				|

		52013DC0383

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Španielsku /* COM/2013/0383 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií v Španielsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie členské štáty musia predchádzať
nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade
s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva (ZES) Rada 27. apríla 2009 rozhodla, že v Španielsku
existoval nadmerný deficit a v súlade s článkom 104 ods. 7 ZES
a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o
urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
vydala odporúčanie na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku
2012[1].
(4)       Rada 2. decembra 2009
v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97
rozhodla, že boli prijaté účinné opatrenia a že po prijatí uvedeného
odporúčania[2]
sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými
nepriaznivými následkami pre verejné financie. Najmä výrazné zhoršenie
vyhliadok rastu pri vzniku globálnej hospodárskej a finančnej krízy malo
zásadné negatívne dôsledky na rozpočet. V následnosti sa Rada
rozhodla prijať revidované odporúčanie podľa článku 126
ods. 7 ZFEÚ s cieľom odstrániť nadmerný deficit najneskôr do
roku 2013, a to dôveryhodným a udržateľným spôsobom
prostredníctvom prijatia opatrení v strednodobom rámci.
(5)       Komisia 15. júna 2010 dospela
k záveru, že Španielsko prijalo účinné opatrenia v súlade
s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009 s cieľom
znížiť deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP
a vyjadrila presvedčenie, že v rámci postupu pri nadmernom
deficite preto neboli potrebné žiadne ďalšie kroky.
(6)       Rada 10. júla 2012
v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97
rozhodla, že boli prijaté účinné opatrenia ale že po prijatí
revidovaného odporúčania v roku 2009 sa vyskytli neočakávané
nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre
verejné financie. Najmä zhoršenie vyhliadok rastu a štruktúra rastu, ktorá bola
menej orientovaná na dane, mali zásadné negatívne dôsledky na rozpočet.
Rada preto prijala revidované odporúčanie podľa článku 126 ods.
7 ZFEÚ (ďalej len „revidované odporúčanie v rámci postupu pri
nadmernom deficite“) a odporučila Španielsku, aby nadmerný deficit
odstránilo najneskôr do roku 2014. S cieľom znížiť celkový
deficit verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP do roku
2014 sa Španielsku odporučilo, aby dosiahlo zlepšenie štrukturálneho salda
vo výške 2,7 % HDP v roku 2012, 2,5 % HDP v roku 2013
a 1,9 % HDP v roku 2014 na základe aktualizácie prognózy útvarov
Komisie z jari 2012. Ciele celkového deficitu
boli stanovené na 6,3 % HDP na rok 2012, 4,5 % HDP na rok 2013
a 2,8 % HDP na rok 2014. Španielsku
sa takisto odporučilo, aby vykonalo opatrenia prijaté v rozpočte
na rok 2012 a vo vyrovnávacích plánoch autonómnych oblastí
a aby do konca júla 2012 prijalo oznámený viacročný
rozpočtový plán na roky 2013 – 2014 vrátane strednodobej rozpočtovej
stratégie, v ktorej sa by plne konkretizovali štrukturálne opatrenia
nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014.
(7)       Na základe prognózy útvarov
Komisie z jesene 2012 Komisia 14. novembra 2012 dospela k záveru, že Španielsko
prijalo účinné opatrenia v súlade s revidovaným odporúčaním Rady z
10. júla 2012 a že v rámci postupu pri nadmernom deficite sa nepožadovali
žiadne ďalšie kroky.
(8)       Na základe článku 3 ods.
5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie
rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku
126 ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté účinné opatrenia a po prijatí uvedeného
odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti
so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na verejné financie. Výskyt
neočakávaných nepriaznivých ekonomických udalostí so zásadným nepriaznivým
vplyvom na rozpočet sa posúdi na základe ekonomickej prognózy,
z ktorej vychádza odporúčanie Rady.
(9)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby príslušnému
členskému štátu predložila odporúčanie s cieľom
odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote.
V odporúčaní sa musí stanoviť maximálna lehota šesť
mesiacov na to, aby príslušný členský štát prijal účinné opatrenia na
odstránenie nadmerného deficitu. V odporúčaní na odstránenie nadmerného
deficitu by Rada navyše mala požadovať dosiahnutie ročných
rozpočtových cieľov, ktoré sú na základe prognózy, z ktorej
vychádza odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným
zlepšením štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez
jednorazových a iných dočasných opatrení vo výške referenčnej hodnoty
na úrovni minimálne 0,5 % HDP.
(10)     Po krátkom oživení v roku 2011
hospodárstvo opäť skĺzlo do recesie a zaznamenalo negatívny
štvrťročný rasť reálneho HDP od tretieho štvrťroka 2011. V
ročnom vyjadrení HDP klesol v roku 2012 o 1,4 %. Podľa prognózy
útvarov Komisie z jari 2013 bude recesia pokračovať aj v roku
2013, pričom pozitívny čistý vývoz stále nebude schopný kompenzovať
prebiehajúce zníženie domáceho dopytu. Očakáva sa, že produkcia sa
stabilizuje až ku koncu roka 2013. Reálny HDP sa teda podľa predpokladov v
roku 2013 zníži o 1,5 % a v roku 2014 vzrastie o 0,9 % (za predpokladu
nezmenenej politiky). V čase posledného odporúčania Rady sa
očakávalo, že reálny HDP sa zníži o 1,9 % v roku 2012, o 0,3 % v roku 2013
a stúpne o 1,1 % v roku 2014. K výslednému menej negatívnemu rastu v roku 2012
došlo hlavne z dôvodu o niečo pružnejšieho domáceho dopytu možno aj
vďaka likvidite poskytnutej prostredníctvom mechanizmu splatenia
obchodného dlhu vytvoreného regiónmi a miestnymi orgánmi pred 1. januárom 2012
(27,4 miliárd EUR alebo 2,6 % HDP). V súvislosti s rokom 2013 a 2014 sa v
prognóze útvarov Komisie z jari 2013 predpokladá výraznejšie zníženie
reálneho HDP v roku 2013 a miernejšie oživenie v roku 2014, čo
zahŕňa výraznejší pokles domáceho dopytu za obidva roky a
zdĺhavejší prepad zamestnanosti. Zhoršenie makroekonomického výhľadu
je sčasti spojené s dodatočnými konsolidačnými opatreniami
zahrnutými do rozpočtového plánu na roky 2013 – 2014 a
zohľadňuje sa aj rozpočet na rok 2013.
(11)     Podľa prognózy útvarov
Komisie z jari 2013 deficit verejných financií v roku 2012 dosiahol 10,6 %
HDP v porovnaní s cieľom vlády a cieľom v rámci postupu pri
nadmernom deficite vo výške 6,3 % HDP a výslednou hodnotou vo výške 9,4 %
HDP v roku 2011. Po prispôsobení kapitálových transferov bankám (čo sa
považuje za jednorazové operácie) boli zodpovedajúce deficity 7,0 % HDP
v roku 2012 a 9,0 % HDP v roku 2011. Zníženie
celkového salda zodpovedá zlepšeniu primárneho salda o 2,4 percentuálneho bodu (bez kapitálových transferov do bánk) na pozadí
zmenšujúceho sa hospodárstva a štruktúry rastu, ktorá je slabo orientovaná na
dane. V prognóze útvarov Komisie z jari
2013 sa poukazuje na zlepšenie štrukturálneho deficitu v roku 2012 o 1,8
percentuálneho bodu v porovnaní s odporúčaným zlepšením o 2,7
percentuálneho bodu. Po úprave o revíziu potenciálnej produkcie mierne smerom
nadol od posledného odporúčania Rady zostalo odhadované fiškálne úsilie
nezmenené. Odhadovanú zmenu štrukturálneho salda však výrazne ovplyvnili
neočakávané prepady príjmov, ktoré predstavovali približne 1,0
percentuálny bod. Pri zohľadnení týchto účinkov by sa upravené
fiškálne úsilie zvýšilo celkovo na 2,9 percentuálneho bodu nad odporúčané
úsilie podľa revidovaného odporúčania v rámci postupu pri nadmernom
deficite. Okrem rekapitalizačných opatrení súvisí odchýlka od
rozpočtu v roku 2012 s kombináciou nižších príjmov, než sa očakávalo
(po zohľadnení vplyvu diskrečných opatrení a základného vplyvu),
vyššej medzispotreby a sociálnych transferov. Zo štruktúry rastu, ktorá je
menej orientovaná na dane, a výrazného zhoršenia na trhu práce vyplynuli
zásadné prepady príjmov, najmä priamych a nepriamych daní, ako aj vyššie sociálne
výdavky. Počas roku 2012 Španielsko prijalo rozsiahle konsolidačné
opatrenia, ktoré predstavovali približne 4 % HDP, vrátane približne 1½ % HDP na
strane príjmov a 2½ % HDP na strane výdavkov. Tieto opatrenia sčasti
kompenzovali aj príslušné zhoršenie štrukturálneho salda z dôvodu
stúpajúcich úrokových platieb a vyšších sociálnych transferov.
(12)     Podľa prognózy útvarov
Komisie z jari 2013 sa predpokladá, že deficit verejných financií v roku
2013 klesne na 6,5 % HDP v porovnaní s cieľom postupu pri nadmernom
deficite vo výške 4,5 % HDP. Očakáva sa zlepšenie primárneho salda o 4,5
percentuálneho bodu (0,9 percentuálneho bodu bez kapitálových transferov do
bánk). Podľa posledného odporúčania Rady španielska vláda predložila
v auguste 2012 viacročný rozpočtový plán na roky 2013 – 2014, v
ktorom naznačila niektoré prvky konsolidačnej stratégie v
strednodobom horizonte. Vplyv diskrečných opatrení na rozpočet v roku
2013 sa celkovo odhaduje približne na 1 % HDP na strane výdavkov a približne 1½
% HDP na strane príjmov. Očakávaná odchýlka od rozpočtu vo výške
približne 2 % HDP v porovnaní s cieľom v rámci postupu pri nadmernom
deficite sa čiastočne vysvetľuje horšou východiskovou pozíciou.
Hlavným faktorom spôsobujúcim odchýlku je však nepriaznivá štruktúra rastu s
výraznejším znižovaním súkromnej spotreby a horšími výsledkami trhu práce, než
sa očakávalo v revidovanom odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom
deficite. V prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá
ďalšie zúženie štrukturálneho deficitu v roku 2013 o 1,1 percentuálneho
bodu v porovnaní s odporúčaným úsilím vo výške 2,5 percentuálneho bodu. Po
úprave o zmenu v odhadovanom potenciálnom raste a o vyšší prepad príjmov, než
sa očakávalo, sa odhadované fiškálne úsilie zlepší o 1,4 percentuálneho bodu,
čím sa upravené fiškálne úsilie dostane na úroveň 2,5 % HDP v súlade
s úsilím odporúčaným v revidovanom odporúčaní v rámci postupu pri
nadmernom deficite. V programe stability na rok 2013 španielska vláda
oznámila cieľ deficitu verejných financií vo výške 6,3 % HDP na rok 2013,
ktorý bude podporený dodatočnými konsolidačnými opatreniami vo výške
približne 3 miliardy EUR (0,3 % HDP), ktoré sa ešte majú prijať
a vykonať v tomto roku.
(13)     V roku 2014 sa očakáva
rozšírenie celkového deficitu na 7,0 % HDP v porovnaní s cieľom v
rámci postupu pri nadmernom deficite vo výške 2,8 % HDP. Primárny deficit by sa
rozšíril o 0,4 % HDP. Okrem základného vplyvu sa v očakávanej
odchýlke odráža hlavne uplynutie dočasných opatrení prijatých
v predchádzajúcich rokoch a skutočnosť, že plánované
konsolidačné opatrenia na rok 2014 neboli dostatočne konkretizované
vo viacročnom rozpočtovom pláne z augusta 2012, ktorý bol zahrnutý do
prognózy útvarov Komisie. Štruktúra hospodárskeho rastu by okrem toho bola
naďalej slabo orientovaná na dane a sociálne príspevky
a nepriame dane by sa v plnej miere nezvyšovali v pomere
k nominálnemu HDP. V dôsledku vyššieho stavu dlhu by stúpali aj
úrokové platby. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa
