Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0020

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu v Spojenom kráľovstve  /* SEK/2006/0020 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2006SEK(2006) 20 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADYo existencii nadmerného deficitu v Spojenom kráľovstve(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAAplikácia postupu pri nadmernom deficite je upravená v článku 104 zmluvy a v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997[1] „o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku“, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Avšak zatiaľ čo väčšina ustanovení platí pre Spojené kráľovstvo v rovnakom rozsahu ako pre ostatné krajiny, ktoré nie sú členmi eurozóny, článok 5 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené kráľovstvo[2] uvádza, že povinnosť podľa článku 104 ods. 1 zmluvy predchádzať nadmernému deficitu verejných financií sa nevzťahuje na Spojené kráľovstvo, pokiaľ sa krajina nedostane do tretej etapy hospodárskej a menovej únie. Namiesto toho je Spojené kráľovstvo v druhej etape hospodárskej a menovej únie podľa článku 116 ods. 4 zmluvy zaviazané k „snahe predchádzať nadmernému schodku“.V období od mája 1998, kedy bol uzatvorený predchádzajúci postup pri nadmernom deficite v Spojenom kráľovstve, saldo verejných financií po uspokojivej prebytkovej pozícii na konci deväťdesiatych rokov prešlo do deficitu na úrovni 3,2 % HDP v roku 2003/04[3]. Tento vývoj zodpovedal zmene štrukturálneho salda verejných financií v rozsahu približne 4 percentuálnych bodov HDP v období rokov 1999/00 až 2003/04. V priebehu tohto obdobia sa pomer verejných výdavkov zvýšil z menej než 40 % na približne 43 % HDP. V rovnakom období tvorba hrubého fixného kapitálu stúpla z 1,2 % na 1,6 % HDP a pomer hrubého verejného dlhu klesol na 37,6 % HDP v roku 2002/03, odkedy narastal. Tento vývoj, sprevádzaný zmenami úrokových sadzieb, viedol k poklesu úrokových platieb z 2,9 % na 2,0 % HDP v sledovanom období. V dôsledku prekročenia referenčnej hodnoty deficitu v roku 2003/04 Komisia iniciovala postup pri nadmernom deficite a v apríli 2004 vypracovala správu podľa článku 104 ods. 3[4]. Nakoľko však podľa hodnotenia bolo prekročenie deficitu nad úroveň 3 % HDP nízke a bolo pravdepodobné, že je dočasného charakteru, deficit nebol posúdený ako nadmerný.Podľa údajov na účely postupu pri nadmernom deficite, ktoré Spojené kráľovstvo predložilo v auguste 2005, vo finančnom roku (od apríla do marca) 2004/05 deficit verejných financií Spojeného kráľovstva dosiahol úroveň 3,2 %[5],[6], a tak opäť prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP. Vykázaná hodnota deficitu za finančný rok 2004/05 bola jasným dôkazom o existencii nadmerného deficitu v Spojenom kráľovstve v zmysle zmluvy a Paktu stability a rastu.Komisia preto prijala správu podľa článku 104 ods. 3 zmluvy hodnotiacu plnenie požiadaviek zmluvy pokiaľ ide o kritériá deficitu a dlhu[7]. Podľa správy sa deficit za rok 2004/05, hoci prekračoval 3 % HDP, k tejto referenčnej hodnote podľa zmluvy približoval. Prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP nebolo výnimočné. Nebolo dôsledkom mimoriadnej udalosti a rast sprevádzajúci prekročenie referenčnej hodnoty v roku 2004/05 sa nepovažuje za výrazný hospodársky pokles. Odhadovalo sa, že rast na úrovni 3,2 % v roku 2004 je nad potenciálom, ako tomu bolo aj vo finančnom roku 2004/05. Za rok 2004 sa odhadovala pozitívna produkčná medzera. Pokiaľ ide o aspekt dočasného charakteru, podľa aktualizovaného priebežného hospodárskeho a rozpočtového výhľadu pre Spojené kráľovstvo sa v rokoch 2005/06 a 2006/07 predpokladalo pretrvávanie úrovne deficitu nad 3 %.Komisia vo svojej správe analyzovala aj všetky relevantné faktory vo vzťahu k strednodobej hospodárskej a rozpočtovej pozícii, ako aj ďalšie, ktoré považovala pre hodnotenie verejných financií v Spojenom kráľovstve za relevantné. Podľa Paktu stability a rastu môžu byť relevantné faktory zohľadnené v jednotlivých fázach vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu (zahŕňajúcich stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 104 ods. 4, stanovisko Komisie v súlade s článkom 104 ods. 5 a rozhodnutie Rady v súlade s článkom 104 ods. 6), „ak je v plnom rozsahu splnená dvojitá podmienka základného princípu, podľa ktorého – ešte pred zohľadnením ostatných relevantných faktorov – prekročenie referenčnej hodnoty je dočasné a schodok zostáva na úrovni blízko referenčnej hodnoty“. Podľa správy sa v prípade Spojeného kráľovstva deficit verejných financií, hoci za rok 2004/05 odhadovaný blízko referenčnej hodnoty, vo finančných rokoch 2005/06 a 2006/07 odhaduje nad 3 % HDP.Článok 104 ods. 4 zmluvy uvádza, že „výbor stanovený v článku 114 (t. j. Hospodársky a finančný výbor) vypracuje stanovisko k správe Komisie“. Dňa 30. septembra 2005 výbor vydal svoje stanovisko, ktoré sa zhoduje s hodnotením v správe Komisie a uvádza, že nadmerný deficit nemožno považovať za dočasný. Výbor však odporučil, že s ďalšími krokmi v rámci postupu pri nadmernom deficite by sa malo počkať až do nadchádzajúcej finalizácie jesenných odhadov Komisie.Podľa jesenných odhadov útvarov Komisie, predpokladajúcich nezmenenú fiškálnu politiku Spojeného kráľovstva, sa mal deficit v roku 2005/06 zvýšiť len pod 3½ % HDP a v roku 2006/07 udržať nad 3 % HDP, s postupným zlepšením na úroveň okolo 3 % HDP až v roku 2007/08. Tieto prognózy potvrdili hodnotenie zo správy Komisie podľa článku 104 ods. 3 a stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru prijaté podľa článku 104 ods. 4, podľa ktorých sa predpokladá, že deficit zostane v rokoch 2005/06 a 2006/07 nad 3 % HDP, a prekročenie teda nie je dočasného charakteru. Na základe týchto prognóz teda prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP nie je výnimočné ani dočasné, hoci sa deficit k referenčnej hodnote približuje.Následne po jesenných odhadoch útvarov Komisie Spojené kráľovstvo oznámilo fiškálne opatrenia v správe o návrhu rozpočtu predloženej parlamentu 5. decembra 2005. V čistom vyjadrení predstavujú náklady orgánov Spojeného kráľovstva na tieto opatrenia v porovnaní s východiskami oznámenej politiky (podľa jesenných odhadov) uvoľnenie politiky o 0,1 percentuálneho bodu HDP v bežnom finančnom roku a sprísnenie politiky len o menej než 0,1 percentuálneho bodu HDP v roku 2006/07. Po zohľadnení týchto opatrení, ktoré sú v celom rozsahu štrukturálnymi opatreniami, však hodnotenie Komisie naďalej odhaduje, že deficit do roku 2006/07 bude prekračovať 3 % HDP, s odhadom na úrovni okolo 3,1 % HDP v roku 2006/07, a prekročenie teda nie je dočasného charakteru.Preto sa v prípade Spojeného kráľovstva na účely stanoviska Komisie v súlade s článkom 104 ods. 5 a rozhodnutia Rady v súlade s článkom 104 ods. 6 na základe nesplnenia vyššie uvedenej dvojitej podmienky nezohľadňujú ostatné relevantné faktory. Podľa tejto analýzy teda kritérium deficitu podľa zmluvy splnené nie je. Naproti tomu dlhový pomer verejných financií zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % (na úrovni 40,8 % HDP vo finančnom roku 2004/05), hoci má na základe rozsahu skutočného a odhadovaného primárneho deficitu stúpajúcu tendenciu: podľa jesenných odhadov Komisie v roku 2007/08 dosiahne okolo 44½ % HDP. Nižšie uvedená tabuľka uvádza jesenné odhady útvarov Komisie pre deficit verejných financií a dlhový pomer Spojeného kráľovstva podľa finančných rokov.Spojené kráľovstvo: odhady verejných financií podľa finančných rokov(% HDP)Skutočnosť | Odhady |2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 |Deficit verejných financií | 3,2 | 3,4 | 3,2 | 3,0 |Hrubý verejný dlh | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 |Vzhľadom na svoju správu, stanovisko výboru, jesenné odhady útvarov Komisie a správu Spojeného kráľovstva o návrhu rozpočtu z decembra 2005 je Komisia toho názoru, že v Spojenom kráľovstve existuje nadmerný deficit. Toto stanovisko, prijaté Komisiou 11. januára 2006, sa týmto v súlade s článkom 104 ods. 5 zmluvy predkladá Rade. Komisia odporúča, aby Rada rozhodla v zmysle tohto stanoviska v súlade s článkom 104 ods. 6.Komisia okrem toho Rade predkladá odporúčanie pre odporúčanie Rady určené Spojenému kráľovstvu s cieľom odstrániť nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy. Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 uvádza, že odporúčanie Rady by malo „stanoviť hraničný termín na korekciu nadmerného schodku, ktorá, pokiaľ sa nejedná o zvláštny prípad, má byť ukončená v nasledujúcom roku po jeho identifikovaní. Rada vo svojom odporúčaní vyžaduje od členského štátu, aby dosiahol minimálne ročné zlepšenie svojich cyklicky upravených zostatkov očistených od jednorazových alebo dočasných opatrení najmenej na referenčnej úrovni 0,5 % HDP, aby sa zaistilo dosiahnutie korekcie nadmerného schodku do konečného termínu stanoveného v odporúčaní“.V prípade Spojeného kráľovstva zváženie relevantných faktorov nepredpokladá existenciu zvláštnych okolností oprávňujúcich k odchýlke od štandardnej lehoty na korekciu deficitu. Zatiaľ čo sa v rokoch 2005 až 2006 odhaduje zvýšenie zápornej produkčnej medzery približne na 0,5 percentuálneho bodu, podľa jesenných odhadov útvarov Komisie (pred zohľadnením opatrení podľa správy o návrhu rozpočtu z decembra) sa od konca roku 2005 odhaduje posilňovanie produktu, s dosiahnutím rastu takmer na úrovni trendu od roku 2006. Opatrenia oznámené v správe o návrhu rozpočtu nemajú podstatný vplyv na tento profil rastu pri miernom fiškálnom sprísnení od roku 2006/07 zameranom na zahraničný ropný sektor hospodárstva, ktorý na opatrenia pravdepodobne nebude reagovať konvenčným cyklickým spôsobom. Pokiaľ ide o cyklicky upravený deficit, v jesenných odhadoch útvarov Komisie sa odhadovalo jeho zlepšenie o 0,3 percentuálneho bodu HDP v rokoch 2005 až 2006, po zohľadnení opatrení správy o návrhu rozpočtu toto zlepšenie možno očakávať na úrovni okolo 0,4 percentuálneho bodu HDP. Celkovo možno preto zhrnúť, že na základe oznámenej politiky sa v období mierneho zníženia cyklicky upraveného deficitu odhaduje udržanie dostatočne silného rastu produktu, skutočný deficit však zostane mierne nad referenčnou hodnotou. Na základe tohto východiska by si uplatnenie ročného zlepšenia na referenčnej úrovni najmenej 0,5 % HDP vyžadovalo len ďalší mierny stupeň fiškálneho úsilia.V zmysle uvedeného, nakoľko celkový rast v Spojenom kráľovstve zostáva dostatočne uspokojivý a štrukturálne zlepšenie salda verejných financií, ktoré má ukončiť nadmerný deficit, je mierne, podľa odporúčania sa považuje za zlučiteľné s Paktom stability a rastu, že korekcia rozpočtu by sa mala dosiahnuť najneskôr do roku 2006/07.Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo existencii nadmerného deficitu v Spojenom kráľovstveRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 6,so zreteľom na odporúčanie Komisie,so zreteľom na vyjadrenie Spojeného kráľovstva,keďže:(1) Článok 104 zmluvy stanovuje postup pri nadmernom deficite s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty predchádzali nadmernému deficitu verejných financií, alebo aby v prípade jeho vzniku zabezpečili korekciu.(2) Podľa bodu 5 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska povinnosť podľa článku 104 ods. 1 zmluvy predchádzať nadmernému deficitu verejných financií sa nevzťahuje na Spojené kráľovstvo, pokiaľ sa nedostane do tretej etapy hospodárskej a menovej únie[8]. V druhej etape hospodárskej a menovej únie sa od Spojeného kráľovstva podľa článku 116 ods. 4 zmluvy vyžaduje, aby sa „snažilo predchádzať nadmernému schodku“.(3) Pakt stability a rastu je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vedúceho k zvyšovaniu zamestnanosti.(4) Postup pri nadmernom deficite podľa článku 104 zmluvy, objasnený v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[9], ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu, stanovuje prijatie rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu. Protokol o postupe pri nadmernom deficite pripojený k zmluve stanovuje ďalšie ustanovenia týkajúce sa implementácie postupu pri nadmernom deficite. Nariadenie Rady (ES) č. 3605/93[10] stanovuje podrobné pravidlá a definície pre uplatňovanie ustanovení uvedeného protokolu.(5) Článok 104 ods. 5 zmluvy vyžaduje, aby Komisia predložila Rade stanovisko, ak sa Komisia domnieva, že v členskom štáte existuje alebo by mohol vzniknúť nadmerný deficit. Vzhľadom na svoju správu v súlade s článkom 104 ods. 3 zmluvy a so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 104 ods. 4, odhady útvarov Komisie z jesene 2005, ako aj správu Spojeného kráľovstva o návrhu rozpočtu z decembra 2005 Komisia dospela k záveru, že v Spojenom kráľovstve existuje nadmerný deficit. Dňa11. januára 2006 preto Komisia takéto stanovisko týkajúce sa Spojeného kráľovstva predložila Rade.(6) Článok 104 ods. 6 zmluvy stanovuje, že Rada by mala zvážiť všetky vyjadrenia, ktoré si dotknutý členský štát želá urobiť po celkovom posúdení a pred rozhodnutím o tom, či existuje nadmerný deficit. V prípade Spojeného kráľovstva toto celkové posúdenie viedlo k nasledujúcim záverom.(7) V období od mája 1998, kedy bol uzatvorený predchádzajúci postup pri nadmernom deficite v Spojenom kráľovstve, saldo verejných financií po uspokojivej prebytkovej pozícii na konci deväťdesiatych rokov prešlo do deficitu na úrovni 3,2 % HDP v roku 2003/04[11]. Tento vývoj zodpovedal zmene štrukturálneho salda verejných financií v rozsahu približne 4 percentuálnych bodov HDP v období rokov 1999/00 až 2003/04. V priebehu tohto obdobia sa pomer verejných výdavkov zvýšil z menej než 40 % na približne 43 % HDP. V rovnakom období tvorba hrubého fixného kapitálu stúpla z 1,2 % na 1,6 % HDP a pomer hrubého verejného dlhu klesol na 37,6 % HDP v roku 2002/03, odkedy narastal. Tento vývoj, sprevádzaný zmenami úrokových sadzieb, viedol k poklesu úrokových platieb z 2,9 % na 2,0 % HDP v sledovanom období. V dôsledku toho Komisia iniciovala postup pri nadmernom deficite a v apríli 2004 vypracovala správu podľa článku 104 ods. 3[12]. Nakoľko však podľa hodnotenia prekročenie deficitu nad úroveň 3 % HDP bolo nízke a bolo pravdepodobné, že je dočasného charakteru, deficit nebol posúdený ako nadmerný.(8) Podľa údajov na účely postupu pri nadmernom deficite, ktoré Spojené kráľovstvo predložilo v auguste 2005, vo finančnom roku 2004/05 deficit verejných financií zostal na úrovni 3,2 % HDP, opäť nad referenčnou hodnotou 3 % HDP podľa zmluvy, hoci blízko nej. Prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP nebolo výnimočné. Nebolo dôsledkom mimoriadnej udalosti mimo kontroly orgánov Spojeného kráľovstva, ani dôsledkom výrazného hospodárskeho poklesu. Odhadovalo sa, že rast na úrovni 3,2 % v roku 2004 je nad potenciálom rastu vo finančnom roku 2004/05. Za rok 2004 sa odhadovala pozitívna produkčná medzera. Preto sa prekročenie deficitu nad referenčnú hodnotu nemôže považovať za následok prudkého hospodárskeho poklesu. Na základe odhadov útvarov Komisie z jesene 2005 sa prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP nepovažuje ani za dočasné. Za predpokladu nezmenenej doteraz oznámenej fiškálnej politiky Spojeného kráľovstva, sa podľa týchto predpovedí očakáva zvýšenie len na menej ako 3½ % HDP v roku 2005/06 a udržanie nad 3 % HDP v roku 2006/07. Na základe týchto prognóz prekročenie referenčnej hodnoty nemožno považovať za výnimočné ani dočasné v zmysle zmluvy a Paktu stability a rastu, hoci sa deficit k referenčnej hodnote približuje. Následne po jesenných odhadoch útvarov Komisie Spojené kráľovstvo oznámilo fiškálne opatrenia v správe o návrhu rozpočtu predloženej parlamentu 5. decembra 2005. V čistom vyjadrení predstavujú náklady orgánov Spojeného kráľovstva na tieto opatrenia v porovnaní s východiskami oznámenej politiky (podľa jesenných odhadov útvarov Komisie) uvoľnenie politiky o 0,1 percentuálneho bodu HDP v bežnom finančnom roku a sprísnenie politiky o 0,1 percentuálneho bodu HDP v roku 2006/07. Po zohľadnení týchto opatrení, ktoré sú v celom rozsahu štrukturálnymi opatreniami, však hodnotenie naďalej odhaduje, že deficit v roku 2006/07 na úrovni okolo 3,1 % HDP, prekročí 3 % HDP, a prekročenie teda nie je dočasného charakteru. To znamená, že požiadavka zmluvy týkajúca sa kritéria deficitu nie je splnená.(9) Naproti tomu pomer verejného dlhu zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % (augustové údaje na účely postupu pri nadmernom deficite vykazujú vo finančnom roku 2004/05 dlhový pomer na úrovni 40,8 % HDP), hoci má na základe rozsahu skutočného a odhadovaného primárneho deficitu stúpajúcu tendenciu. Podľa jesenných odhadov Komisie dlhový pomer v roku 2007/08 dosiahne okolo 44½ % HDP.(10) Podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 môžu byť v rozhodnutí Rady o existencii nadmerného deficitu podľa článku 104 ods. 6 zohľadnené „relevantné faktory“, len ak je v plnom rozsahu splnená dvojitá podmienka – že deficit zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a že jeho prekročenie nad referenčnú hodnotu je dočasného charakteru. V prípade Spojeného kráľovstva táto dvojitá podmienka splnená nie je, a preto sa v tomto stanovisku nezohľadňujú ďalšie relevantné faktory,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového hodnotenia vyplýva, že v Spojenom kráľovstve existuje nadmerný deficit.Článok 2Toto rozhodnutie je adresované Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.V Bruseli […]Za RaduPredseda […] [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[3] V oznámení o postupe pri nadmernom deficite z augusta 2005 bol upravený smerom nadol z 3,3 % HDP. Údaje Spojeného kráľovstva z augusta boli potvrdené Eurostatom 26. septembra 2005.[4] Pozri http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf[5] Postup pri nadmernom deficite sa voči Spojenému kráľovstvu uplatňuje na základe finančného roka v Spojenom kráľovstve. Uvádzané údaje o skutočnom salde verejných financií Spojeného kráľovstva uplatňujú rozhodnutie Eurostatu zo 14. júla 2000 o rozdelení príjmov z UMTS. Spojené kráľovstvo toto rozhodnutie vo všeobecnosti neuplatňovalo pri domácom uverejnení svojich údajov o verejných financiách, čo predstavuje zníženie čistých pôžičiek podľa Eurostatu približne o 0,1 percentuálneho bodu HDP ročne oproti národným účtom Spojeného kráľovstva od roku 2001, resp. 2001/02.[6] Konečný deficit za rok 2004/05 bol však oproti augustovému oznámeniu upravený smerom hore. Konečný deficit, vykázaný aj v správe o návrhu rozpočtu z decembra 2005, je 3,3 % HDP.[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_rep_uk.pdf[8] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[9] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[10] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 475/2000 (Ú. v. ES L 58, 3.3.2000, s. 1) a nariadením Komisie (ES) č. 351/2002 (Ú. v. ES L 55, 26.2.2002, s. 23).[11] V oznámení o postupe pri nadmernom deficite z augusta 2005 bol upravený smerom nadol z 3,3 % HDP. Údaje Spojeného kráľovstva z augusta boli potvrdené Eurostatom 26. septembra 2005.[12] Pozri http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf


