostávajúce opatrenia štrukturálnej reformy potrebné na nahradenie opatrení obmedzujúcich výdavky, ktorých platnosť sa skončí na konci roku 2008, sa však musia stanoviť a implementovať. Okrem toho, v záverečných rokoch programu existuje riziko rozpočtového uvoľnenia z dôvodu volebného cyklu, ako sa potvrdilo na základe minulých skúseností. Napokon, ak reštrukturalizačné plány verejných dopravných spoločností neprinesú očakávané výsledky, akumuláciou strát týchto spoločností by sa mohol deficit dočasne zvýšiť.11.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je vo všeobecnosti v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2009, ako odporúčala Rada, za predpokladu, že sa rozpočtová stratégia implementuje v plnej miere. To sa týka najmä úplnej implementácie konsolidačných opatrení oznámených v rozpočte na rok 2007 a v novom programe, ako aj ďalšieho stanovenia a včasného prijatia oznámených dodatočných opatrení štrukturálnej reformy. V roku 2010, po plánovanej korekcii nadmerného rozpočtu, by sa tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo zrýchliť. To by predstavovalo aj prvý krok k zabezpečeniu dostatočnej bezpečnostnej rezervy proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch, ktoré nie je vytvorené.12.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 67,5 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu sa v roku 2008 zvýši na 71,25 %. Po roku 2008 sa očakáva, že opäť klesne a v roku 2010 sa vráti na hodnotu 67,5 %. Vzhľadom na uvedené riziká pre rozpočtové ciele bude vývoj pomeru dlhu pravdepodobne menej priaznivý, ako sa plánovalo v programe. V zmysle hodnotenia rizika sa pomer dlhu do konca programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži a dostatočne rýchlo sa nepriblíži referenčnej hodnote.13.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Maďarsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku vysokého nárastu výdavkov na dôchodky, ako podielu na HDP, v dlhodobom horizonte. Hoci sa už prijali prvé dôležité opatrenia, úplná implementácia ďalších reformných opatrení zameraných na obsiahnutie značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom plánovaných v programe by prispela k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Okrem toho, a čo je dôležité, slabá počiatočná rozpočtová pozícia, ktorá sa v porovnaní s rokom 2005 podstatne zhoršila, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie, ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Okrem toho, súčasná úroveň hrubého dlhu je nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve. Ďalšia rozpočtová konsolidácia, ako sa plánuje, by prispela k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Maďarsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vysoké riziko.14.  Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu revidovaného maďarského národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci celkovej strednodobej stratégie. Okrem toho poskytuje určité informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem, jeho rozpočtové prognózy však výslovne nezohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Plány štrukturálnej reformy a nedávno prijaté opatrenia naznačené v konvergenčnom programe v plnej miere zodpovedajú programu reformy predloženému v národnom programe reforiem, hlavne reformné opatrenia v oblasti verejnej správy, zdravotníctva, dôchodkových, vzdelávacích a rôznych podporných systémov.15.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.16.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[8].Celkový záver je taký, že v programe sa plánuje zníženie vysokých deficitov minulých rokov prostredníctvom úpravy na začiatku programového obdobia a vo všeobecnosti je zlučiteľný s korekciou nadmerného deficitu do roku 2009, termínu stanoveného Radou. Od leta 2006 sa prijalo množstvo opatrení zvyšujúcich príjmy a znižujúcich výdavky, ako aj počiatočné reformné opatrenia v rámci reformy verejnej správy, zdravotníctva, dôchodkov a vzdelávania. Existujú však riziká pre dosiahnutie cieľov týkajúcich sa rozpočtu a dlhu, najmä od roku 2008.V zmysle uvedeného hodnotenia a pri zohľadnení odporúčania podľa článku 104 ods. 7 z 10. októbra 2006 sa Maďarsko vyzýva, aby:(i) dôsledne plnilo rozpočet na rok 2007 a prijalo primerané opatrenia na zabezpečenie korekcie nadmerného deficitu do roku 2009, v prípade potreby prostredníctvom dodatočných opatrení, a zabezpečilo, by sa pomer hrubého dlhu k HDP trvalo znížil, pokiaľ možno pred rokom 2009;(ii) zlepšilo rozpočtovú kontrolu zlepšením fiškálnych pravidiel a posilnením inštitucionálneho rámca verejných financií, vychádzajúc z prvých opatrení prijatých v rozpočte na rok 2007;(iii) trvalo obmedzilo výdavky prostredníctvom prijatia a rýchlej implementácie oznámeného zefektívnenia verejnej správy a systémov zdravotnej starostlivosti a predpokladanej reformy vzdelávacieho systému;(iv) vzhľadom na úroveň dlhu a nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií primeraným približovaním sa strednodobému cieľu a prijatím dodatočných opatrení dôchodkovej reformy, ako boli oznámené.