predpokladá zhoršenie štrukturálneho deficitu o 1,1 percentuálneho bodu
v porovnaní s odporúčaným zlepšením o 1,9 % HDP. Po úprave
o zmenu odhadovaného potenciálneho rastu a nečakaných prepadov
príjmov sa medzera zvýši o ďalšie 0,2 percentuálneho bodu.
(14)     Pokiaľ ide o fiškálne
riadenie, zásadný pokrok sa dosiahol pri podávaní správ o plnení rozpočtu
na nižších úrovniach, než je ústredná štátna správa. Ustanovenia zákona o
rozpočtovej stabilite týkajúce sa včasného varovania a nápravných
mechanizmov s cieľom obmedziť rozpočtové odchýlky však nie sú
plne účinné a mohla by sa zlepšiť transparentnosť ich
vykonávania. Napriek pokroku v súvislosti s podávaním správ o plnení
rozpočtu na regionálnej úrovni by dosiahnutie vyššej fiškálnej
transparentnosti vyžadovalo komplexnejšie, konzistentnejšie a včasnejšie
podávanie správ, a to aj o rozpočtových plánoch, na konsolidovanom základe
na všetkých úrovniach verejnej správy v súlade s ESÚ 95. Na zriadení fiškálnej
rady, ktorá bude mať úplnú inštitucionálnu a finančnú
nezávislosť, sa stále pracuje.
(15)     Verejný dlh stúpol v roku 2012
približne na 84 % HDP v porovnaní s 80,9 % HDP predpokladanými v aktualizovanej
prognóze útvarov Komisie z jari 2012. Dôvodom zvýšenia pomeru dlhu bol vyšší
výsledný deficit, než sa očakávalo, nižší rast nominálneho HDP, náklady na
operácie súvisiace s rekapitalizáciou bánk a splácanie nedoplatkov verejnej
správy. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa očakáva,
že pomer dlhu k HDP sa ďalej zvýši a v roku 2014 prekročí 95 % za
predpokladu nezmenenej politiky, teda vo všetkých rokoch prekročí
referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve.
(16)     Komisia 10. apríla 2013 na
základe svojho hĺbkového preskúmania Španielska v rámci postupu pri
makroekonomických nerovnováhach[3] v roku 2013 dospela k záveru, že v
Španielsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Náprava týchto
nerovnováh vytvorených počas rokov rozmachu, a najmä využívanie veľmi
vysokej súkromnej a vonkajšej zadlženosti, má zásadné negatívne dôsledky na
hospodársky rast, finančnú stabilitu a verejné financie. Udržateľné
odstránenie nadmerného deficitu v strednodobom horizonte si súčasne
vyžaduje pokrok pri zaistení nápravy makroekonomických nerovnováh podporovaný
štrukturálnymi reformami na posilnenie rastu a vytváranie pracovných miest, ako
aj na zníženie štrukturálnej nepružnosti, ktorá obmedzuje proces úpravy.
(17)     Podľa prognózy útvarov
Komisie z jari 2013 Španielsko nesplní nominálne rozpočtové ciele
stanovené v odporúčaní Rady z 10. júla 2012. Španielsko však v roku 2012 a
2013 vyvinulo štrukturálne úsilie, ktoré je po zohľadnení
neočakávaného nepriaznivého hospodárskeho vývoja v porovnaní so situáciou,
keď bolo vydané odporúčanie Rady, v súlade s revidovaným odporúčaním
v rámci postupu pri nadmernom deficite. Tento neočakávaný nepriaznivý
hospodársky vývoj mal na verejné financie zásadné nepriaznivé dôsledky. Najmä
významné prepady príjmov súvisiace s prebiehajúcim vyrovnávaním hospodárstva
smerom k štruktúre rastu, ktorá je menej orientovaná na dane, a príslušné
negatívne účinky na pružnosť príjmov viedli k výraznému zhoršeniu
rozpočtovej pozície. Hospodárska recesia navyše veľmi negatívnym
spôsobom ovplyvnila zamestnanosť, v dôsledku čoho výrazne stúpla
nezamestnanosť. Vzhľadom na všetky uvedené faktory v súlade
s pravidlami Paktu stability a rastu, ako aj vzhľadom na potrebu
nápravy nadmerných makroekonomických nerovnováh so zásadnými nepriaznivými
dôsledkami na verejné financie, sa zdá oprávnené poskytnúť Španielsku na
odstránenie nadmerného deficitu lehotu dvoch rokov do roku 2016.
(18)     Vzhľadom na vysokú
neistotu v oblasti hospodárskeho a rozpočtového vývoja by sa mal
rozpočtový cieľ odporúčaný na posledný rok nápravného obdobia
stanoviť jednoznačne pod úrovňou referenčnej hodnoty s
cieľom zaručiť účinnú a trvalú nápravu v požadovanej
lehote.
(19)     Priebežné ciele celkového
deficitu vedúce k odstráneniu nadmerného deficitu do roku 2016 sú stanovené na
6,5 % HDP v roku 2013, 5,8 % HDP v roku 2014, 4,2 % HDP v roku 2015 a 2,8 % HDP
v roku 2016. Dosiahnutie týchto cieľov vyžaduje ročné zlepšenie
primárneho salda (bez jednorazových opatrení) vo výške 1,3 % HDP v priemere za
obdobie rokov 2013 – 2016 a na základe prognózy útvarov Komisie z jari
2013 rozšírenej na rok 2016 zlepšenie štrukturálneho rozpočtového salda vo
výške 1,1 % HDP v roku 2013, 0,8 % HDP v roku 2014, 0,8 % HDP v roku 2015 a 1,2
% HDP v roku 2016. Pri tejto viac postupnej úprave sa zohľadňuje
súčasné zložité hospodárske prostredie a prebiehajúca zásadná štrukturálna
transformácia španielskeho hospodárstva a musia ju podporiť ambiciózne
štrukturálne reformy. Od tejto úpravy sa očakáva, že podporí
uvoľnenie vonkajších a vnútorných makroekonomických nerovnováh, zmierni
negatívny krátkodobý vplyv fiškálnej konsolidácie na hospodársky rast,
pričom stabilizuje a zvráti stúpajúci trend verejného dlhu.
(20)     Podľa prognózy útvarov
Komisie z jari 2013 rozšírenej na rok 2016, ktorá vychádza z predpokladu
nezmenenej politiky, sa javí, že v tejto fáze nie sú potrebné žiadne
dodatočné opatrenia na dosiahnutie odporúčaného zlepšenia
štrukturálneho salda v roku 2013 (a nového cieľa deficitu HDP vo výške 6,5
%), rozpočtové plány na všetkých úrovniach sa však musia jednoznačne
vykonať. V rokoch 2014 – 2016 si bude zníženie deficitu pod referenčnú
hodnotu stanovenú v zmluve na udržateľnom základe vyžadovať
značné štrukturálne fiškálne opatrenia nad rámec opatrení už zahrnutých v
prognóze útvarov Komisie z jari 2013. Pri týchto opatreniach, ktoré
predstavujú približne 2 % HDP v roku 2014, 1 % HDP v roku 2015 a 1½ % HDP v
roku 2016, by sa mala zohľadniť potreba kompenzovať druhotné
negatívne dôsledky, negatívny potenciálny rast produkcie, ako aj zvyšujúce sa
úrokové a sociálne platby.
(21)     V programe stability na rok
2013 sa predpokladá smer úpravy, ktorý je zhruba v súlade s odstránením
nadmerného deficitu do roku 2016 a celkový deficit sa stanovuje na 6,3 % HDP v
roku 2013, 5,5 % HDP v roku 2014, 4,1 % HDP v roku 2015 a 2,7 % HDP v roku
2016. Cieľ na rok 2013 je založený na dodatočných konsolidačných
opatreniach vo výške približne 3 miliardy EUR, ako sa predpokladá v programe,
ktoré však ešte treba plne konkretizovať.
(22)     Rozpočtovými
konsolidačnými opatreniami by sa malo zaistiť trvalé zlepšenie salda
verejných financií a súčasne sa zamerať na zvyšovanie kvality
verejných financií a posilňovanie rastového potenciálu hospodárstva.
(23)     Španielsko čelí vysokým
rizikám udržateľnosti v strednodobej perspektíve a stredným rizikám v
dlhodobom horizonte. Návrat k vyššiemu štrukturálnemu primárnemu saldu na
úrovni približne –0,5 % HDP, aké bolo v priemere v období rokov 1998 – 2012, by
pomohlo obmedziť uvedené riziká. Očakáva sa, že reforma mechanizmu
predčasného odchodu do dôchodku z roku 2013 prispeje k dlhodobej
udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia. Zdá sa však, že budú
potrebné ďalšie opatrenia na obmedzenie rastu výdavkov súvisiacich s
vekom, napríklad prostredníctvom primeranej regulácie faktora
udržateľnosti predpokladaného v reforme dôchodkového systému z roku 2011
vrátane zabezpečenia, aby sa vek odchodu do dôchodku zvyšoval v súlade so
zvyšovaním strednej dĺžky života.
(24)     So zreteľom na
decentralizovanú povahu verejných financií by fiškálne úpravy v Španielsku mala
podporiť dôveryhodná strednodobá konsolidačná stratégia, ktorá
zahŕňa i) podrobný viacročný rozpočtový plán s plne
konkretizovanými opatreniami na roky 2014 – 2016, ii) ďalšie posilnenie
účinnosti inštitucionálneho rámca (ďalším zvýšením transparentnosti
pri vykonávaní zákona o rozpočtovej stabilite, ako aj zriadením nezávislej
fiškálnej rady), iii) vykonanie konkrétnych krokov s cieľom
kontrolovať zvyšujúci sa štrukturálny deficit v systéme sociálneho
zabezpečenia a iv) väčší dôraz na konsolidáciu orientovanú na rast
(vrátane vykonávania systematického preskúmania výdavkov a daňového
systému).
(25)     Paralelne s pravidelnými
preskúmaniami finančnej pomoci z EMS na rekapitalizáciu finančných
inštitúcií v Španielsku[4]
a podľa dohody v memorande o porozumení podpísanej 23. júla
2012, sa bude každý štvrťrok uskutočňovať aj monitorovanie
pokroku pri vykonávaní záväzkov Španielska v rámci postupu pri nadmernom
deficite.
(26)     Španielsko spĺňa
podmienky na predĺženie termínu na odstránenie nadmerného deficitu
verejných financií v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č.
1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri
nadmernom schodku,
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
(1)
Španielsko by malo odstrániť súčasný
nadmerný deficit do roku 2016.
(2)
Španielsko by malo dosiahnuť celkový
cieľový deficit vo výške 6,5 % HDP v roku 2013, 5,8 % HDP v roku 2014, 4,2
% HDP v roku 2015 a 2,8 % HDP v roku 2016, čo je na základe prognózy
útvarov Komisie z jari 2013 rozšírenej na rok 2016 v súlade so zlepšením
štrukturálneho salda vo výške 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % a 1,2 % HDP postupne v rokoch
2013 – 2016.
(3)
Španielsko by malo vykonať opatrenia prijaté v
rozpočtových plánoch na rok 2013 na všetkých úrovniach verejnej správy a v
prípade odchýlok od rozpočtových plánov by malo byť pripravené
prijať nápravné opatrenia. Orgány by mali posilniť strednodobú
rozpočtovú stratégiu s dobre konkretizovanými štrukturálnymi opatreniami
na roky 2014 – 2016, ktoré sú potrebné na dosiahnutie odstránenia nadmerného
deficitu do roku 2016.
(4)
Rada stanovuje pre španielsku vládu termín 1.
október 2013 na prijatie účinných opatrení a v súlade s článkom
3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 na predloženie podrobnej správy
o konsolidačnej stratégii, ktorá sa predpokladá pri dosiahnutí týchto
cieľov.
Španielske orgány by okrem toho mali i)
posilniť účinnosť inštitucionálneho rámca ďalším zvýšením
transparentnosti pri vykonávaní zákona o rozpočtovej stabilite, ako aj
zriadením nezávislej fiškálnej rady na poskytovanie analýz, poradenstva a na
monitorovanie dodržiavania vnútroštátnych fiškálnych pravidiel a fiškálnych
pravidiel EÚ v oblasti fiškálnej politiky, ii) vykonať konkrétne kroky s
cieľom kontrolovať zvyšujúci sa štrukturálny deficit v systéme
sociálneho zabezpečenia a iii) klásť väčší dôraz na konsolidáciu
orientovanú na rast, a to aj vykonávaním systematického preskúmania výdavkov a
daňového systému. S cieľom zaistiť úspech stratégie fiškálnej
konsolidácie bude dôležité podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými
štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady
adresovanými Španielsku v kontexte európskeho semestra a postupu pri makroekonomických
nerovnováhach.
Toto
odporúčanie je určené Španielskemu kráľovstvu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom
deficite pre Španielsko sa nachádzajú na:
                http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm
[3]               http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm
[4]


