title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1805 z 3. októbra 2017 k profesionalizácii verejného obstarávania — Budovanie architektúry profesionalizácie verejného obstarávania (Text s významom pre EHP )

text:
               7.10.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 259/28

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/1805
   z 3. októbra 2017
   k profesionalizácii verejného obstarávania
   Budovanie architektúry profesionalizácie verejného obstarávania
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Verejné obstarávanie je nástrojom na dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Tento nástroj by mohol mať významný hospodársky vplyv (1), keďže prispeje k programu Komisie pre rast, zamestnanosť a cezhraničný obchod. Účinné, efektívne a konkurencieschopné verejné obstarávanie je zásadným kritériom pre dobré fungovanie jednotného trhu a dôležitým kanálom európskych investícií (2).

               (2)

               Smernice o verejnom obstarávaní prijaté v roku 2014 (3) poskytujú súbor nástrojov, ktorý členským štátom umožňuje efektívnejšie a strategickejšie využívanie verejného obstarávania. Verejné obstarávanie čelí v súčasnosti novým výzvam, keďže sa od neho čoraz viac očakáva, že: prinesie najlepšiu hodnotu za peniaze z verejných zdrojov za čoraz obmedzujúcejších rozpočtových podmienok; bude využívať príležitosti, ktoré prináša digitalizácia a vyvíjajúce sa trhy; strategicky prispeje k cieľom horizontálnych politík a k spoločenských hodnotám, ako sú napríklad inovácie, sociálne začlenenie a hospodárska a environmentálna udržateľnosť; maximalizuje dostupnosť a preukáže zodpovednosť za minimalizáciu neefektívnosti, plytvania, nezrovnalostí, podvodov a korupcie, ako aj za budovanie zodpovedných dodávateľských reťazcov.

               (3)

               Potreba zabezpečiť účinné uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania na všetkých úrovniach je nevyhnutná v záujme čo možno najlepšieho využitia tejto podstatnej páky európskych investícií, ako sa uvádza v Investičnom pláne pre Európu (4), ako aj dopracovania sa k silnejšiemu jednotnému trhu v zmysle požiadavky vyjadrenej v prejave predsedu Junckera o stave Únie v roku 2017. Efektívnosť tiež patrí k oblastiam, ktoré pri verejnom obstarávaní treba zlepšovať a ktoré sú zmieňované v rámci procesu európskeho semestra.

               (4)

               Preto je potrebné zabezpečiť čo najefektívnejšie využívanie verejných finančných prostriedkov, pričom verejní kupujúci musia byť schopní obstarávať v súlade s najprísnejšími normami, pokiaľ ide o profesionalitu. Posilnenie a podpora profesionality zamestnancov pri verejnom obstarávaní môže pomôcť posilniť vplyv verejného obstarávania na celé hospodárstvo (5).

               (5)

               Cieľ profesionalizácie verejného obstarávania sa chápe vo všeobecnosti tak, že zahŕňa celkové zlepšenie celej škály odborných zručností a schopností, vedomostí a skúseností osôb, ktoré vykonávajú úlohy súvisiace s verejným obstarávaním alebo sú do nich inak zapojené (6). Zahŕňa takisto nástroje a podporu, ako aj inštitucionálnu architektúru politiky, ktoré sú nevyhnutné z hľadiska účinnosti a efektívnosti (7). Preto by sa účinná politika profesionalizácie mala zakladať na celkovom strategickom prístupe rešpektujúcom tri vzájomne sa dopĺňajúce ciele:

                           I.

                           Budovanie vhodnej architektúry politiky profesionalizácie: aby mala akákoľvek politiky profesionalizácie skutočný dosah, mala by mať politickú podporu na vysokej úrovni. To znamená jasné rozdelenie zodpovednosti a úloh medzi inštitúcie na ústrednej politickej úrovni, podpora úsilia na miestnej, regionálnej a sektorálnej úrovni, zabezpečenie kontinuálnosti naprieč politickými cyklami a v prípade potreby využitie inštitucionálnych štruktúr podporujúcich špecializáciu, spájanie a spoločné využívanie znalostí.

                           II.

                           Ľudské zdroje – zlepšenie odbornej prípravy a riadenia kariérneho rozvoja zamestnancov zapojených do verejného obstarávania: zamestnanci zapojení do verejného obstarávania, t. j. do obstarávania tovaru, služieb a prác, ako aj audítori a úradníci zodpovední za preskúmavanie prípadov verejného obstarávania musia mať vhodnú kvalifikáciu, absolvovať odbornú prípravu a disponovať zručnosťami a skúsenosťami potrebnými pre ich úroveň zodpovednosti. To znamená, že je potrebné získať skúsených, kvalifikovaných a motivovaných pracovníkov, ponúkať potrebnú odbornú prípravu a kontinuálny profesijný rozvoj, vypracovať kariérnu štruktúru a ponúkať stimuly na to, aby boli funkcie verejného obstarávania atraktívne a motivovali štátnych úradníkov v dosahovaní strategických výsledkov.

                           III.