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |KOM nov. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | neuv. | neuv. |KP sept. 2006 | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | neuv. |KP dec. 2005 | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | neuv. | neuv. |Inflácia HISC (%) | KP dec. 2006 | 3.6 | 3.9 | 6.2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |KOM nov. 2006 | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | neuv. | neuv. |KP sept. 2006 | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | neuv. |KP dec. 2005 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | neuv. | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20061 | 0,5 | 0,9 | -0,4 | -1,2 | -0,5 | 0,4 |KOM nov. 20065 | 0,6 | 1,0 | 0,1 | -0,5 | neuv. | neuv. |KP sept. 20061 | 0,3 | 0,8 | -0,3 | -0,9 | 0,0 | neuv. |KP dec. 20051 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 | neuv. | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2006 | -7,8 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | -2,7 |KOM nov. 2006 | -7,8 | -10,1 | -7,4 | -5,6 | neuv. | neuv. |KP sept. 2006 | -7,5 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | neuv. |KP dec. 20056 | -7,4 | -6,1 | -4,7 | -3,4 | neuv. | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2006 | -3,7 | -6,2 | -2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |KOM nov. 2006 | -3,7 | -6,1 | -2,9 | -1,4 | neuv. | neuv. |KP sept. 2006 | -3,4 | -6,3 | -2,4 | -0,2 | 0,8 | neuv. |KP dec. 20056 | -3,8 | -2,9 | -1,7 | -0,7 | neuv. | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20061 | -8,0 | -10,5 | -6,6 | -3,8 | -3,0 | -2,9 |KOM nov. 2006 | -8,1 | -10,5 | -7,4 | -5,4 | neuv. | neuv. |KP sept. 20061 | -7,6 | -10,5 | -6,7 | -3,9 | -3,2 | neuv. |KP dec. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP dec. 20063 | -8,0 | -9,8 | -5,6 | -3,7 | -3,0 | -2,9 |KOM nov. 20064 | -8,5 | -10,3 | -6,5 | -5,1 | neuv. | neuv. |KP sept. 2006 | -7,6 | -9,7 | -5,8 | -3,6 | -3,2 | neuv. |KP dec. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2006 | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |KOM nov. 2006 | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | neuv. | neuv. |KP sept. 2006 | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | neuv. |KP dec. 20056 | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | neuv. | neuv. |Poznámky: |1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. |2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. |3 Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,7 % HDP v roku 2006 a 1,0 % HDP v roku 2007 a 0,1 % HDP v roku 2008; všetky s účinkom nárastu deficitu) |4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,4 % HDP v roku 2005, s účinkom zníženia deficitu; 0,3 % HDP v roku 2006; 0,9 % HDP v roku 2007 a 0,3 % HDP v roku 2008; všetky s účinkom nárastu deficitu). |5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % resp. 3,2 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Z dôvodu porovnateľnosti sa rozpočtové údaje v konvergenčnom programe z decembra 2005 upravili tak, aby zahŕňali náklady spojené s dôchodkovou reformou. |Zdroj: |Konvergenčný program (KP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Rada vo svojom stanovisku k aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2005 skonštatovala, že plánované zníženie výdavkov o 7,5 % HDP nebolo podopreté konkrétnymi opatreniami. Vyzvala preto Maďarsko, aby najneskôr do 1. septembra 2006 predložilo upravenú aktualizáciu konvergenčného programu stanovením konkrétnych a štrukturálnych opatrení, ktoré budú plne v súlade s postupom úpravy v strednodobom horizonte. V súlade s touto požiadavkou Maďarsko predložilo upravený program Rade a Komisii 1. septembra 2006.[7] Cieľový deficit 3,2 % HDP v roku 2009 by stále prekračoval hraničnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V programe sa predpokladá, že Rada a Komisia zohľadnia pri prijímaní rozhodnutia o odvolaní postupu riešenia nadmerného deficitu pre Maďarsko (v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1467/97 v znení zmien a doplnení, článok 2 ods. 7, v ktorom sa stanovuje, že ak sa deficit verejných financií „... podstatne a nepretržite znižoval a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote “, Rada a Komisia by mali prihliadať na čisté náklady dôchodkovej reformy, ktorá obsahuje plne financovaný pilier na lineárne zostupnom základe na prechodné obdobie piatich rokov a zohľadnením implementačných ustanovení v kódexe správania) 20 % každoročnú záťaž na rozpočet v dôsledku dôchodkovej reformy (pri ktorej sa očakáva, že v tomto roku dosiahne 0,3 % HDP).[8] Chýbajú najmä údaje o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie, o odpracovaných hodinách, o štátnych finančných aktívach a finančnom dlhu; neuvádzajú sa ani niektoré údaje o dlhodobej udržateľnosti verejných financií.