               SK

                        EURÓPSKA KOMISIA

               Brusel, 20.7.2010

               KOM(2010) 913 v konečnom znení

               ODPORÚČANIE KOMISIE RADE,

               ktorého cieľom je poveriť Komisiu začatím rokovaní v mene Európskej únie na účely obnovenia protokolu k dohode o partnerstve v oblasti rybolovu s Kapverdami

               ODPORÚČANIE KOMISIE RADE,

               ktorého cieľom je poveriť Komisiu začatím rokovaní v mene Európskej únie na účely obnovenia protokolu k dohode o partnerstve v oblasti rybolovu s Kapverdami

               A.DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Európska únia a Kapverdská republika uzavreli protokol k dohode o rybolove
                  1
               , ktorý obidve strany parafovali 16. decembra 2005, a ktorý nadobudol účinnosť 30. marca 2007. Protokol, v ktorom sa plavidlám EÚ poskytujú možnosti rybolovu a stanovuje sa ich finančná náhrada, prestane platiť 31. augusta 2011.

               Komisia navrhuje dohodnúť nový protokol, ktorý zodpovedá skutočným možnostiam a potrebám flotily členských štátov, a ktorý je v súlade s usmerneniami Rady z júla 2004 o dohodách o partnerstve v oblasti rybolovu.

               Žiadame Radu o prijatie usmernení na rokovanie, ktoré sú priložené k tomuto odporúčaniu.

               B.ODPORÚČANIE

               Na základe uvedených skutočností Komisia odporúča, aby:

               –Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní o obnovení protokolu v rámci dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Kapverdskou republikou;

               –ustanovila Komisiu za vyjednávača Únie v tejto veci;

               –Komisia viedla takéto rokovania po porade s osobitným výborom v súlade s ustanoveniami vytýčenými v Zmluve o fungovaní Európskej únie;

               –Rada schválila usmernenia na rokovanie, ktoré sú priložené k tomuto odporúčaniu.

               PRÍLOHA

               Usmernenia na rokovanie

               –Cieľom rokovaní je obnova protokolu v rámci dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou v súlade so závermi Rady z 15. júla 2004 o dohodách o partnerstve v oblasti rybolovu, ktoré sú založené na oznámeniach Komisie z 23. decembra 2002, a zároveň zohľadňovanie situácie v oblasti ľudských práv v tejto krajine.

               –Tento protokol bude obsahovať klauzulu o následkoch v prípade porušovania ľudských práv a demokratických princípov.

               –S cieľom zabezpečiť prostredníctvom nového protokolu podporu udržateľného a zodpovedného rybolovu, ciele rokovaní Komisie budú založené na:

               zabezpečení prístupu k výhradnej hospodárskej zóne (VHZ) Kapverdskej republiky a potrebných povolení pre plavidlá európskej flotily na vykonávanie výlovu tuniakov v uvedenej VHZ;

               náležitom zohľadnení najlepších dostupných vedeckých stanovísk;

               zabezpečení, aby bol prístup k zdrojom rybného hospodárstva založený na tých istých kritériách, ktoré platia pre súčasný protokol a na vývoji pozorovanom v priebehu posledných pár rokov;

               posilnení dialógu o sektorovej politike s cieľom podpory vykonávania zodpovednej politiky rybolovu, v súlade s rozvojovými cieľmi krajiny, najmä s ohľadom na monitorovaciu kontrolu a dohľad nad rybolovnými činnosťami, riadenie zdrojov rybného hospodárstva a zlepšenie hygienických noriem produktov rybolovu.

                     (1)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 2027/2006 z 19. decembra 2006, Ú. v. EÚ L 414, z 30.12. 2006.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0142

