               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 341 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej neurčila Poľsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Poľsku na rok 2016
                  6
                bola uverejnená 26. februára 2016. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Poľska pri dosahovaní národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Poľsko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí
                  7
               .

               (5)Poľsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2016 vláda plánuje zvýšenie celkového salda z 2,6 % HDP v roku 2015 na 2,9 % HDP v roku 2017 pred tým, ako v roku 2019 poklesne na 1,3 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa očakávaní do roku 2019 (obdobie, na ktoré sa vzťahuje program) nedosiahne. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že sa pomer verejného dlhu k HDP zvýši z 51,3 % HDP v roku 2015 na 52,5 % HDP v roku 2017 pred tým, ako v roku 2019 poklesne na 50,4 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na rok 2016 a následne priaznivý. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2016 a pri nezmenených politikách aj v roku 2017. Na základe posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 Rada zastáva názor, že existuje riziko, že Poľsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 a 2017 budú preto potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)Poľsko je jediný členský štát, ktorý nemá plnohodnotnú nezávislú fiškálnu radu a podľa známych skutočností ani neplánuje takúto radu vytvoriť. Okrem dlhovej brzdy, ktorá je súčasťou poľskej ústavy, zaviedlo Poľsko v roku 2013 aj pravidlo na stabilizáciu výdavkov, ktoré sa v plnej miere uplatnilo po prvýkrát v rozpočte na rok 2015. V decembri 2015 bolo však toto pravidlo pozmenené s cieľom umožniť vyššie výdavky. V dlhodobejšom horizonte existujú značné riziká pre udržateľnosť verejných financií vzhľadom na nepriaznivú počiatočnú rozpočtovú pozíciu a prognózovaný nárast nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä pokiaľ ide o výdavky na zdravotnú starostlivosť. Z hľadiska udržateľnosti dlhovej služby je fiškálne riziko v strednodobom horizonte vysoké vzhľadom na predpokladané zvýšenie objemu dlhu.

               (7)Príjmy z DPH za rok 2015 podľa prognóz zostali v pomere k HDP na nízkej úrovni, a to aj napriek dosiaľ zavedeným opatreniam, ktoré zahŕňajú mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti a spoločnú zodpovednosť firiem v citlivých sektoroch. Zlepšenie výberu DPH a boj proti podvodom v oblasti DPH sú pre poľskú vládu prioritami a v súčasnosti sa pripravuje príslušná stratégia. Podľa očakávaní bude zahŕňať opatrenia, ako sú nové IT nástroje na odhaľovanie podvodov v oblasti DPH a na boj proti nim, ako aj reformu daňovej správy. V januári 2017 sa zavedie znížený strop pre hotovostné platby medzi podnikmi. Poľsko stále zápasí s dlhodobým problémom neefektívnej daňovej správy. Miera nákladov na výber, t. j. administratívne náklady/čisté príjmy z vybraných daní, je najvyššia v EÚ.

               (8)Poľsko aj naďalej uplatňuje znížené sadzby DPH na veľké množstvo tovarov a služieb. To prispieva k strate príjmov a znižuje účinnosť systému DPH. Z dôkazov vyplýva, že znížené sadzby DPH nie sú účinným nástrojom sociálnej politiky, a to najmä preto, že nie sú osobitne zamerané na zraniteľné domácnosti. Zvyčajne fungujú ako nemalé dotácie pre bohatých daňových poplatníkov. Sociálne dávky a daň z príjmov sa považujú za cielenejšie, a teda za vhodnejšie na dosiahnutie cieľov z hľadiska prerozdeľovania. Potenciálna strata príjmov v dôsledku znížených sadzieb DPH a voliteľných výnimiek patrí medzi najvyššie v EÚ.

               (9)Poľský trh práce čelí napriek nedávnym zlepšeniam stále nemalým výzvam, ktorými sú starnúca pracovná sila, nízka produktivita a vysoká segmentácia trhu práce. Tieto výzvy sú spojené s nedostatkami v systéme vzdelávania. Hoci sa systém vzdelávania v posledných rokoch výrazne zlepšil, stále nedokáže žiakov dostatočne vybaviť prierezovými zručnosťami, ktoré sú potrebné pre rýchlo sa meniaci trh práce a inovácie. Relatívne nízka priemerná úroveň poľského vysokoškolského vzdelávania a vedy negatívne vplýva na kvalitu výučby. Miera internacionalizácie poľského vysokoškolského vzdelávania je veľmi obmedzená, a to tak z hľadiska počtu zahraničných študentov, ako aj z hľadiska účasti na medzinárodnej vedeckej spolupráci. Model financovania vysokoškolského vzdelávania dostatočne nepodporuje kvalitu, keďže vychádza vo veľkej miere z hodnotenia univerzít v minulosti a využíva kvantitatívne ukazovatele, ako je napríklad počet študentov a akademických pracovníkov. Absolventom podľa zamestnávateľov chýbajú prierezové zručnosti, ako je riešenie problémov, kritické myslenie alebo tímová práca. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je nízka a odborné vzdelávanie a príprava nezodpovedajú potrebám trhu.

               (10)Hoci sa v posledných rokoch výrazne zvýšila dostupnosť a využívanie predškolského vzdelávania, dostupnosť služieb starostlivosti o najmenšie deti zostáva jednou z najslabších v EÚ. Zvýšenie veku povinného začatia školskej dochádzky na sedem rokov a zrušenie povinnosti navštevovať predškolské zariadenia pre päťročné deti môžu mať – v kombinácii s novými prídavkami na deti – ďalší nepriaznivý vplyv na účasť na trhu práce, najmä v prípade žien.

               (11)Napriek tomu, že sa v roku 2015 výrazne zvýšil počet trvalých pracovných zmlúv, podiel pracovných zmlúv na dobu určitú v Poľsku patrí medzi najvyššie v EÚ. Poľsko prijalo v poslednom čase celý rad opatrení proti segmentácii trhu práce. Prijala sa zmena zákonníka práce, zvýšili sa príspevky na sociálne zabezpečenie spojené s niektorými občianskoprávnymi zmluvami a v januári 2017 sa očakáva zavedenie minimálnej hodinovej mzdy pre tých, ktorí pracujú na základe občianskoprávnych zmlúv. Určité prvky zákonníka práce však odrádzajú zamestnávateľov od prijímania zamestnancov so zmluvami na dobu neurčitú a využívanie týchto zmlúv je naďalej obmedzené. Dôvodom je predovšetkým zložitosť regulácie týkajúcej sa práce a vysoké implicitné náklady na prepúšťanie v rámci takýchto zmlúv. Tie zahŕňajú vysoké procesné náklady, náklady spojené so zdĺhavými a nejasnými mechanizmami riešenia sporov, ako aj ustanovenia, akým je napríklad osobitná ochrana starších pracovníkov pred prepúšťaním.

               (12)Preferenčné sektorové dohody o sociálnom zabezpečení, najmä vysoko dotovaný dôchodkový systém pre poľnohospodárov a baníkov, predstavujú vysoké rozpočtové náklady a môžu prispievať k obmedzeniu pracovnej mobility. Počet poistených v systéme osobitného zabezpečenia pre farmárov od roku 2007 pomaly klesá a v roku 2019 bude podľa očakávaní vlády zahŕňať 1,18 milióna osôb, pričom počet poberateľov dôchodkových dávok (1,229 milióna) bude pravdepodobne až do roku 2018 narastať. Od roku 2011 predstavujú výdavky zo štátneho rozpočtu na dôchodkový systém poľnohospodárov (KRUS) konštantne 1 % HDP. Farmári nemajú žiadnu všeobecnú daňovú povinnosť ani požiadavku mať účtovný systém, pričom samofinancovanie systému KRUS je nízke. V roku 2014 bolo v Poľsku 1,382 milióna fariem, z ktorých 52 % rozlohou neprekračuje 5 hektárov (GUS). Baníci sú vyňatí zo všeobecného verejného dôchodkového systému s pevne stanovenými príspevkami, pričom majú osobitné preferenčné dôchodkové multiplikačné koeficienty, čo pre verejné financie predstavuje značné ročné náklady vo výške viac než 0,5 % HDP. Nepriaznivé demografické vyhliadky sa už premietli do poklesu populácie v produktívnom veku. Zásadný význam má preto udržiavanie pozitívneho trendu zamestnanosti, najmä v prípade starších pracovníkov, a to aj v záujme zachovania primeranosti a udržateľnosti verejného dôchodkového systému. Hoci sa priemerný skutočný vek odchodu do dôchodku v posledných rokoch zvýšil, stále je výrazne nižší než zákonný vek odchodu do dôchodku. Preto platí, že zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku je kľúčové pre dlhodobú sociálnu primeranosť budúcich dôchodkov a stabilitu verejných financií, ako aj v záujme zvýšenia účasti na trhu práce.