                           Systémy – poskytnutie nástrojov a metodík na podporu profesionálnych postupov v rámci verejného obstarávania: zamestnanci zapojení do verejného obstarávania musia mať k dispozícii správne nástroje a vhodnú podporu, aby mohli účinne konať a dosiahnuť najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou pri každom obstarávaní. Znamená to zabezpečiť dostupnosť nástrojov a postupov na dosiahnutie inteligentného verejného obstarávania, napr.: nástroje elektronického verejného obstarávania, usmernenia, príručky, vzory a nástroje spolupráce spolu so zodpovedajúcou odbornou prípravou, podporou a odbornými znalosťami, zhromažďovanie poznatkov a výmena osvedčených postupov.

               (6)

               V tomto odporúčaní (8) sa vyjadruje podpora rozvoju a vykonávaniu politík profesionalizácie v členských štátoch, pričom sa ním ponúka referenčný rámec na zváženie (9). Želaným výsledkom tejto iniciatívy je pomôcť členským štátom pri vypracovaní stratégie profesionalizácie s cieľom zvýšiť profil, vplyv, dosah a povesť verejného obstarávania pri dosahovaní verejných cieľov.

               (7)

               Toto odporúčanie je adresované členským štátom a ich verejnej správe, predovšetkým na celoštátnej úrovni. Členské štáty by však mali v rámci svojho centralizovaného alebo decentralizovaného systému verejného obstarávania naďalej povzbudzovať a podporovať verejných obstarávateľov/obstarávateľov pri realizácii iniciatív týkajúcich sa profesionalizácie. Preto by členské štáty mali na toto odporúčanie upozorniť orgány zodpovedné za verejné obstarávanie na všetkých úrovniach, ako aj subjekty poverené odbornou prípravou audítorov a úradníkov zodpovedných za preskúmavanie prípadov verejného obstarávania.

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   VYMEDZENIE POLITIKY PROFESIONALIZÁCIE VEREJNÉHO OBSTARÁVANIA

               1.

               Členské štáty by mali vypracovať a zaviesť dlhodobé stratégie profesionalizácie verejného obstarávania prispôsobené ich potrebám, zdrojom a administratívnej štruktúre, či už samy osebe alebo ako súčasť širších politík profesionalizácie verejnej správy. Cieľom je prilákať, rozvíjať a udržať pracovníkov s potrebnými zručnosťami, zamerať sa na výkonnosť a strategické výsledky a čo najefektívnejšie využívať dostupné nástroje a techniky. Tieto stratégie by mali:

                           a)

                           byť užitočné pre všetkých príslušných účastníkov procesu verejného obstarávania a mali by sa vypracovať prostredníctvom inkluzívneho procesu na národnej, regionálnej a miestnej úrovni;

                           b)

                           byť uplatňované v koordinácii s ostatnými politikami naprieč celým verejným sektorom a

                           c)

                           a v ich rámci by sa mal zvážiť vývoj v iných členských štátoch a na medzinárodnej úrovni.

               2.

               Členské štáty by tiež mali povzbudzovať a podporovať verejných obstarávateľov/obstarávateľov pri vykonávaní vnútroštátnych stratégií profesionalizácie, rozvoji iniciatív v tejto oblasti, ako aj vhodnej inštitucionálnej architektúry a spolupráce pre koordinovanejšie, efektívne a strategické verejné obstarávanie, okrem iného na základe:

                           a)

                           posilnenej spolupráce medzi príslušnými útvarmi a medzi verejnými obstarávateľmi/obstarávateľmi a

                           b)

                           odborných znalostí a podpory inštitúcií odbornej prípravy, centrálnych obstarávacích organizácií a profesijných organizácií orientovaných na verejné obstarávanie.

         II.   ĽUDSKÉ ZDROJE – ZLEPŠENIE ODBORNEJ PRÍPRAVY A RIADENIA KARIÉRNEHO ROZVOJA ZAMESTNANCOV

               3.

               Členské štáty by mali identifikovať a vymedziť základné zručnosti a schopnosti, ktorými by mali disponovať všetci zamestnanci zapojení do verejného obstarávania, získané prostredníctvom príslušnej odbornej prípravy so zreteľom na multidisciplinárny charakter projektov verejného obstarávania, a to bez ohľadu na to, či ide o špecializovaných úradníkov zaoberajúcich sa verejným obstarávaním, zamestnancov v súvisiacich funkciách, sudcov či audítorov, ako sú napríklad:

                           a)

                           rámce pre zručnosti a schopnosti na podporu náboru a procesov kariérneho postupu a pre zostavovanie učebných osnov odbornej prípravy a

                           b)

                           spoločný rámec kompetencií pre verejné obstarávanie na európskej úrovni.

               4.

               Členské štáty by mali vypracovať vhodné programy odbornej prípravy – úvodnej a celoživotnej – na základe posúdenia údajov a potrieb, ako aj na základe rámcov kompetencií, ak sú k dispozícií, ako napríklad:

                           a)

                           rozvíjanie a/alebo podpora rozvoja ponuky úvodnej odbornej prípravy na magisterskej a postgraduálnej úrovni a iných druhov počiatočnej kariérnej odbornej prípravy;

                           b)

                           poskytovanie a/alebo podpora komplexnej, cielenej a dostupnej ponuky celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy;

                           c)

                           posilnenie ponuky odbornej prípravy prostredníctvom inovatívnych a interaktívnych riešení alebo nástrojov elektronického vzdelávania (eLearning), ako aj replikačných programov a

                           d)

                           využívanie prínosov akademickej spolupráce a výskumu s cieľom vytvoriť solídnu teoretickú podporu pri riešeniach v oblasti verejného obstarávania.