Odporúčanie - Odporúčanie Rady Poľsku s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií Uplatnenie článku 104 ods. 7 zmluvy  /* SEK/2007/0142 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 7.2.2007SEK(2007) 142 v konečnom zneníOdporúčanieODPORÚČANIE RADY POĽSKUs cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financiíUplatnenie článku 104 ods. 7 zmluvy(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Súvislosti: Článok 104 a postup riešenia nadmerného deficituV článku 104 zmluvy sa stanovuje požiadavka na udržanie zdravých verejných financií a zabránenie nadmernému deficitu ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V pakte stability a rastu, menovite v jeho preventívnej časti ustanovenej v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[1], sa implementuje článok 104 zmluvy. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený s cieľom silnejšie ukotviť fiškálnu disciplínu, posilniť jeho účinnosť a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.2. Postup riešenia nadmerného deficitu v PoľskuNa základe ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jari 2004[2], v ktorých sa poukázalo na deficit vo výške 4,1 % HDP na rok 2003[3], začala Komisia 12. mája 2004 postup riešenia nadmerného deficitu v Poľsku v súlade s článkom 104 ods. 3 zmluvy. Poľsko predložilo svoj prvý konvergenčný program v máji 2004 a Rada k nemu prijala stanovisko 5. júla 2004[4]. Na odporúčanie Komisie Rada zároveň v súlade s článkom 104 ods. 6 rozhodla, že Poľsko má nadmerný deficit[5], a následne podľa článku 104 ods. 7 vydala Poľsku odporúčanie na jeho korekciu[6]. Rada v tomto odporúčaní vyzvala poľské orgány, aby „čo najrýchlejšie odstránili nadmerný deficit“ a „v strednodobom rámci vierohodným a udržateľným spôsobom podnikli kroky s cieľom znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2007 v súlade s postupom na zníženie deficitu bližšie uvedeným v stanovisku Rady z 5. júla 2004 ku konvergenčnému programu predloženému v máji 2004“ s týmito ročnými cieľovými deficitmi: „5,7 % HDP v roku 2004, 4,2 % HDP v roku 2005, 3,3 % HDP v roku 2006 a 1,5 % HDP v roku 2007“. Rada stanovila termín 5. november 2004 na podniknutie účinných krokov, „pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005“. Poľsku sa takisto odporučilo „ použiť prípadné mimoriadne príjmy na zníženie deficitu verejných financií“. Ďalej Rada vyzvala poľské orgány, aby „zabezpečili zastavenie zvyšovania pomeru dlhu“ .3. Údaje o verejných financiách v postupe riešenia nadmerného deficitu a systémové dôchodkové reformyV rozhodnutí Eurostatu z 2. marca 2004 o sektorovej klasifikácii dôchodkových systémov sa ustanovilo, že systémy s kapitálovým krytím a s definovanými príspevkami nie je možné klasifikovať ako systémy sociálneho zabezpečenia, a tak ich nie je možné považovať za súčasť verejných financií[7].Poľsko v súčasnosti využíva prechodné obdobie pre dôchodkovú reformu, ktoré sa skončí predložením prvého fiškálneho oznámenia v roku 2007 (skutočných údajov o deficite a dlhu za rok 2006 a predchádzajúce roky), ktoré je splatné do 1. apríla 2007[8]. Z toho dôvodu sa sociálne príspevky a ďalšie vybrané príjmy (a vzniknuté výdavky) vzťahujúce sa na systémy s kapitálovým krytím a s definovanými príspevkami zaznamenali ako verejné príjmy (a výdavky), čo vedie k tomu, že údaje o deficite a dlhu sú o niečo nižšie. Po skončení prechodného obdobia budú platné len tie vymedzenia, ktoré zahŕňajú rozpočtové náklady na dôchodkovú reformu.4. Nedávny vývoj a prognózy na rok 2007Vzhľadom na hodnotenie návrhu rozpočtu na rok 2007 a predpoveď útvarov Komisie z jesene 2006 Rada na základe odporúčania Komisie prijala 28. novembra 2006 rozhodnutie, v ktorom sa v súlade s článkom 104 ods. 8 stanovuje, že opatrenia, ktoré Poľsko prijalo vzhľadom na odporúčanie Rady v súlade s článkom 104 ods. 7, sa preukázali ako neprimerané[9]. Podľa zmluvy a paktu stability a rastu môže po tomto odporúčaní nasledovať len ďalšie odporúčanie Rady na základe článku 104 ods. 7, keďže Poľsko neprijalo jednotnú menu, a preto sa naň nevzťahujú ďalšie kroky postupu (článok 104 ods. 9 a článok 104 ods. 11).V poslednej aktualizácii konvergenčného programu predloženej 30. novembra 2006 Poľsko zrevidovalo deficit odhadovaný na rok 2006 a cieľové deficity na roky 2007 – 2009 v porovnaní s návrhom rozpočtu na rok 2007 smerom nadol. Nový cieľový deficit na rok 2007 je 1,4 % HDP (3,4 % pri začlenení nákladov na dôchodkovú reformu). Revízia cieľového deficitu v roku 2007 smerom nadol sa nezakladá na dodatočných opatreniach, odráža však lepší ako očakávaný výsledok v roku 2006 (z deficitu očakávaného v rozpočte na rok 2007 vo výške 2,1 % HDP na deficit vo výške 1,9 % odhadovaný v konvergenčnom programe) a predpoklady vyššieho rastu v roku 2007. V štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a iných dočasných opatrení) by sa deficit v roku 2007 zlepšil o 0,5 % HDP, po tom, čo v roku 2006 dosiahol 0,25 %.Pri zohľadnení posledného vývoja v hospodárskej a rozpočtovej oblasti bude výsledok v roku 2006 pravdepodobne okolo 1,9 % HDP, t. j. bližšie k údaju v programe ako k hodnote 2,2 % HDP, plánovanej v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006, čo môže priaznivo ovplyvniť výsledok v roku 2007. Zdá sa, že cieľový deficit v roku 2007, ktorý sa zakladá najmä (i) na predpoklade neúplnej realizácie plánov výdavkov miestnych orgánov a (ii) na niektorých opatreniach na strane príjmov, podlieha riziku vyplývajúcemu (i) z možného zrýchlenia spolufinancovania spojeného s vyšším čerpaním finančných prostriedkov EÚ a (ii) z výrazného spoliehania sa na makroekonomický vývoj. Podľa predpovedí útvarov Komisie z jesene 2006 by mal vplyv rozpočtu na rok 2007 priniesť štrukturálne zlepšenie vo výške iba 0,25 % HDP. V nominálnom vyjadrení by bol odhad deficitu na rok 2007, vzhľadom na najnovšie informácie, na úrovni približne 1,7 % HDP.V poslednej aktualizácii konvergenčného programu sa predpokladá korekcia nadmerného deficitu do roku 2007, pričom sa počíta s možnosťou zohľadniť časť nákladov na dôchodkovú reformu podľa článku 2 ods. 7 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 a implementačných ustanovení v kódexe správania[10]. V článku 2 ods. 7 nariadenia sa stanovuje najmä, že „ v prípade členských štátov, v ktorých deficit prekračuje referenčnú hodnotu, ale zostáva blízko nej a zároveň odráža vykonávanie dôchodkových reforiem, ktorými sa zavádza viacpilierový systém, zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier, Komisia a Rada tiež zvážia náklady reformy verejne spravovaného piliera pri hodnotení vývoja údajov o deficitu PND. Na tieto účely sa čisté náklady reformy zvážia na lineárne zostupnom základe na prechodné obdobie piatich rokov. Tieto čisté náklady sa tiež zohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 104 ods. 12 (...) [t. j. zrušenie predchádzajúcich rozhodnutí na základe postupu riešenia nadmerného deficitu], ak sa deficit podstatne a nepretržite znižoval a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote“, [3 % HDP]. Pri zohľadnení implementačných ustanovení v kódexe správania je uplatniteľný podiel nákladov na dôchodkovú reformu 60 %. Keďže sa náklady na dôchodkovú reformu v roku 2007 odhadujú na 2 % HDP, časť nákladov, ktorá sa má zohľadniť, by zodpovedala približne 1,2 % HDP.Na to, aby Poľsko mohlo využívať toto ustanovenie, deficit by mal preukázať, že (i) sa podstatne a nepretržite znižoval a (ii) dosiahol úroveň, ktorá sa približuje referenčnej hodnote. Z tabuľky vyplýva, že deficit (pri začlenení i nezačlenení nákladov na dôchodkovú reformu) sa počas obdobia rokov 2004 – 2006 podstatne a nepretržito znižoval; deficit (pri začlenení nákladov na dôchodkovú reformu) sa však v roku 2006 ešte nepriblížil referenčnej hodnote. Na základe deficitu dosiahnutého v roku 2007 sa tak stanoví, či ustanovenie paktu možno v prípade Poľska uplatniť; bez nápravných opatrení na priblíženie deficitu referenčnej hodnote toto ustanovenie nie je možné uplatniť.Plánované a dosiahnuté saldo verejných financií a náklady na dôchodkovú reformu (v % HDP)V poslednej aktualizácii konvergenčného programu sa plánuje ďalšie zníženie deficitu v rokoch 2008 a 2009 na 3,1 % HDP a 2,9 % HDP (pri začlenení nákladov na dôchodkovú reformu). V štrukturálnom vyjadrení predstavuje plánované zlepšenie približne 0,5 % HDP každý rok.Komisia vo svojom hodnotení programu, ktoré tvorí základ odporúčania stanoviska Rady k programu, upozorňuje na riziká pre dosiahnutie týchto rozpočtových cieľov, ktoré súvisia s možnosťou nižšieho rastu v porovnaní s očakávaným rastom a nestanovením opatrení, z ktorých úprava vychádza.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | KP nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |KOM nov. 2006 | 3,5 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP nov. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |KOM nov. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP nov. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |KOM nov. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |KOM nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP nov. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuv. |Štrukturálne saldo3 (% HDP) | KP nov. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuv. |Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné implementovať pred oznámením z jari 2007. Po začlenení tohto vplyvu by bolo saldo verejných financií podľa aktualizovaného programu takéto: -4,3 % HDP v roku 2005, -3,9 % v roku 2006, -3,4 % v roku 2007, -3,1 % v roku 2008 a -2,9 % v roku 2009. 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. 4 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 6 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % resp. 5,0 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |5. ZáveryMožno vyvodiť tieto závery:-  Posledný cieľový deficit na rok 2007 (1,4 % HDP bez začlenenia nákladov na dôchodkovú reformu), stanovený v aktualizácii konvergenčného programu z novembra 2006, je tesne pod hodnotou, ktorú Rada schválila v júli 2004 (1,5 % HDP), v súvislosti s lepšími rozpočtovými výsledkami v rokoch 2004 až 2006, ako sa očakávalo. Cieľový deficit odráža predpoklad rastu, ktorý je vo všeobecnosti taký, ako sa očakávalo v júli 2004. Nie je žiaden dôvod na predĺženie lehoty stanovenej na korekciu nadmerného deficitu za rok 2007.-  Na jar 2007 sa skončí prechodné obdobie na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii dôchodkových systémov a dôchodkové systémy s kapitálovým krytím a s definovanými príspevkami sa budú musieť klasifikovať mimo verejných financií. To bude znamenať revíziu deficitov Poľska od roku 1999 smerom nahor o sumu nákladov na dôchodkovú reformu. Cieľový deficit v roku 2007 vo výške 1,4 % HDP (s výnimkou nákladov na dôchodkovú reformu) predstavuje približne 3,4 % HDP (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu).-  Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 sa plánovalo, že deficit verejných financií dosiahne výšku 4 % HDP (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu). Pri zohľadnení aktuálnejších informácií, ktoré sa sprístupnili po záverečnom termíne stanovenom na predpovede, najmä o sile hospodárstva v roku 2006 a o lepšom ako pôvodne očakávanom deficite za rok 2006 (teraz sa odhaduje na 1,9 % HDP), by prognóza deficitu v roku 2007 bola nižšia, približne na úrovni 3,7 % HDP (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu). Rozdiel v najnovšom cieľovom deficite je spôsobený vyšším ako očakávaným rastom HDP a pôsobením automatických stabilizátorov, najmä vyšších daňových príjmov (prevažne daň z pridanej hodnoty) a dividend, ako aj nižších sociálnych výdavkov (vďaka nižšej nezamestnanosti). Na základe v súčasnosti dostupných informácií by štrukturálna úprava vo výške 0,5 % HDP v roku 2007 mala zabezpečiť dosiahnutie najnovšieho oficiálneho cieľového deficitu vo výške 3,4 % HDP.