               (13)Problémové miesta a nedostatky v dopravných, energetických a komunikačných sietiach pretrvávajú aj napriek rozsiahlym investíciám posledných rokov. Investičnú činnosť brzdia prekážky týkajúce sa fungovania verejnej správy, zdaňovania, prostredia pre činnosti výskumu, vývoja a inovácií, ako aj zdĺhavé vymáhanie zmlúv. Nedostatky v riadiacej a správnej kapacite majú negatívny vplyv na včasnú realizáciu investičných projektov v odvetví železničnej a inej dopravy, energetiky a telekomunikačných infraštruktúrnych projektov. Poľská ekonomika je naďalej energeticky a uhlíkovo náročná a potenciálne prínosy vyplývajúce zo zlepšenia energetickej účinnosti by boli značné. Zariadenia na výrobu elektriny zastarávajú a sú stále veľmi výrazne závislé od uhlia. Sieť elektrickej energie nie je dostatočne prepojená so susednými krajinami. Systém podpory energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý mal nadobudnúť účinnosť 1. januára 2016, sa oneskoril, čo spôsobuje neistotu z hľadiska investícií. Kľúčovými faktormi, ktoré bránia investíciám najmä v stavebníctve, sú veľmi nízky rozsah a nestabilnosť priestorového plánovania, najmä na miestnej úrovni, ako aj nadmerná regulácia a regulačný a administratívny nesúlad, ktorý brzdí vydávanie stavebných povolení.

               (14)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (15)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  8
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť v rokoch 2016 a 2017 ročnú fiškálnu úpravu vo výške 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Posilniť fiškálny rámec vrátane zriadenia nezávislej fiškálnej rady. Zlepšiť výber daní zaistením lepšieho dodržiavania predpisov o DPH a obmedziť rozsiahle využívanie znížených sadzieb DPH.

               2.Zabezpečiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému a zvýšiť účasť na pracovnom trhu, a to začatím reformy preferenčných dôchodkových mechanizmov, odstránením prekážok pre trvalejšie formy zamestnávania a zvýšením relevantnosti vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce.

               3.Prijať opatrenia na odstránenie prekážok pre investície do dopravnej, stavebnej a energetickej infraštruktúry a zvýšiť rozsah priestorového plánovania na miestnej úrovni.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 341 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 89 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 326 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  7
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Nemecko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedeného odporúčania.

               (2)Správa o Nemecku na rok 2016
                  8
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, a pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 prijala oznámenie
                  9
               , v ktorom predstavila výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Veľký a pretrvávajúci prebytok bežného účtu odzrkadľuje nadmerné úspory a utlmené investície v súkromnom aj verejnom sektore. Slabé domáce investície brzdia potenciálny rast a výrazné spoliehanie sa na externý dopyt v kontexte utlmeného zahraničného dopytu so sebou prináša makroekonomické riziká. Prebytok bežného účtu má vzhľadom na jeho veľkosť aj nepriaznivé dôsledky na hospodársku výkonnosť eurozóny. Riešenie tejto situácie posilnením investícií by zvýšilo rastový potenciál Nemecka a pomohlo by udržať hospodárske oživenie v eurozóne.

               (3)Nemecko predložilo 15. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016 a 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  10
               .

               (5)Na Nemecko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje vyrovnaný stav celkového rozpočtu v rokoch 2016 až 2020. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne na 59½ % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy a ktorý neschválil nezávislý orgán, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v rokoch 2016 a 2017 prebytok vo výške 0,4 % HDP, čo znamená, že bude nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Možné budúce odchýlky, vrátane odchýlok na uspokojenie potrieb verejných investícií, by sa posudzovali na základe požiadavky na udržanie štrukturálneho salda na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Predpokladá sa, že hrubý dlh bude aj naďalej vykazovať stabilnú klesajúcu tendenciu nad rámec požiadaviek dlhového pravidla. To vytvára priestor na oživenie verejných investícií. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Hoci spolková vláda prijala viacero opatrení na zvýšenie investícií do infraštruktúry v nasledujúcich rokoch, zdá sa, že tieto prostriedky ešte neprivodili udržateľný stúpajúci trend vo verejných investíciách a nespĺňajú požiadavky na investície do infraštruktúry. Celkové výdavky na vzdelávanie a výskum sa v posledných rokoch zvýšili len mierne a je možné, že v roku 2015 nedosiahli národný cieľ 10 % HDP. Pokračujúce investície do vzdelávania, výskumu a inovácií sú pre zabezpečenie konkurenčného postavenia Nemecka v budúcnosti kľúčové. Keďže sa očakáva, že rozpočet v celkovom aj štrukturálnom vyjadrení zostane v rokoch 2016 – 2017 vyrovnaný, stále existuje dostatočný fiškálny priestor na vyššie verejné investície bez toho, aby sa porušili pravidlá Paktu stability a rastu a národnej dlhovej brzdy. Reforma dôchodkového systému by prispela k zabezpečeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Súčasná štruktúra fiškálneho vyrovnávania je zložitá a má sklon znižovať stimuly na zlepšenie príjmov v jednotlivých spolkových krajinách. Prebiehajúca revízia spolkových fiškálnych vzťahov poskytuje možnosť posilniť tento rámec aj zabezpečením dostatočných verejných investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, najmä pre obce. Súčasný kompromisný návrh dojednaný spolkovými krajinami by priniesol zjednodušené horizontálne fiškálne vyrovnávanie. Zostáva však nejasný, pokiaľ ide o ďalšie oddelenie právomocí v oblasti výdavkov, a nedosahuje sa ním zvýšenie autonómie príjmov. Zároveň platí, že alternatívne nástroje tradičného štátneho financovania dopravnej infraštruktúry, aj pomocou verejno-súkromných partnerstiev, sa využívajú len v obmedzenej miere. Zložité kompetencie v oblasti plánovania medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy, úzke miesta súvisiace s administratívnymi kapacitami a zložité schvaľovacie postupy predstavujú prekážky brániace investíciám. Efektívnejšie využívanie verejného obstarávania by mohlo mať pozitívny dosah na investície, keďže objem súťaží verejného obstarávania vyhlásených v rámci v celej EÚ zostáva výrazne pod priemerom EÚ.

               (7)Zložitosť systému dane z príjmu právnických osôb stále brzdí investície súkromného sektora a celkové daňové zaťaženie príjmov podnikov, vrátane miestnej živnostenskej dane (Gewerbesteuer) a solidárneho príplatku, zostáva vysoké. Miestna živnostenská daň vykazuje znaky neefektívnosti, keďže jej daňový základ obsahuje neziskové prvky. Daňový systém zvýhodňuje dlhové financovanie pred kapitálovým financovaním, pričom príslušný ukazovateľ „zvýhodňovania dlhu“ bol v roku 2015 ôsmym najvyšším v EÚ. Podiel daní zo spotreby a periodických daní z nehnuteľností, ktoré sú relatívne priaznivé pre rast, na celkovom zdaňovaní zostával v rokoch 2007 až 2014 stabilný na úrovni približne 28 – 29 % HDP, čo je v porovnaní s priemerom EÚ (približne 32 – 33 %) nízky podiel. Namiesto toho, aby sa dával väčší dôraz na menej rušivé periodické dane z nehnuteľností, pokračuje trend zvyšovania dane z prevodu nehnuteľností. Opatrenia prijaté na modernizáciu daňovej správy zahŕňali len právne predpisy na zjednodušenie postupov daňovej správy, ktoré prijala spolková vláda. Stále neexistuje automatická výmena daňových údajov medzi daňovými správami 16 spolkových krajín, ktorá by mohla zvýšiť efektívnosť daňových auditov. Celkovo možno konštatovať, že štrukturálne nedostatky a meškajúca modernizácia majú za následok relatívne nízku výkonnosť daňovej správy a neefektívnosť pri výbere daní.

               (8)Podmienky financovania v Nemecku sú vo všeobecnosti priaznivé. Trh s rizikovým kapitálom však zostáva v medzinárodnom meradle nedostatočne rozvinutý a rámcové podmienky týkajúce sa zdaňovania môžu obmedziť jeho veľkosť. Zlepšenie prístupu k rizikovému kapitálu je dôležitým faktorom pri podnecovaní podnikateľskej činnosti, a to aj v odvetviach špičkových technológií a službách založených na znalostiach. Nemecká vláda urobila celý rad opatrení na zlepšenie podmienok pre rizikový kapitál a o ďalších opatreniach sa diskutuje. Preskúmanie regulačného rámca pre rizikový kapitál môže navyše prispieť k oživeniu súkromných investícií, a to aj od zahraničných investorov.

               (9)Opatrenia na podnietenie hospodárskej súťaže v odvetví služieb, a to najmä profesijných služieb, sú obmedzené. Nemecko patrí medzi členské štáty s vysokými regulačnými prekážkami v oblasti služieb. Reštriktívne predpisy v oblasti trhov s výrobkami ovplyvňujú ceny a produktivitu. Nemecko má rozsiahly priestor na zlepšenie výkonnosti profesijných služieb, čo naznačuje nízka produktivita práce a vysoké marže. Problémy v oblasti služieb pre podniky vyplývajú z požiadaviek na povolenie, obmedzení týkajúcich sa viacodborových činností, požiadaviek na poistenie a pevne stanovených sadzieb. Aj naďalej sa uplatňujú požiadavky na právnu formu subjektov a podiel na kapitále. V akčnom pláne, ktorý predložilo Nemecko v nadväznosti na vzájomné hodnotenie prístupu k regulovaným profesiám a ich výkonu, sa navrhuje iba obmedzený počet opatrení, hoci jednoznačne existuje priestor pre ambicióznejšie návrhy.