               5.

               Členské štáty by mali taktiež vyvíjať vhodné postupy riadenia ľudských zdrojov, kariérneho plánovania a motivačných schém špecifických pre funkcie v oblasti verejného obstarávania a podporovať ich zavádzanie verejnými obstarávateľmi/obstarávateľmi s cieľom prilákať a udržať si kvalifikovaný personál pre verejné obstarávanie a motivovať zamestnancov zapojených do verejného obstarávania, aby dosahovali kvalitnejšie výsledky a aby pri verejnom obstarávaní uplatňovali strategickejší prístup. Napríklad:

                           a)

                           systémy uznávania zručností a/alebo certifikácie, ktoré riadne identifikujú a odmeňujú funkcie v oblasti verejného obstarávania;

                           b)

                           kariérne štruktúry, inštitucionálne stimuly a politická podpora s cieľom dosahovať strategické výsledky a

                           c)

                           ocenenia za excelentnosť na podporu osvedčených postupov v oblastiach, ako sú inovácie, zelené a sociálne zodpovedné verejné obstarávanie alebo boj proti korupcii.

         III.   SYSTÉMY – POSKYTNUTIE NÁSTROJOV A METODÍK

               6.

               Členské štáty by mali stimulovať a podporovať vývoj a zavádzanie dostupných nástrojov IT, ktoré môžu uľahčiť a zlepšiť fungovanie systémov verejného obstarávania, ako napríklad:

                           a)

                           umožnenie prístupu k informáciám vytvorením jediného online portálu;

                           b)

                           vývoj IT nástrojov so zodpovedajúcou odbornou prípravou (napr. úspory z rozsahu, energetická účinnosť alebo tímová práca), alebo podpora zodpovedajúcich trhovo orientovaných riešení a

                           c)

                           propagácia strategického prístupu k digitalizácii prostredníctvom štandardizácie, výmeny, opätovného využívania a interoperability výrobkov a služieb, najmä prostredníctvom využitia existujúcich riešení v oblasti informačných technológií, ktoré sú k dispozícii na úrovni EÚ (10), ako aj prispievanie k rozvoju nástrojov, ako napríklad online katalógu noriem IKT pre verejné obstarávanie (11).

               7.

               Členské štáty by mali podporovať integritu na individuálnej a inštitucionálnej úrovni ako neoddeliteľnú súčasť profesionálneho správania tým, že poskytnú nástroje na zabezpečenie súladu a transparentnosti, ako aj usmernení na predchádzanie nezrovnalostiam, ako napríklad:

                           a)

                           vytvorenie etických kódexov, ako aj chárt integrity;

                           b)

                           využitie údajov o nezrovnalostiach (12) ako spätnej väzby pre vyvinutie zodpovedajúcej odbornej prípravy a poradenstva, ako aj podpora samoočistenia a

                           c)

                           vypracovanie konkrétnych usmernení s cieľom predchádzať podvodom a korupcii a odhaľovať ich, a to aj prostredníctvom spôsobov ich oznamovania.

               8.

               Členské štáty by mali vypracovať usmernenia, ktorých cieľom je na jednej strane poskytnúť právnu istotu, pokiaľ ide o právne predpisy EÚ a vnútroštátne právne predpisy alebo požiadavky, ktoré vyplývajú z medzinárodných záväzkov EÚ, a na druhej strane uľahčiť a podporiť strategické myslenie, obchodné myslenie a inteligentné/informované prijímanie rozhodnutí, ako napríklad:

                           a)

                           cielené pokyny, metodické príručky a archívy osvedčených postupov a najčastejších chýb, ktoré sú aktuálne, ľahko použiteľné, ľahko dostupné a vychádzajú zo skúseností zamestnancov zapojených do verejného obstarávania a

                           b)

                           štandardizované vzory a nástroje pre rôzne postupy, ako napríklad kritériá zeleného verejného obstarávania.

               9.

               Členské štáty by mali podporovať výmenu osvedčených postupov a poskytnúť podporu pre zamestnancov zapojených do verejného obstarávania na zabezpečenie odborných postupov verejného obstarávania, spolupráce a prenosu znalostí, ako napríklad:

                           a)

                           poskytovanie technickej pomoci prostredníctvom pohotových asistenčných služieb, horúcich liniek a/alebo služieb elektronickej pošty;

                           b)

                           organizovanie seminárov a workshopov na výmenu informácií o novom vývoji v oblasti právnych predpisov, politických priorít a osvedčených postupov a

                           c)

                           podpora komunít zamestnancov zapojených do verejného obstarávania prostredníctvom online fór a profesijných sociálnych sietí.