-  Aktualizácia konvergenčného programu z novembra 2006 potvrdzuje, že poľské orgány predpokladajú korekciu nadmerného deficitu do roku 2007. S cieľovým deficitom na rok 2007, vrátane nákladov na dôchodkovú reformu, vo výške 3,4 % HDP, t. j. nad referenčnou hodnotou, program predpokladá, že Poľsko bude môcť využiť ustanovenie paktu stability a rastu, ktoré umožňuje v prípade možného rozhodnutia o zrušení rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu začlenenie nákladov na dôchodkovú reformu na zostupnom základe (60 % v roku 2007 alebo 1,2 % HDP). Vzhľadom na to, že deficit sa v období rokov 2004 – 2006 nepretržito a podstatne znižoval, výsledný deficit v roku 2007 a jeho priblíženie sa k referenčnej hodnote 3 % HDP určí, či Poľsko môže využiť toto ustanovenie.V aktualizácii konvergenčného programu z novembra 2006 sa predpokladá ďalšie zníženie deficitu na úroveň 2,9 % HDP v roku 2009 (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu). Rozpočtové výsledky môžu byť horšie ako plánované v programe z dôvodu priaznivých predpokladov rastu v období rokov 2008 – 2009 a nestanovenia opatrení, ktoré podporujú úpravu. Na zabezpečenie trvalej korekcie nadmerného deficitu bude potrebné problematiku rizík riešiť.OdporúčanieODPORÚČANIE RADY POĽSKUs cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financiíUplatnenie článku 104 ods. 7 zmluvyRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104 ods. 7,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:1.  Podľa článku 104 zmluvy majú členské štáty predísť nadmerným deficitom verejných financií.2.  Pakt stability a rastu je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest.3.  Rada 5. júla 2004 v súlade s článkom 104 ods. 6 rozhodla, že v Poľsku existuje nadmerný deficit[11].4.  Rada po tom, čo rozhodla o existencii nadmerného deficitu v Poľsku, v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[12], poľským orgánom 5. júla 2004 odporučila, aby v strednodobom rámci vierohodným a udržateľným spôsobom podnikli kroky s cieľom znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2007, v súlade s postupom na zníženie deficitu bližšie uvedeným v stanovisku Rady z toho istého dňa ku konvergenčnému programu predloženému v máji 2004[13].5.  Odporúčanie Rady na základe článku 104 ods. 7 sa odvoláva na údaje, v ktorých nie je zahrnutý vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii dôchodkových systémov s definovanými príspevkami mimo verejných financií, ktorý zvyšuje deficit. V odporúčaní na základe článku 104 ods. 7 a stanoviskách Rady ku konvergenčným programom z mája 2004 a ich následným aktualizáciám (z novembra 2004 a januára 2006) sa však výslovne zohľadňujú riziká pre korekciu nadmerného deficitu vyplývajúce z implementácie tohto rozhodnutia Eurostatu, ktoré sa má na základe rozhodnutia Eurostatu zo septembra 2004 implementovať od 1. apríla 2007 (termín na prvé oznámenie skutočných údajov o dlhu a deficite za rok 2006 a predchádzajúce roky). V čase prijatia odporúčania Rady na základe článku 104 ods. 7 sa vplyv implementácie rozhodnutia Eurostatu, ktorý zvyšuje deficit (t .j. ročné náklady na dôchodkovú reformu Poľska z roku 1999), odhadoval na približne 1,5 % HDP.6.  Rada 28. novembra 2006 prijala rozhodnutie v súlade s článkom 104 ods. 8, v ktorom sa uvádza, že kroky, ktoré Poľsko podniklo vzhľadom na odporúčanie Rady z 5. júla 2004 na základe článku 104 ods. 7, sa preukázali ako neprimerané na korekciu nadmerného deficitu do roku 2007[14]. Rozhodnutie vychádzalo (i) z revízie cieľového deficitu v roku 2007 v rozpočte na rok 2007 v porovnaní s odporúčaním smerom nahor (napriek lepším ako očakávaným rozpočtovým výsledkom v období rokov 2004 – 2006), (ii) z rizík spojených s vyšším ako plánovaným deficitom na rok 2007, ako sa uvádza v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 a (iii) z implementácie uvedeného rozhodnutia Eurostatu od jari 2007, pri ktorej sa predpokladá, že povedie k zvýšeniu deficitu v roku 2007 o približne 2 % HDP.7.  Poľsko je v súčasnosti členským štátom s výnimkou v zmysle článku 122 ods. 1 zmluvy, čo znamená, že musí predísť nadmerným deficitom, článok 104 ods. 9 a článok 104 ods. 11 zmluvy sa však naň neuplatňujú; ďalšie odporúčania sa môžu Poľsku adresovať iba na základe článku 104 ods. 7.8.  Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 sa v odporúčaní v súlade s článkom 104 ods. 7 musí bližšie uviesť, že príslušný členský štát má do štyroch mesiacov podniknúť účinné kroky a že korekcia nadmerného deficitu by sa mala ukončiť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, pokiaľ nenastanú zvláštne okolnosti. V článku 3 ods. 4 sa takisto uvádza, že Rada by mala vo svojom odporúčaní určenom členskému štátu na korekciu nadmerného deficitu požadovať dosiahnutie minimálneho ročného zlepšenia štrukturálneho salda minimálne 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty.9.  Existencia osobitných okolností – najmä veľkosť deficitu a prebiehajúca štrukturálna zmena hospodárstva – sa zohľadnila pri vydaní odporúčania Rady Poľsku na základe článku 104 ods. 7, ktoré umožnilo korekciu v strednodobom rámci, a to do roku 2007. Vzhľadom na to, že deficity dosiahnuté v období rokov 2004 - 2006 boli výrazne nižšie ako cieľové deficity, z ktorých vychádzalo odporúčanie Rady na základe článku 104 ods. 7 a hospodársky rast očakávaný v roku 2007 sa vo všeobecnosti potvrdil, nie je dôvod na predĺženie lehoty na korekciu nadmerného deficitu.10.  Aj v aktualizácii konvergenčného programu z novembra 2006, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 – 2009, sa predpokladá korekcia nadmerného deficitu do roku 2007 tak, ako v predchádzajúcich programoch. Vzhľadom na lepší výsledok v roku 2006 v porovnaní s odhadom v programe (1,9 % HDP) sa cieľový deficit v roku 2007 stanovil na úroveň 1,4 % HDP. V ďalších rokoch sa plánuje zníženie deficitu na 1,0 % HDP v roku 2008 a 0,6 % v roku 2009. V týchto cieľových deficitoch nie je zahrnutý vplyv uvedeného rozhodnutia Eurostatu na deficit. Pri začlenení tohto vplyvu budú deficity takéto: 3,9 % v roku 2006, 3,4 % v roku 2007, 3,1 % v roku 2008 a 2,9 % v roku 2009. V štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa v období rokov 2007 – 2009 plánuje zlepšenie deficitu o približne 0,5 % HDP ročne.11.  Deficit 3,4 % v roku 2007 by prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP. V programe sa predpokladá, že Komisia a Rada by za účelom zrušenia rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu na základe článku 104 ods. 12 mohli, ako sa predpokladá v článku 2 ods. 7 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, zohľadniť rozpočtové náklady na dôchodkovú reformu z roku 1999 na lineárne zostupnom základe, čo v roku 2007 predstavuje 60 % alebo približne 1,2 % HDP. Aby Poľsko mohlo využívať toto ustanovenie, deficit by sa mal podstatne a nepretržito znižovať a dosiahnuť úroveň, ktorá sa približuje referenčnej hodnote. Keďže sa deficit v období rokov 2004 – 2006 podstatne a nepretržito znižoval, deficit dosiahnutý v roku 2007 rozhodnou mierou stanoví, či možno toto ustanovenie uplatniť na Poľsko.12.  Predpoveď útvarov Komisie z jesene 2006 poukazuje na to, že existujú riziká spojené s cieľovým deficitom v roku 2007. Pri zohľadnení aktuálnejších informácií, ktoré boli dostupné až po vypracovaní jesennej predpovede, najmä vzhľadom na lepší ako očakávaný výsledok v roku 2006 (teraz odhadovaný na 1,9 % HDP), deficit v roku 2007 bude pravdepodobne vo výške približne 3,7 % HDP (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu), čo je o niečo lepšie v porovnaní s hodnotou plánovanou v jesennej predpovedi (okolo 4 % HDP), ale horšie ako posledný oficiálny cieľový deficit (3,4 % HDP).13.  Rada vo svojom stanovisku z [ 27. februára 2007 ] k aktualizácii konvergenčného programu z novembra 2006 posudzuje strednodobé rozpočtové plány poľských orgánov. Celkovo konštatovala, že v programe sa predpokladá korekcia nadmerného deficitu do roku 2007, doteraz prijaté kroky sa však nezdajú primerané a plánované opatrenia sa zdajú byť nedostatočné na dosiahnutie tohto výsledku. Napriek tomu, že program v nasledujúcich rokoch predpokladá dosiahnutie primeraného pokroku smerom k strednodobému cieľu, vzhľadom na predpoklady silného rastu, existujú významné riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov a trvalosť úpravy. Riziká pre rozpočtové ciele vyplývajú najmä (i) z priaznivého makroekonomického scenára na obdobie rokov 2008 – 2009, (ii) zo závažných neurčitostí týkajúcich sa účinnej implementácie plánovaných reforiem a (iii) z nedostatku informácií o opatreniach na podporu predpokladaného obmedzenia výdavkov, ktoré, ako sa zdá, sú v počiatočnej koncepčnej fáze.14.  Opatrenia na konsolidáciu rozpočtu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie salda verejných financií a zamerať sa na zvýšenie kvality verejných financií a posilnenie potenciálu hospodárskeho rastu,TÝMTO ODPORÚČA:15.  Poľské orgány by mali odstrániť nadmerný deficit najneskôr v roku 2007.16.  Poľské orgány by mali znížiť deficit verejných financií vierohodným a udržateľným spôsobom a na tento účel zabezpečiť zlepšenie štrukturálneho salda o 0,5 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2006 a 2007.Rada stanovuje pre poľské orgány konečný termín [27. august 2007] na prijatie účinných opatrení na tento účel.Rada okrem toho Poľsko vyzýva, aby po odstránení nadmerného deficitu zabezpečilo udržanie konsolidácie rozpočtu smerom k strednodobému cieľu stanovenému pre štrukturálne saldo pri hodnote 1 % HDPToto odporúčanie je určené Poľskej republike.V Bruseli [27. februára 2007]Za Radupredseda[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] European Economy č. 2/2004. V ekonomických predpovediach útvarov Komisie z jari 2004 sa zohľadnili údaje, ktoré Poľsko predložilo v marci 2004 a ktoré uverejnil Eurostat (tlačová správa Eurostatu 38/2004 zo 16.3.2004).[3] Medzitým sa údaj o deficite za rok 2003 revidoval podľa zaužívaných postupov. Teraz dosahuje výšku 4,7 % HDP.[4] Ú. v. EÚ C 320, 24.12.2004, s. 15.[5] Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 18.[6] Pozri http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf.[7] Pozri tlačovú správu Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a kapitolu I.1.3 – Klasifikácia kapitalizačných dôchodkových systémov a vplyv na verejné financie v príručke Eurostatu o verejnom deficite a dlhu, ktorú možno stiahnuť na internetovej stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Pozri tlačovú správu Eurostatu č. 117/2004 z 23. septembra 2004.[9] Ú. v. EÚ L 414, 30.12.2006, s. 81.[10] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám vykonávania paktu stability a rastu a usmerneniam k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. Pozri najmä odsek 5 oddielu I B v kódexe správania.[11] Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 18.[12] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[13] Ú. v. EÚ C 320, 24.12.2004, s. 15.[14] Ú. v. EÚ L 414, 30.12.2006, s. 81.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0227