title: 2014/662/EÚ: Odporúčanie Komisie z  10. septembra 2014 o osvedčených postupoch na prevenciu a zníženie prítomnosti alkaloidov ópia v makových semenách a výrobkoch z makových semien  Text s významom pre EHP

text:
               12.9.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 271/96

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 10. septembra 2014
   o osvedčených postupoch na prevenciu a zníženie prítomnosti alkaloidov ópia v makových semenách a výrobkoch z makových semien
   (Text s významom pre EHP)

      (2014/662/EÚ)

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Makové semená sa získavajú z maku siateho (Papaver somniferum L.). Používajú sa v pekárenských výrobkoch, na povrchu jedál, v plnkách koláčov a dezertov a na výrobu potravinárskeho oleja. Rastlina maku siateho obsahuje omamné alkaloidy ako morfín a kodeín. Makové semená neobsahujú alkaloidy ópia, alebo obsahujú len veľmi nízke hladiny, ale môže nastať ich kontaminácia alkaloidmi v dôsledku škôd spôsobených hmyzom alebo prostredníctvom vonkajšej kontaminácie semien počas zberu, keď sa na semenách zachytávajú čiastočky prachu z makoviny (vrátane steny tobolky).

               (2)

               Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) poskytla vedecké stanovisko k rizikám pre verejné zdravie súvisiacim s prítomnosťou alkaloidov ópia v makových semenách určených na ľudskú spotrebu (1).

               (3)

               Odhady expozície morfínu zo stravy s obsahom makových semien preukazujú, že akútna referenčná dávka (Acute Reference Dose – ARfD) sa môže v celej Únii u niektorých spotrebiteľov, najmä detí, prekročiť v jedinej porcii.

               (4)

               Preto je vhodné, aby sa uplatňovali osvedčené postupy na prevenciu a zníženie prítomnosti alkaloidov ópia v makových semenách a výrobkoch z makových semien,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Členským štátom sa odporúča, aby prijali potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby osvedčené postupy na prevenciu a zníženie prítomnosti alkaloidov ópia v makových semenách a výrobkoch z makových semien, ako sa uvádza v prílohe k tomuto odporúčaniu, vykonávali všetci prevádzkovatelia zapojení do výroby a spracovania makových semien.