         IV.   NÁSLEDNÉ OPATRENIA VYPLÝVAJÚCE Z TOHTO ODPORÚČANIA – PREDKLADANIE SPRÁV A MONITOROVANIE

               10.

               Odporúča sa, aby členské štáty informovali Komisiu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie pri predkladaní správ podľa článku 83 smernice 2014/24/EÚ, článku 45 smernice 2014/23/EÚ a článku 99 smernice 2014/25/EÚ.

      V Štrasburgu 3. októbra 2017

            Za Komisiu

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            členka Komisie

      (1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zlepšovanie jednotného trhu: viac príležitostí pre ľudí a podniky [COM(2015) 550].

      (2)  Takmer polovica prostriedkov v oblasti politiky súdržnosti sa vynakladá prostredníctvom verejného obstarávania. Počas rokov 2014 – 2020 EÚ investuje 325 miliárd EUR – takmer tretinu celkového rozpočtu EÚ – v regiónoch Európy prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov, ktoré sa zameriavajú na podporu hospodárskeho rastu, vytváranie pracovných miest, konkurencieschopnosť a zníženie rozdielov v úrovni rozvoja.

      (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65) (ďalej len „klasická smernica“), a najmä jej článok 83 ods. 4; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1) (ďalej len „smernica o koncesiách“), a najmä jej článok 45 ods. 4; a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ z 26. februára 2014 o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a o zrušení smernice 2004/17/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243) (ďalej len „smernica o verejnoprospešných službách“), a najmä jej článok 99 ods. 4.

      (4)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke: Investičný plán pre Európu [COM(2014) 903].

      (5)  V pracovnom dokumente útvarov [SWD(2015) 202], ktorý je pripojený k stratégii jednotného trhu, sa odhadujú potenciálne hospodárske prínosy plynúce z vyriešenia problémov týkajúcich sa profesionality na viac než 80 miliárd EUR.

      (6)  Týka sa to všetkých činností úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie, ktorí sú zapojení do ľubovoľnej fázy procesu verejného obstarávania, a to od identifikácie potrieb až po správu zmluvy – či už ide o pracovníkov orgánov alebo inštitúcií ústrednej alebo decentralizovanej správy, vo funkciách presne vymedzených ako súvisiace s verejným obstarávaním alebo len vo funkciách, v rámci ktorých majú na starosti určité úlohy súvisiace s verejným obstarávaním.

      (7)  Potreba rozvíjať pracovnú silu pre oblasť verejného obstarávania schopnú kontinuálne zabezpečovať dosahovanie najvýhodnejšieho pomeru medzi kvalitou a cenou sa zdôrazňuje aj v odporúčaní OECD z roku 2015 k verejnému obstarávaniu.(http://www.oecd.org/gov/ethics/OECD-Recommendation-on-Public-Procurement.pdf).

      (8)  Komisia nemá v úmysle predpísať konkrétny model, ale vyzvať členské štáty a príslušné správne orgány, aby príslušné otázky riešili. Je zrejmé, že každý členský štát je v rozličnej etape tohto procesu. Novými smernicami sa však od členských štátov požaduje, aby zabezpečili, že a) informácie a usmernenia týkajúce sa výkladu a uplatňovania práva EÚ v oblasti verejného obstarávania budú bezplatne dostupné, aby pomohli verejným obstarávateľom a hospodárskym subjektom, najmä MSP; a b) verejní obstarávatelia budú mať pri plánovaní a vykonávaní postupov verejného obstarávania k dispozícii podporu.

      (9)  Príslušné odporúčanie bude sprevádzané súborom osvedčených postupov členských štátov.

      (10)  Okrem iného: jednotná digitálna brána a stavebné prvky infraštruktúry digitálnych služieb v rámci Nástroja na prepájanie Európy (elektronická totožnosť, elektronický podpis, elektronické doručovanie dokumentov, elektronická fakturácia).

      (11)  https://joinup.ec.europa.eu/community/european_catalogue/

      (12)  Pri rešpektovaní právnych predpisov na ochranu údajov a základného práva na ochranu osobných údajov.


title: Odporúčanie komisie zo 17. decembra 2007 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby [oznámené pod číslom K(2007) 5406] (Text s významom pre EHP )

text:
               28.12.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 344/65

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 17. decembra 2007
   o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby
   [oznámené pod číslom K(2007) 5406]
   (Text s významom pre EHP)
   (2007/879/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (1), a najmä na jej článok 15 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Smernicou 2002/21/ES sa vytvára nový legislatívny rámec sektora elektronickej komunikácie, je prejavom snahy reagovať na konvergentné trendy pokrytím všetkých elektronických komunikačných sietí a služieb v rámci svojho rozsahu. Zámerom regulačného rámca je postupne s rozvojom hospodárskej súťaže na trhu znížiť počet pravidiel ex ante špecifické pre daný sektor.