				|

		52012PC0146

			Recommendation for a COUNCIL DECISION o vymenovaní Európskeho hlavného mesta kultúry na rok 2016 v Španielsku a Poľsku /* COM/2012/0146 final */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady
č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti
Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na
roky 2007 až 2019[1]
sa ustanovuje postup určovania Európskych hlavných miest kultúry. Podľa článku 2 uvedeného rozhodnutia sa
od roku 2009 za Európske hlavné mestá kultúry vymenujú dve mestá z dvoch
členských štátov, v súlade s chronologickým poradím stanoveným
v prílohe k danému rozhodnutiu. V roku 2016 budú usporiadateľmi tohto podujatia Španielsko
a Poľsko.
Nominácia Európskych hlavných miest kultúry na
rok 2016 a nasledujúce roky podlieha ďalej uvedenému postupu.
Každý príslušný členský štát uverejní
výzvu na predkladanie prihlášok najneskôr šesť rokov pred začatím
podujatia. Výberová komisia
pozostávajúca z 13 nezávislých odborníkov v oblasti kultúry sa stretne na
predbežnom výberovom zasadnutí najneskôr päť rokov pred začatím
podujatia. Výberová komisia posúdi
zaslané žiadosti na základe kritérií stanovených v článku 4 rozhodnutia
č. 1622/2006/ES a vypracuje zoznam kandidujúcich miest, ktoré sa budú po
doplnení žiadostí ďalej posudzovať.
Deväť mesiacov po predbežnom výberovom
zasadnutí zvolá každý príslušný členský štát výberovú komisiu na
účely konečného výberu. Po
dôkladnom posúdení predbežne vybraných miest na základe kritérií stanovených
pre túto činnosť výberová komisia odporučí nomináciu jedného
mesta v každom príslušnom členskom štáte.
Na základe týchto odporúčaní každý z
týchto dvoch členských štátov navrhne jedno mesto, ktoré by sa malo
stať Európskym hlavným mestom kultúry, a oznámi to Európskemu parlamentu,
Rade, Komisii a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred začatím
príslušného podujatia.
Európsky parlament môže postúpiť svoje
stanovisko Komisii, najneskôr však tri mesiace po prijatí nominácií.
Rada na základe odporúčania Komisie
oficiálne vymenuje príslušné mestá na rok, na ktorý boli nominované.
Po skončení uvedenej súťaže
pozostávajúcej z dvoch kôl výberová komisia vo svojich správach z júna 2011
odporučila, aby sa usporiadateľmi tohto podujatia v roku 2016 stali
mestá Donostia-San Sebastián (Španielsko) a Wrocław (Poľsko). Obidva členské štáty oznámili tieto
nominácie Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Výboru regiónov do jesene
2011.
Európsky parlament zaslal Komisii koncom
decembra 2011 súhlasné stanovisko.
Na základe uvedeného Komisia v súlade
s článkom 9 ods. 3 rozhodnutia č. 1622/2006/ES predkladá Rade
priložené odporúčanie na oficiálne určenie miest Donostia-San
Sebastián a Wrocław (v uvedenom poradí) za Európske hlavné mesto
kultúry 2016.
Recommendation for a
COUNCIL DECISION
o vymenovaní Európskeho hlavného mesta
kultúry na rok 2016 v Španielsku a Poľsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho
parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti
Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007
až 2019[2],
a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
so zreteľom
na odporúčanie Európskej komisie z ----------------- 2012,
so zreteľom
na správy výberovej komisie z júna 2011 týkajúce sa výberového postupu pre
Európske hlavné mestá kultúry v Španielsku a Poľku (v uvedenom poradí),
keďže:
vzhľadom na
to, že kritériá stanovené v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES sú
v celom rozsahu splnené,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Donostia-San Sebastián a Wrocław sú
vymenované za „Európske hlavné mesto kultúry 2016“ v Španielsku a Poľsku.
Článok 2
Toto
rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho
uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Done at Brussels,
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.