      V Bruseli 10. septembra 2014

            Za Komisiu

         Tonio BORG

            člen Komisie

      (1)  Pracovná skupina EFSA pre kontaminanty v potravinovom reťazci (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain – CONTAM); Vedecké stanovisko k rizikám pre verejné zdravie súvisiacim s prítomnosťou alkaloidov ópia v makových semenách. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2011) 9(11):2405. [150 s] doi:10.2903/j.efsa.2011.2405. K dispozícii online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      PRÍLOHA
      I.   Osvedčené poľnohospodárske postupy na zabránenie prítomnosti alkaloidov ópia počas pestovania, zberu a skladovania

      Morfín a iné alkaloidové zlúčeniny sú prítomné predovšetkým v dôsledku vonkajšej kontaminácie, najmä prostredníctvom nevhodných postupov na ochranu rastlín, zber a čistenie. Ďalšími faktormi ovplyvňujúcimi kontamináciu makových semien a výrobkov alkaloidmi sú napríklad rôzne rastlinné odrody maku, podmienky na rast, ako je sucho, a plesne ako stresové faktory. Významnú úlohu pri kontaminácii makových semien okrem toho zohráva hmyz.

         Výber odrôd rastlín maku

      Rastlinné odrody maku možno rozdeliť do dvoch kategórií:

                  a)

                  rastlinné odrody maku, ktoré sa pestujú na výrobu makových semien výlučne na potravinárske použitie. Tieto odrody obsahujú nízku hladinu alkaloidov ópia,

                  b)

                  rastlinné odrody maku, ktoré sa pestujú na farmaceutické účely, ale ich semená sa ako vedľajší produkt používajú v potravinách. V porovnaní s makovicou a makovinou obsahujú makové semená pomerne nízke hladiny alkaloidov ópia.

         Primeraná ochrana pred škodcami a chorobami

      Nie všetci škodcovia a choroby uvedené v tomto oddiele sa vyskytujú vo všetkých oblastiach výroby v Únii. Preto sa opatrenia na kontrolu týchto škodcov a chorôb týkajú len pestovateľských regiónov, kde sa vyskytujú.
      Dvomi dôležitými chorobami rastlín maku sú: Peronospora arborescens (pleseň maková) a Pleospora papaveracea. Podhubie týchto plesní preniká do toboliek, čo vedie k nízkej kvalite plodín a výsledkom je predčasne zrejúce tmavé až čierne semeno. Choroby takisto spôsobujú zhoršenie senzorických vlastností maku, t. j. chuti a farby, pričom toto plesnivé semeno odlišnej farby sa nedá čistiacou linkou od ostatných semien úplne oddeliť.
      Značné zníženie kvality potravín je spôsobené aj tým, že rast maku v neskorších fázach vývoja poškodzujú škodcovia maku. Najčastejšie ide o krytonosca makovicového (Neoglycianus macula-alba) a byľomora makového (Dasineura papaveris). Krytonosec makovicový kladie vajíčka vo vnútri mladých zelených toboliek. Larvy vyliahnuté vo vnútri makovíc sa živia vnútrom toboliek (vyvíjajúcich sa makových semien), znečisťujú vnútro toboliek, poškodzujú makové semená a napokon cez vyhryzené otvory tobolku opúšťajú. Tento otvor používa byľomor makový na kladenie vajíčok. Zrelá tobolka obsahuje až 50 oranžových lariev, ktoré nakoniec dovŕšia zničenie tobolky. Semená sú čierne, nedostatočne vyvinuté a nepožívateľné.
      Dôležitejšia je však skutočnosť, že preniknutie podhubia a krytonoscov má za následok „makové trhliny“ a uvoľnený mliečny latex znečistí semená. Tieto problémy sú neoddeliteľnou súčasťou každej makovej rastlinnej výroby.
      Preto sa odporúča primeraná kontrola týchto chorôb a škodcov v prípade ich výskytu.

         Prevencia nepriaznivých podmienok zberu spôsobených poľahnutím rastlín

      Poľahnutiu možno vo veľkej miere zabrániť, ak sa rastliny maku zasejú v primeranej hustote.
      Počas obdobia predlžovania rastu možno v maku na potravinárske použitie použiť regulátory rastu na zníženie predĺženia stonky. Regulátory rastu sa vo všeobecnosti nepoužívajú pri výrobe maku na farmaceutické účely, pretože ich používanie mení biosyntetickú dráhu alkaloidu. Reguláciou rastu sa zabezpečuje nielen skrátenie stonky, ale aj posilnenie spodnej časti stonky. Krátke a silné rastliny sú odolné voči poľahnutiu, najmä počas obdobia, keď sú tobolky zelené a dozrievajú.
      Poľahnutie spôsobuje nerovnomerné zrenie a vedie ku kontaminácii alkaloidmi pri zbere. Poľahnuté rastliny sa väčšinou začnú znovu rozvetvovať. Tobolky na týchto mladých vetvách dozrievajú neskôr. Pri zbere maku by sa mal proces zrenia regulovať, keďže nezrelé makové tobolky obsahujú latex. V čase zberu sa tieto tobolky rozdrvia a z mliečnic vyteká latex, ktorý spôsobuje priamu kontamináciu povrchu makových semien alkaloidmi ópia, ktoré neskôr vyschnú na povrchu semien. Aj semená nezrelých toboliek, ktoré majú hrdzavú farbu, zhoršujú kvalitu maku, jeho vzhľad, a najmä senzorické vlastnosti.
      Aby sa zabezpečilo, že všetky tobolky budú pri zbere úplne zrelé, v súlade s vnútroštátnymi pravidlami schvaľovania prípravkov na ochranu rastlín a podmienkami ich používania možno použiť vysušovaciu látku.

         Zber úrody

      Mak na použitie v potravinách sa zberá pri vlhkosti nepresahujúcej 10 %. Vlhkosť semien pri zbere sa zvyčajne pohybuje okolo 6 – 10 %. Ak z klimatických dôvodov semená maku nemožno zozbierať za uvedených podmienok, mak by sa mal zozbierať s makovinou a okamžite vysušiť vzduchom s teplotou nepresahujúcou 40 °C. Za týchto okolností však akékoľvek omeškanie predstavuje riziko, ktoré môže mať nepriaznivý vplyv na kvalitu semien, tak z hľadiska ich senzorických vlastností, ako aj fyzikálnych, chemických a mikrobiologických parametrov semien ako potraviny na ľudskú spotrebu.
      Mak pestovaný na farmaceutické účely sa niekedy zberá pri vyšších hladinách obsahu vlhkosti, ale okamžite po zbere úrody sa vysuší, a čo je ešte dôležitejšie, schladí. Po vysušení a schladení semená obsahujú približne 8 – 9 % vlhkosti.
      Mak na potravinárske použitie sa zberá použitím kombajnov, ktoré sú prispôsobené na zber malých semien. Mak si vyžaduje osobitné úpravy jednotlivých častí strojových zariadení, keďže osivo maku je mimoriadne citlivé na mechanické poškodenie. Semená maku obsahujú 45 – 50 % oleja. Ak je semeno maku poškodené, povrch semena je znečistený olejom, ktorý priťahuje prach z rozdrvených toboliek. Priľnutý prach zvyšuje koncentráciu alkaloidov ópia na makových semenách. Okrem toho má makový olej krátku trvanlivosť a veľmi rýchlo oxiduje. Pri poškodených semenách sa preto okrem kontaminácie a zvýšenia hladín alkaloidov ópia výrazne znižuje aj senzorická kvalita potravinárskeho maku a jeho trvanlivosť.
      Pri zbere maku na farmaceutické účely je nevyhnutné, aby sa zozbierali len makovice a niektorá makovina. Preto by sa pri zbere mala používať silážna rezačka so špeciálne prispôsobenou časťou rezačky, ktorá zberá len vrchnú časť rastliny. Používanie silážnej rezačky znamená, že sa zberá len potrebná časť rastliny, a preto sa znižuje riziko kontaminácie.

         Úprava po zbere úrody

      Makové semená neobsahujú alkaloidy ópia, alebo obsahujú relatívne nízke hladiny. Ak sa hovorí o alkaloidoch ópia v semenách maku, myslia sa tým malé čiastočky prachu z makoviny (steny tobolky). Preto je po zbere veľmi dôležité čistenie alebo spracovanie, bez ohľadu na to, či tento prach obsahuje vysoké alebo nízke hladiny alkaloidov ópia.
      Po zbere úrody a pred použitím semien maku na potravinárske účely by sa semená mali očistiť, častice prachu odstrániť aspirátorom a mali by sa odstrániť všetky ostatné nečistoty, čím by sa napokon mala dosiahnuť čistota presahujúca 99,8 %.

         Skladovanie

      Ak sa má mak pred konečnou úpravou skladovať, mal by sa zozbierať s makovinou a zozbieraná zmes by sa mala vhodným spôsobom vetrať na mriežkach s účinnou ventiláciou, aby sa zabezpečilo, že obsah vlhkosti nepresiahne 8 % až 10 %.
      Na dlhodobé skladovanie s ventiláciou by sa mal použiť neošetrený vzduch, t. j. vzduch, ktorý nebol predhriaty.Semená maku, ktoré boli ošetrené týmto spôsobom, možno ľahko uchovávať počas obdobia 12 mesiacov bez podstatnej zmeny kvality.
      Keď sa semená maku očistia, mali by byť uskladnené vo vetraných kontajneroch alebo vo veľkoobjemových vreciach alebo vreciach osvedčených na balenie voľne ložených potravín bez priameho kontaktu s podlahou skladu.

         Označovanie

      V prípade, že je potrebné, aby semená maku podstúpili dodatočné ošetrenie s cieľom znížiť prítomnosť alkaloidov ópia pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako prísady do potravín, by sa príslušné semená maku mali vhodným spôsobom označiť, pričom sa uvedie, že je potrebné, aby sa semená maku podrobili fyzickému spracovaniu s cieľom znížiť obsah alkaloidov ópia pred ľudskou spotrebou alebo pred použitím ako prísady do potravín.
      II.   Vhodné postupy na zabránenie prítomnosti alkaloidov ópia počas spracovania

      Obsah alkaloidov ópia v makových semenách sa môže znížiť niekoľkými spôsobmi predbežnej úpravy a spracovania potravín. Ukázalo sa, že počas spracovania potravín sa obsah alkaloidov môže znížiť približne až o 90 %, a v spojení s predbežnou úpravou a tepelnými procesmi dokonca znížiť takmer úplne.
      Najúčinnejšie metódy zahŕňajú umývanie a máčanie, tepelné ošetrenia s použitím teplôt najmenej nad 135 °C, ale prednostne nad 200 °C, nižších teplôt (napr. 100 °C) v kombinácii so zvlhčovaním alebo umývaním, ako aj mletie a kombinácie viacerých ošetrení.
      Potraviny obsahujúce semená maku zvyčajne pred podávaním prechádzajú viacerými procesmi.
      V prípade chleba a pečiva sa často používajú celé, neošetrené semená maku, používané najmä ako ozdoba, a okrem pečenia neprebieha žiadne iné ošetrenie.
      V iných potravinách sa makové semená predtým, ako sa pridajú na povrch jedla, alebo pred použitím v pekárenských výrobkoch, zvyčajne pomelú. Makové semená sa takisto používajú v makovej plnke, ktorá je kombináciou zomletých makových semien, cukru, tekutiny (vody alebo mlieka) a možných dodatočných prísad a korenín. Maková plnka sa pred použitím pri príprave jedál zvyčajne tepelne ošetrí. Podľa niektorých kulinárskych tradícií sa makové semená používajú surové, celé alebo mleté, bez akéhokoľvek tepelného ošetrenia, ako dôležitá súčasť jedla.
      Mak v potravinách teda často prechádza kombináciou rôznych krokov spracovania vrátane mletia, miešania s tekutinou, tepelného ošetrenia, niekedy dokonca viacerými krokmi tepelného ošetrenia. Hoci jednotlivý krok spracovania nemusí mať významný účinok na zníženie obsahu alkaloidov v semenách maku, kombinácia predbežnej úpravy (napr. spracovanie makovej plnky), po ktorej nasleduje tepelné ošetrenie (napr. pečenie) môže znížiť obsah alkaloidov v semenách maku na nezistiteľné množstvá. Kombináciou umývania a sušenia na technickej úrovni sa dosiahli zníženia koncentrácií morfínu aj vo vysoko kontaminovaných dávkach surových makových semien (pôvodné koncentrácie v rozsahu od 50 do 220 mg morfínu/kg) na koncentrácie nižšie ako 4 mg morfínu/kg bez straty kvality a organoleptických vlastností.
      Odporúčaná predbežná úprava a spôsoby spracovania znižujúce obsah alkaloidov v makových semenách a výrobkoch z makových semien výrobkov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.
      Treba však uviesť tieto pripomienky:

                  —

                  Tepelné ošetrenie pred konečným spracovaním potravín sa neodporúča, pretože prispieva k zničeniu tukov a môže spôsobiť horkosť a stratu typickej chuti maku.