               (10)Hoci je celková výkonnosť trhu práce veľmi silná, najmä pri historicky nízkej nezamestnanosti, Nemecku hrozí starnutie pracovnej sily a nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, čo si vyžiada plné využitie existujúcej pracovnej sily. Keďže tieto trendy predstavujú výzvu nielen pre trh práce, ale aj pre udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému, silnejšie stimuly pre neskorší odchod do dôchodku sa javia ako nevyhnutné. Očakáva sa, že riziko chudoby v staršom veku vzrastie, a miera náhrady v zákonnom dôchodkovom systéme sa postupne znižuje, zatiaľ čo miera účasti v druhom alebo treťom pilieri dôchodkových systémov je príliš nízka na to, aby toto riziko výrazne zmiernila. Počet dôchodcov, ktorí poberajú minimálny príjem pre dôchodcov podmienený zisťovaním majetkových pomerov, sa od roku 2003 do 2014 takmer zdvojnásobil. Návrhy na zvýšenie stimulov pre neskorší odchod do dôchodku (Flexi-Rente) však ešte nemajú formálnu podobu. Budúcnosť ukáže, do akej miery môžu byť účinné pri vyrovnávaní účinku stimulov pre predčasný odchod do dôchodku zavedených v roku 2014.

               (11)Potenciál trhu práce v prípade určitých skupín, najmä žien a osôb s migrantským pôvodom, zostáva nevyužitý a stále existujú stimuly, ktoré odrádzajú ľudí, najmä druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, od práce. Osobitné charakteristiky daňového systému a zdravotného poistenia odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od nástupu do zamestnania alebo od zvýšenia počtu odpracovaných hodín. Prispieva to k nízkemu podielu žien pracujúcich na plný úväzok a k jednému z najnižších počtov priemerných hodín odpracovaných ženami v EÚ, a to napriek vysokej miere zamestnanosti žien. Hoci v dôsledku zavedenia minimálnej mzdy došlo k miernemu prechodu od „minizamestnaní“ k štandardnému zamestnaniu, približne sedem miliónov zamestnancov stále tvoria „minizamestnané“ osoby. Oslobodenie minizamestnaní od dane z príjmu fyzických osôb – a v mnohých prípadoch aj od všetkých sociálnych príspevkov zamestnancov – odrádza pracovníkov od toho, aby prešli na pracovné miesta so zárobkom vyšším, než je prahová hodnota pre minizamestnania vo výške 450 EUR mesačne. Tieto negatívne stimuly sú v mnohých prípadoch ešte silnejšie v prípade manželov, ktorí podliehajú spoločnému zdaňovaniu príjmu. Pozitívny dosah na príjmy domácností a spotrebu pochádzajúci z mierneho nárastu viacerých dávok a kompenzácie fiškálnej záťaže zvýšenej v dôsledku inflácie môže byť vo veľkej miere vykompenzovaný vyššími sociálnymi príspevkami zamestnancov. Daňovo-odvodové zaťaženie na úrovni minimálnej mzdy je v porovnaní s inými členskými štátmi vysoké, čo má za následok nižšie príjmy na spodnom konci mzdovej škály. Zníženie zamestnaneckých príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo dane z príjmov fyzických osôb, a to aj prostredníctvom cielených príspevkov alebo náhrad, by toto daňovo-odvodové zaťaženie znížilo, čím by sa následne zvýšil disponibilný príjem osôb s nízkou mzdou a tým aj možnosti spotreby.

               (12)Vysoký prílev utečencov zaznamenaný v minulom roku má pre Nemecko viaceré sociálne a hospodárske dôsledky. Hoci v krátkodobom horizonte sa predpokladá, že prílev utečencov zvýši verejné výdavky a vytvorí dodatočný domáci dopyt, a tým zvýši HDP, strednodobý vplyv na zamestnanosť a rast závisí od úspešnej integrácie utečencov na trhu práce a od ich sociálneho začlenenia, a to aj prostredníctvom vzdelávacej podpory. Táto záležitosť je na poprednom mieste politického programu na úrovni EÚ aj členských štátov a bude pozorne monitorovaná a analyzovaná okrem iného aj v správe o tejto krajine na rok 2017.

               (13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a zastáva názor
                  11
               , že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (15)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť udržateľný stúpajúci trend vo verejných investíciách, najmä do infraštruktúry, vzdelávania, výskumu a inovácií, a to pomocou existujúceho fiškálneho priestoru a prioritizácie výdavkov. Zlepšiť štruktúru spolkových fiškálnych vzťahov, a to aj s ohľadom na riešenie pretrvávajúcej nízkej úrovne verejných investícií, najmä na úrovni obcí.

               2.Znížiť neefektívnosť v daňovom systéme, a to najmä preskúmaním zdaňovania právnických osôb a miestnej živnostenskej dane, zmodernizovať daňovú správu a preskúmať regulačný rámec pre rizikový kapitál. Zintenzívniť opatrenia na podnietenie hospodárskej súťaže v odvetví služieb, najmä v oblasti služieb pre podniky a regulovaných profesií.

               3.Zvýšiť stimuly pre neskorší odchod do dôchodku a znížiť stimuly odrádzajúce druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od práce. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkou mzdou a uľahčiť prechod od „minizamestnaní“ k štandardnému zamestnaniu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 326 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 75 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 258 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Írska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Írska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  5
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Írska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej určila Írsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Írsku na rok 2015
                  9
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Táto správa obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Írsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. Írsko konkrétne dokončilo program finančnej pomoci EÚ/MMF v roku 2013 a v súčasnosti podlieha dohľadu po ukončení programu a dohľadu v rámci európskeho semestra. Napriek výraznému zlepšeniu hospodárskych vyhliadok si niektoré riziká naďalej zasluhujú veľkú pozornosť: vysoké úrovne zadlženosti súkromného a verejného sektora; zostávajúce výzvy vo finančnom sektore, najmä pokiaľ ide o ziskovosť bánk; a prispôsobovanie sa trhu práce, ktorý sa vyznačuje vysokou štrukturálnou nezamestnanosťou.

               (7)Írsko 29. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a 30. apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Írsko sa v súčasnosti nachádza v nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2015 plánuje vláda nápravu nadmerného deficitu do roku 2015 v súlade s termínom, ktorý stanovila Rada. Potom do roku 2019 plánuje dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení. Vláda plánuje znížiť celkový deficit na 2,3 % HDP v roku 2015 a premeniť ho do roku 2019 na prebytok vo výške 0,7 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa zníži zo 109,7 % v roku 2014 na 105,0 % HDP v roku 2015 a postupne na úroveň 89,4 % HDP v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je na rok 2015 priaznivý a na rok 2016 vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa do roku 2015 predpokladá včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu. Odhaduje sa, že fiškálne úsilie v rokoch 2011 až 2015 bude nižšie než odporúčané úsilie, ale množstvo diskrečných opatrení prijatých v rámci programu a neskôr je v súlade s tým, čo sa vyžadovalo. Írsko sa za predpokladu, že dôjde k včasnej a trvalej náprave nadmerného deficitu podľa plánu, bude od roku 2016 nachádzať v preventívnej časti paktu. Opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov a pokroku smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa od roku 2016 neboli stanovené dostatočne podrobne. Preto sa na základe prognózy Komisie z jari 2015 zdá, že existuje riziko významnej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a v danom roku budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Írsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Daňové reformy prispeli k fiškálnej úprave, ale existuje ďalší priestor na zníženie narušenia, zlepšenie efektívnosti daňového systému a zvýšenie jeho rastu a environmentálnej prijateľnosti. Zdaňovanie nehnuteľného majetku sa zmenilo na periodickú daň, ale jej základ je stále pomerne úzky, keďže niektoré nebytové nehnuteľnosti zostávajú mimo daňovej siete. Zdaneniu práce chýba v dôsledku zložitých sociálnych príspevkov jednoduchosť. Daňové základy spotrebných a environmentálnych daní sú obmedzované zníženými sadzbami a výnimkami. Nulové a znížené sadzby dane z pridanej hodnoty sú menej účinné ako priemer EÚ a zdá sa, že neexistuje systematické hodnotenie týchto daňových výdavkov. Existuje priestor na zlepšenie účinnosti nástrojov environmentálnych daní a odstránenie dotácií škodlivých pre životné prostredie. Nedávne zmeny pravidiel daňového sídla sú vítané, hoci posúdenie ich vplyvu môže zabrať určitý čas. V posledných rokoch sa uskutočnili významné reformy fiškálneho rámca. Očakáva sa, že nové pravidlá a postupy, najmä rámec strednodobých výdavkov, poskytnú záruku proti procyklickej fiškálnej politike a pre fiškálnu udržateľnosť majú zásadný význam. Avšak podľa súčasných pravidiel má vláda široký priestor na zvýšenie výdavkových stropov nad rámec vopred stanovených limitov, čo oslabuje strednodobé rozpočtové plány.