				|

		52012DC0322

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Holandska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0322 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Holandska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na roky 2012 – 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1], a
najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o spustení novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky
členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala
rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2011,
a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2011
– 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej neurčila Holandsko za jeden z
členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové
preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Holandsko predložilo 27.
apríla 2012 svoj program stability, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2012
– 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2012 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ
rozpočtových prognóz v programe, je optimistický. Podľa programu
stability sa v roku 2013, bez toho, aby sa zohľadnil negatívny vplyv
dodatočných konsolidačných opatrení na rast, očakáva hospodársky
rast vo výške 1,25 %, zatiaľ čo podľa prognózy Komisie,
ktorá je rovnako založená na scenári bez zmeny politiky, sa očakáva nižšie
tempo rastu vo výške 0,7 %. Stanoveným cieľom programu je splniť
odporúčania Rady týkajúce sa korekcie nadmerného deficitu a snažiť sa
o ďalšie zlepšenie rozpočtovej pozície smerom k strednodobému
rozpočtovému cieľu tým, že sa štrukturálne úsilie zameria na
dosiahnutie minimálne 0,5 % ročne. Cieľom programu je celkový
deficit verejných financií vo výške 3 % HDP v roku 2013 a potvrdzuje sa v
ňom predchádzajúci strednodobý cieľ − štrukturálny deficit vo
výške 0,5 HDP − čo zodpovedá požiadavkám Paktu o stabilite a
raste. Priemerné ročné fiškálne úsilie vo výške 0,75% HDP za obdobie
rokov 2010 − 2013 vyplývajúce z (prepočítaného) štrukturálneho salda
rozpočtu[6] je
v súlade so štrukturálnym úsilím vo výške 0,75 % HDP, ktoré
odporučila Rada. Keďže program neobsahuje rozpočtové ciele po
roku 2013, nie je možné posúdiť udržateľnosť korekcie
rozpočtu v roku 2013 a pokrok v dosahovaní strednodobého cieľa v
nasledujúcich rokoch vrátane dodržania referenčnej hodnoty pre výdavky
podľa Paktu o stabilite a raste. Rozpočtové prognózy pre programové
obdobie sú spojené s vykonávacími rizikami. Tieto sa neobmedzujú len na novo
oznámené konsolidačné opatrenia, ale aj na vykonávanie niektorých
opatrení, na ktorých sa predtým dohodla ešte úradujúca vláda. Okrem toho dodatočné
opatrenia, ktoré navrhla vláda v apríli 2012, a ich vplyv na rozpočet nie
sú dostatočne špecifikované a kvantifikované. Konsolidácia rozpočtu
spočívala doteraz predovšetkým v krátení výdavkov, čo ovplyvňuje
aj výdavky na podporu rastu. Podľa programu stability na rok 2012 sa má
pomer dlhu k HDP v roku 2012 ďalej pomerne výrazne zvýšiť na 70,2 %
HDP a potom v roku 2013 ďalej mierne zvýšiť na 70,7 % HDP,
pričom je zohľadnený vplyv dodatočných konsolidačných
opatrení. Podľa prognózy teda pomer dlhu zostane výrazne nad
referenčnou hodnotou 60 %. Na roky 2014 a 2015 sa v programe nestanovuje
žiadny cieľový dlh a preto nie je možné posúdiť, do akej miery bola
dodržaná referenčná hodnota pre zníženie dlhu po roku 2013 podľa
Paktu o stabilite a raste.
(9)       Sociálni partneri a holandská
vláda dosiahli v septembri 2011 komplexnú dohodu o dôchodkovej reforme a vláda
predložila plány na zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku na 66 rokov v
roku 2019 a 67 rokov v roku 2024. Potom sa zákonný vek odchodu do dôchodku
prepojí so strednou dĺžkou života. Zodpovedajúce zvýšenie skutočného
veku odchodu do dôchodku by podporili opatrenia na trhu práce. Podľa
vládnej dohody je cieľom dôchodkovej reformy zabezpečiť
primerané a udržateľné vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie
nákladov a rizík v druhom pilieri. Pokiaľ ide o dlhodobú
starostlivosť, holandská vláda predložila model reformy. Potrebné však
budú ďalšie konkrétne opatrenia, aby sa znížilo finančné
zaťaženie v dôsledku starnutia obyvateľstva v Holandsku.
(10)     Fiškálne odradzujúce faktory
pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine sa znížili, ale ešte nie v
dostatočnej miere. Odstránenie zostávajúcich odradzujúcich faktorov by
prispelo k ďalšiemu zvýšeniu ponuky pracovnej sily a zefektívnilo by alokáciu
ľudského kapitálu. Mala by sa zlepšiť integrácia zraniteľných
skupín na trhu práce.
(11)     V oblasti politiky podnikania
boli schválené programy pre špičkové sektory a boli podpísané sektorové
„inovačné zmluvy“ medzi verejnou správou a zástupcami daných odvetví.
Podpora súkromného výskumu sa zvyšuje prostredníctvom zavedenia systému
daňového odpočtu príspevkov na vývoj a výskum, ktorý je
súčasťou stimulov na ďalšiu podporu inovácií, súkromného výskumu
a vývoja a užšieho prepojenia medzi vedou a podnikaním. Zameranie na hlavné