                  —

                  Ak sa na zníženie obsahu alkaloidov v makových semenách vyžaduje umývanie alebo máčanie vodou, je potrebné, aby sa vykonalo krátko po zbere. Malo by sa však vziať do úvahy, že by to mohlo znamenať zníženie kvality a/alebo času použiteľnosti makových semien.

         Tabuľka

         Odporúčané postupy predbežnej úpravy a spôsoby spracovania znižujúce obsah alkaloidov v makových semenách a výrobkoch z makových semien

                  Postupy predbežnej úpravy a spôsoby spracovania

                  Dodatočné podmienky

                  Účinok

                  Kvantifikovaný účinok

                  Umývanie alebo máčanie vo vode

                  Čas (5 min.)
                  Zvýšenie času a teploty (30 s – 2 min. – 30 min.) vo vode

                  Zníženie obsahu alkaloidov

                  46 % ↓

                  15 °C
                  60 °C
                  100 °C

                  60 % – 75 % ↓
                  80 % – 95 % ↓
                  80 % – 100 % ↓

                  Jedno umytie, mierne kyslé podmienky

                  40 % ↓

                  Teplota/tepelné ošetrenie

                  Pečenie chleba
                  135 °C
                  220 °C
                  200 °C + mletie

                  Zníženie obsahu alkaloidov

                  ~10 – 50 % ↓
                  ~30 % ↓
                  ~80 – 90 % ↓
                  ~90 % ↓

                  Mletie

                  Kyslík (veľký aktívny povrch)
                  Zvýšenie pH

                  Zrýchlenie miery degradácie morfínu, tvorba pseudomorfínu, zlepšenie arómy výrobku

                  ~25 – 34 % ↓

                  Svetlo

                  Malý vplyv na rýchlosť degradácie

                  Kombinované postupy predbežnej úpravy

                  Umývanie, 100 °C, 1 min. + praženie 200 °C, 20 min.

                  Zníženie obsahu alkaloidov

                  98 – 100 % ↓

                  Umývanie, 100 °C, 1 min. + sušenie (90 °C, 120 min.)

                  99 % ↓

                  Zvlhčovanie parou pri 100 °C, 10 min. + sušenie (90 °C, 120 min.)

                  50 – 75 % ↓

                  Zvlhčovanie parou pri 100 °C, 10 min. + mletie (90 °C, 120 min.)

                  90 – 98 % ↓

                  Predbežná úprava + pečenie

                  Mletie + pečenie

                  Významné zníženie obsahu alkaloidov s kombináciou predbežnej úpravy zvlhčovaním a teplom, po ktorej nasleduje suché tepelné ošetrenie

                  80 – 95 % ↓

                  Kombinácia predbežnej úpravy parou + mletie + pečenie

                  90 – 95 % ↓

                  Kombinácia predbežnej úpravy umývaním + mletie + pečenie

                  100 % ↓


title: European Parliament recommendation to the Council on the quality of criminal justice and the harmonisation of criminal law in the Member States (2005/2003(INI))

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52005IP0030

Úradný vestník 304 E , 01/12/2005 S. 0109 - 0113

		P6_TA(2005)0030Kvalita trestného súdnictva v Európskej ÚniiOdporúčanie Európskeho parlamentu Rade o kvalite trestného súdnictva a o harmonizácii trestného práva v členských štátoch (2005/2003(INI))Európsky parlament,- so zreteľom na návrh odporúčania Rade o kvalite trestného súdnictva v Európskej únii, ktorý v mene skupiny PSE predložil António Costa (B6-0234/2004),- so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, ktorú prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov vo svojej rezolúcii 217 A (III) z 10. decembra 1948, a najmä na jej články 7, 8, 9, 10 a 11,- so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN vo svojej rezolúcii 2200 A (XXI) zo 16. decembra 1966, a ktorý nadobudol platnosť 23. marca 1976, a najmä na jeho články 2, 7, 9, 10 a 14,- so zreteľom na Dohovor Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd zo 4. novembra 1950, ktorý nadobudol platnosť 3. septembra 1953, a najmä na jeho články 6 a 13,- so zreteľom na hlavu VI Zmluvy o Európskej únii, a najmä na jej články 29, 31 ods. 1 písm. c) a článok 34 ods. 2 písm. a) a b),- so zreteľom na Zmluvu o Ústave pre Európu, ktorú podpísali členské štáty v Ríme 29. októbra 2004, najmä jej články I-42 a III-260 (mechanizmy hodnotenia), III-270 a III-271 (justičná spolupráca v trestných veciach), a II-107 až II-110, ktoré prevzali znenie článkov 47 až 50 Charty základných práv Európskej únie,- so zreteľom na acquis communautaire Spoločenstva v oblasti trestného súdnictva, najmä na Dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach [1], na rámcové rozhodnutie Rady 2002/584/SVV z 13. júna 2002 o európskom zatykači a o postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi [2], na rámcové rozhodnutie Rady 2003/577/SVV z 22. júla 2003 o vykonaní príkazu na zaistenie majetku alebo o dôkazových materiáloch v Európskej únii [3], na návrh rámcového rozhodnutia Rady o európskom príkaze na obstarávanie dôkazov zameraným na zhromažďovanie predmetov, dokumentov a údajov s cieľom ich použitia v rámci trestných konaní (KOM(2003)0688) a na návrh rámcového rozhodnutia Rady o niektorých procesných právach poskytovaných v rámci trestných konaní v Európskej únii (KOM(2004)0328),- so zreteľom na príslušné články Aktu o pristúpení, ktorými sa stanovuje možnosť pozastaviť uplatňovanie niektorých ustanovení, ktoré sa týkajú priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v prípade, že sa nedodržiavajú niektoré normy (čo vyžaduje, aby také normy boli vopred definované),- so zreteľom na svoje odporúčanie zo 14. októbra 2004 Rade a Európskej rade o budúcnosti priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a takisto o podmienkach pre posilnenie jeho legitimity a účinnosti [4],- so zreteľom na Haagsky program, ktorý prijala Európska rada v dňoch 4. - 5. novembra 2004,- so zreteľom na článok 114 ods. 3 a článok 83 ods. 5 rokovacieho poriadku,- so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A6-0036/2005),A. keďže články II-107 až II-110 Zmluvy o Ústave pre Európu a články 6 a 13 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd definujú rozsah tzv. práva na prístup k spravodlivosti, ktoré má občanom EÚ zabezpečiť Únia a členské štáty, každý v rozsahu svojej právomoci,B. keďže toto právo na prístup k spravodlivosti zahŕňa predovšetkým právo na účinný prostriedok nápravy, právo na prístup k nestrannému súdu, právo na spravodlivý proces, právo na prejednanie veci v primeranej lehote, právo na právnu pomoc, a keďže obsahuje takisto celkové dodržiavanie základných práv osôb podozrivých zo spáchania trestného činu pred začatím trestného konania, a takisto právo na dôstojné a ľudské zaobchádzanie s odsúdenými osobami po ukončení takého konania, v súlade s medzinárodnými normami OSN a Európskeho dohovoru na zabránenie mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania,C. keďže ochrana týchto práv je ešte dôležitejšia v trestných konaniach, v ktorých môžu byť základné slobody ohrozené,D. keďže taká ochrana spadá v prvom rade do kompetencie každého členského štátu, ktorý ju zabezpečuje v súlade s vlastným ústavným poriadkom a svojimi právnymi tradíciami a keďže je potrebné, aby sa členské štáty venovali aktuálnym problémom vo svojom súdnom systéme a najmä tým problémom, ktoré zistil Európsky súd pre ľudské práva a keďže skutočný európsky priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vyžaduje, aby mali na jednej strane občania EÚ zabezpečené porovnateľné zaobchádzanie kdekoľvek v Únii a na druhej strane, aby sa posilnila vzájomná dôvera medzi členskými štátmi s cieľom umožniť vzájomné uznávanie súdnych rozhodnutí a dokonca pripustiť vydanie svojich vlastných občanov súdom iného členského štátu,E. keďže je takisto potrebné zohľadniť judikatúru Súdneho dvora Európskych spoločenstiev v Luxemburgu a judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva v Štrasburgu a skutočnosť, že tieto judiaktúruy by mali byť jednotné,F. keďže po schválení programu z Tampere (bod 33) sa zásada vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí stala základom súdnej spolupráce v rámci Únie,G. keďže Zmluva o Ústave pre Európu (článok III-260) a Haagsky program (najmä bod 3.2) uznávajú dôležitosť vzájomného hodnotenia medzi členskými štátmi pre posilnenie vzájomnej dôvery, ktorá je sama nevyhnutnou podmienkou vzájomného uznania, takisto ako prijatie minimálnych hmotnoprávnych a procesných pravidiel a stanovenie primeraných lehôt,H. keďže hodnotenie kvality súdnictva v Európskej únii sa musí týkať aj pracovných metód sudcov a jednotlivých administratívnych systémov súdnictva v členských štátoch, čo nie je v protiklade s plným dodržiavaním princípu nezávislosti súdnej moci,I. keďže toto hodnotenie musí spočívať na spoločnom referenčnom rámci zaručujúcom jeho jednotnosť a objektívnosť,J. keďže je potrebné zadefinovať najvhodnejšie nástroje a postupy v súvislosti s takýmto hodnotením, posilniť výmenu informácií a rozšíriť možnosti vzdelávania na podporu kvality trestného súdnictva v Európe,K. keďže vytvorenie európskych sietí v rámci Európskej únie v posledných rokoch, ako je Združenie štátnych rád a najvyšších správnych súdov EÚ, Sieť predsedov najvyšších súdov, Sieť najvyšších súdov a Európska sieť súdnych rád, svedčia o uvedomení si narastajúcej potreby spoločnej spolupráce pri zlepšení kvality súdnictva v prospech občanov Európskej únie,L. keďže kľúčová úloha vzdelávania pri rozvoji spoločnej právnej kultúry ako aj kultúry základných práv v Európskej únii, najmä prostredníctvom pôsobenia Európskej siete pre vzdelávanie sudcov,M. keďže zlepšovanie kvality noriem súdnictva a jeho účinnosti na základe hodnotenia musí viesť na jednej strane k posilneniu kvality hmotnoprávnych i procesných noriem trestného práva a na druhej strane k posilneniu kvality ich uplatňovania, čo nie je v protiklade s dodržiavaním princípu nezávislosti súdnictva,N. keďže proces vzájomného hodnotenia vyžaduje konkrétnu metodológiu, vzhľadom na komplexnosť tohto procesu,O. keďže Haagsky program uznáva, že je potrebné schváliť Zmluvu o Ústave pre Európu ako referenčný rámec a začať s prípravnými prácami, aby opatrenia stanovené Zmluvou o Ústave pre Európu mohli byť uskutočňované hneď ako nadobudne platnosť,P. keďže Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci usporiadal 18. januára 2005 verejný seminár na tému: "Presadzovať lepšiu kvalitu súdnictva v Európe",Q. súhlasí s usmerneniami uvedenými v Haagskom programe v súvislosti s posilnením vzájomnej dôvery (bod 3.2), najmä prostredníctvom zlepšenia kvality súdnictva, rozvoja hodnotenia a nevyhnutného prínosu sietí súdnych inštitúcií a organizácií,R. poukazuje na bod 3.2 Haagskeho programu, ktorý zdôrazňuje potrebu rešpektovať rozmanitosť jednotlivých štruktúr a tradičné osobitosti vnútroštátnych systémov súdnictva a nezávislosť súdnej moci v každom z členských štátov, pričom podporuje zlepšenie kvality súdnictva v Európe prostredníctvom vzájomnej dôvery,1. adresuje Európskej rade a Rade tieto odporúčania:a) začať okamžite akciu Európskej únie, aby občania EÚ, bez ohľadu nato, kde sa v Únii zdržiavajú, alebo aký je právny a ústavný rámec krajiny, v ktorej sa zdržiavajú, mohli využiť právo na prístup k spravodlivosti za podmienok, ktoré sú porovnateľné a zodpovedajú neustále sa zvyšujúcim štandardom kvality a mali tak väčšiu dôveru v administratívu súdnictva;b) zadefinovať s členskými štátmi "Chartu kvality trestného súdnictva v Európe", ktorá tvorí spoločný referenčný rámec pre všetky členské štáty a ktorá zabezpečí jednotné a objektívne hodnotenie. Túto Chartu je potrebné vypracovať s prihliadnutím na získané skúsenosti a práce, ktoré sa doposiaľ vykonali na vnútroštátnej i na medzinárodnej úrovni Radou Európy a Organizáciou Spojených národov;c) v záujme posilnenia vzájomnej dôvery medzi vnútroštátnymi systémami súdnictva a rešpektujúc ich rozmanitosť, vytvoriť stály mechanizmus vzájomného hodnotenia, pre ktorý bude Charta kvality tvoriť objektívny referenčný rámec, s ohľadom na skúsenosti rozvinuté v iných oblastiach, v ktorých vzájomné hodnotenie už prebieha (Schengen, terorizmus, rozšírenie, atď.) a v rámci možností vopred pripraviť mechanizmus stanovený v článku III-260 Zmluvy o Ústave pre Európu a splniť tieto ciele:- zavedenie databázy porovnateľných a štatistických údajov,- organizácia cvičení "benchmarking",- rozčírenie najlepších praktických postupov,- informácie o charaktere a fungovaní súdnych systémov ostatných členských štátov,- ročné zverejňovanie správy o hodnotení kvality súdnictva v Európe, spolu so súborom odporúčaní Rade a členským štátom, prostredníctvom ktorých je možné dosiahnuť nápravu zistených problémov,d) formálne ustanoviť mechanizmus vzájomného hodnotenia (postupy, štruktúry, ukazovatele, správy,...) v jednom alebo vo viacerých rozhodnutiach založených na článku 31 Zmluvy o Európskej únii s uplatnením zásad judikatúry štrasburského a luxemburského súdu ako aj usmernení vypracovaných Komisiou Rady Európy pre účinnosť súdnictva;e) zapojiť združenia sudcov a právnikov, súdnych expertov a užívateľov súdnictva ako aj národné parlamenty, napríklad vytvorením výboru pre monitorovanie kvality súdnictva, v duchu článku I-42 ods. 2 Zmluvy o Ústave pre Európu a v súlade so zásadou subsidiarity; toto hodnotenie by na základe dohody mohli spoločne uskutočňovať Európsky parlament a národné parlamenty;f) domnieva sa, že budovanie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti založené na vzájomnej dôvere nie je možné realizovať bez minimálnej harmonizácie vnútroštátnych právnych systémov; nakoľko ide o trestné právo hmotné, Parlament súhlasí s Radou, aby mali prioritu tie trestné činy, ktoré sú výslovne uvedené v Zmluve o Ústave pre Európu; v prípade procesného práva považuje za prioritné tieto oblasti:- transparentnosť v administratíve súdnictva ako aj plné dodržiavanie základných práv osôb podozrivých zo spáchania trestného činu pred začiatkom trestného konania a právo na dôstojné a ľudské zaobchádzanie s odsúdenými osobami po ukončení takého konania,- zhromažďovanie a hodnotenie dôkazov,- prevoz väzňov na výkon trestu do členského štátu, v ktorom majú trvalý pobyt,- výkon iných trestov ako je trest odňatia slobody v členskom štáte, v ktorom má väzeň trvalý pobyt,- nútený výkon opatrení v členskom štáte trvalého pobytu,- minimálne práva väzňov v každom členskom štáte,- opakovanie prípadov, ktoré už boli predmetom harmonizačných opatrení,- systém na ochranu výpovedí svedkov a obetí;domnieva sa, že hodnotenie by sa malo vykonávať aj na základe týchto prvkov, aby bolo možné prijímať a ďalej rozvíjať iniciatívy v týchto oblastiach na úrovni Európskej únie;g) domnieva sa, že dôsledkom princípu vzájomného hodnotenia bude musieť byť podpora vzdelávacím projektom určeným pre všetkých profesných právnikov za podpory európskych sietí súdnych organizácií a inštitúcií; takisto v rámci schválenia finančného výhľadu na roky 2007 - 2013 a v súlade s tým, čo predpisuje Haagsky program (bod 3.2, 2. pododsek) bude potrebné naplánovať financovanie sietí európskych súdnych organizácií a inštitúcií, ako aj výmenných programov medzi súdnymi orgánmi zorganizovaných Európskym parlamentom (najmä z položky rozpočtu č. 18 05 01 03) ako aj nových pilotných projektov, ktoré umožňujú spoluprácu účastníkov alebo organizácií z jednotlivých členských štátov, s cieľom posilniť kvalitu súdnictva;h) vyzvať Komisiu, aby už teraz prijala "Chartu kvality trestného súdnictva v Európe", mechanizmus vzájomného hodnotenia a doplnkové opatrenia na harmonizáciu niektorých trestnoprávnych noriem do Akčného plánu, ktorý musí predložiť v roku 2005 v súlade so závermi Haagskeho programu; poznamenáva, že v tejto súvislosti sa pripája k Európskej rade a odporúča Komisii, aby v Akčnom pláne boli ako referenčný rámec obsiahnuté ustanovenia uvedené v Zmluve o Ústave pre Európu;2. poveruje svojho predsedu, aby toto odporúčanie postúpil Rade a pre informáciu Komisii ako aj vládam a parlamentom členských štátov a Rade Európy.[1] Akt Rady z 29. mája 2000 potvrdzujúci v súlade s článkom 34 Zmluvy o Európskej únii Dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie (Ú. v. ES C 197, 12.7.2000, s. 1).[2] Ú. v. ES L 190, 18.7.2002, s. 1.[3] Ú. v. EÚ L 196, 2.8.2003, s. 45.[4] Prijaté texty, P6_TA(2004)0022.--------------------------------------------------