               (10)Verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť sú relatívne vysoké, aj keď ukazovatele zdravotného stavu obyvateľstva vo všeobecnosti nie sú lepšie ako inde v EÚ. V posledných rokoch sa dosiahla väčšia účinnosť. Avšak zdravotníctvo potrebuje hlbšie štrukturálne reformy, aby v súvislosti so starnutím obyvateľstva obmedzil očakávané zvýšenie nákladov a zachoval priaznivé výsledky v oblasti zdravotníctva. Írsko plánuje v strednodobom horizonte zaviesť jednopilierový systém všeobecného zdravotného poistenia a v rámci budúcej stratégie v oblasti zdravia realizuje reformy. Pri zavádzaní všeobecného zdravotného poistenia sa realizujú prechodné kroky, ktorých cieľom je riešiť niektoré z naliehavých výziev a zlepšiť nákladovú účinnosť. V oblasti zvyšovania nákladovej účinnosti má veľký potenciál účinné zavádzanie nástrojov elektronického zdravotníctva, financovanie založené na činnosti a zlepšená prax predpisovania liekov. Zároveň je tu stále priestor na zníženie verejných výdavkov na lieky, najmä patentovaných liekov, ktoré sú výrazne nad priemerom EÚ.

               (11)Írsko má jeden z najvyšších podielov ľudí žijúcich v domácnostiach s „nízkou pracovnou intenzitou“ v EÚ. Spôsobuje to vážne sociálne výzvy a zvyšuje riziko chudoby detí. Keďže nízka pracovná intenzita je mimoriadne závažná u rodín s jedným rodičom, podiel detí, ktoré žijú v domácnostiach s nízkou pracovnou intenzitou, je takmer trikrát vyšší ako priemer EÚ. Určitý pokrok sa dosiahol pri riešení lokalít, kde sa vyskytujú pasce nečinnosti, zmenou fungovania niektorých sociálnych dávok. Napriek tomu zostáva prístup k celodennej starostlivosti o deti obmedzený a drahý, čo je prekážkou účasti žien a osamelých rodičov na trhu práce.

               (12)So silnejším makroekonomickým prostredím sa celková situácia MSP zlepšila, tie však čelia veľmi odlišným finančným situáciám; pomerne malá časť stále trpí zostávajúcimi problémami a koncentráciou ďalších potrieb znižovania pákového efektu sektora. Dopyt po úveroch takisto vykazuje známky oživenia. MSP sú v prípade investícií aj naďalej do veľkej miery závislé od financovania bánk a nebankové zdroje financií sú pomerne slabo rozvinuté. Ako oživenie získava na dynamike a domáci dopyt sa obnovuje, je pravdepodobné, že pokiaľ úverové kanály nebudú primerane opravené a finančné zdroje diverzifikované, dôjde k zvýšeniu obmedzení na strane ponuky; čo bude mať z hľadiska vývoja rastu a investícií zásadný význam. Boli prijaté významné politické iniciatívy na podporu prístupu MSP k financovaniu a s cieľom ponúkať nové produkty s dlhším trvaním. To zahŕňa vytvorenie Strategickej bankovej spoločnosti Írska (SBCI), Strategického investičného fondu Írska (ISIF) a iných systémov. Avšak využívanie niektorých týchto schém bolo doteraz minimálne a účinnosť a vplyv SBCI a ISIF možno posudzovať len na základe skúseností.

               (13)Írsko dosiahlo dobrý pokrok v reštrukturalizácii, znižovaní počtu pracovníkov a rekapitalizácii svojich domácich bánk. Profily financovania bánk sa vrátili do normálu a ziskovosť sa naďalej zlepšuje. Staré výzvy však zostávajú kritické. Veľký objem nesplácaných úverov klesá len pomaly a naďalej vplýva na schopnosť bánk podporovať hospodárske oživenie. Takéto úvery predstavovali 23,2 % celkových úverov v troch hlavných domácich bankách v štvrtom štvrťroku roku 2014, čo predstavuje jednu z najvyšších mier v EÚ. Zatiaľ čo banky naďalej plnia svoje ciele stanovené pre riešenie hypotekárnych nedoplatkov, počet nedoplatkov s najdlhšou dobou splatnosti (viac ako 720 dní) sa naďalej zvyšuje, pričom v štvrtom štvrťroku roku 2014 dosiahol 9,8 % celkových zostatkov úverov. Pokrok sa dosiahol v zavádzaní udržateľných reštrukturalizačných riešení; v apríli Centrálna banka Írska požiadala banky, aby do konca roka 2015 mali pripravené riešenia pre veľkú väčšinu dlžníkov. Banky sa však výrazne spoliehajú na štandardné obmedzovacie techniky sebakontroly zahŕňajúce zmenu splátok istiny alebo úroku, ale nie zníženie obidvoch. Banky sa aj naďalej do veľkej miery spoliehajú na súdne konanie ako na spôsob, ako presvedčiť zákazníkov s nedoplatkami, aby začali spolupracovať. Plánované zavedenie centrálneho úverového registra pokročilo len pomaly, hoci je kľúčom k zlepšeniu kontroly, schvaľovaniu úverov a riadeniu rizík.

               (14)Situácia na trhu práce sa od roku 2013 zlepšila vďaka obnoveniu vytvárania pracovných miest v súkromnom sektore a stálemu znižovaniu nezamestnanosti. Napriek tomu je miera nezamestnanosti stále vysoká a dlhodobá nezamestnanosť naďalej vyvoláva vážne obavy. Existuje riziko, že určitá cyklická nezamestnanosť by sa mohla stať štrukturálnou, keďže s obnovou rovnováhy hospodárstva sa objavil nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Nezamestnanosť mladých ľudí je stále oveľa vyššia ako v období pred krízou. Aktivačné reformy dosiahli v posledných rokoch významný pokrok, no pretrvávajú určité obavy súvisiace s účinnosťou existujúcich aktivačných politík a programov odbornej prípravy a schopnosti služieb zamestnanosti dosahovať požadovanú úroveň. Iniciatíva „Job Path“, ktorá sa nedávno začala, predstavuje pozitívny vývoj; jej účinnosť sa však bude musieť otestovať. V minulosti systém ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy nebol účinný pri poskytovaní takého typu zručností, ktorý hospodárstvo s obnovenou rovnováhou potrebovalo a reformy začali len nedávno.

               (15)Náklady na právne služby zostávajú vyššie a stále sa musia upravovať v súlade s inými profesionálnymi službami. Úprava je dôležitá, pretože právne služby sú vstupom pre všetky sektory hospodárstva a náklady na ne majú vplyv na konkurencieschopnosť Írska. Reforma regulačného rámca pre právne služby s cieľom zvýšiť hospodársku súťaž a znížiť náklady je dlhodobý projekt, ku ktorému sa orgány zaviazali. Avšak zákon o regulácii právnych služieb uverejnený v roku 2011 ešte nebol schválený. Okrem toho skutočné zníženie nákladov možno dosiahnuť len vtedy, ak sa ustanovenia týkajúce sa zvyšovania hospodárskej súťaže a znižovania nákladov plánovaného regulačného rámca zachovajú a začlenia sa do nariadení, ktoré majú byť vydané právnymi službami regulačného orgánu, ktorý sa má zriadiť. Komisia bude preto v kontexte európskeho semestra naďalej monitorovať pokrok v tejto oblasti.

               (16)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Írska a jej stanovisko
                  10
                je premietnuté najmä do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (18)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a jej program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 4.

               (19)V rámci Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Írsko by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu v roku 2015. Dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerom k strednodobému cieľu v roku 2016. Využiť neočakávané zisky z lepšieho využívania ekonomických a finančných podmienok na zrýchlenie zníženia deficitu a dlhu. Obmedziť existujúce diskrečné právomoci s cieľom zvýšiť výdavkové stropy nad rámec špecifických a vopred stanovených limitov. Rozšíriť daňový základ a preskúmať daňové výdavky vrátane daní z pridanej hodnoty.

               2.Prijať opatrenia na zvýšenie nákladovej účinnosti systému zdravotnej starostlivosti napr. prostredníctvom zníženia výdavkov na patentované lieky a postupného zavádzania primeranej praxe predpisovania liekov. Zaviesť financovanie založené na činnosti v rámci celého systému zdravotnej starostlivosti.

               3.Podniknúť kroky na zvýšenie pracovnej intenzity domácností a na riešenie rizika chudoby detí obmedzením odnímania dávok a doplnkových platieb pri návrate do zamestnania a prostredníctvom lepšieho prístupu k cenovo dostupnej celodennej starostlivosti o deti.