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru, 2005-2009  /* SEK/2006/0227 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 22.2.2006SEK(2006) 227 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru, 2005 - 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa o posilnenie jeho efektívnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, sa ustanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Cypru bol predložený v máji 2004. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením svoje stanovisko k tomuto programu 5. júla 2004. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú v súlade s tým istým postupom posúdené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, pričom ich môže prípadne preskúmať aj Rada.Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoje strednodobé ciele týkajúce sa rozpočtovej pozície, stanoviť opatrenia politiky zamerané na ich dosiahnutie a udržanie a uviesť sprievodné hospodárske predpoklady. V nadväznosti na reformu paktu je potrebné rozlišovať strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, a to aj pokiaľ ide o fiškálne riziká udržateľnosti verejných financií. Reforma ďalej predpokladá, že prostredníctvom prísnejšej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach by mal byť dosiahnutý symetrickejší prístup k fiškálnej politike počas hospodárskeho cyklu, pričom pri dočasnom odchýlení od strednodobého cieľa, či pri postupe úprav na dosiahnutie tohto cieľa, by sa mali zohľadniť „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú stabilitu.So zreteľom na prognózu útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné zásady hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 - 2008, Komisia preskúmala nedávno predložený konvergenčný program Cypru a na základe nasledujúceho hodnotenia, prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu.Hodnotenie1.  Cyprus predložil 14. decembra 2005 svoju druhú aktualizáciu konvergenčného programu, ktorá zahŕňala obdobie rokov 2005 až 2009, čo bolo neskôr ako 1. decembra, ako sa stanovuje v novom kódexe pravidiel[3], odrážajúc úsilie orgánov zahrnúť rozpočtové opatrenia oznámené v druhom decembrovom týždni. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v kódexe pravidiel[4].2.  Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že Cyprus má nadmerný deficit. Podľa odporúčania Rady v zmysle článku 104 ods. 7 z toho istého dátumu, nadmerný deficit mal byť upravený do roku 2005. Vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu, ktorá zahŕňa obdobie 2004 – 2008 vyzvala Rada Cyprus, aby sa urýchlene implementovali opatrenia, ktoré počítajú znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2005, aby sa zabezpečilo, aby dlhový pomer začal dovtedy klesať a aby sa pokračovalo v dôchodkovej reforme a reforme zdravotníctva.3.  Podporený silnou produktivitou a rastom zamestnanosti, rast reálneho HDP Cypru (3,5 %) patril k najvyšším v EÚ za posledné desaťročie. Čisté pôžičky voči zvyšku sveta (deficit platobnej bilancie) sa zvýšili (4,75 % HDP v roku 2004) v dôsledku strát v súvislosti s konkurencieschopnosťou a zvýšenou hospodárskou súťažou v niektorých hlavných vývozných sektoroch Cypru. Toto bolo do veľkej miery vyvážené potrebami pôžičiek verejného sektoru, ktorý dosiahol deficit nad hranicou 4 % HDP v roku 2004. Inflácia HICP zostala pod úrovňou 3 % počas väčšej časti desaťročia.4.  V aktualizácii sa počíta s reálnym rastom HDP niečo nad úrovňou 4 % počas obdobia rokov 2006 – 2009, založené na očakávanom posilnení konečnej domácej spotreby a pozitívnom prínose externého sektora. Toto je realistickým do roku 2007 ale mierne nadhodnoteným v roku 2008 a 2009. V dôsledku toho môžu byť cyklické podmienky, merané produkčnou medzerou, priaznivejšie ako naznačujú prognózy v programe. Počíta sa s postupným znižovaním externej platobnej bilancie, z 5⅓ % HDP v roku 2006 na 2¾ % v roku 2009.5.  Predpokladá sa, že ročná inflácia HICP, ktorá zostala na úrovni asi 2 % v roku 2005 napriek vyšším cenám za energiu a nespracované potraviny, bude počas programového obdobia kolísať okolo tejto úrovne. Táto prognóza sa javí realistickou. Od vstupu do ERM II 2 .mája 2005, výmenný kurz CYP/EUR zostal blízko pri centrálnej parite. Výnosy zo štátnych dlhopisov klesali počas roku 2005 a poklesli pod úroveň 4 % na začiatku roku 2006. Rozpätie voči výnosom eurozóny sa zúžilo na menej ako 100 bázických bodov. Cieľom Cypru je dosiahnuť členstvo v eurozóne 1. januára 2008.6.  V súčasnej aktualizácii sa odhaduje výsledok deficitu na rok 2005 vo výške 2,5 % HDP, v porovnaní s 2,75 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 a mierne pod úrovňou 3 % v prechádzajúcej aktualizácii. Rozdiel v porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou odráža najmä asi 0,5 % HDP lepšie ako sa očakávalo úrokové výdavky.7.  Vychádzajúc zo zníženia deficitu pod úroveň 3 % HDP v roku 2005 sa aktualizácia zameriava na ďalšiu konsolidáciu verejných financií do roku 2009, kedy sa deficit bude približovať k 0,5 % HDP a hrubý dlh 53,5 % HDP. Po dosiahnutí 0,75 % HDP v roku 2005 sa predpovedá postupné zvýšenie primárneho prebytku na 1,75 % HDP v roku 2009. Pokles deficitu odráža zníženie podielu výdavkov o približne 4 % HDP, čo nie je celkom kompenzované poklesom podielu príjmov (o 2 %). Úprava je založená na štrukturálnych obmedzeniach v súčasných primárnych výdavkoch, úsporách na úrokových výdavkoch a kombinácii štrukturálnych a jednorázových opatrení na strane príjmov. Postupnejšia úprava počas obdobia rokov 2006 – 2008 v porovnaní s predchádzajúcim programom odráža mierne nižší nárast HDP.8.  Na základe výpočtov útvarov Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky by sa mal štrukturálny deficit (t. j. cyklicky upravený deficit verejných financií bez jednorazových alebo dočasných opatrení) zlepšiť z úrovne asi 3 % HDP v roku 2005 na 0,5 % v roku 2009, t. j. v priemere o viac ako 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne, na pozadí postupného uzatvárania produkčnej medzery. Nedostatočné zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2007 odráža očakávané zhoršenie čistej pozície Cypru voči rozpočtu EÚ, keďže dočasné kompenzačné granty spojené so vstupom do EÚ budú ukončené v roku 2006. V aktualizácii sa jasne stanovuje ako strednodobý cieľ štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP a ciele na jeho dosiahnutie v roku 2009. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu približne 2% HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je na primeranej úrovni, keďže sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a zodpovedajúcim spôsobom odráža dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.9.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Berúc do úvahy výraznú špecializáciu Cypru na turizmus, riziká makroekonomického vývoja sa spájajú najmä s geopolitickým vývojom v oblasti. Ďalej makro perspektíva na rok 2008 a 2009 je mierne optimistická a daňové prognózy sa zdajú tak trochu priaznivé. Cyperská vláda však viac ako splnila rozpočtové ciele a v aktualizácii sa znovu zdôrazňuje záväzok Cypru prijať v prípade potreby dodatočné opatrenia na dosiahnutie plánovanej úpravy.10.  Keď sa započítajú odhadovaný výsledok na rok 2005 a vyrovnanosť rizík vzhľadom na rozpočtové ciele, rozpočtová pozícia sa zdá byť v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2005 v zmysle odporúčania Rady podľa článku 104 ods.7. Od roku 2008 sa tiež zdá, že poskytuje dostatočné bezpečné rozpätie proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch a zabezpečí, aby bol strednodobý cieľ programu (-0,5 % HDP) takmer dosiahnutý v roku 2009. Tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu uvedené v programe je všeobecne v súlade s Paktom stability a rastu.11.  Odhaduje sa, že verejný dlh by v roku 2005 mal byť 70,5 % HDP, nad 60 % referenčnej hodnoty HDP. V aktualizácii sa predpovedá postupný pokles dlhového pomeru, na 53,5 % v roku 2009 v dôsledku stúpajúceho primárneho salda, vysoký nominálny rast HDP a od roku 2006 dlh znižujúce úpravy kapitálového toku na znižovanie dlhu (dekumulácia amortizačných fondov). Zdá sa, že riziká v súvislosti s týmto vývojom sú všeobecne vyvážené. Zdá sa, že dlhový pomer sa dostatočne zmenšuje.12.  Vzhľadom na stabilitu verejných financií vzniká pre Cyprus v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie populácie veľké riziko. Dôsledná strednodobá realizácia plánovanej konsolidácie verejných financií zmierni riziká v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou, ako sa uvádza v programe, budú potrebné aj dostatočné opatrenia v oblasti dôchodkovej reformy a reformy zdravotníctva, ktoré budú obsahovať vysoký nárast výdavkov spojených so starnutím populácie v období do roku 2050 a bude potrebné znížiť riziko v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou.13.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Cyprus je predovšetkým na správnej ceste k dosiahnutiu korekcie svojho nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou a uskutočňuje nevyhnutné kroky na dosiahnutie svojho strednodobého cieľa, zatiaľ čo dlhový pomer od roku 2005 bude ďalej klesať. V programe sa počíta aj s klesajúcou vonkajšou nerovnováhou.14.  Národný program reforiem Cypru predložený 11. novembra 2005 v súvislosti s obnovenou Lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta uvádza tieto výzvy s významných vplyvom na verejné financie: i) podporu výskumu a vývoja a inovácie a podporu rozširovania informačných a komunikačných znalostí, ii) modernizáciu základných infraštruktúr, iii) posilnenie vývoja ľudského kapitálu a iv) sociálnu kohéziu. Rozpočtový vplyv opatrení načrtnutých v Národnom programe reforiem sa odráža v rozpočtových prognózach v aktualizácii konvergenčného programu. Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú v súlade s prioritami predpovedanými v Národnom programe reforiem. V aktualizácii sa uvádzajú najmä opatrenia na monitorovanie a lepšiu kontrolu verejných výdavkov.Vzhľadom na toto hodnotenie by štrukturálna úprava plánovaná počas obdobia programu po znížení deficitu pod hranicu 3 % HDP v roku 2005 bola vítaná. V zmysle odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 z 5. júla 2004 by bolo vhodné pre Cyprus, aby:i) zabezpečil, v súlade s aktualizovaným konvergenčným programom prostredníctvom opatrení trvalého charakteru, aby sa rozpočtová konsolidácia po korekcii nadmerného deficitu, smerujúca k strednodobej vyrovnanej pozícii udržala.(ii) kontroloval verejné výdavky na dôchodky a uskutočnil ďalšie reformy v oblastiach dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru, 2005 - 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PRIJALA TOTO STANOVISKO:15.  Dňa 14. marca 2006 Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Cypru na obdobie rokov 2005 až 2009.16.  Podporený silnou produktivitou a rastom zamestnanosti, rast reálneho HDP Cypru (3,5 %) patril k najvyšším v EÚ za posledné desaťročie. Čisté pôžičky voči zvyšku sveta (deficit platobnej bilancie) sa zvýšili (4,8 % HDP v roku 2004) v dôsledku strát v súvislosti s konkurencieschopnosťou a zvýšenou hospodárskou súťažou v niektorých hlavných vývozných sektoroch Cypru. Toto bolo do veľkej miery vyvážené potrebami pôžičiek verejného sektoru, ktorý dosiahol deficit na hranici 4,1% HDP v roku 2004. Inflácia HICP zostala pod úrovňou 3 % počas väčšiny časti desaťročia.17.  Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že Cyprus má nadmerný deficit. Podľa odporúčania Rady v zmysle článku 104 ods. 7 z toho istého dátumu, nadmerný deficit mal byť korigovaný do roku 2005. Vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu, ktorá zahŕňa obdobie 2004 – 2008 vyzvala Rada Cyprus, aby sa urýchlene implementovali opatrenia, ktoré počítajú znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2005, aby sa zabezpečilo, aby dlhový pomer začal dovtedy klesať a aby sa pokračovalo v dôchodkovej reforme a reforme zdravotníctva.18.  V súčasnej aktualizácii sa odhaduje výsledok deficitu na rok 2005 vo výške 2,5 % HDP, v porovnaní s 2,75 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005 a mierne pod úrovňou 3 % v prechádzajúcej aktualizácii. Rozdiel v porovnaní s aktualizáciou odráža 0,5 % HDP lepšie úrokové výdavky ako sa očakávalo.19.  Nový program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel[6]. Aktualizácia bola predložená dva týždne po lehote stanovenej v novom kódexe pravidiel, odrážajúc prianie orgánov zahrnúť rozpočtové opatrenia oznámené v druhom decembrovom týždni.20.  Makroekonomický scenár na základe programu predpokladá reálny rast HDP v období rokov 2005 – 2009 niečo nad úrovňou 4%. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu do roku 2007, ktoré sú v rokoch 2008 a 2009 mierne priaznivé. V dôsledku toho môžu byť cyklické podmienky, merané produkčnou medzerou, priaznivejšie ako naznačujú prognózy v programe. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická.21.  Vychádzajúc zo zníženia deficitu pod úroveň 3 % HDP v roku 2005 sa aktualizácia zameriava na ďalšiu konsolidáciu verejných financií do roku 2009, kedy sa deficit bude približovať k 0,5 % HDP. Po dosiahnutí 0,75 % HDP v roku 2005 sa predpovedá postupné zvýšenie primárneho prebytku na 1,75 % HDP v roku 2009. Zúženie deficitu odráža zníženie podielu výdavkov o približne 4 % HDP, čo nie je celkom kompenzované poklesom podielu príjmov (o 2 %). Úprava je založená na štrukturálnych obmedzeniach v súčasných primárnych výdavkoch, úsporách na úrokových výdavkoch a kombinácii štrukturálnych a jednorazových opatrení na strane príjmov. Postupnejšia úprava počas obdobia rokov 2006 – 2008 v porovnaní s predchádzajúcim programom odráža mierne nižší nárast HDP.22.  Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, v priemere o viac ako 0,5 % HDP ročne, z deficitu vo výške asi 3 % HDP v roku 2005 na asi 0,5 % v roku 2009. Nedostatočné zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2007 odráža očakávané zhoršenie čistej pozície Cypru voči rozpočtu EÚ, keďže dočasné kompenzačné granty spojené so vstupom do EÚ budú ukončené v roku 2006. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu 0,5 % HDP a zameriava sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2009. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu približne 2% HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je na primeranej úrovni, keďže sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a zodpovedajúcim spôsobom odráža dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.23.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Berúc do úvahy výraznú špecializáciu Cypru na turizmus, riziká makroekonomického vývoja sa spájajú najmä s geopolitickým vývojom v oblasti. Ďalej makro perspektíva na rok 2008 a 2009 je mierne optimistická a daňové prognózy sa zdajú tak trochu priaznivé. Cyperská vláda však viac ako splnila rozpočtové ciele a v aktualizácii sa znovu zdôrazňuje záväzok Cypru prijať v prípade potreby dodatočné opatrenia na dosiahnutie plánovanej úpravy.24.  Keď sa započítajú odhadovaný výsledok na rok 2005 a vyrovnanosť rizík vzhľadom na rozpočtové ciele, rozpočtová pozícia sa zdá byť v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2005 v zmysle odporúčania Rady. Poskytuje tiež dostatočný priestor na to, aby zabránil prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3% HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách od roku 2008. Navyše sa zdá dostatočným zabezpečiť, aby sa strednodobý cieľ programu takmer naplnil do roku 2009, ako sa plánuje v programe. V nadchádzajúcich rokoch korekcia nadmerného deficitu, tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu programu naznačené programom sú plne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý stanovuje, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo byť 0,5 % HDP ako štandardná hodnota a úprava by mala byť vyššia v ekonomicky priaznivých časoch a mohla by byť nižšia v ekonomicky nepriaznivých časoch..25.  Odhaduje sa, že pomer dlhu dosiahol v roku 2005 úroveň 70,5% HDP, čo je nad referenčnú hodnotu 60%. V programe sa predpokladá pokles pomeru dlhu na 53,5 % HDP v roku 2009. Zdá sa, že riziká spojené s vývojom dlhového pomeru sú značne vyvážené. Vzhľadom na toto hodnotenie rizika sa zdá, že dlhový pomer sa vo vzťahu k referenčnej hodnote dostatočne znižuje.26.  Vzhľadom na stabilitu verejných financií vzniká pre Cyprus v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie populácie veľké riziko. Dôsledná strednodobá realizácia plánovanej konsolidácie verejných financií zmierni riziká v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou, ako sa uvádza v programe, budú potrebné aj dostatočné opatrenia v oblasti dôchodkovej reformy a reformy zdravotníctva, ktoré budú obsahovať vysoký nárast výdavkov spojených so starnutím populácie v období do roku 2050 a bude potrebné znížiť riziko v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou.27.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Cyprus je predovšetkým na správnej ceste na dosiahnutie korekcie svojho nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou a činí nevyhnutné na dosiahnutie svojho strednodobého cieľa, zatiaľ čo dlhový pomer od roku 2005 bude ďalej klesať.28.  Národný program reforiem Cypru predložený 11. novembra 2005 v súvislosti s obnovenou Lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta uvádza tieto výzvy s významných vplyvom na verejné financie: i) podporu výskumu a vývoja a inovácie a podporu rozširovania informačných a komunikačných znalostí ii) modernizáciu základných infraštruktúr, iii) posilnenie vývoja ľudského kapitálu a iv) sociálnu kohéziu. Rozpočtový vplyv opatrení načrtnutých v Národnom programe reforiem sa odráža v rozpočtových prognózach v aktualizácii konvergenčného programu. Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií sú v súlade s prioritami predpovedanými v Národnom programe reforiem. V aktualizácii sa uvádzajú najmä opatrenia na monitorovanie a lepšiu kontrolu verejných výdavkov.Vzhľadom na toto hodnotenie by štrukturálna úprava plánovaná počas obdobia programu po znížení deficitu pod hranicu 3 % HDP v roku 2005 bola vítaná. V zmysle odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 by bolo vhodné pre Cyprus, aby:-  i) zabezpečil, v súlade s aktualizovaným konvergenčným programom prostredníctvom opatrení trvalého charakteru, aby sa rozpočtová konsolidácia po korekcii nadmerného deficitu, smerujúca k strednodobej vyrovnanej pozícii udržala.-  (ii) kontroloval verejné výdavky na dôchodky a uskutočnil ďalšie reformy v oblastiach dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | KP december 2005 | 3.8 | 4.1 | 4.2 | 4.2 | 4.2 | 4.3 |KOM nov. 2005 | 3.8 | 3.9 | 4.0 | 4.2 | neuv. | neuv. |KP december 2004 | 3.6 | 4.0 | 4.4 | 4.5 | 4.5 | neuv. |HICP inflácia (%) | KP december 2005 | 1.9 | 2.1 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.0 |KOM nov. 2005 | 1.9 | 2.3 | 2.1 | 2.1 | neuv. | neuv. |KP december 2004 | 2.1 | 2.6 | 2.2 | 2.1 | 2.0 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP december 20051 | -1.3 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | 0.0 | 0.1 |KOM nov. 20055 | -1.1 | -0.7 | -0.2 | 0.4 | neuv. | neuv. |KP december 20041 | -1.5 | -1.1 | -0.6 | 0.0 | +0.5 | neuv. |Saldo verejných financií (v % HDP) | KP december 2005 | -4.1 | -2.5 | -1.9 | -1.8 | -1.2 | -0.6 |KOM nov. 2005 | -4.1 | -2.8 | -2.86 | -2.46 | neuv. | neuv. |KP december 2004 | -4.8 | -2.9 | -1.7 | -1.5 | -0.9 | neuv. |Primárne saldo (v % HDP) | KP december 2005 | -0.9 | 0.7 | 1.2 | 1.2 | 1.4 | 1.7 |KOM nov. 2005 | -0.9 | 0.5 | 0.3 | 0.7 | neuv. | neuv. |KP december 2004 | -1.3 | 0.7 | 1.8 | 2.0 | 2.5 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (v % HDP) | KP december 20051 | -3.6 | -2.2 | -1.8 | -1.8 | -1.2 | -0.6 |KOM nov. 2005 | -3.9 | -2.5 | -2.7 | -2.6 | neuv. | neuv. |KP december 2004 | -4.3 | -2.7 | -1.7 | -1.5 | -0.9 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (v % HDP) | KP december 20053 | -4.6 | -3.1 | -2.1 | -2.1 | -1.5 | -0.6 |KOM nov. 20054 | -4.9 | -3.1 | -2.7 | -2.6 | neuv. | neuv. |KP december 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (v % HDP) | KP december 2005 | 71.3 | 70.5 | 67.0 | 64.0 | 56.9 | 53.5 |KOM nov. 2005 | 72.0 | 70.4 | 69.1 | 67.4 | neuv. | neuv. |KP december 2004 | 74.9 | 71.9 | 69.2 | 65.7 | 58.1 | neuv. |Poznámky: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení či iných dočasných opatrení. 3Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (jednorazové opatrenia vo výške 1,0 % HDP v roku 2004, 0,9 % HDP v roku 2005 a 0,3 % HDP v rokoch 2006 – 2008) 4Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovediach útvarov Komisie z jesene roku 2005 (1,0 % HDP v roku 2004 a 0,6 % HDP v roku 2005) 5Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % a 3,5% v tomto poradí v rokoch 2004 - 2007. 6Prognóza deficitu na rok 2006 bola vypočítaná tak, ako keby neboli žiadne zmeny vo vývoji politiky, keďže návrh rozpočtu na rok 2006 nebol dostupný v čase konečného termínu predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005, čo tiež čiastočne vysvetľuje prognózu vyššieho deficitu na rok 2007. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005.(Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s.1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] „Špecifikácie implementácie Paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[3] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniam k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[4] Program obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005.(Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s.1). Všetky dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto odporúčaní možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Program obsahuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel. Chýbajú nepovinné údaje o vývoji na trhu práce (najmä, zamestnanosti (odpracovaných hodinách) a produktivite práce (odpracovaných hodinách)) a o príspevkoch k rastu potenciálneho produktu.