title: Odporúčanie Rady z  28. júna 2011 , o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky  Text s významom pre EHP

text:
               1.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 191/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 28. júna 2011,
   o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky
   (Text s významom pre EHP)
   2011/C 191/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Pojem predčasné ukončenie školskej dochádzky sa používa v súvislosti s osobami, ktoré ukončia vzdelávanie a odbornú prípravu po dosiahnutí nižšieho sekundárneho vzdelania alebo skôr a ktoré už vo vzdelávaní a odbornej príprave nepokračujú.

               (2)

               Zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky je nevyhnutné na dosiahnutie mnohých kľúčových cieľov v rámci stratégie Európa 2020. Zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky plní ciele zamerané na „inteligentný rast“ zlepšovaním úrovne vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj ciele zamerané na „inkluzívny rast“ odstraňovaním jedného z najväčších rizikových faktorov nezamestnanosti, chudoby a sociálneho vylúčenia. Stratégia Európa 2020 preto zahŕňa hlavný cieľ, ktorý spočíva v znížení miery predčasného ukončovania školskej dochádzky zo 14,4 % v roku 2009 na menej ako 10 % do roku 2020. Členské štáty sa zaviazali stanoviť vnútroštátne ciele, pričom zohľadnia svoju východiskovú pozíciu a vnútroštátnu situáciu.

               (3)

               V usmerneniach politiky zamestnanosti členských štátov obsiahnutých v rozhodnutí Rady 2010/70/EÚ (1) na vykonávanie stratégie Európa 2020 sa členské štáty vyzývajú, aby vyvinuli všetko úsilie potrebné na predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky.

               (4)

               Hlavnou iniciatívou Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu sa stanovuje rámec činnosti na zabezpečenie sociálnej a územnej súdržnosti s osobitným dôrazom na prelomenie cyklu znevýhodnenia a zintenzívnenie preventívnej činnosti. Zaoberá sa hlavným cieľom stratégie Európa 2020, ktorým je vymaniť v nasledujúcich desiatich rokoch aspoň 20 miliónov ľudí z chudoby a sociálneho vylúčenia.

               (5)

               Cieľom hlavnej iniciatívy Mládež v pohybe v rámci stratégie Európa 2020 je „zlepšiť výsledky a zvýšiť medzinárodnú atraktivitu vyšších vzdelávacích inštitúcií v Európe a celkovú kvalitu všetkých úrovní vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ, ktoré by spájali vysokú kvalitu a princíp rovnosti, prostredníctvom zvýšenia mobility študentov a účastníkov vzdelávania, a prispieť k zlepšeniu situácie v oblasti zamestnávania mladých ľudí“.

               (6)

               V záveroch Rady z 5. – 6. mája 2003 o referenčných úrovniach európskej priemernej výkonnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (referenčné hodnoty) sa uvádza, že podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou by mal byť do roku 2010 menší ako 10 %, pričom sa v nich vymedzuje pojem osoba s predčasne ukončenou školskou dochádzkou ako osoba vo veku 18 až 24 rokov, ktorá má iba nižšie sekundárne alebo ešte nižšie vzdelanie a ktorá už nie je v procese vzdelávania ani odbornej prípravy. Táto referenčná hodnota sa nedosiahla. V súčasnosti končí vzdelávanie a odbornú prípravu pred dokončením vyššieho sekundárneho vzdelávania jeden mladý človek zo siedmich.

               (7)

               V uznesení Rady z 15. novembra 2007 o „nových zručnostiach pre nové pracovné miesta“ (2) sa zdôraznila potreba zvyšovať celkovú úroveň zručností a uprednostňovať vzdelávanie a odbornú prípravu osôb, u ktorých existuje riziko hospodárskeho a sociálneho vylúčenia, najmä osôb, ktoré predčasne ukončujú školskú dochádzku. Zdôraznila sa v ňom potreba poskytovať uchádzačom o zamestnanie poradenstvo pri voľbe povolania a osobné plány odbornej prípravy a vypracovať metódy uznávania výsledkov vzdelávania dosiahnutých prostredníctvom formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia.

               (8)

               V záveroch Rady z 22. mája 2008 o vzdelávaní dospelých sa uznáva úloha vzdelávania dospelých pri riešení problému predčasného ukončovania školskej dochádzky prostredníctvom poskytovania tzv. druhej šance tým, ktorí dosiahli dospelosť bez kvalifikácie, pričom dôraz sa kladie najmä na základné zručnosti, zručnosti v oblasti informačných technológií a výučbu jazykov.

               (9)

               Rada sa vo svojich záveroch z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“) zhodla na tom, že do roku 2020 by sa podiel osôb, ktoré predčasne ukončujú vzdelávanie a odbornú prípravu, mal znížiť na úroveň nižšiu ako 10 %.

               (10)

               V záveroch Rady z 26. novembra 2009 o vzdelávaní detí z migračného prostredia sa uvádza, že hoci veľa detí z migračného prostredia dosahuje vo vzdelávaní dobré výsledky, u študentov z migračného prostredia je vo všeobecnosti pravdepodobnejšie, že predčasne ukončia školskú dochádzku. U migrantov je priemerná miera predčasného ukončovania školskej dochádzky v Únii dvojnásobná v porovnaní so študentmi narodenými v danej krajine. Z dostupných faktov vyplýva, že u rómskeho obyvateľstva dochádza k predčasnému ukončeniu školskej dochádzky ešte častejšie.