sektory by nemalo byť na úkor základného výskumu a ani by sa v dôsledku
neho nemali vylúčiť inovačné spoločnosti, ktoré nepatria do
žiadneho zo špičkových sektorov.
(12)     Za posledné štyri
desaťročia vznikli na holandskom trhu s bývaním štrukturálne
deformácie. Na trhu s bývaním viedli zásadné obmedzenia ponuky a daňových
stimulov pre získanie vlastníctva obytných nehnuteľností (najmä
odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov, ktorá zvýhodňuje
domácnosti s vyšším príjmom) k neefektívnemu rozdeľovaniu kapitálu. Na
trhu s nájomným bývaním, kde existuje veľmi veľký segment sociálneho
bývania, viedli sociálne politiky a stropy nájomného a zvyšovania nájomného k
veľmi nepružnej ponuke nájomného bývania. Úprava výhodného daňového
režimu pre vlastníctvo obytných nehnuteľností by prispela k zmierneniu
štrukturálnych deformácií na holandskom trhu s bývaním.
(13)     Holandsko prijalo v rámci
Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov
predložených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšenia
konkurencieschopnosti, posilnenia finančnej stability a zvýšenia
udržateľnosti verejných financií. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov
v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené
v odporúčaniach.
(14)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Holandska. Posúdila
program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich
význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
politiku Holandska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ
vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie
Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne
rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
nižšie uvedených odporúčaní (1) až (5).
(15)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Holandska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do ďalej uvedeného
odporúčania (1),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko
prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Zabezpečiť pokrok
smerom ku včasnej a trvalej korekcii nadmerného deficitu. Na tento
účel v plnom rozsahu a podľa plánu realizovať rozpočtovú
stratégiu na rok 2012. Špecifikovať opatrenia potrebné na
zabezpečenie plnenia rozpočtu na rok 2013, aby sa zabezpečilo
úsilie o štrukturálnu úpravu podľa odporúčaní Rady v rámci postupu
pri nadmernom deficite. Potom zabezpečiť primerané úsilie o
štrukturálnu úpravu, aby sa dosiahol dostatočný pokrok v dosahovaní
strednodobého cieľa vrátane dodržania referenčnej hodnoty pre výdavky
a zabezpečiť dostatočný pokrok v dodržiavaní referenčnej
hodnoty pre znižovanie dlhu a zároveň ochrániť výdavky v oblastiach s
priamym vplyvom na rast, ako sú napr. výskum a inovácie, vzdelávanie a odborná
príprava. Na tento účel predložiť po vytvorení novej vlády
aktualizáciu programu stability na rok 2012 s opodstatnenými cieľmi a
opatreniami na obdobie po roku 2013.
2.           Prijať opatrenia na
zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku vrátane jeho prepojenia so strednou
dĺžkou života a podporiť ich opatreniami trhu práce a zároveň
zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.
Prispôsobiť druhý dôchodkový pilier, ktorý by odzrkadľoval zvýšenie
zákonného veku odchodu do dôchodku a zabezpečil primerané
vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík.
Uskutočniť plánovanú reformu dlhodobej starostlivosti a vzhľadom
na starnutie obyvateľstva ju doplniť ďalšími opatreniami.
3.           Zvýšiť účasť
na trhu práce, najmä pokiaľ ide o staršie osoby, ženy a osoby so
zdravotným postihnutím a migrantov okrem iného tým, že sa ďalej zmiernia
odradzujúce faktory pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine,
uľahčia sa presuny na trhu práce a vyrieši sa chýbajúca flexibilita.
4.           Podporiť inovácie,
súkromné investície do výskumu a vývoja a užšie prepojenie medzi vedou a
podnikaním, ako aj posilniť priemyselnú obnovu prostredníctvom
poskytovania vhodných stimulov v rámci politických opatrení v oblasti podnikov,
a zároveň zabezpečiť dostupnosť nad rámec presnej definície
špičkových odvetví a udržať základný výskum.
5.           Prijať opatrenia na
postupné reformovanie trhu s bývaním okrem iného tak, že: i) sa upraví výhodný
daňový režim pre vlastníctvo obytných nehnuteľností vrátane úplného
alebo čiastočného zrušenia odpočítateľnosti hypotekárnych
úrokov a/alebo prostredníctvom systému imputovaného nájomného, ii) sa na trhu s
nájomným bývaním zabezpečí cenový mechanizmus viac orientovaný na trh a
iii) sa v oblasti sociálneho bývania nájomné prispôsobí príjmu domácností.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 322 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Saldo očistené od cyklických výkyvov bez
jednorazových a dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na
základe informácií poskytnutých v rámci programu podľa spoločne
dohodnutej metodiky.
[7]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie na Odporúčanie Rady s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Dánsku