title: 2011/25/EÚ: Odporúčanie Komisie zo 14. januára 2011 , ktorým sa stanovujú usmernenia na rozlišovanie medzi kŕmnymi surovinami, kŕmnymi doplnkovými látkami, biocídnymi výrobkami a veterinárnymi liekmi  Text s významom pre EHP

text:
               15.1.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 11/75

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   zo 14. januára 2011,
   ktorým sa stanovujú usmernenia na rozlišovanie medzi kŕmnymi surovinami, kŕmnymi doplnkovými látkami, biocídnymi výrobkami a veterinárnymi liekmi
   (Text s významom pre EHP)
   (2011/25/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2009 z 13. júla 2009 o uvádzaní krmív na trh a ich používaní, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 a ktorým sa zrušuje smernica Rady 79/373/EHS, smernica Komisie 80/511/EHS, smernice Rady 82/471/EHS, 83/228/EHS, 93/74/EHS, 93/113/ES a 96/25/ES a rozhodnutie Komisie 2004/217/ES (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Rozlišovanie medzi kŕmnymi surovinami, kŕmnymi doplnkovými látkami a inými výrobkami, napríklad veterinárnymi liekmi, má dôsledky na podmienky ich uvádzania na trh, v závislosti od príslušných platných právnych predpisov.

               (2)

               Prevádzkovatelia krmivárskych podnikov a príslušné vnútroštátne kontrolné orgány sa často stretávajú s problémami týkajúcimi sa klasifikácie výrobkov, čo môže ohroziť obchodovanie s krmivami v celej Európskej únii.

               (3)

               Aby sa predišlo nezrovnalostiam pri zaobchádzaní s takýmito výrobkami, uľahčila sa práca príslušných vnútroštátnych orgánov a pomohlo sa zainteresovaným hospodárskym subjektom konať v rámci, ktorý by poskytoval vhodnú úroveň právnej istoty, mali by sa stanoviť nezáväzné usmernenia na rozlišovanie medzi kŕmnymi surovinami, kŕmnymi doplnkovými látkami a inými druhmi výrobkov.

               (4)

               Opatrenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Pri rozlišovaní medzi kŕmnymi surovinami, kŕmnymi doplnkovými látkami a inými druhmi výrobkov by sa mali zohľadniť usmernenia stanovené v prílohe k tomuto odporúčaniu.

      V Bruseli 14. januára 2011

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 229, 1.9.2009, s. 1.

      PRÍLOHA

         USMERNENIA NA ROZLIŠOVANIE MEDZI KŔMNYMI SUROVINAMI, KŔMNYMI DOPLNKOVÝMI LÁTKAMI A INÝMI VÝROBKAMI

      Cieľom týchto usmernení je pomôcť príslušným vnútroštátnym orgánom a prevádzkovateľom krmivárskych podnikov pri vynucovaní a uplatňovaní príslušných právnych predpisov.
      Usmernenia sú založené na ustanoveniach uvedených v právnom rámci, ktorý sa vzťahuje na rôzne druhy príslušných výrobkov, s dôrazom na definície týchto výrobkov, ktoré sú v ňom stanovené, v záujme identifikácie údajov potrebných na rozlišovanie medzi druhmi výrobkov.
      Pri každom výrobku by sa kritériá navrhované na rozlišovanie medzi rôznymi druhmi výrobkov nemali uplatňovať následne, ale súčasne, aby sa pri vytváraní profilu každého osobitného výrobku zohľadnili všetky jeho vlastnosti. Žiadne z kritérií sa nemôže použiť výlučne ani prednostne voči inému kritériu.
      Analógia s ostatnými výrobkami sa nemôže použiť ako diskriminačné kritérium, môže však pomôcť pri prehodnocovaní už prijatého rozhodnutia na základe uplatňovania stanovených kritérií. Môže sa však tiež použiť na overenie súladu.
      1.   Právne predpisy v oblasti krmív

      1.1.   Právne texty

      V príslušných právnych predpisoch sa nachádzajú tieto definície:

                  Článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 178/2002 (1):
                  „krmivá“: akékoľvek látky alebo výrobky vrátane prídavných látok, spracované, čiastočne spracované alebo nespracované, určené na kŕmenie zvierat orálnou cestou.
                  V nadväznosti na túto širokú definíciu krmív sa v odôvodnení 3 nariadenia (ES) č. 767/2009 uvádza, že „krmivami môžu byť kŕmne suroviny, kŕmne zmesi, kŕmne doplnkové látky, premixy alebo medikované krmivá.“

                  Článok 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 767/2009:
                  „kŕmne suroviny“: výrobky rastlinného alebo živočíšneho pôvodu, ktorých základným účelom je uspokojovať nutričné potreby zvierat, vo svojom prirodzenom stave, čerstvé alebo konzervované, a výrobky získané priemyselným spracovaním uvedených výrobkov a organické alebo anorganické látky bez ohľadu na to, či obsahujú, alebo neobsahujú kŕmne doplnkové látky, ktoré sú určené na perorálne kŕmenie zvierat buď priamo, alebo po spracovaní, alebo pri príprave kŕmnych zmesí, alebo ako nosiče premixov;
                  „nosič“: látka používaná na rozpúšťanie, riedenie, disperziu alebo inú fyzikálnu úpravu kŕmnej doplnkovej látky, aby sa uľahčila manipulácia s ňou, jej aplikácia alebo používanie bez toho, aby sa zmenila jej technologická funkcia, a bez toho, aby sa prejavil akýkoľvek jej vlastný technologický účinok;
                  „krmivá určené na zvláštne nutričné účely“: krmivá, ktoré môžu vyhovovať zvláštnemu nutričnému účelu z dôvodu ich zvláštneho zloženia alebo výrobnej metódy, ktoré ich jasne odlišujú od bežných krmív. Medzi krmivá určené na zvláštne nutričné účely nepatria medikované krmivá v zmysle smernice 90/167/EHS;
                  „perorálne kŕmenie zvierat“: podávanie krmiva do tráviaceho traktu zvierat cez ústny otvor s cieľom uspokojiť nutričné potreby zvieraťa a/alebo zachovať produktivitu obvykle zdravých zvierat.

                  Článok 2 ods. 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 1831/2003 (2):
                  „kŕmne doplnkové látky“: látky, mikroorganizmy alebo prípravky, odlišné od kŕmnych surovín a premixov, ktoré sa zámerne pridávajú do krmiva alebo do vody, najmä aby plnili jednu alebo viac funkcií vymenovaných v článku 5 ods. 3 uvedeného nariadenia:a)priaznivo ovplyvňovať vlastnosti krmiva;b)priaznivo ovplyvňovať vlastnosti živočíšnych produktov;c)priaznivo ovplyvňovať farbu okrasných rýb a vtákov;d)uspokojovať nutričné potreby zvierat;e)priaznivo ovplyvňovať dôsledky živočíšnej výroby na životné prostredie;f)priaznivo ovplyvňovať živočíšnu výrobu, úžitkovosť zvierat alebo prosperitu zvierat, najmä ovplyvňovaním mikroflóry tráviacej sústavy alebo stráviteľnosti krmív, alebog)mať kokcidiostatický alebo antihistomonický účinok.