               (11)

               Rada sa vo svojich záveroch o sociálnom rozmere vzdelávania a odbornej prípravy z mája 2010 zhodla na tom, že úspešné predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky si vyžaduje rozvíjanie vedomostí o skupinách, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, na miestnej, regionálnej a národnej úrovni, a vytvorenie systémov na včasnú identifikáciu osôb, ktorým takéto riziko hrozí, a dospela k záveru, že by sa mali vykonávať komplexné a medzisektorové stratégie poskytujúce celý rad celoškolských a systematických politík so zameraním na rôzne faktory vedúce k predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky.

               (12)

               Dôvody predčasného ukončenia školskej dochádzky sa medzi jednotlivými krajinami a aj v rámci regiónov veľmi líšia. Politiky na zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky sa musia prispôsobiť špecifickej situácii, v rámci danej oblasti, regiónu alebo krajiny; neexistuje jednotné riešenie pre všetky členské štáty.

               (13)

               Napriek rozdielom medzi krajinami a regiónmi existujú vo všetkých členských štátoch presvedčivé dôkazy, že k tomuto javu dochádza častejšie u znevýhodnených a zraniteľných skupín. Medzi osobami, ktoré predčasne ukončujú vzdelávanie a odbornú prípravu, sú nadmerne zastúpení aj mladí ľudia so zvláštnymi výchovno-vzdelávacími potrebami. Predčasné ukončenie školskej dochádzky je dôsledkom sociálneho znevýhodnenia a zároveň spôsobuje, že pretrváva riziko sociálneho vylúčenia.

               (14)

               Pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity môže Európsky rámec komplexných politík týkajúcich sa predčasného ukončovania školskej dochádzky členským štátom pomôcť pri preskúmavaní existujúcich politík, vypracúvaní ich národných programov reforiem v rámci stratégie Európa 2020 a pri vykonávaní stratégií s veľkým dosahom a dobrým pomerom nákladov a prínosov. Môže takisto poskytnúť základ na spoluprácu prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie a zameranie na využívanie finančných nástrojov Únie.

               (15)

               Reformy v oblasti vzdelávania si vyžadujú určitý čas, aby sa prejavil ich účinok. S cieľom dosiahnuť zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky v ďalšom desaťročí a splniť cieľ stratégie Európa 2020 je potrebné čo najskôr vykonávať komplexné a medzisektorové stratégie týkajúce sa predčasného ukončovania školskej dochádzky,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:
   využili rámec stanovený v prílohe k tomuto odporúčaniu podľa situácie v jednotlivých krajinách s cieľom:

               1.

               zistiť hlavné faktory vedúce k predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a monitorovať charakteristiky tohto javu na národnej, regionálnej a miestnej úrovni ako základ pre cielené a účinné politiky opierajúce sa o fakty;

               2.

               zabezpečiť, aby sa do konca roka 2012 zaviedli komplexné stratégie týkajúce sa predčasného ukončovania školskej dochádzky, a zabezpečiť ich vykonávanie v súlade s vnútroštátnymi prioritami a vnútroštátnymi cieľmi stratégie Európa 2020. Komplexnými stratégiami sa rozumejú také stratégie, ktoré obsahujú preventívne opatrenia, intervenčné opatrenia a kompenzačné opatrenia zamerané na opätovné zapojenie ľudí, ktorí predčasne ukončili vzdelávanie;

               3.

               zabezpečiť, aby tieto stratégie zahŕňali primerané opatrenia určené skupinám, ktorým vo zvýšenej miere hrozí riziko predčasného ukončenia školskej dochádzky v danom členskom štáte, ku ktorým patria deti zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia, z prostredia migrantov alebo rómskeho prostredia alebo deti so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami;

               4.

               zabezpečiť, aby sa tieto stratégie komplexne zaoberali všeobecným vzdelávaním i odborným vzdelávaním a odbornou prípravou, ako aj výzvami, ktoré sú špecifické pre každú z uvedených oblastí;

               5.

               začleniť opatrenia, ktorými sa podporuje zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky, do príslušných politík zameraných na deti a mladých ľudí a koordinovať činnosti medzi rôznymi politickými sektormi;

               6.

               zabezpečiť zapojenie všetkých príslušných zúčastnených strán do týchto opatrení a činností, aby sa pomohlo osobám, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, vrátane tých, ktorí ju už predčasne ukončili, a uznať pritom kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú učitelia, vedenie škôl a ostatní pedagogickí pracovníci.

         VYZÝVA KOMISIU, ABY:

               1.

               v rámci „ET 2020“ prispela k snahám členských štátov monitorovaním vývoja na rôznych stupňoch vzdelávania v členských štátoch s cieľom identifikovať trendy;

               2.

               podporila stratégie členských štátov prostredníctvom výmeny skúseností a osvedčených postupov a podporovala účinné partnerské učenie, vytváranie sietí a experimentovanie s inovačnými prístupmi medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o opatrenia zamerané na zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky a zlepšenie výsledkov vzdelávania detí zo skupín, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky;

               3.

               začlenila opatrenia, ktorými sa podporuje zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky, do všetkých príslušných činností Únie zameraných na deti a mladých dospelých;

               4.

               podporovala rozvoj účinných politík proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky začatím porovnávacích štúdií a výskumu a nabádala na spoluprácu členských štátov v tejto oblasti;

               5.

               v spolupráci s členskými štátmi a bez toho, aby boli dotknuté rokovania o budúcom finančnom rámci, zabezpečila, aby programy EÚ v oblasti celoživotného vzdelávania, mládeže a výskumu, ako aj európske štrukturálne fondy podporovali vykonávanie stratégií členských štátov týkajúce sa predčasného ukončovania školskej dochádzky a prispievali k ich vykonávaniu;

               6.

               pravidelne podávala správy o dosiahnutom pokroku, pokiaľ ide o cieľ stratégie Európa 2020 a vykonávanie stratégií členských štátov týkajúcich sa predčasného ukončovania školskej dochádzky, prostredníctvom každoročného prieskumu rastu a v rámci mechanizmu podávania správ stanoveného v „ET 2020“.

      V Luxemburgu 28. júna 2011

            Za Radu

            predseda

         FAZEKAS S.

      (1)  Ú. v. EÚ L 308, 24.11.2010, s. 46.

      (2)  Ú. v. EÚ C 290, 4.12.2007, s. 1.

      PRÍLOHA

         RÁMEC KOMPLEXNÝCH POLITÍK NA ZNÍŽENIE PREDČASNÉHO UKONČOVANIA ŠKOLSKEJ DOCHÁDZKY

      Stratégie týkajúce sa predčasného ukončovania školskej dochádzky by mali vychádzať z analýzy podmienok, ktoré tento jav zapríčiňujú, a to na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, keďže za priemernými mierami sa skrývajú často veľké rozdiely medzi rôznymi regiónmi alebo krajinami. Osoby s predčasne ukončenou školskou dochádzkou tvoria rôznorodú skupinu a motivácia na predčasné ukončenie školskej dochádzky je individuálna a veľmi rozdielna. Dôležitými faktormi sú rodinné prostredie a širšie sociálno-ekonomické podmienky, ku ktorým napríklad patrí príťažlivosť trhu práce. Ich vplyv je podmienený štruktúrou systému vzdelávania a odbornej prípravy, dostupnými vzdelávacími príležitosťami a vzdelávacím prostredím. Dôležitú úlohu pri znižovaní predčasného ukončovania školskej dochádzky zohráva koordinácia politík, ktoré sa zaoberajú kvalitou života detí a mladých ľudí, sociálnym zabezpečením, zamestnanosťou mládeže a budúcimi vyhliadkami v oblasti kariéry.
      1.   Identifikácia hlavných faktorov a monitorovanie

      Príčiny procesov predčasného ukončovania školskej dochádzky sú zložité a rozmanité, často sú však spojené so sociálno-ekonomickým znevýhodnením, prostredím s nízkou úrovňou vzdelania, odcudzením sa od procesu vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlými výsledkami dosiahnutými v týchto oblastiach, faktormi príťažlivosti trhu práce a/alebo kombináciou sociálnych, emocionálnych a vzdelávacích problémov, ktoré u jednotlivcov vedú k riziku predčasného odchodu zo školy.
      Je potrebné zohľadniť druh vzdelávania, na ktoré sa študenti prihlásili. V niektorých členských štátoch sa študenti, ktorí mali problémy v procese všeobecného vzdelávania, často presúvajú do procesu odborného vzdelávania a prípravy (VET). V takýchto prípadoch sa odborné školy musia vyrovnávať s osobitnou zodpovednosťou a výzvou, pokiaľ ide o zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky. Politiky opierajúce sa o fakty si vyžadujú, aby sa osobitná pozornosť venovala výsledkom oblasti vzdelávania alebo odbornej prípravy.
      Rozvoj nákladovo efektívnych politík, ktoré sa opierajú o fakty, zameraných na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky si vyžaduje zhromažďovanie a uchovávanie údajov o tomto jave. Mala by sa tým umožniť analýza na miestnej, regionálnej a národnej úrovni. Tieto údaje môžu obsahovať informácie o miere predčasného ukončovania školskej dochádzky, o prechodoch medzi úrovňami vzdelávania, miere začatia a dokončenia vyššieho sekundárneho vzdelávania, ako aj o zlej školskej dochádzke a záškoláctve.

                  —

                  Zberom informácií by sa mala umožniť analýza hlavných dôvodov predčasného ukončovania školskej dochádzky v závislosti od rôznych skupín žiakov, škôl, druhov vzdelávacích inštitúcií a inštitúcií odbornej prípravy, obcí alebo regiónov.

                  —

                  Kombinácia údajov o predčasnom ukončovaní školskej dochádzky a kontextuálnych údajov, ako sú sociálno-ekonomické informácie, môže pomôcť pri nasmerovaní opatrení a politík. Pri nasmerovaní opatrení a politík môže pomôcť aj zhromažďovanie a analyzovanie informácií o motivácii osôb, ktoré predčasne ukončujú školskú dochádzku, a o ich vyhliadkach na zamestnanie i v oblasti kariéry.

                  —

                  Dôležitým základom zlepšovania stratégií a programov na zvýšenie vyhliadok žiakov na úspech v škole je hodnotenie účinnosti a efektívnosti existujúcich politických opatrení zameraných na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky.

            2.   Rámec politiky

      Komplexné stratégie týkajúce sa predčasného ukončovania školskej dochádzky zahŕňajú kombináciu politík, koordináciu medzi rôznymi oblasťami politík a začlenenie opatrení podporujúcich zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky do všetkých príslušných politík zameraných na deti a mladých ľudí. Okrem politík v oblasti vzdelávania, ktorými sa podporujú vysokokvalitné školské systémy, ide najmä o sociálnu politiku a podporné služby, politiky v oblasti zamestnanosti, mládeže, rodiny a integrácie. Rovnako dôležitá je horizontálna koordinácia medzi rôznymi aktérmi a vertikálna koordinácia prostredníctvom rôznych úrovní verejnej správy. Stratégie týkajúce sa predčasného ukončovania školskej dochádzky by mali obsahovať prvky prevencie, intervencie a kompenzácie. Členské štáty by si mali zvoliť podrobné zložky svojich stratégií podľa svojich podmienok a situácie.

                  2.1.

                  POLITIKY PREVENCIE sú zamerané na zníženie rizika predčasného ukončenia školskej dochádzky skôr, ako dôjde k problémom. Takýmito opatreniami sa prispieva k optimalizácii poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporiť lepšie študijné výsledky a odstrániť prekážky, ktoré bránia úspechu vo vzdelávaní.
                  Cieľom týchto politík je včas vybudovať pevné základy na rozvíjanie potenciálu detí a na ich náležité začlenenie do škôl. Politiky prevencie by mohli obsahovať:

                              1.