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---           EURÓPSKA KOMISIA

                                         Brusel, 15.6.2010
                                         SEK(2010) 744 v konečnom znení

                             Odporúčanie na

                        ODPORÚČANIE RADY

     s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Dánsku

SK                                                                        SK
 ---pagebreak---                                                    Odporúčanie na

                                                ODPORÚČANIE RADY

                    s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Dánsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

     keďže:

     (1)      V súlade s článkom 126 zmluvy sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu
              verejných financií.

     (2)      Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú
              prostriedkom na posilnenie podmienok na cenovú stabilitu a silný udržateľný rast
              smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

     (3)      Cieľom reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005 bolo posilniť jeho účinnosť
              a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií
              z dlhodobého hľadiska. Malo sa ňou zaistiť, aby sa vo všetkých krokoch v rámci
              postupu pri nadmernom deficite v plnej miere zohľadňovala najmä hospodárska a
              rozpočtová situácia. V tomto zmysle Pakt o stabilite a raste vytvára rámec na podporu
              vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so
              zreteľom na hospodársku situáciu.

     (4)      Rada [13. júla 2010] v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy rozhodla, že v Dánsku
              existuje nadmerný deficit.

     (5)      V súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 o
              urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku1 (ktorý je
              súčasťou Paktu o stabilite a raste), Rada takisto požaduje, aby sa pre príslušné členské
              štáty vypracovali odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v stanovenej
              lehote. V odporúčaní sa má stanoviť lehota šesť mesiacov na to, aby príslušné členské
              štáty prijali najúčinnejšie opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu, ako aj lehota
              na odstránenie nadmerného deficitu, ktorá by mala ukončiť v roku, ktorý nasleduje po
              jeho zistení, pokiaľ sa nevyskytnú mimoriadne okolnosti. Pri rozhodovaní, či existujú
              mimoriadne okolnosti, by sa mali zohľadňovať „významné faktory“ vysvetlené v
              článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97. V odporúčaní na odstránenie nadmerného
              deficitu by Rada okrem toho mala požadovať dosiahnutie minimálneho ročného

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

SK                                                       2                                               SK
 ---pagebreak---            zlepšenia štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a
           iných dočasných opatrení o referenčnú hodnotu na úrovni 0,5 % HDP.

     (6)   Dospelo sa k záveru, že v prípade Dánska existujú mimoriadne okolnosti, ktoré sú
           významné pre väčšiu flexibilitu pri uplatňovaní postupu pri nadmernom deficite, ktorý
           sa zaviedol v rámci reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005. V recesii v roku
           2009 sa odzrkadľoval náhly pokles súkromnej spotreby, investícií a vývozu spôsobený
           finančnou krízou a celosvetovou recesiou, a najmä prudký pokles dopytu zo strany
           hlavných obchodných partnerov (Nemecka, Spojeného kráľovstva, Švédska a Nórska).
           Deficit v roku 2010 je dôsledkom hospodárskeho poklesu, ako aj stimulačných
           opatrení, ktoré v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva prijali dánske
           orgány. Existencia mimoriadnych okolností oprávňuje Radu, aby umožnila korekciu
           nadmerného deficitu v strednodobom rámci.

     (7)   Podľa oznámenia v rámci postupu pri nadmernom deficite z apríla 2010 sa plánuje, že
           dlh verejných financií v roku 2010 dosiahne 5,4 % HDP po zohľadnení hospodárskeho
           poklesu a fiškálneho vplyvu plánu na oživenie hospodárstva obsiahnutého v
           aktualizácii konvergenčného programu z februára 2010. V predpovedi útvarov
           Komisie z jari 2010 sa predpokladá, že sa deficit verejných financií rozšíri z 2,7 %
           HDP v roku 2009 na 5,5 % HDP v roku 2010 a za predpokladu nezmenenej politiky
           klesne v roku 2011 na 4,9 % HDP. V tomto predpoklade sa pre rok 2011
           nezohľadňujú konsolidačné opatrenia, ktoré vláda oznámila 25. mája 2010, ani
           opatrenia, ktoré sa zatiaľ dostatočne nešpecifikovali. Profitujúc z rozpočtových
           prebytkov spred roku 2009 prijalo Dánsko fiškálne stimulačné opatrenia v súlade s
           európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktoré predstavovali 2,2 % v roku 2009 a
           1,3 % v roku 2010. Medzi opatrenia na oživenie patrí trvalé znižovanie daní a dočasné
           štátne investičné opatrenia.

     (8)   Vzhľadom na mimoriadne okolnosti a rámec európskeho plánu na oživenie
           hospodárstva sa odporúča priemerné ročné fiškálne úsilie. Vo fiškálnom úsilí by sa
           mali zohľadňovať všetky faktory významné pre dosiahnutie cieľov fiškálnej politiky,
           pričom sa vychádza z úrovne deficitu verejných financií a hrubého dlhu, ako aj iných
           ukazovateľov, ako je súčasný stav účtu, úroveň podmienených záväzkov finančného
           sektora, úrokové splátky, rizikové prémie a očakávaná zmena výdavkov súvisiacich s
           vekom v strednodobom horizonte. Pri výpočte priemerného ročného fiškálneho úsilia
           sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2010 za východiskový bod považuje deficit
           na rok 2011. Celkové fiškálne úsilie potrebné na dosiahnutie cieľa nominálneho
           deficitu na úrovni 3 % v danej lehote sa teda vypočíta tak, že sa predpokladá postupné
           odstránenie produkčnej medzery do roku 2015.

     (9)   V tomto kontexte je vhodné zvážiť korekciu nadmerného deficitu v strednodobom
           rámci v lehote na korekciu do roku 2013. Vzhľadom absenciu väčších hospodárskych
           nerovnováh by si dôveryhodné a udržateľné tempo úpravy vyžadovalo najmä to, aby
           dánske orgány vykonávali v roku 2010 fiškálne opatrenia podľa plánu a aby zaistili v
           rokoch 2010 – 2013 priemernú ročnú štrukturálnu rozpočtovú úpravu vo výške 0,5 %
           HDP; aby špecifikovali potrebné opatrenia s cieľom dosiahnuť korekciu nadmerného
           deficitu do roku 2013, ak to umožnia cyklické podmienky, a aby urýchlili zníženie
           deficitu, ak sa hospodárske alebo rozpočtové podmienky zlepšia oproti súčasným
           očakávaniam.