               (2)

               Účelom tohto odporúčania je určiť tie trhy výrobkov a služieb, na ktorých môže byť opodstatnená regulácia ex ante v súlade s článkom 15 ods. 1 smernice 2002/21/ES. Cieľom regulačnej intervencie ex ante je v konečnom dôsledku získanie výhod pre koncových používateľov pomocou zabezpečenia konkurencieschopnosti maloobchodných trhov na dlhodobo udržateľnom základe. Vymedzenie relevantných trhov sa v priebehu času môže zmeniť a aj sa mení v dôsledku vývoja vlastností výrobkov a služieb a nových možností zameniteľnosti na strane dopytu a ponuky. Keďže odporúčanie 2003/311/ES je v platnosti už viac ako štyri roky, bolo by vhodné preskúmať teraz jeho pôvodné znenie na základe vývoja na trhu. Preto sa týmto odporúčaním nahrádza odporúčanie Komisie 2003/311/ES (2).

               (3)

               V článku 15 ods. 1 smernice 2002/21/ES sa vyžaduje, aby Komisia definovala trhy v súlade so zásadami právnych predpisov EHP o hospodárskej súťaži. Preto sa tieto zásady v tomto odporúčaní využívajú na vymedzenie hraníc trhu výrobkov v sektore elektronickej komunikácie, pričom určenie alebo výber trhov definovaných pre reguláciu ex ante závisí od takých trhov, ktoré majú vlastnosti, ako napríklad oprávniť zavedenie regulačných povinností ex ante. Terminológia použitá v tomto odporúčaní je založená na terminológii smernice 2002/21/ES a smernice 2002/22/ES. Vo vysvetlivke k tomuto odporúčaniu sa opisujú vyvíjajúce sa technológie v súvislosti s týmito trhmi. V súlade so smernicou 2002/21/ES je úlohou vnútroštátnych regulačných orgánov definovať relevantné trhy vyhovujúce vnútroštátnym pomerom, a najmä určiť príslušné geografické trhy v rámci svojho územia.

               (4)

               Východiskom určovania trhov v tomto odporúčaní je vymedzenie pojmu maloobchodných trhov na základe perspektívy do budúcnosti, pričom sa zohľadňuje zameniteľnosť strany dopytu a strany ponuky. Na základe tohto vymedzenia je vhodné určiť príslušné veľkoobchodné trhy. Ak produkty a služby na „nasledujúci trh“ dodáva vertikálne integrovaný podnik alebo podniky, bez regulácie by (komerčný) veľkoobchodný trh ani nemusel vzniknúť. Ak je však určenie trhu opodstatnené, môže vzniknúť potreba vytvorenia teoretického veľkoobchodného trhu smerom nahor. Trhy v sektore elektronickej komunikácie majú často dvojstranný charakter; keďže poskytujú služby prostredníctvom sietí alebo platforiem, ktoré spájajú používateľov na oboch stranách trhu, napr. koncových používateľov, ktorí navzájom komunikujú, či odosielateľov a prijímateľov informácií alebo obsahu. Tieto aspekty je potrebné vziať do úvahy pri určovaní a vymedzovaní trhov, pretože môžu ovplyvniť spôsob, akým sú trhy vymedzené, a takisto skutočnosť, či majú trhy vlastnosti, ktoré môžu opodstatniť zavedenie regulačných povinností ex ante.

               (5)

               S cieľom určiť trhy, ktoré umožňujú reguláciu ex ante, je vhodné uplatňovať nasledujúce kumulatívne kritériá. Prvým kritériom je existencia podstatných a trvalých prekážok vstupu. Môžu mať štrukturálnu, právnu alebo regulačnú povahu. Vzhľadom na dynamický charakter a fungovanie trhov elektronickej komunikácie je však pri analýze predpokladov na určenie príslušných trhov pre možnú reguláciu ex ante potrebné brať do úvahy i možnosti prekonať prekážky vstupu v rámci príslušnej lehoty. Preto sa na základe druhého kritéria pripúšťajú iba také trhy, ktorých štruktúra nie je priaznivá pre účinnú hospodársku súťaž v rámci príslušnej lehoty. Uplatňovanie tohto kritéria zahŕňa prieskum stavu hospodárskej súťaže za prekážkami vstupu. Tretie kritérium je splnené vtedy, keď samotným uplatňovaním právnych predpisov o hospodárskej súťaži nemožno primerane reagovať na príslušné zlyhanie(-a) trhu.

               (6)

               Hlavné ukazovatele, ktoré treba vziať do úvahy pri posudzovaní prvého a druhého kritéria, sú podobné ukazovateľom skúmaným v rámci analýzy trhu zameranej do budúcnosti, najmä ukazovateľom prekážok vstupu v prípade chýbajúcej regulácie (vrátane rozsahu stratených nákladov), trhovej štruktúry, vývoja trhu a trhovej dynamiky vrátane ukazovateľov, ako napríklad podiely a trendy na trhu, trhové ceny a trendy a rozsah a pokrytie konkurenčných sietí alebo infraštruktúr. Pri trhoch, ktoré spĺňajú všetky tri kritériá pri neexistencii regulácie ex ante, prichádza regulácia ex ante do úvahy.