                              Poskytovanie vysokokvalitného vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve prospieva všetkým deťom a je dôležité najmä u detí zo znevýhodneného prostredia vrátane migrantov a Rómov. Posilňuje fyzickú pohodu, spoločenský a emocionálny rozvoj, jazykové a základné kognitívne zručnosti. Poskytovanie vzdelávania by malo byť vysokokvalitné, finančne dostupné, primerane vybavené personálom a malo by byť prístupné pre rodiny zo znevýhodneného prostredia.

                        Tieto politiky sa zaoberajú organizovaním systémov vzdelávania a odbornej prípravy, zdrojmi, ktoré majú školy k dispozícii, dostupnosťou, priestupnosťou a pružnosťou jednotlivých foriem vzdelávania. Zaoberajú sa aj rodovými rozdielmi, podporou detí zo znevýhodnených prostredí alebo detí s iným materinským jazykom. Politiky prevencie by mohli ďalej obsahovať:

                              2.

                              Zvýšenie ponuky v oblasti vzdelávania poskytnutím príležitostí v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy po prekročení veku povinnej školskej dochádzky môže ovplyvniť správanie mladých ľudí a ich rodín a viesť k lepšej miere dokončenia vyššieho sekundárneho vzdelania.

                              3.

                              Podpora politík na odstránenie segregácie a poskytovanie ďalšej podpory školám v znevýhodnených oblastiach alebo školám s vyšším počtom žiakov zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených prostredí pomáha diverzifikovať ich sociálne zloženie a zlepšiť ponuky vzdelávania. Tým sa zlepšia študijné výsledky žiakov zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených prostredí a zníži sa riziko ich predčasného ukončenia školskej dochádzky.

                              4.

                              Zdôrazňovaním hodnoty jazykovej rozmanitosti a podporou detí s iným materinským jazykom, aby lepšie ovládali svoj vyučovací jazyk, prípadne materinský jazyk, ako aj podporou učiteľov pri výučbe detí s rôznymi úrovňami jazykových schopností sa môžu zlepšiť študijné výsledky detí z migračného prostredia a znížiť riziko ich predčasného ukončenia školskej dochádzky.

                              5.

                              Zvýšením zapojenia rodičov, posilnením ich spolupráce so školou a vytváraním partnerstiev medzi školami a rodičmi sa môže zvýšiť motivácia žiakov na štúdium.

                              6.

                              Zvýšením pružnosti a priestupnosti foriem vzdelávania (napríklad modularizáciou kurzov alebo striedaním školy a práce) sa podporujú najmä žiaci s horšími študijnými výsledkami a môžu sa motivovať, aby pokračovali vo vzdelávaní a odbornej príprave, ktoré sú lepšie prispôsobené ich potrebám a schopnostiam. Pomáha to zaoberať sa špecifickými rodovo podmienenými príčinami predčasného ukončenia školskej dochádzky, ku ktorým patrí skorý vstup na trh práce alebo tehotenstvo mladistvých dievčat. Okrem toho obmedzenie možnosti opakovať školský rok a poskytnutie pružnej individuálnej podpory namiesto toho sa spája s nižšou mierou predčasného ukončovania školskej dochádzky.

                              7.

                              Posilnením vysokokvalitných foriem odborného vzdelávania a zvýšením ich príťažlivosti a pružnosti sa ohrozeným žiakom poskytujú vierohodné alternatívy predčasného ukončenia školskej dochádzky. Poskytovaním odborného vzdelávania a prípravy, ktoré sú dobre začlenené do celkových systémov vzdelávania a odbornej prípravy, sa ponúkajú alternatívne formy smerujúce k vyššiemu sekundárnemu a terciárnemu vzdelávaniu.

                              8.

                              Posilnením prepojenia systémov vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnania, aby sa zdôraznili prínosy dokončenia vzdelávania pre budúcu zamestnateľnosť. Toto by sa mohlo uskutočňovať formou stáží v rámci odbornej praxe alebo väčšieho zapojenia zamestnávateľov v školách a na vysokých školách.

                  2.2.

                  INTERVENČNÉ POLITIKY sa zameriavajú na predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky zlepšovaním kvality vzdelávania a odbornej prípravy na úrovni vzdelávacích inštitúcií reagovaním na včasné varovné signály a poskytovaním cielenej podpory žiakom alebo skupinám žiakov, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky. Týkajú sa všetkých stupňov vzdelávania, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve až po vyššie sekundárne vzdelávanie.
                  Na úrovni školy alebo inštitúcie odbornej prípravy sú stratégie proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky zakotvené v celkovej politike rozvoja škôl. Ich cieľom je vytvoriť priaznivé prostredie na učenie, zlepšovať kvalitu a inováciu v pedagogickej oblasti, posilňovať kompetencie učiteľov pri riešení sociálnej a kultúrnej rozmanitosti a rozvíjať prístupy zamerané proti násiliu a zastrašovaniu. Intervenčné politiky na úrovni školy alebo inštitúcie odbornej prípravy by mohli obsahovať:

                              1.

                              Premenu škôl na vzdelávacie spoločenstvá založené na rovnakej vízii rozvoja škôl spoločnej pre všetky zainteresované strany, využívanie skúseností a vedomostí všetkých subjektov a zabezpečenie slobodomyseľného, inšpirujúceho a príjemného prostredia s cieľom podporiť mladých ľudí, aby pokračovali vo vzdelávaní a odbornej príprave.

                              2.

                              Vytvorenie systémov včasného varovania v prospech ohrozených žiakov môže pomôcť pri prijímaní účinných opatrení skôr ako dôjde k problémom, žiaci sa začnú odcudzovať od školy, vyhýbať sa jej alebo predčasne ukončia školskú dochádzku.

                              3.

                              Kontaktmi s rodičmi a inými mimoškolskými aktérmi, akými sú napríklad miestne komunitné služby, organizácie zastupujúce migrantov alebo menšiny, športové a kultúrne združenia, organizácie zamestnávateľov a občianskej spoločnosti, sa umožňujú holistické riešenia na pomoc ohrozeným žiakom a uľahčuje prístup k vonkajšej podpore, ktorú poskytujú napríklad psychológovia, sociálni pracovníci a pracovníci s mládežou, kultúrne a komunitné služby. Môže sa to uľahčiť zapojením sprostredkovateľov z miestnej komunity, ktorí dokážu podporiť komunikáciu a znížiť nedôveru.

                              4.

                              Podmienkou úspešných opatrení na úrovni školy je podpora a posilnenie postavenia učiteľov pri ich práci s ohrozenými žiakmi. Počiatočné vzdelávanie učiteľov a neustály odborný rozvoj učiteľov a vedenia škôl im pomáha zvládať rozmanitosť v triede, podporovať žiakov zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených prostredí a riešiť ťažké situácie pri vyučovaní.

                              5.

                              Mimoškolské činnosti po škole a mimo školy a umelecké, kultúrne a športové činnosti môžu zvýšiť sebavedomie ohrozených žiakov a zvýšiť ich odolnosť proti ťažkostiam, s ktorými sa stretávajú pri učení.

                        Intervenčné politiky na individuálnej úrovni majú poskytnúť jednotlivým študentom, u ktorých existuje riziko odchodu zo školy, súbor podporných mechanizmov, ktoré možno prispôsobiť ich potrebám. Zameriavajú sa na osobný rozvoj s cieľom vybudovať odolnosť ohrozených študentov, ako aj na nápravu konkrétnych problémov, ktoré môžu byť sociálneho, poznávacieho alebo emocionálneho charakteru. Intervenčné politiky na individuálnej úrovni by mohli obsahovať:

                              1.

                              Mentorským vedením sa jednotlivým žiakom pomáha pri prekonávaní špecifických akademických, sociálnych alebo osobných ťažkostí. Cielenú pomoc žiakom poskytujú často pedagogickí pracovníci, príslušníci komunity alebo ich rovesníci buď v rámci individuálneho prístupu (mentorské vedenie) alebo malých skupín (doučovanie).

                              2.

                              Prispôsobenie vyučovania potrebám žiakov, posilnenie individuálnych učebných prístupov a poskytovanie podpory ohrozeným žiakom im pomáha prispôsobiť sa požiadavkám formálneho vzdelávania a prekonávať prekážky vytvorené vzdelávacím systémom a systémom odbornej prípravy, a môže tak prispieť k obmedzeniu možností opakovania školských rokov.

                              3.

                              Posilnením usmerňovania a poradenstva sa podporuje výber povolania študentov, prechody v rámci procesu vzdelávania alebo zo vzdelávania do zamestnania. Znižuje sa nesprávne rozhodovanie na základe falošných očakávaní alebo nedostatočných informácií. Pomáha sa tým mladým ľuďom pri rozhodovaní v súlade s ich ambíciami, osobnými záujmami a talentom.

                              4.

                              Zabezpečenie prístupu k primeranej finančnej podpore pre mladých ľudí, ktorých ekonomická situácia môže mať za následok predčasné ukončenie vzdelávania. Ak sa to bude považovať za vhodné, takáto podpora môže podliehať určitým podmienkam alebo byť spojená so sociálnymi dávkami.

                  2.3.

                  KOMPENZAČNÉ POLITIKY sa zameriavajú na pomoc tým, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, aby sa znova zapojili do procesu vzdelávania, pričom im ponúkajú spôsoby, ako sa znovu zaradiť do procesu vzdelávania a odbornej prípravy a získať kvalifikácie, ktoré im chýbali. Kompenzačné politiky by mohli obsahovať:

                              1.

                              Úspešnými vzdelávacími programami tzv. druhej šance sa vytvárajú vzdelávacie prostredia, ktoré reagujú na osobitné potreby osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou, uznáva ich predchádzajúce štúdium a podporuje ich pohoda. Tieto programy sa od škôl líšia svojimi organizačnými aj pedagogickými prístupmi a často sa vyznačujú malými učebnými skupinami, individuálnou veku primeranou inovačnou výučbou a pružnými formami vzdelávania. Mali by byť podľa možnosti ľahko dostupné a bezplatné.

                              2.

                              Je dôležité, aby sa poskytli rôzne možnosti návratu do procesu bežného vzdelávania a odbornej prípravy. Prechodné triedy so silným dôrazom na poradenstvo môžu pomôcť pri prekonávaní priepasti medzi predchádzajúcim zlyhaním v škole a opätovným zaradením do procesu bežného vzdelávania.

                              3.

                              Uznaním a validovaním predchádzajúceho štúdia vrátane kompetencií dosiahnutých v procese neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa zvyšuje dôvera a sebadôvera mladých ľudí a uľahčuje sa ich návrat do procesu vzdelávania. Môže ich to motivovať, aby pokračovali vo vzdelávaní a v odbornej príprave, pomáha im to pri odhaľovaní ich talentov a pri lepšom výbere povolania.

                              4.

                              V rámci cielenej individuálnej podpory sa spája sociálna, finančná, vzdelanostná a psychologická podpora určená mladým ľuďom, ktorí čelia problémom. Obzvlášť dôležitá je pre mladých ľudí nachádzajúcich sa vo vážnej sociálnej alebo emocionálnej situácii, ktorá im bráni pokračovať vo vzdelávaní alebo v odbornej príprave.


title: Odporúčanie Komisie z  27. októbra 2011 týkajúce sa iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov v oblasti výskumu s názvom Mikrobiálna výzva – objavujúca sa hrozba pre ľudské zdravie

text:
               28.10.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 315/1

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 27. októbra 2011
   týkajúce sa iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov v oblasti výskumu s názvom Mikrobiálna výzva – objavujúca sa hrozba pre ľudské zdravie
   2011/C 315/01
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 181 a článok 292,
   keďže:

               (1)

               Mikrobiálna výzva predstavuje v dôsledku zvyšujúcej sa rezistencie voči antimikrobiálnym liekom jednu z najväčších vznikajúcich hrozieb pre ľudské zdravie v 21. storočí (1). V Únii zomrie každoročne viac než 25 000 pacientov na infekcie spôsobené baktériami, ktoré sú rezistentné voči širokospektrálnym antibiotikám, tzv. multirezistentnými baktériami (2). Miery rezistencie voči úzkospektrálnym antibiotikám prekračujú v niektorých európskych krajinách 40 – 50 % (3) a rezistencia voči širokospektrálnym antibiotikám je bežným a čoraz častejším problémom.