               4.Dokončiť trvalé reštrukturalizačné riešenia pre veľkú väčšinu hypotekárnych nedoplatkov do konca roku 2015 a posilniť monitorovacie opatrenia centrálnej banky Írska. Zabezpečiť, aby reštrukturalizačné riešenia týkajúce sa úverov pre ohrozené MSP a zvyškových komerčných úverov na nehnuteľnosti boli udržateľné, a to prostredníctvom ďalšieho posudzovania výkonnosti bánk v porovnaní s ich vlastnými cieľmi. Podniknúť potrebné kroky s cieľom zabezpečiť uvedenie centrálneho úverového registra do roku 2016 do prevádzky.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8803 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 final.

                     (10)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 514 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Litva ako krajina, ktorej menou je euro, by mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania pre eurozónu, ktoré je zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 2.

               (3)Správa o Litve na rok 2017
                  7
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Litva predložila 27. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 28. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v programoch členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  8
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  9
               .

               (6)Litva v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 0,4 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 1,3 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa plánu bude s rezervou dosahovať počas celého programového obdobia. Povolený postup úprav zahŕňa od roku 2016 systémovú dôchodkovú reformu. V roku 2017 odráža ďalšie veľké štrukturálne reformy trhu práce a dôchodkové reformy. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne zo 40,2 % HDP v roku 2016 na 33,8 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových prebytkov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)Litva vo svojom programe stability na rok 2017 požiadala o využitie dočasnej odchýlky vo výške 0,5 % HDP v rámci preventívnej časti paktu podľa „spoločne dohodnutej pozície k flexibilite v rámci Paktu stability a rastu“ schválenej Radou pre hospodárske a finančné záležitosti vo februári 2016 so zreteľom na plánovanú realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Predovšetkým sa to týka zvýšenia udržateľnosti dôchodkového systému posilnenou indexáciou a postupným predlžovaním veku odchodu do dôchodku. Reformy však nešli až tak ďaleko, že by vytvorili automatické prepojenie medzi vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života. Okrem toho sa reformami modernizujú pracovnoprávne vzťahy tým, že sa nimi zavádzajú nové typy pracovných zmlúv, kratšie lehoty na výpovede zo zamestnania, nižšie odstupné a flexibilnejší pracovný čas. Reformami sa posilňuje aj rozsah a primeranosť dávok v nezamestnanosti a dávok sociálneho poistenia, rozširuje sa pôsobnosť aktívnych politík trhu práce a znižuje sa miera nelegálneho zamestnávania a zamestnávania bez poistenia. Orgány odhadujú, že reformy budú mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií, pretože v dlhodobom horizonte vytvoria priemerné ročné úspory na dôchodkoch vo výške až 3,8 % HDP, zatiaľ čo časť reformy súvisiaca s pracovným trhom môže zvýšiť priemerný ročný počet zamestnaných až o 10 %, čo sa vo všeobecnosti javí ako realistický predpoklad. Preto, ak sa táto reforma uskutoční v plnej miere a načas, bude mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Na základe toho sa Litva v súčasnosti môže hodnotiť ako krajina, ktorá spĺňa podmienky na udelenie požadovanej dočasnej odchýlky v roku 2017, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať dohodnuté reformy, čo sa bude sledovať v rámci európskeho semestra. Vzhľadom na potrebu zaručiť ďalšie dodržiavanie minimálnej referenčnej hodnoty (t. j. štrukturálneho deficitu vo výške 1,5 % HDP) a po zohľadnení skôr udelenej úľavy na základe doložky o systémovej dôchodkovej reforme (0,1 % HDP) však Litvu možno v súčasnosti hodnotiť ako krajinu, ktorá spĺňa podmienky na udelenie ďalšej dočasnej odchýlky vo výške 0,4 % HDP v roku 2017, čo je mierne pod požadovanou hodnotou 0,5 % HDP.

               (8)Rada 12. júla 2016 Litve na rok 2017 odporučila, aby zabezpečila, že odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa sa obmedzí na úľavu súvisiacu so systémovou dôchodkovou reformou
                  10
               . Po zohľadnení úľav súvisiacich s dôchodkovou reformou udelených na rok 2016 a dočasnej odchýlky súvisiacej s vykonávaním štrukturálnych reforiem udelenej na rok 2017 sa štrukturálne saldo bude môcť v roku 2017 zhoršiť o 1,3 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že Litva v roku 2017 túto požiadavku splní. V roku 2018 by Litva mala dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, po zohľadnení úľavy súvisiacej s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy udelenej na rok 2016 a úľavy súvisiacej so štrukturálnou reformou udelenej na rok 2017, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 6,4 % v roku 2018, čo zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda vo výške –0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky sa očakáva, že Litva v roku 2018 túto požiadavku dodrží. Rada vo všeobecnosti zastáva názor, že Litva podľa predpokladu dodrží v rokoch 2017 a 2018 ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Po najnovšom zvýšení nezdaniteľnej minimálnej mzdy sa v posledných rokoch podstatne znížilo daňové zaťaženie osôb s nízkym príjmom a v súčasnosti sa približuje priemeru EÚ. Súčasne kompenzujúce zvýšenia daní boli obmedzené, a preto daňové príjmy ako podiel na HDP stále patria medzi najnižšie v EÚ, čo obmedzuje možnosti Litvy riešiť výzvy v sociálnej oblasti. Nízke daňové príjmy sú zapríčinené pomerne veľkým podielom tieňového hospodárstva a relatívne nízkymi príjmami z environmentálneho zdaňovania a zdaňovania kapitálu.

               (10)Hoci Litva dosiahla v posledných rokoch pokrok pri zlepšovaní výberu DPH, jej výpadok príjmov z DPH patrí medzi najvyššie v EÚ. Nedostatočné nahlasovanie miezd zhoršuje problém nízkeho výberu daní. Zlepšenie daňovej disciplíny by zvýšilo rozpočtové príjmy a zlepšilo spravodlivosť daňového systému a efektívnosť hospodárstva.

               (11)Rast indexu ekonomickej závislosti starých ľudí sa bude zrýchľovať a na základe súčasných pravidiel dôchodkového systému sa do konca tridsiatych rokov 21. storočia predpokladá zvýšenie výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP o približne 50 %. Prepojenie dôchodkových dávok so strednou dĺžkou života je nevyhnutné na obmedzenie zaťaženia, ktoré budú výdavky na dôchodky predstavovať pre verejné financie.

               (12)Litva odložila nadobudnutie účinnosti nového zákonníka práce a iných právnych predpisov týkajúcich sa nového sociálneho modelu. Poskytuje jej to príležitosť zabezpečiť dobrú rovnováhu medzi flexibilitou a bezpečnosťou v rámci jej pracovnoprávnych vzťahov. Vysoký podiel ľudí, ktorým hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie, spoločne s rastúcou nerovnosťou príjmov zostávajú pre Litvu naďalej veľkými výzvami. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností v porovnaní s najchudobnejšími 20 % sa zvýšil z 5,3 v roku 2012 na 7,5 v roku 2015 a je druhý najvyšší v EÚ. Má to škodlivý vplyv na hospodársky rast, makroekonomickú stabilitu a rozvoj inkluzívnej spoločnosti. Záchranná sociálna sieť v súčasnosti nerieši túto výzvu účinne pre nízke výdavky na sociálnu ochranu. Navyše rozdiel v nerovnosti príjmov pred a po zdanení a sociálne transfery patria medzi najnižšie v EÚ. Vláda však zaradila zmierňovanie chudoby a sociálneho vylúčenia na popredné miesto vo svojom programe. V právnych predpisoch týkajúcich sa nového sociálneho modelu sa predpokladá zvýšenie primeranosti a rozsahu dávok v nezamestnanosti a prebiehajú diskusie o zlepšení primeranosti sociálnej pomoci. Tieto dôležité rozhodnutia ešte treba prijať a vykonať. S cieľom riešiť chudobu v radoch starších osôb Litva v roku 2016 pridala do svojich právnych predpisov súvisiacich s dôchodkovým zabezpečením mechanizmus indexácie, ktorý možno využiť na zlepšenie primeranosti dôchodkov.