SK                                               3                                                  SK
 ---pagebreak---      (10)   Ako vidieť z rozpočtových výsledkov, Dánsko využívalo pomerne silný fiškálny
            rámec, ktorý sa vyznačuje hlavne širokým rozsahom pôsobnosti, transparentnosťou a
            zreteľnosťou jeho fiškálnych pravidiel. Spotreba verejných financií však mala
            tendenciu prekračovať cieľové hodnoty. Najnovšími iniciatívami, ktoré sa týkajú
            hospodárskych sankcií, by sa mohla posilniť motivácia miestnych samospráv pri
            dodržiavaní dohodnutých cieľov. Od roku 2002 sa dánska daňová politika sústreďuje
            na zmrazenie daní, a preto sa nemôžu zvyšovať nepriame ani priame dane. Zmrazenie
            daní síce nestálo v ceste zásadnej daňovej reforme v roku 2009, jeho prísne
            dodržiavanie by však mohlo spôsobiť ťažkosti pri ďalších úpravách.

     (11)   Podľa údajov, ktoré oznámili dánske orgány v apríli 2010, bol hrubý verejný dlh
            v roku 2009 na úrovni 41,6 % HDP a v roku 2010 sa predpokladá jeho zvýšenie na
            45,1 % HDP. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 za predpokladu
            nezmenenej politiky sa v roku 2010 očakáva zvýšenie úrovne dlhu na 46 % HDP a v
            roku 2011 ďalšie zvýšenie na 49,5 % HDP, čo je stále pod úrovňou referenčnej
            hodnoty 60 %.

     (12)   Zvýšený dohľad v rámci postupu pri nadmernom deficite si bude vyžadovať
            pravidelné a včasné monitorovanie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní stratégie
            fiškálnej konsolidácie. V tomto kontexte by sa mohla tejto otázke účelne venovať
            osobitná kapitola v aktualizáciách dánskeho konvergenčného programu.

     (13)   Vo všeobecnosti by sa rozpočtovými konsolidačnými opatreniami malo zaistiť trvalé
            zlepšenie salda verejných financií pri súčasnom zameraní sa na zvyšovanie kvality
            verejných financií a na posilňovanie rastového potenciálu hospodárstva.

     PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

     (1)    Uznávajúc, že rozpočtová pozícia Dánska v roku 2010 bola dôsledkom opatrení, ktoré
            predstavovali 2,2 % HDP v roku 2009 a 1,3 % HDP v roku 2010, čo bolo primeranou
            reakciou na pokles a čo bolo v súlade so zásadami európskeho plánu na oživenie
            hospodárstva, ako aj na voľné pôsobenie automatických stabilizátorov, mali by dánske
            orgány odstrániť súčasný nadmerný deficit čo najskôr, ale najneskôr do roku 2013.

     (2)    Dánske orgány by mali znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP
            dôveryhodným a udržateľným spôsobom prijatím opatrení v strednodobom rámci.
            Konkrétne, dánske orgány by na tento účel mali:
            (a)    v roku 2010 vykonať fiškálne opatrenia podľa plánu v najnovšej aktualizácii
                   konvergenčného programu a v roku 2011 začať s konsolidáciou s cieľom znížiť
                   deficit pod úroveň referenčnej hodnoty do roku 2013;

            (b)    zaistiť priemerné ročné fiškálne úsilie v období rokov 2011 – 2013 na úrovni
                   najmenej 0,5 % HDP;

            (c)    špecifikovať a dôsledne vykonávať opatrenia potrebné na dosiahnutie korekcie
                   nadmerného deficitu do roku 2013, ak to umožnia cyklické podmienky,
                   a urýchliť zníženie deficitu, ak sa hospodárske alebo rozpočtové podmienky
                   zlepšia oproti súčasným očakávaniam.

     (3)    Rada stanovuje dánskej vláde lehotu [13. január 2011] na prijatie účinných opatrení a
            na špecifikovanie opatrení, ktoré budú potrebné na dosiahnutie pokroku smerom ku

SK                                                4                                                 SK
 ---pagebreak---            korekcii nadmerného deficitu. Pri posudzovaní účinných opatrení sa zohľadní
           hospodársky vývoj v porovnaní s hospodárskym výhľadom uvedeným v predpovedi
           útvarov Komisie z jari 2010.

     Dánske orgány by mali predkladať správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní týchto
     odporúčaní v samostatnej kapitole nadchádzajúcich aktualizácií konvergenčných programov
     až do zrušenia postupu pri nadmernom deficite.

     Rada okrem toho zdôrazňuje dôležitosť dosiahnutia strednodobého cieľa (MTO) pre
     primerané rozpočtové riadenie hospodárskych poklesov. Preto vyzýva dánske orgány, aby
     zaistili udržanie rozpočtovej konsolidácie smerom k strednodobému cieľu – vyrovnanému
     rozpočtu v štrukturálnom vyjadrení do roku 2015 – aj po korekcii nadmerného deficitu.