               (2)

               Infekčné choroby spôsobené rezistentnými baktériami vedú k dodatočným zdravotným a nepriamym nákladom, napr. k práceneschopnosti a strate plánovaného výkonu z dôvodu predčasného úmrtia. Celkové priame náklady spoločnosti z hľadiska dodatočných zdravotných nákladov a strát produktivity predstavujú každoročne v Európe 1,5 miliardy EUR (4). Nepriame náklady európskych krajín sú pravdepodobne niekoľkokrát vyššie (5).

               (3)

               Problém rezistencie voči liekom je prirodzeným a neodvratným následkom liečby infekčných chorôb antimikrobiálnymi liekmi. Táto situácia sa však zhoršuje neuváženým používaním antimikrobiálnych liekov a rozširovaním baktérií rezistentných voči antibiotikám v životnom prostredí. Dynamika ľudskej populácie vrátane cestovania a dodávok potravín do celého sveta značne prispievajú k rýchlemu šíreniu rezistentných infekčných mikroorganizmov (6). Okrem toho sa zneužívaním antibiotík pri chove hospodárskych zvierat zvyšuje riziko rozšírenia rezistentných mikroorganizmov na ľudí prostredníctvom konzumácie potravín (7). Vývoj nových antimikrobiálnych látok sa zároveň značne spomaľuje.

               (4)

               Komplexné riešenie tohto problému si vyžaduje prijatie opatrení v mnohých sektoroch spoločnosti: politických štruktúrach, zdravotnej starostlivosti, priemysle, environmentálnych agentúrach, poľnohospodárstve, veterinárnom lekárstve, výskume a iných oblastiach.

               (5)

               Cezhraničná spolupráca je nevyhnutná vzhľadom na to, že zvyšujúca sa rezistencia mikroorganizmov voči antibiotikám nie je iba vecou jednotlivých krajín, ale predstavuje reálnu hrozbu pre verejné zdravie v celosvetovom meradle. Spoločné znášanie bremena s cieľom účinne zvládnuť budúce výzvy bude prínosom pre všetky zúčastnené krajiny a umožní lepšie zvládnutie a liečbu infekčných chorôb v budúcnosti.

               (6)

               Hoci v celej Európe prebieha výskum na vysokej úrovni, súčasný stav výskumu v oblasti antimikrobiálnej rezistencie sa javí ako dosť komplexný a nejednotný. Mnohé výskumné siete a organizácie na európskej a štátnej úrovni vymedzujú agendy v oblasti výskumu antimikrobiálnej rezistencie izolovane od seba, čo vedie k prekrývaniu alebo konkurencii výskumných činností, ktoré často nedosahujú kritické množstvo.

               (7)

               Pracovný dokument útvarov Komisie z 18. novembra 2009 o anitmikrobiálnej rezistencii (8) obsahuje zhrnutie iniciatív v tejto oblasti na úrovni Únie. Boli navrhnuté a realizované viaceré opatrenia vrátane zlepšeného monitorovania antimikrobiálnej rezistencie a používania antimikrobiálnych látok, ako aj opatrení na riadenie rizík.

               (8)

               Rada Európskej únie na svojom zasadnutí 1. decembra 2009 (9) vyzvala členské štáty a Komisiu, aby „podporovali spoločné využívanie výskumných infraštruktúr, nábor výskumníkov, stimuláciu a podporu globálnej výskumnej spolupráce, zintenzívnenie šírenia výsledkov výskumu a poznatkov prostredníctvom štruktúr výmeny informácií a zváženie existujúcich a nových finančných nástrojov“ inovačnými stimulmi pre účinné antibiotiká.

               (9)

               Na svojom zasadnutí 26. mája 2010 (10) Rada pre konkurencieschopnosť určila a odôvodnila súbor možných iniciatív v oblasti spoločnej tvorby programov (ďalej len „JPI“) vrátane iniciatívy „Mikrobiálna výzva – objavujúca sa hrozba pre ľudské zdravie“ ako oblastí, v ktorých by spoločná tvorba programov bola dôležitým prínosom k súčasným nesúrodým snahám členských štátov. Preto prijala závery, v ktorých uznala, že je potrebné rozbehnúť iniciatívu pre spoločnú tvorbu programov v tejto oblasti a vyzvala Komisiu, aby prispela k jej príprave.

               (10)

               Členské štáty potvrdili svoju účasť v takejto iniciatíve pre spoločnú tvorbu programov zaslaním listov, v ktorých sa k nej formálne zaviazali.

               (11)

               Spoločná tvorba programov v oblasti výskumu antimikrobiálnej rezistencie, ako v prípade navrhovanej iniciatívy „Mikrobiálna výzva – objavujúca sa hrozba pre ľudské zdravie“ prispeje k riešeniu otázky nejednotnosti výskumného úsilia členských štátov a urýchli využívanie kvalifikácií, poznatkov a zdrojov s cieľom rozvíjať a posilňovať vedúce postavenie Európy a jej konkurencieschopnosť výskumu v tejto oblasti. Okrem toho riešenie najdôležitejších spoločenských výziev dopĺňa stratégiu Európa 2020 (11) a iniciatívu Inovácia v Únii (12).

               (12)

               V záujme dosiahnutia cieľov stanovených v tomto odporúčaní by členské štáty mali zabezpečiť spoluprácu a synergiu s najdôležitejšími súvisiacimi iniciatívami, akými sú: Iniciatíva za inovačnú medicínu; výskum, vývoj a inovácie podporované prostredníctvom rámcového programu, a to aj v oblasti ochrany zdravia, potravín, poľnohospodárstva a životného prostredia, v prípade potreby s použitím informačných technológií, ako aj iných iniciatív, ako napríklad v rámci ERA-NET.

               (13)

               S cieľom umožniť Komisii podávať správy Európskemu parlamentu a Rade by členské štáty mali Komisii podávať pravidelne správy o pokroku dosiahnutom v rámci tejto JPI,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby na základe multiodborového prístupu vytvorili spoločnú víziu spôsobu, akým sa môže zlepšiť spolupráca a koordinácia v oblasti výskumu na európskej úrovni pri riešení výziev antimikrobiálnej rezistencie, a využili príležitosti, ktoré prinesie, na zabezpečenie účinnosti spoločných snáh členských štátov.

               2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby vypracovali spoločnú strategickú výskumnú agendu (SVA) stanovujúcu strednodobé až dlhodobé výskumné potreby a ciele v oblasti antimikrobiálnej rezistencie. Súčasťou SVA by mal byť vykonávací plán, v ktorom sa stanovia priority a harmonogramy a určia činnosti, nástroje a zdroje potrebné na jeho realizáciu.

               3.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby do SVA a vykonávacieho plánu zahrnuli tieto činnosti:

                           a)

                           určenie a výmena informácií o príslušných národných programoch a výskumných činnostiach;

                           b)

                           zvýšenie aktivít v oblasti spoločného predvídania, ako aj posudzovania technológií;

                           c)

                           výmena informácií, zdrojov, najlepších postupov, metodík a usmernení;

                           d)

                           určenie oblastí alebo výskumných činností, pre ktoré by koordinácia alebo spoločné výzvy na predkladanie ponúk alebo zlučovanie zdrojov boli prínosom;

                           e)

                           stanovenie podrobných postupov výskumu, ktorý sa má v oblastiach uvedených v písmene d) vykonávať spoločne;

                           f)

                           zohľadňovanie potrieb liečby pacientov a zdravotných systémov pri stanovovaní cieľov programov výskumu v oblasti antimikrobiálnej rezistencie;

                           g)

                           kde je to možné, spoločné využívanie existujúcej výskumnej infraštruktúry alebo vývoj nových nástrojov, ako sú koordinované databázy, alebo vývoj modelov na štúdium procesov antimikrobiálnej rezistencie;

                           h)

                           podpora lepšej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, ako aj otvorenej inovácie medzi jednotlivými výskumnými činnosťami a podnikateľskými sektormi v súvislosti s antimikrobiánou rezistenciou;

                           i)

                           vývoz a šírenie vedomostí, inovácií a medziodborových metodických prístupov, ako aj odhaľovanie a prekonávanie prekážok v systéme výskumu a inovácií, ktoré zabraňujú inovačným riešeniam prinášajúcim spoločenské výhody, aby rýchlejšie prenikali na trh;

                           j)

                           vytváranie sietí medzi centrami, ktoré sa venujú výskumu antimikrobiálnej rezistencie.

               4.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby udržiavali účinnú spoločnú riadiacu štruktúru v oblasti výskumu antimikrobiálnej rezistencie s mandátom na stanovenie vhodných podmienok, pravidiel a postupov spolupráce a koordinácie a na monitorovanie realizácie SVA. Táto riadiaca štruktúra by nemala byť veľmi rozsiahla, mala by byť účinná a pružná a mala by zohľadňovať dobrovoľné usmernenia týkajúce sa rámcových podmienok spoločnej tvorby programov v oblasti výskumu, ktoré vydala pracovná skupina na vysokej úrovni pre spoločnú tvorbu programov (GPC).

               5.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby spoločne realizovali spoločnú SVA, a to aj prostredníctvom svojich národných výskumných programov v súlade s dobrovoľnými usmerneniami týkajúcimi sa spoločnej tvorby programov v oblasti výskumu, ktoré vypracovala GPC alebo s inými národnými výskumnými činnosťami.

               6.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby budovali na existujúcej expertíze v rámci Komisie a aby zohľadňovali dobrovoľné usmernenia týkajúce sa rámcových podmienok pri vypracovávaní a realizácii SVA a s cieľom koordinovať iniciatívu pre spoločnú tvorbu programov s inými programami a iniciatívami v tejto oblasti.

               7.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby Rade a Komisii podávali pravidelne správy o pokroku a výsledkoch tejto JPI vrátane ponaučení v rámci dosahovania optimálnej účinnosti.

      V Bruseli 27. októbra 2011

            Za Komisiu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komisie

      (1)  Priority Medicines for Europe and the World (Prioritné lieky pre Európu a svet), Kaplan W, Laing R. Geneva: Svetová zdravotnícka organizácia (2004).

      (2)  The bacterial challenge: time to react. (Bakteriálna výzva: je čas reagovať) Spoločná technická správa ECDC a EMA (september 2009).

      (3)  Goldstein FW. Penicillin-resistant Streptococcus pneumoniae: selection by both beta lactam and non-beta lactam antibiotics. (Streptococcus pneumoniae rezistentný voči penicilínu: rozdelenie podľa beta-laktámových a iných antibiotík) J Antimicrob Chemother 44:141-144 (1999).

      (4)  Porovnaj poznámku pod čiarou 2.

      (5)  Správa z konferencie; Innovative Incentives for Effective Antibacterials (Inovačné stimuly pre účinné antibakteriálne látky) (2009).

      (6)  Správa Svetovej zdravotníckej organizácie z roku 2007, A safer future: global public health security in the 21st century (Bezpečnejšia budúcnosť: zabezpečenie ochrany verejného zdravia v 21. storočí), WHO (2007).

      (7)  Joint opinion on antimicrobial resistance (AMR) focused on zoonotic infections (Spoločné stanovisko k antimikrobiálnej rezistencii so zameraním na zvieracie infekcie), EFSA Journal 7(11):1372 (2009).

      (8)  SANCO/6867/2009r6.

      (9)  Rada Európskej únie, Závery Rady o inovačných stimuloch pre účinné antibiotiká, prijaté na 2980. zasadnutí Rady (Zamestnanosť, sociálna politika, zdravie a spotrebiteľské záležitosti) v Bruseli, 1. decembra 2009.

      (10)  10246/10.

      (11)  KOM(2010) 2020.

      (12)  KOM(2010) 546.