               (13)Je dôležité, aby Litva venovala pozornosť výzvam v oblasti zručností a riešila negatívny vplyv klesajúceho počtu obyvateľov v produktívnom veku. Podiel žiakov s nedostatočnými základnými zručnosťami je naďalej vysoký. Napriek vysokému pomeru dosiahnutého terciárneho vzdelania je vysokoškolské vzdelávanie poznačené nízkymi štandardmi kvality a finančnými stimulmi, ktoré viac podporujú kvantitu a neefektívnosť než výkonnosť. Malo by sa vynaložiť úsilie na zaručenie vysokokvalitného vyučovania na všetkých stupňoch vzdelávania (vrátane reformy kariérnych postupov a pracovných podmienok). Je to nevyhnutné na riešenie neuspokojivých výsledkov, nedostatkov vo vzdelávaní a na zabezpečenie kvality vysokoškolského vzdelávania (okrem iného zavedením financovania založeného na dosiahnutých výsledkoch a konsolidáciou inštitúcií vysokoškolského vzdelávania). Pretrvávajúce nízke úrovne účasti na vzdelávaní dospelých v Litve znižujú účinnosť reforiem trhu práce a brzdia rozvoj kvalifikovanejšej pracovnej sily. Litva zamerala svoje úsilie na zväčšenie ponuky a zvýšenie relevantnosti verejne poskytovaných príležitostí na vzdelávanie sa, to však zatiaľ neprinieslo hmatateľné výsledky. Na dosiahnutie vyššej a udržateľnej miery účasti na vzdelávaní dospelých Litva takisto potrebuje povzbudiť jednotlivcov, aby sa zapojili do vzdelávania, a motivovať väčší počet zamestnávateľov, aby poskytovali príležitosti na vzdelávanie sa svojim zamestnancom.

               (14)Nezamestnanosť medzi nízkokvalifikovanými a strednekvalifikovanými osobami je stále nad priemerom EÚ. Osoby so zdravotným postihnutím sú zasiahnuté vysokou mierou chudoby, čiastočne z dôvodu ich slabej integrácie na trhu práce. Opatrenia aktívnej politiky trhu práce v súčasnosti v Litve zohrávajú obmedzenú úlohu pri pomoci ľuďom s návratom na trh práce. Litva má značný priestor na to, aby zmenila svoj trh práce na inkluzívnejší, a to vrátane možnosti ponúknuť viac opatrení na podporu osôb so zdravotným postihnutím. Znamenalo by to napríklad zvýšenie podporovanej zamestnanosti, rozšírenie programu pracovnej rehabilitácie a zlepšenie dostupnosti rozpočtov určených na rehabilitáciu. Nedávno prijatý zákon o zamestnanosti má potenciál zlepšiť poskytovanie opatrení aktívnej politiky trhu práce.

               (15)Litva v posledných rokoch dosiahla pokrok pri zlepšovaní sociálneho dialógu. Sociálni partneri sú aktívne zapojení do diskusií o novom zákonníku práce a novom sociálnom modeli a vláda zaviedla akčný plán na posilnenie sociálneho dialógu. Je zameraný na budovanie kapacít sociálnych partnerov, presadzovanie kolektívneho vyjednávania a na zlepšovanie sociálneho dialógu na všetkých úrovniach.

               (16)V Litve má situácia v oblasti zdravia naďalej výrazne negatívny vplyv na potenciálne dostupnú pracovnú silu a produktivitu práce. Hoci sa vynakladá úsilie na presunutie pacientov na nákladovo efektívnejší typy zdravotnej starostlivosti, výkon systému zdravotnej starostlivosti je naďalej obmedzovaný vysokou mierou spoliehania sa na ústavnú zdravotnú starostlivosť a nízkymi výdavkami na prevenciu a verejné zdravie. Hotovostné platby sú veľmi vysoké, predovšetkým za lieky.

               (17)Nepriaznivý demografický vývoj znamená, že rast bude čoraz viac závisieť od produktivity práce. V období rokov 2000 – 2015 mala Litva jednu z najvyšších mier rastu produktivity práce medzi členskými štátmi EÚ, ale v nedávnom období sa miera rastu spomalila. Verejné investície v Litve sú nepriaznivo ovplyvnené nedostatočným plánovaním a prepojením na strategické ciele krajiny. Intenzita verejného výskumu a vývoja sa v roku 2015 zvýšila na hodnotu mierne nad priemerom EÚ, zatiaľ čo intenzita výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore stále zaostáva. Cieľom „Reformných usmernení pre litovskú vedu a inovačnú politiku“ prijatých v roku 2016 je riešiť pretrvávajúce výzvy v oblasti výskumu a inovácie. Na tento účel sa v nich vyzýva na reformu inštitucionálneho financovania výskumu a vývoja, konsolidáciu výskumných ústavov a inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, vedeckých stredísk a technologických parkov a zlepšenie koordinácie politiky, monitorovania a hodnotenia. Litva dosiahla určitý pokrok v podpore alternatívnych spôsobov financovania. To prispelo k založeniu viacerých fondov rizikového kapitálu a zárodkového kapitálu. Vláda nedávno prijala aj zákon o kolektívnom investovaní.

               (18)Počet prípadov úplatkárstva, ktoré sa dostanú pred súd v posledných rokoch stabilne stúpa, čo dokazuje zvýšené úsilie Litvy bojovať s korupciou. V niektorých dôležitých oblastiach, ako je zdravotná starostlivosť a verejné obstarávanie, sa ustanovenia proti drobnej korupcii a korupcii na vysokých miestach v praxi neuplatňujú vždy. Neduhom zdravotníctva je rozšírená prax neformálnych platieb lekárom. Verejné obstarávanie nie je dostatočne transparentné, najmä na úrovni obcí. Okrem toho nedostatočná právna úprava týkajúca sa oznamovateľov korupcie odrádza od ohlasovania možných nezrovnalostí vo verejnom aj v súkromnom sektore. Vláda vo svojom antikorupčnom programe určila boj proti korupcii v zdravotníctve za prioritu. Na obmedzenie rizík korupcie a konfliktov záujmov pri verejných obstarávaniach s nízkou hodnotou vláda uložila verejným obstarávateľom aj povinnosť zverejňovať online informácie o začatých verejných súťažiach, úspešných uchádzačoch a zadaných zákazkách. Je však potrebné nepretržité monitorovanie, aby sa zabezpečilo vykonávanie týchto politík.

               (19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  11
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2017 a 2018 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená zotrvať v roku 2018 na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa, po zohľadnení úľav súvisiacich s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy a štrukturálnych reforiem, pre ktoré je dočasná odchýlka udelená. Zlepšiť daňovú disciplínu a rozšíriť daňový základ na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Prijať opatrenia na riešenie výzvy strednodobej fiškálnej udržateľnosti súvisiacej s dôchodkami.

               2.Riešiť nedostatok zručností prostredníctvom účinných opatrení aktívnej politiky trhu práce a vzdelávania dospelých a zlepšiť výsledky vzdelávania odmeňovaním kvality vo výučbe a v rámci vysokoškolského vzdelávania. Zlepšiť výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti posilnením ambulantnej starostlivosti, prevencie chorôb a cenovej dostupnosti. Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete.

               3.Prijať opatrenia na posilnenie produktivity zlepšením efektivity verejných investícií a posilnením ich prepojenia so strategickými cieľmi krajiny.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Litva sa smie v rokoch 2017 a 2018 odchýliť od svojho strednodobého rozpočtového cieľa o úľavu na základe doložky o systémovej dôchodkovej reforme udelenú na rok 2016, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov.

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 251 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            týkajúce sa vykonávania hlavných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov, ktorých menou je euro

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               týkajúce sa vykonávania hlavných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov, ktorých menou je euro

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
                  3

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Udržiavanie a posilňovanie rozvoja eurozóny si vyžaduje nepretržité politické úsilie na podporu vyrovnanej úpravy v súkromnom a verejnom sektore a na zvýšenie rastového potenciálu hospodárstva v strednodobom až dlhodobom horizonte. Aj keď v eurozóne prebieha hospodárske oživenie, brzdia ho pretrvávajúce dôsledky nedávnych hospodárskych a finančných kríz vrátane prebiehajúcej obnovy vonkajšej rovnováhy, vysokých úrovní verejného a súkromného dlhu a súvisiacich tlakov na znižovanie pákového efektu, pretrvávajúcich štrukturálnych nepružností na národných trhoch práce a produktových trhoch, vysokej nezamestnanosti a nízkej dôvery, ako aj pretrvávajúcich slabých investícií. Pokrok pri vykonávaní reforiem stanovených v odporúčaniach pre jednotlivé členské štáty doteraz nebol dostatočne ambiciózny.

               (2)Eurozóna je viac než len súhrn jej členov. Ekonomiky v eurozóne sú úzko prepojené, čím sa zdôrazňuje potreba výraznejšej koordinácie fiškálnych, finančných a štrukturálnych politík. Orientácia politiky na úrovni eurozóny by mala podporovať rast a pritom zabezpečovať, aby nedošlo k ohrozeniu pokroku dosiahnutého pri obnovovaní rovnováhy. Členské štáty eurozóny majú osobitnú zodpovednosť za účinné vykonávanie rámca správy hospodárskych záležitostí, ktorý sa v posledných rokoch výrazne posilnil. To si vyžaduje silnejší tlak zo strany ostatných krajín na podporu vykonávania vnútroštátnych reforiem a fiškálnej obozretnosti. Takisto si to vyžaduje rozsiahlejšie posudzovanie vnútroštátnych reforiem z perspektívy eurozóny, osvojenie si potenciálnych účinkov presahovania a stimuláciu politík, ktoré majú osobitný význam pre riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie.