     Toto odporúčanie je určené Dánskemu kráľovstvu.

     V Bruseli

                                             Za Radu
                                             predseda
                                             […]

SK                                              5                                              SK


Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0213

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatého Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej únii  /* KOM/2007/0213 v konečnom znení - CNS 2007/0080 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 25.4.2007KOM(2007) 213 v konečnom znení2007/0080 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatého Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej únii(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAAkt o pristúpení Bulharska a Rumunska[1] z roku 2005 zaviedol zjednodušený systém pre pristúpenie Bulharska a Rumunska k dohovorom (a protokolom), ktoré uzatvorili členské štáty na základe článku 34 Zmluvy o EÚ (predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ) alebo článku 293 Zmluvy o ES. V súčasnosti už nie je potrebné rokovať o osobitných prístupových protokoloch k týmto dohovorom a uzatvárať ich, ako to bolo v minulosti (vyžadovala by sa ratifikácia 27 štátov): článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristúpia k týmto dohovorom a protokolom na základe tohto aktu.Článok 3 ods. 3 a ods. 4 Aktu o pristúpení v tejto súvislosti stanovujú, že Rada prijme rozhodnutie, v ktorom určí dátum nadobudnutia platnosti týchto dohovorov pre Bulharsko a Rumunsko a urobí k nim všetky potrebné úpravy, ktoré sa vyžadujú v dôsledku pristúpenia dvoch nových členských štátov (ide najmä o prijatie dohovorov v bulharskom a rumunskom jazyku, aby aj tieto znenia boli „rovnako autentické“). Rada bude konať na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Európskym parlamentom.V prílohe I k Aktu o pristúpení je uvedených sedem dohovorov a protokolov, ktoré patria do oblasti Spravodlivosť a vnútorné veci.Tento zoznam zahŕňa Dohovor z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatý Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej únii a Protokol zo 16. októbra 2001 k Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatého Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej únii.Cieľom odporúčania Komisie pre rozhodnutie Rady je urobiť úpravy na základe pristúpenia Bulharska a Rumunska k uvedenému dohovoru a jeho protokolu v súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení.2007/0080 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatého Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej úniiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Bulharska a Rumunska,so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska (ďalej len „Akt o pristúpení“), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,so zreteľom na odporúčanie Komisie[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[3],keďže:(1) Dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatý Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej únii[4] (ďalej len „Dohovor o vzájomnej pomoci“), bol podpísaný v Bruseli dňa 29. mája 2000 a nadobudol platnosť 23. augusta 2005.(2) Dohovor o vzájomnej pomoci bol doplnený Protokolom zo 16. októbra 2001 k Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatého Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej únii[5] (ďalej len „Protokol o vzájomnej pomoci“), ktorý nadobudol platnosť 5. októbra 2005.(3) Článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristupujú k dohovorom a protokolom, ktoré uzatvorili medzi sebou členské štáty a ktoré sú uvedené v prílohe I k Aktu o pristúpení, inter alia k Dohovoru o vzájomnej pomoci a Protokolu o vzájomnej pomoci. Vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku nadobudnú platnosť v deň, ktorý určí Rada.(4) V súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení Rada urobí všetky úpravy potrebné v dôsledku pristúpenia k uvedeným dohovorom a protokolom,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Medzi Bulharskom, Rumunskom a tými členskými štátmi, pre ktoré je Dohovor o vzájomnej pomoci platný, nadobúda dohovor platnosť prvým dňom prvého mesiaca, ktorý nasleduje po prijatí tohto rozhodnutia. Medzi Bulharskom alebo Rumunskom a každým ďalším členským štátom je platný odo dňa nadobudnutia platnosti pre príslušný ďalší členský štát.Medzi Bulharskom, Rumunskom a tými členskými štátmi, pre ktoré je Protokol o vzájomnej pomoci platný, nadobúda protokol platnosť prvým dňom prvého mesiaca, ktorý nasleduje po prijatí tohto rozhodnutia. Medzi Bulharskom alebo Rumunskom a každým ďalším členským štátom je platný odo dňa nadobudnutia platnosti pre príslušný ďalší členský štát.Článok 2Dohovor o vzájomnej pomoci doplnený Protokolom o vzájomnej pomoci, ktorý je vyhotovený v bulharskom a rumunskom jazyku a tvorí prílohu k tomuto rozhodnutiu, je autentický za rovnakých podmienok ako jeho znenia v ostatných jazykoch.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V Bruseli […]Za RadupredsedaPRÍLOHA Znenie Dohovoru z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatého Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej únii a Protokolu zo 16. októbra 2001 k Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, prijatého Radou podľa článku 34 Zmluvy o Európskej únii, v bulharskom a rumunskom jazyku.[1] Ú. v. EÚ 2005 L 157, s.203.[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[4] Ú. v. ES C 197, 12.7.2000, s. 3.[5] Ú. v. ES C 326, 21.11.2001, s. 2.