               (7)

               Vznikajúce trhy by nemali v súlade so smernicou 2002/21/ES podliehať neprimeraným povinnostiam ani v prípade, keď podnikom, ktoré boli na trhu prvé, môžu z tohto postavenia plynúť výhody. Tieto trhy obsahujú výrobky alebo služby, pri ktorých je pre ich novosť veľmi ťažké predvídať podmienky dopytu alebo vstup na trh a podmienky ponuky, a teda aj použiť tieto tri kritériá. Účelom nezavádzania neprimeraných povinností pre vznikajúce trhy je snaha propagovať inováciu, ako sa požaduje v článku 8 smernice 2002/21/ES; a súčasne snaha zabrániť uzavretiu týchto trhov vedúcim podnikateľským subjektom, ako sa uvádza v usmerneniach Komisie o analýze trhu a hodnotení veľkej trhovej sily podľa regulačného rámca Spoločenstva pre elektronické komunikačné siete a služby (3). Postupné zlepšovanie existujúcej infraštruktúry sietí má len výnimočne za následok vznikanie nových trhov. Nedostatočnú zameniteľnosť výrobku je potrebné ustanoviť z hľadísk stránky dopytu aj ponuky predtým, ako sa dospeje k záveru, že výrobok už je súčasťou existujúceho trhu. Vznikanie nových maloobchodných služieb môže podnietiť vznik nového odvodeného veľkoobchodného trhu len za predpokladu, že takéto maloobchodné služby nemožno poskytnúť prostredníctvom existujúcich veľkoobchodných výrobkov.

               (8)

               Pokiaľ ide o prekážky vstupu, na účely tohto odporúčania sú relevantné len dve z nich: štrukturálne prekážky a právne alebo regulačné prekážky.

               (9)

               Štrukturálne prekážky vstupu vyplývajú z prvotných nákladov alebo z podmienok dopytu, ktoré vytvárajú asymetrické podmienky pre etablovaných a nových účastníkov, čo zabraňuje novým účastníkom vstúpiť na trh. Napríklad podstatné štrukturálne prekážky môžu existovať, ak sú pre trh príznačné značné absolútne cenové výhody, úspory z veľkovýroby a/alebo úspory z rozsahu, obmedzenia kapacity a vysoké stratené náklady. V súčasnosti je takéto prekážky stále možné identifikovať vzhľadom na rozsiahle rozmiestnenie a/alebo poskytovanie miestnych prístupových sietí k pevným miestam. Štrukturálna prekážka tohto typu môže vzniknúť aj v prípade keď si poskytovanie služby vyžaduje sieťový komponent, ktorý nie je technicky možné zduplikovať alebo ho možno zduplikovať, no náklady na výrobu duplikátu sú ekonomicky nevýhodné pre konkurentov.

               (10)

               Právne alebo regulačné prekážky nevyplývajú z ekonomických podmienok, ale sú dôsledkom legislatívnych, administratívnych alebo iných štátnych opatrení, ktoré majú priamy účinok na podmienky vstupu a/alebo na postavenie operátorov na príslušnom trhu. Príkladom právnych alebo regulačných prekážok zabraňujúcich vstupu na trh je obmedzenie počtu podnikateľských subjektov, ktoré majú prístup k spektru na poskytovanie základných služieb. Inými príkladmi právnych alebo regulačných prekážok sú cenové kontroly alebo iné opatrenia týkajúce sa cien, zavedené pre podnikateľské subjekty, ktoré vplývajú nielen na vstup, ale aj na postavenie podnikateľských subjektov na trhu. Právne alebo regulačné prekážky, ktoré možno odstrániť v príslušnej lehote, by sa za bežných okolností nemali v zmysle prvého kritéria považovať za ekonomickú prekážku vstupu.

               (11)

               Prekážky vstupu sa takisto môžu stať menej podstatnými vzhľadom na trhy, ktoré sa rozvíjajú prostredníctvom inovácií a vyznačujú nepretržitým technickým pokrokom. Konkurenčný tlak na takýchto trhoch často vyplýva z hrozby možných inovácií potenciálnych konkurentov, ktorí v súčasnosti na trhu nie sú. Na trhoch rozvíjajúcich sa inováciami môže dynamická alebo dlhodobá konkurencia prebiehať medzi firmami, ktoré nemusia byť nevyhnutne konkurentmi na jestvujúcom „statickom“ trhu. Toto odporúčanie sa nevzťahuje na trhy, na ktorých sa očakáva odstránenie prekážok v dohľadnom čase. Pri určovaní pravdepodobnosti pretrvania prekážok vstupu bez regulačného zásahu je potrebné preskúmať, či sa v odvetví uskutočnili časté a úspešné vstupy a či tieto vstupy boli alebo budú neskôr dostatočne pružné a trvalé, aby obmedzili trhovú silu. Závažnosť prekážok vstupu bude okrem iného závisieť od minimálneho účinného rozsahu výroby a stratených nákladov.