               (3)Uskutočňovanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré modernizujú ekonomiky a zvyšujú konkurencieschopnosť a rastový potenciál, zatiaľ nie je v eurozóne dostatočné. Rozsah nerovnováh spred krízy, postavenie v rámci hospodárskeho cyklu a dostupný fiškálny priestor sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia. Napriek zlepšeniam na trhoch práce a určitému pokroku v reformách na zlepšenie odolnosti trhov práce pretrváva vysoká miera nezamestnanosti a riziko dlhodobej nezamestnanosti sa čoraz viac prehlbuje, čím sa ešte viac zhoršuje sociálna situácia v najzraniteľnejších krajinách. Prebieha síce obnova vonkajšej rovnováhy, no pokrok má asymetrický ráz a nedochádza k úprave vysokých prebytkov bežného účtu. Ambiciózne štrukturálne reformy pracovného a produktového trhu by uľahčili potrebné hospodárske úpravy v rámci eurozóny a podporili by rast v krajinách, ktoré ich uskutočňujú. Zvyšovaním zamestnanosti a znižovaním cien pre spotrebiteľov reformy zároveň prispievajú aj k vyššej miere sociálneho začlenenia. Štrukturálne reformy – ak sa uskutočňujú spoločne vo všetkých členských štátoch – sú prínosom pre eurozónu ako celok prostredníctvom pozitívnych účinkov presahovania cez obchodné a finančné kanály. Toto by podporilo vhodné rozhodnutia politiky aj vo zvyšku eurozóny. Tematické diskusie Euroskupiny môžu napomôcť tento proces pomocou posudzovania a referenčného porovnávania reforiem a ich dosahu na eurozónu ako celok. Dá sa to dosiahnuť pomocou ponaučenia sa z najlepších postupov, dohody o spoločných zásadách pre dobré reformy a tlaku zo strany ostatných krajín. Obzvlášť dôležité vzhľadom na proces adaptácie na národnej úrovni, a teda aj fungovanie eurozóny, je pravidelné sledovanie pokroku reforiem v členských štátoch, v ktorých existujú nadmerné nerovnováhy a nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia.

               (4)Jednou z kľúčových výziev politiky, ktorým čelí eurozóna, je zníženie dlhu verejných financií pomocou realizácie fiškálnej zodpovednosti. Fiškálna situácia v eurozóne sa vďaka konsolidačnému úsiliu v uplynulých rokoch zlepšila, ale koordinácia fiškálnych politík je aj naďalej nedostatočná. Viaceré členské štáty eurozóny stále musia pokračovať vo fiškálnych úpravách v záujme zníženia veľmi vysokej úrovne dlhu. Iné krajiny majú väčší manévrovací priestor a mohli by ho využiť na podporu domáceho dopytu s osobitným dôrazom na investície; podporil by sa tým rast a aj eurozóna ako celok. Pružnosť zakotvená v pravidlách Paktu stability a rastu umožňuje členským štátom uľahčiť štrukturálne reformy a investície a zároveň dodržiavať spoločne dohodnuté pravidlá. Fiškálne stratégie zatiaľ dostatočne nepodporujú rast. Na strane príjmov existuje napriek zvýšenej koordinácii v Euroskupine ďalší priestor na zlepšovanie efektívnosti daňových systémov a znižovanie daňovo-odvodového zaťaženia práce. Na strane výdavkov je potrebný väčší dôraz na verejné investície založené na dôkladnej analýze nákladov a prínosov, ako aj na ďalšie verejné výdavky so silnými a pozitívnymi účinkami na rast. Z preskúmaní výdavkov vyplýva značná potreba zvýšenia efektívnosti vo verejnej správe. Riadne fungujúce vnútroštátne fiškálne rámce budú tento proces podporovať.

               (5)Podmienky na finančnom trhu v eurozóne sa zlepšujú, poskytovanie úverov súkromnému sektoru však zostáva utlmené a finančné trhy zostávajú fragmentované. To brzdí investície v eurozóne. V dôsledku toho sa otvorila široká investičná medzera, a to aj napriek tomu, že investičné potreby existujú tak v oblasti hmotných, ako aj v oblasti nehmotných investícií. Investičný plán EÚ ponúka možnosti mobilizovať investície a nasmerovať ich na produktívne účely. Dosah investičného plánu a rozšíreného programu ECB na nákup aktív však bude výraznejší, ak budú sprevádzané opatreniami v širšom finančnom sektore na obnovenie úverových tokov, prehĺbenie kapitálových trhov a zvýšenie dlhodobého financovania hospodárstva. Prebieha dobudovanie bankovej únie, ktorú bude podporovať uplatňovanie jednotného súboru pravidiel a jednotného regulačného prístupu. Vďaka lepšie integrovaným a efektívnejšie fungujúcim kapitálovým trhom by sa zmobilizovali ďalšie finančné prostriedky potrebné na investície, znížila by sa závislosť európskeho hospodárstva od bánk a ešte viac by sa vyvážili a stabilizovali jej finančné štruktúry.

               (6)Napriek nedávnym úspechom pri posilňovaní štruktúry HMÚ si súčasné výzvy vyžadujú pokrok pri dokončovaní jej podoby. Ďalší rozvoj HMÚ si bude vyžadovať postupný prístup, ktorý v sebe kombinuje disciplínu a solidaritu. Predseda Komisie, spoločne s predsedom Európskej rady, prezidentom Európskej centrálnej banky, predsedom Európskeho parlamentu a predsedom Euroskupiny, pripraví ďalšie kroky zamerané na lepšiu správu hospodárskych záležitostí v eurozóne,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2015 až 2016 prijali opatrenia v rámci Euroskupiny s cieľom:

               1.Využívať tlak zo strany členských krajín na podporu štrukturálnych reforiem, prostredníctvom ktorých sa uľahčí náprava veľkých vnútorných a vonkajších dlhov a ktoré podporia investície. Pravidelne posudzovať plnenie reforiem v tých členských štátoch, v ktorých existujú vážne nerovnováhy. Pokračovať v pravidelnom tematickom posudzovaní štrukturálnych reforiem. Do jari 2016 prijať rozhodnutia o nadviazaní na koordinačné cvičenie zamerané na zníženie vysokého daňovo-odvodového zaťaženia práce a o reforme trhov so službami.

               2.Koordinovať fiškálne politiky, aby sa zabezpečilo, že celkové zámery fiškálnej politiky eurozóny sú v súlade s rizikami udržateľnosti a cyklickými podmienkami. Do jari 2016 zorganizovať tematické diskusie o zlepšení kvality a udržateľnosti verejných financií so zameraním najmä na prioritizáciu hmotných a nehmotných investícií na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ a o prispôsobení daňových systémov tak, aby vo väčšej miere podporovali rast. Monitorovať účinné fungovanie nedávno posilnených národných fiškálnych rámcov.

               3.Zabezpečiť včasnú finalizáciu následných opatrení v nadväznosti na komplexné posúdenie uskutočnené Európskou centrálnou bankou, vykonávanie smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, dokončenie ratifikácie medzivládnej dohody o jednotnom fonde na riešenie krízových situácií a zabezpečiť, aby bol tento fond plne funkčný od januára 2016. Podporovať opatrenia na prehĺbenie trhového financovania, zlepšenie prístupu k finančným prostriedkom pre MSP a na vytvorenie alternatívnych zdrojov financovania. Podporovať ďalšie reformy národných rámcov pre platobnú neschopnosť.

               4.Pokročiť v práci na prehlbovaní hospodárskej a menovej únie a prispieť k zlepšeniu rámca pre hospodársky dohľad v kontexte správy o ďalších krokoch pre lepšiu správu hospodárskych záležitostí v eurozóne pripravenej predsedom Junckerom v úzkej spolupráci s predsedom Tuskom, predsedom Schulzom, prezidentom Draghim a predsedom Dijsselbloemom a jej následných opatrení.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 254 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2014, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2014.