                  Článok 2 ods. 2 písm. h) nariadenia (ES) č. 1831/2003:
                  „technologické pomocné látky“: akékoľvek látky, ktoré samotné sa neužívajú ako krmivo, zámerne používané pri spracovaní krmív alebo kŕmnych surovín na splnenie technologického účelu počas úpravy alebo spracovania, ktoré môžu mať za následok nezámernú, avšak technologicky nezabrániteľnú prítomnosť rezíduí látky alebo jej derivátov v konečnom výrobku pod podmienkou, že tieto rezíduá nemajú negatívny účinok na zdravie zvierat, zdravie ľudí ani životné prostredie a nemajú žiadne technologické účinky na hotové krmivo.
                  Odôvodnenie 11 nariadenia (ES) č. 767/2009 navyše znie takto: „[…]. Kŕmne suroviny sa používajú predovšetkým na uspokojovanie potrieb zvierat, napríklad na dodávanie energie, živín, minerálnych látok alebo vlákniny. Okrem základných zložiek výživy nie sú obvykle chemicky presne vymedzené. Z účelov používania kŕmnych surovín by sa mali vylúčiť účinky, ktoré možno odôvodniť vedeckým posudzovaním a ktoré sa týkajú len kŕmnych doplnkových látok alebo veterinárnych liečiv. […]“

            1.2.   Dôsledky na rozlišovanie medzi kŕmnymi surovinami a kŕmnymi doplnkovými látkami

      1.2.1.   Odvodenie z právnych textov

      —   „kŕmne doplnkové látky sú látky […] iné ako kŕmna surovina“: výrobok nemôže byť kŕmnou surovinou a zároveň kŕmnou doplnkovou látkou,
      —   „nutričné potreby zvierat“: nie je možné uviesť vyčerpávajúci zoznam príslušných prvkov, ale za najdôležitejšie by sa mali považovať tieto vlastnosti kŕmnych surovín:
      —   „hlavným účelom je uspokojiť nutričné potreby zvierat“ a „používa sa najmä na uspokojovanie potrieb zvierat“: Kŕmne suroviny môžu mať okrem zvyčajnej primárnej funkcie dodávania živín zvieraťu iné účely, napríklad ak sa používajú ako nosiče alebo ak nie sú stráviteľné v črevnom trakte zvierat. Toto je v súlade s cieľmi „perorálneho kŕmenia zvierat“ („uspokojiť nutričné potreby zvieraťa a/alebo udržať produktivitu obyčajne zdravých zvierat“), čo zodpovedá hlavnému zamýšľanému použitiu podľa definície „krmiva“.
      1.2.2.   Kritériá, ktoré sa majú zvážiť naraz pri hodnotení jednotlivých prípadov

      —   Metóda výroby a spracovania – chemická definícia a úroveň štandardizácie alebo purifikácie: výrobky rastlinného alebo živočíšneho pôvodu vo svojom prirodzenom stave, čerstvé alebo konzervované, a výrobky získané ich jednoduchým spracovaním, ako aj organické alebo anorganické látky, možno považovať za kŕmne suroviny (napr. mastné kyseliny alebo uhličitan vápenatý). Chemicky riadne definované látky, ktoré sú purifikované a dodávajú určitú úroveň štandardizácie zaručenú výrobcom by sa mohli považovať za kŕmne doplnkové látky (napr. aromatický olej osobitne získaný z rastlinných surovín). Niektoré kŕmne suroviny sú chemicky riadne definované a štandardizované látky (napr. sacharóza). Na druhej strane prirodzené výrobky z celých rastlín alebo ich častí, alebo výrobky z nich získané obmedzeným fyzickým spracovaním, ako je drvenie, mletie alebo sušenie, sú kŕmne suroviny.
      —   Bezpečnosť: a spôsob používania: ak je z dôvodov súvisiacich so zdravím zvierat a ľudí potrebné stanoviť maximálny obsah výrobku v dennej dávke, výrobky spĺňajú kritériá na klasifikáciu ako prídavná látka. Na určité kŕmne suroviny sa však tiež vzťahujú maximálne pridané množstvá. Stav kŕmnej doplnkovej látky by mohol byť prínosný pre účinné riadenie výrobku z hľadiska jeho stability, homogenity a predávkovania. Kŕmne doplnkové látky sa obyčajne pridávajú v malých množstvách. Aj mnohé kŕmne suroviny, ako sú minerálne soli, sa však pridávajú do kŕmnej dávky v malých množstvách.
      —   Funkčnosť: kŕmne doplnkové látky sú definované svojimi funkciami uvedenými v článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003. Tieto funkcie však nie sú výlučne funkciami kŕmnych doplnkových látok. Teda aj kŕmna surovina môže mať prídavnú funkciu (napr. ako zahusťovadlo), nemalo by to však byť jej jediné zamýšľané použitie.
      2.   Biocídne výrobky

      2.1.   Právne texty

      V príslušných právnych predpisoch sa nachádzajú tieto definície:

                  Článok 2 ods. 1 smernice 98/8/ES (3):
                  „biocídne výrobky“: účinné látky a prípravky obsahujúce jednu alebo viac účinných látok, vo forme, v ktorej sa dodávajú používateľovi s cieľom zničiť, odpudiť, zneškodniť škodlivý organizmus, zabrániť jeho škodlivému účinku alebo inak dosiahnuť regulačný účinok na akýkoľvek škodlivý organizmus chemickými alebo biologickými prostriedkami;
                  „aktívna látka“: látka alebo mikroorganizmus vrátane vírusu alebo huby (plesne), ktorá má všeobecný alebo špecifický účinok na alebo proti škodlivým organizmom;
                  „škodlivý organizmus“: ľubovoľný organizmus, ktorého prítomnosť je nežiaduca alebo má škodlivý účinok na ľudí, ich činnosť a na výrobky, ktoré používajú alebo vyrábajú, alebo na zvieratá, alebo na životné prostredie.

                  Bod 1 písm. a) prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1831/2003:
                  „konzervačné látky“: látky alebo v danom prípade mikroorganizmy, ktoré chránia krmivá pred znehodnotením spôsobeným mikroorganizmami alebo ich metabolitmi.

                  V článku 1 ods. 2 smernice 98/8/ES sa ustanovuje, že:
                  „Táto smernica sa vzťahuje na biocídne výrobky definované v článku 2 ods. 1 písm. a), ale sú z nej vylúčené tie výrobky, ktoré sú definované alebo patria do pôsobnosti nástrojov na účely týchto smerníc:
                  […]

                              o)

                              smernica Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970 o prídavných látkach do krmív, smernica Rady 82/471/EHS z 30. júna 1982 o určitých výrobkoch používaných na výživu zvierat a smernica Rady 77/101/EHS z 23. novembra 1976 o marketingu krmív bez prídavných látok,

                        […]“.

                  Príloha V k smernici 98/8/ES obsahuje vyčerpávajúci zoznam 23 typov výrobkov s indikatívnym súborom opisov v rámci každého druhu vrátane týchto druhov výrobkov týkajúcich sa krmív:
                  Výrobky typu 3: biocídne výrobky veterinárnej hygieny v tejto skupine sú biocídne výrobky, ktoré sa používajú na účely veterinárnej hygieny vrátane výrobkov používaných v priestoroch, kde sa chovajú, ustajňujú alebo prepravujú zvieratá.
                  Výrobky typu 4: dezinfekčné prostriedky pre oblasť potravín a krmív: výrobky ktoré sa používajú na dezinfekciu zariadení, zásobníkov, nádob, povrchov alebo potrubí spojených s produkciou, prepravou, skladovaním alebo spotrebou potravy, krmiva, alebo nápojov (vrátane pitnej vody) pre ľudí a zvieratá.
                  Výrobky typu 5: prostriedky na dezinfekciu pitnej vody: výrobky, ktoré sa používajú na dezinfekciu pitnej vody (pre ľudí aj zvieratá).
                  Výrobky typu 20: prostriedky ochrany potravín a krmív: výrobky, ktoré sa používajú na ochranu potravín alebo krmív kontrolou škodlivých organizmov.

            2.2.   Dôsledky na rozlišovanie medzi krmivami a biocídnymi výrobkami

      Na základe článku 1 ods. 2 smernice 98/8/ES výrobky, ktoré sú definované alebo ktoré spadajú do pôsobnosti právnych predpisov o krmivách vrátane technologických pomocných látok nie sú biocídnymi výrobkami, ale sa majú považovať za krmivá (prednosť právnych predpisov o krmivách pred právnymi predpismi o biocídnych výrobkoch).
      Výrobky patriace do kategórií výrobkov typu 3 a 4 uvedených v prílohe V k smernici 98/8/ES sa nepovažujú za krmivo.
      Niektoré výrobky by sa však mohli považovať za výrobky typu 5 alebo 20 a zároveň za krmivá, obyčajne kŕmne doplnkové látky. Vzhľadom na uvedenú prednosť právnych predpisov o krmivách pred právnymi predpismi o biocídnych výrobkoch sa majú takéto výrobky považovať za krmivá. Výrobky na ochranu krmív alebo vody pre zvieratá nie sú biocídnymi výrobkami. Ak sú takéto výrobky uvedené vo výrobkoch typu 5 alebo 20, nie sú určené na podávanie zvieratám.
      3.   Veterinárne lieky (ďalej len „VL“)

      3.1.   Právne texty

      V príslušných právnych predpisoch sa nachádzajú tieto definície:

                  Článok 1 smernice 2001/82/ES (4):
                  „veterinárny liek“:

                              a)

                              ľubovoľná látka alebo kombinácia látok prezentovaná ako vyznačujúca sa vlastnosťami na liečenie alebo prevenciu chorôb u zvierat, alebo

                              b)

                              ľubovoľná látka alebo kombinácia látok, ktorá sa môže použiť alebo aplikovať na zvieratá s cieľom buď obnoviť, napraviť, alebo zmeniť fyziologické funkcie vykonaním farmakologického, imunologického alebo metabolického účinku, alebo urobiť lekársku diagnózu;

                        „medikované krmivá“: akákoľvek zmes veterinárneho lieku alebo liekov a krmiva alebo krmív, pripravená vopred na predaj, určená, vzhľadom na jej liečivé alebo preventívne vlastnosti alebo iné vlastnosti, ako v prípade liekov spadajúcich pod definíciu „veterinárneho lieku“, na kŕmenie zvierat bez potreby ďalšieho spracovania.

                  V článku 2 ods. 2 smernice 2001/82/ES sa ustanovuje, že:

                     „V prípadoch pochybností, ak produkt po zohľadnení všetkých jeho charakteristických vlastností môže spadať pod definíciu ‚veterinárneho lieku‛ aj pod definíciu produktu, na ktorý sa vzťahujú iné legislatívne akty Spoločenstva, uplatňujú sa ustanovenia tejto smernice.“

                  V článku 3 ods. 1 smernice sa ustanovuje, že:

                     „Táto smernica sa nevzťahuje na:

                                 a)

                                 medikované krmivá definované v smernici Rady 90/167/EHS z 26. marca 1990 ustanovujúcej podmienky, ktorými sa riadi príprava, uvádzanie na trh a používanie medikovaných krmív v Spoločenstve;
                                 […]

                                 d)

                                 prísady uvedené v smernici Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970 týkajúcej sa prísad do krmív, ak sú pridané do krmív pre zvieratá a do doplnkových krmív pre zvieratá v súlade s uvedenou smernicou;
                                 […]“.

                  Článok 13 ods. 3 nariadenia (ES) č. 767/2009 znie takto:
                  „Na označení alebo prezentácii kŕmnych surovín a kŕmnych zmesí sa nesmie tvrdiť, že:

                              a)

                              zabraňujú ochoreniu, liečia ho alebo ho odstránia, s výnimkou kokcidiostatík a histomonostatík schválených podľa nariadenia (ES) č. 1831/2003; toto písmeno sa však neuplatňuje na tvrdenia týkajúce sa nevyváženej výživy, pod podmienkou, že s tým nie je spojený žiaden patologický príznak;
                              […]“.

            3.2.   Dôsledky na rozlišovanie medzi krmivami a veterinárnymi liekmi

                  —

                  Ak sa po zohľadnení všetkých vlastností neklasifikovaného výrobku skonštatuje, že by to mohol byť VL, mal by sa považovať za VL (prednosť právnych predpisov o VL pred právnymi predpismi o krmivách, okrem povolených kŕmnych doplnkových látok).

                  —

                  Medikované krmivá nie sú VL, ale v súlade s odôvodnením 3 nariadenia (ES) č. 767/2009 sú formou krmiva, ktoré obsahuje medikované premixy a je viazané na lekársky predpis od veterinárneho lekára.

                  —

                  Hranica medzi krmivami a veterinárnymi liekmi je stanovená na základe definície „zvláštneho nutričného účelu“ (pozri pod uvedeným bodom 1.1). Krmivami sa môžu dosiahnuť zvláštne nutričné účely, ako sú „podpora funkcie pečene v prípade chronickej nedostatočnosti pečene“, „zníženie tvorby urátových kameňov“ alebo „zníženie rizika popôrodného uľahnutia“.

         (1)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

         (3)  Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1.

         (4)  Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 1.