               (12)

               Aj na trhu, ktorý sa vyznačuje podstatnými prekážkami vstupu, môžu iné štrukturálne faktory spôsobiť, že na ňom v príslušnom časovom horizonte vznikne účinná hospodárska súťaž. Dynamiku trhu môže ovplyvniť napríklad technický rozvoj alebo konvergencia výrobkov a trhov, ktoré môžu podnietiť vznik konkurenčného tlaku medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré pôsobia v rozdielnych oblastiach trhu s výrobkami. Môže ísť napríklad o trhy s obmedzeným, ale postačujúcim počtom podnikateľských subjektov, ktoré majú odlišné nákladové štruktúry a čelia cenovej pružnosti trhového dopytu. Na trhu môže byť aj nadbytočná kapacita, ktorá by za normálnych okolností umožnila konkurenčným firmám veľmi rýchlo rozširovať výrobu v reakcii na akékoľvek zvýšenie cien. Na takýchto trhoch môže časom dôjsť k zmene podielov na trhu a/alebo k poklesu cien. V prípade, že sa dynamika trhu rýchlo mení, malo by sa pri výbere príslušného časového horizontu postupovať opatrne, aby sa zohľadnil prípadný vývoj na trhu.

               (13)

               Rozhodnutie o určení trhu vhodného pre reguláciu ex ante by malo závisieť aj od posúdenia primeranosti právnych predpisov EHP o hospodárskej súťaži reagovať na zlyhania trhu, ktoré vyplývajú zo splnenia prvých dvoch kritérií. Zásahy na základe týchto právnych predpisov spravidla nie sú postačujúce v prípadoch, keď nutné zásahy s cieľom nápravy zlyhaní trhu musia spĺňať veľký počet požiadaviek alebo keď sú nevyhnutné časté a/alebo včasné zásahy.

               (14)

               Uplatnením troch kritérií by sa mal obmedziť počet trhov v sektore elektronickej komunikácie, na ktorých sú zavedené povinnosti regulácie ex ante, a teda prispievajú k zámeru regulačného rámca postupne s rozvojom hospodárskej súťaže na trhu znížiť pravidlá ex ante špecifické pre daný sektor. Tieto kritériá by sa mali uplatňovať kumulatívne, aby nesplnenie niektorého nemalo za následok to, že určený trh nebude viac prichádzať do úvahy pre reguláciu ex ante.

               (15)

               Regulačné kontroly maloobchodných služieb by sa však mali uplatniť len vtedy, keď vnútroštátne regulačné orgány usúdia, že príslušné veľkoobchodné opatrenia alebo opatrenia týkajúce sa výberu operátora alebo predbežného výberu operátora nezaručia dosiahnutie cieľa, ktorým je zabezpečenie efektívnej hospodárskej súťaže a verejného záujmu. Zásahom na úrovni veľkoobchodu vrátane náprav, ktoré by mohli ovplyvniť maloobchodné trhy, môžu členské štáty zaistiť, aby bol hodnotový reťazec čo najviac otvorený bežným postupom hospodárskej súťaže a aby sa tak konečným spotrebiteľom dodávali najlepšie výrobky a služby. V tomto odporúčaní sa teda určujú najmä veľkoobchodné trhy, ktorých vhodná regulácia je zameraná na nedostatok účinnej hospodárskej súťaže, ktorý je očividný na trhoch pre koncových používateľov. Ak štátny regulačný orgán preukáže, že zásahy v oblasti veľkoobchodu boli neúspešné, môže príslušný maloobchodný trh za predpokladu splnenia troch vyššie uvedených kritérií prichádzať do úvahy pre reguláciu ex ante.

               (16)

               Trhy vymedzené v osobitných prípadoch podľa právnych predpisov EHP o hospodárskej súťaži nie sú dotknuté určením trhov v tomto odporúčaní. Okrem toho rozsah možných aktivít analyzovaných podľa právnych predpisov EHP o hospodárskej súťaži nie je dotknutý rozsahom regulácie ex ante.

               (17)

               Trhy uvedené v prílohe sa určili na základe týchto troch kumulatívnych kritérií. Vnútroštátne regulačné orgány by mali pri trhoch, ktoré nie sú uvedené v tomto odporúčaní, uplatniť test troch kritérií. Vnútroštátne regulačné orgány by ďalej mali mať právo použiť test troch kritérií na posúdenie toho, či na základe daných podmienok v krajine trhy uvedené v prílohe k odporúčaniu 2003/311/ES z 11. februára 2003, ktoré nie sú uvedené v prílohe k tomuto odporúčaniu, ešte stále prichádzajú do úvahy pre reguláciu ex ante. Vnútroštátny regulačný orgán sa môže rozhodnúť nevykonať postup analýzy trhu, ak usúdi, že kritériá na danom trhu nie sú splnené. Vnútroštátne regulačné orgány takisto môžu identifikovať trhy odlišné od trhov uvedených v tomto odporúčaní za predpokladu, že konajú v súlade s článkom 7 smernice 2002/21/ES. Neoznámenie návrhu opatrenia, ktoré ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ako sa uvádza v odôvodnení 38 smernice 2002/21/ES, môže mať za následok konanie vo veci porušenia predpisov. Trhy, ktoré nie sú uvedené v tomto odporúčaní, by sa mali vymedziť na základe princípov hospodárskej súťaže ustanovených v oznámení Komisie o definícii relevantného trhu na účely súťažného práva Spoločenstva (4), zhodovať sa s usmernením Komisie o analýze trhu a hodnotení veľkej trhovej sily (5) a takisto splniť tri vyššie uvedené kritériá.