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej neurčila Českú republiku za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, urýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Českej republike na rok 2015
                  6
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Česká republika dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)Česká republika predložila 30. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Česká republika v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje postupne zlepšiť celkový deficit na 1,9 % HDP v roku 2015 a do roku 2018 ďalej na 0,6 % HDP. Zámerom vlády je dosiahnuť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP – v roku 2018, avšak podľa prepočítaného štrukturálneho salda
                  7
                sa očakáva, že tento cieľ sa dosiahne do roku 2016. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2015 takmer 41 % a že postupne klesne na 40,2 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný a opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016 sú dostatočne špecifikované. Existuje však riziko, že vplyv plánovaných opatrení na strane príjmov by mohol byť nižší, než sa odhaduje. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa očakáva, že referenčná hodnota pre výdavky sa v roku 2015 dodrží. V roku 2016 sa očakáva určitá odchýlka, keďže čistý rast výdavkov presiahne referenčnú hodnotu o 0,3 % HDP. V roku 2016 budú preto potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že v prípade Českej republiky sa očakáva, že vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Hlavné prvky súčasného fiškálneho rámca sú zavedené. Rozsah strednodobého rozpočtového plánovania a numerického fiškálneho pravidla je však obmedzený a presadzovanie je slabé. Počas roka 2015 by mal byť podľa súčasných plánov prijatý návrh reformného balíka, ktorý bol niekoľkokrát upravený a odložený. Česká republika stále čelí problémom týkajúcim sa dlhodobej fiškálnej udržateľnosti spôsobeným vo veľkej miere predpokladaným zvýšením výdavkov v oblasti dôchodkov a zdravotnej starostlivosti. V dôsledku priaznivejších demografických prognóz sa dosiahli určité zlepšenia, pokiaľ ide o výhľad týkajúci sa dôchodkového systému. Česká vláda plánuje postupne zvyšovať zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku, zo strednodobého hľadiska je však programovaná zmena príliš pomalá. V súčasnosti sa diskutuje o zmenách súčasného systému indexácie dôchodkov, zatiaľ sa však neprijali žiadne opatrenia. Aj keď sa prijali niektoré opatrenia na zlepšenie nákladovej účinnosti, ako aj správy a riadenia v sektore zdravotnej starostlivosti, v tejto oblasti sa dosiahol iba obmedzený pokrok. Z ukazovateľov použitých na meranie výsledkov v sektore zdravotnej starostlivosti vyplýva, že lekárske ošetrenie sa vždy neposkytuje nákladovo účinným spôsobom, pričom prideľovanie zdrojov je brzdené súčasnými ťažkosťami so spustením systému preplácania nákladov vynaložených nemocnicami. Existujú takisto náznaky, že všeobecní lekári neplnia dostatočne svoju úlohu lekárov prvého kontaktu. Verejné obstarávanie v sektore zdravotnej starostlivosti trpí vysokým výskytom nezrovnalostí, čo naznačuje nedostatočné usmernenia a dohľad.

               (9)K hlavným výzvam v oblasti zdanenia patrí zníženie daňových únikov a dosiahnutie menej nákladného a menej časovo náročného výberu daní pre daňovníkov i pre orgány. Česká republika identifikovala ako priority daňovú disciplínu a boj proti daňovým únikom a v týchto oblastiach prijíma viacero krokov. V roku 2015 boli zavedené niektoré opatrenia týkajúce sa priamych aj nepriamych daní a ďalšie opatrenia sa plánujú na rok 2016. Náklady na dodržiavanie disciplíny sú však stále príliš vysoké. Normalizovanie daňových základov pre daň z príjmu fyzických osôb, ako aj príspevkov na sociálne a zdravotné zabezpečenie by pomohlo zjednodušiť daňový systém, táto zmena sa však nezaviedla a v súčasnosti neexistujú plány na riešenie tejto otázky. Práce na zjednodušení daňových priznaní a zvýšenom využívaní predvyplnených formulárov neprebiehajú systematickým spôsobom. Namiesto zjednodušenia systému DPH zaviedla Česká republika v roku 2014 tretiu sadzbu DPH. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri znižovaní rozdielov v zdaňovaní zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb. V oblasti daňových príjmov sa Česká republika stále vo veľkej miere spolieha na zdanenie práce a pracovníci s nízkymi príjmami, najmä bezdetní, sú vystavení pomerne vysokému daňovému zaťaženiu práce. Opatreniami, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2015, sa mierne zníži zdanenie práce špecifických skupín, budú mať však vcelku obmedzený vplyv. Dane z nehnuteľností a environmentálne dane (okrem daní z palív) zostávajú nízke, čo naznačuje potenciálny priestor na presunutie daní z práce.

               (10)V roku 2014 sa dosiahol obmedzený pokrok v oblasti urýchľovania reformy regulovaných profesií, ale priebežný národný akčný plán prijatý v apríli 2015 obsahuje niekoľko konkrétnych opatrení a akcií určených na zlepšenie regulačného rámca a na odstránenie neodôvodnených a neprimeraných požiadaviek.

               (11)Úsilie vyvinuté v posledných rokoch na riešenie problému korupcie sa stretlo so závažnými zdržaniami. Najnovší protikorupčný akčný plán zahrnul niekoľko prioritných oblastí: zákony o finančnej kontrole, verejnej prokuratúre, financovaní politických strán, ochrane oznamovateľov korupcie, novej politike riadenia štátnych podnikov, ako aj zmenu zákona o voľnom prístupe k informáciám. Napriek tomu sa však zdá, že sa robí iba málo na to, aby tieto zákony boli prijaté. Prijatím a vykonávaním zákona o štátnej službe a príslušných opatrení začína Česká republika riešiť problémy týkajúce sa efektívnosti a stability svojej verejnej správy. Pre verejné investície sú brzdou administratívne a regulačné prekážky súvisiace s plánovaním investícií, ako aj nedostatočná transparentnosť a dlhé trvanie postupov pri získavaní stavebných a územných povolení. Na verejné obstarávanie sa v minulých rokoch zameriavalo niekoľko iniciatív, obavy o transparentnosť však stále pretrvávajú. Predovšetkým verejné zákazky stále nie sú uverejňované v centralizovanom registri. Efektívnosť postupov verejného obstarávania je brzdená neprimeraným poskytovaním usmernení a výcviku inštitúciám, ktoré zadávajú zákazku. Dohľad nad systémom je aj naďalej nedostatočný.

               (12)Celková úroveň zamestnanosti je v súčasnosti vysoká, niektoré znevýhodnené skupiny však majú naďalej nedostatočné zastúpenie na trhu práce. Ide o rodičov s malými deťmi, nízkokvalifikovaných pracovníkov, osoby so zdravotným postihnutím a o Rómov. Prijali sa niektoré opatrenia na posilnenie efektívnosti a účinnosti verejných služieb zamestnanosti. Úroveň zamestnanosti medzi mladými ľuďmi sa zvyšuje a verejné služby zamestnanosti sa snažia zameriavať svoje služby predovšetkým na mladých ľudí. Nedostatok cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti o deti, ako aj obmedzené využívanie pružného pracovného času komplikuje ženám s deťmi účasť na trhu práce. Prijali sa niektoré opatrenia na zvýšenie dostupnosti starostlivosti o deti, ale politiky podporujúce verejné služby starostlivosti o najmenšie deti sú stále nedostatočné.

               (13)Výsledky vzdelávania v Českej republike sa v posledných rokoch zlepšili, ale štrukturálne problémy stále zostávajú. Účasť na terciárnom vzdelávaní sa výrazne zvýšila, vynorili sa však obavy v súvislosti s poklesom zručností mladších absolventov terciárneho vzdelávania. Existuje nádej, že v rámci dlho očakávanej reformy vyššieho vzdelávania, ktorá má byť podľa plánu prijatá v roku 2015, sa zavedie inštitucionálna akreditácia, intenzívnejšie vnútorné zabezpečovanie kvality a väčšie využívanie profilovania študentov a zlepšia sa systémy financovania. Je potrebné prijať viac učiteľov do sektora povinnej školskej dochádzky, ale nízke platy a negatívne vnímanie profesie komplikuje pritiahnutie talentovaných kandidátov. Nový kariérny systém navrhnutý na zlepšenie náboru učiteľov a na ich profesionálny rozvoj by sa mal finalizovať v prvej polovici roku 2015 a zaviesť v septembri 2016. Jeho celkový vplyv bude však do značnej miery závisieť od dostupných finančných prostriedkov. Komplexný prístup k hodnoteniu a podpore škôl a žiakov so slabými výsledkami je zatiaľ stále nedostatočný. Zavedenie takéhoto prístupu by mohlo pomôcť zlepšiť efektívnosť a rovnosť v sektore vzdelávania. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri zabezpečovaní inkluzívnejšieho vzdelávania, a to napriek tomu, že vláda prijala komplexnú stratégiu vzdelávania. Ukázalo sa, že mladí ľudia zo slabého sociálno-ekonomického zázemia vrátane Rómov sú pri vzdelávaní a na trhu práce menej úspešní.

               (14)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Českej republike v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (15)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Českej republiky a jej stanovisko
                  8
                je premietnuté najmä do odporúčania 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2015 a 2016 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,5 % HDP v roku 2016. Ďalej zlepšovať nákladovú účinnosť, ako aj správu a riadenie sektora zdravotnej starostlivosti.

               2.Bojovať proti daňovým únikom, zjednodušiť daňový systém a zaviesť protikorupčný plán. Prijať opatrenia na zvýšenie transparentnosti a efektívnosti verejného obstarávania, najmä zriadením centrálneho registra verejných zákaziek a posilnením usmernení a dohľadu.

               3.Znížiť vysokú úroveň zdanenia v prípade osôb s nízkymi príjmami, a to presunutím zdanenia do iných oblastí. Ďalej zlepšiť dostupnosť cenovo dostupnej starostlivosti o deti.

               4.Prijať reformu vyššieho vzdelávania. Zabezpečiť primeraný výcvik pre učiteľov, podporiť školy so slabšími výsledkami a prijať opatrenia na zvýšenie účasti znevýhodnených detí vrátane Rómov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 254.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 23 final.

                     (7)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (8)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.