               (18)

               Skutočnosť, že v tomto odporúčaní sa určujú tie trhy výrobkov a služieb, na ktorých by mohla byť opodstatnená regulácia ex ante, neznamená, že takáto regulácia je vždy opodstatnená alebo že tieto trhy budú predmetom zavedenia regulačných povinností ustanovených v osobitných smerniciach. Regulácia nie je opodstatnená, ak je na týchto trhoch účinná hospodárska súťaž. V prípade, že účinná hospodárska súťaž na týchto trhoch existuje bez regulácie, teda ak žiadny hospodársky subjekt nemá veľkú trhovú silu v zmysle článku 14 smernice 2002/21/ES, regulácia sa nesmie zaviesť alebo sa musí odstrániť. Regulačné povinnosti musia byť náležité, zakladať sa na povahe určeného problému, primerané a oprávnené z hľadiska cieľov ustanovených v smernici 2002/21/ES; ide najmä o tieto ciele: maximalizáciu prínosu pre používateľov, zabezpečenie nedeformovanej alebo neobmedzenej hospodárskej súťaže, povzbudenie efektívnych investícií do infraštruktúry a podporu inovácie, povzbudenie efektívneho používania a riadenia rozhlasových frekvencií a zdrojov číslovania.

               (19)

               Toto odporúčanie bolo predmetom verejnej konzultácie a konzultácie s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi a vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Vnútroštátne regulačné orgány by pri určovaní primeraných trhov v súlade s článkom 15 ods. 3 smernice 2002/21/ES mali analyzovať trhy výrobkov a služieb uvedených v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               2.

               Pri určovaní trhov, ktoré nie sú uvedené v prílohe, by sa vnútroštátne regulačné orgány mali uistiť, že sú splnené tri kumulačné kritériá:

                           a)

                           existencia podstatných a trvalých prekážok vstupu. Môžu mať štrukturálny, právny alebo regulačný charakter;

                           b)

                           štruktúra trhu, ktorá nie je priaznivá pre vznik efektívnej hospodárskej súťaže v príslušnom časovom období. Uplatňovanie tohto kritéria zahŕňa prieskum stavu hospodárskej súťaže za prekážkami vstupu;

                           c)

                           nedostatočnosť právnych predpisov EHP o hospodárskej súťaži primerane reagovať na zlyhania dotknutého trhu.

               3.

               Toto odporúčanie sa nedotýka vymedzenia pojmov trhu, výsledkov trhovej analýzy a regulačných povinností prijatých vnútroštátnymi regulačnými orgánmi v súlade s článkom 15 ods. 3 a článkom 16 smernice 2002/21/ES pred dátumom prijatia tohto odporúčania.

               4.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 17. decembra 2007

            Za Komisiu

         Neelie KROES

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 717/2007 (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 32).

      (2)  Ú. v. EÚ L 114, 8.5.2003, s. 45.

      (3)  Ú. v. ES C 165, 11.7.2002, s. 6.

      (4)  Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5.

      (5)  Ú. v. ES C 165, 11.7.2002, s. 6.

      PRÍLOHA
      Maloobchodná úroveň

                  1.

                  Prístup k verejnej telefónnej sieti na pevnom mieste pre súkromné osoby a podniky.

            Veľkoobchodná úroveň

                  2.

                  Zriadenie hovoru v pevnej telefónnej sieti poskytovanej na pevnom mieste.
                  Na účely tohto odporúčania zriadenie hovoru zahŕňa miestny prenos hovorov a je vymedzené tak, aby bolo na vnútroštátnej úrovni v súlade s vymedzenými hranicami trhov pre prenos hovorov a ukončenie hovorov vo verejnej pevnej telefónnej sieti poskytovanej na pevnom mieste.

                  3.

                  Ukončenie hovoru v pevnej telefónnej sieti poskytovanej na pevnom mieste.
                  Na účely tohto odporúčania ukončenie hovoru zahŕňa miestny prenos hovorov a je vymedzené tak, aby bolo na úrovni štátu v súlade s vymedzenými hranicami trhov pre zriadenie hovorov a prenos hovorov vo verejnej pevnej telefónnej sieti poskytovanej na pevnom mieste.

                  4.

                  Veľkoobchodný (fyzický) prístup poskytovaný prostredníctvom infraštruktúry (vrátane spoločného prístupu alebo uvoľneného prístupu) na pevnom mieste.

                  5.

                  Veľkoobchodný širokopásmový prístup.
                  Tento trh zahŕňa virtuálny prístup k sieti vrátane prístupu k toku bitov na pevnom mieste. Tento trh je situovaný smerom nadol od fyzického prístupu, ktorý je zahrnutý vo vyššie uvedenom trhu 4, keďže môže použiť tento prístup v kombinácii s inými prvkami.

                  6.

                  Veľkoobchodné koncové segmenty prenajatých vedení bez ohľadu na technológiu použitú na zabezpečenie prenajatej kapacity.

                  7.

                  Ukončenie hlasového hovoru v individuálnych mobilných sieťach.