title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Germanyand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Germany, 2011-2014

text:
       EURÓPSKA KOMISIA

                                     V Bruseli, 7.6.2011
                                     SEK(2011) 807 v konečnom znení

                        Odporúčanie pre

                    ODPORÚČANIA RADY

 týkajúce sa národného programu reforiem Nemecka na rok 2011,

              ktorým sa predkladá stanovisko Rady

k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2011 – 2014

               {SEK(2011) 714 v konečnom znení}
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie pre

                                           ODPORÚČANIA RADY

                   týkajúce sa národného programu reforiem Nemecka na rok 2011,

                                    ktorým sa predkladá stanovisko Rady

                 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2011 – 2014

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
     148 ods. 4,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2,

     so zreteľom na závery Európskej rady,

     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     keďže:

     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej
              stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
              koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
              potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.

     (2)      Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k
              hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
              prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov3,
              ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby
              integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych
              politikách a politikách zamestnanosti.

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
     2
              Ú. v. EÚ C , , s. .
     3
              Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa ustanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

SK                                                        2                                                      SK
 ---pagebreak---      (3)   Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok
           nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a
           integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

     (4)   Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej
           reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na
           ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu
           stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
           prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie
           rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
           konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
           konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

     (5)   Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na
           Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do
           ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných
           programov reforiem.

     (6)   Nemecko 27. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho programu stability, ktorý sa
           vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a 7. apríla 2011 svoj národný program
           reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
           posudzovali súčasne.

     (7)   Nemecké hospodárstvo sa do krízy dostalo v relatívne solídnom stave. Náhly pokles
           svetového obchodu však mal v roku 2009 za následok prudké zníženie vývozu a
           investícií, takže reálny HDP sa znížil na bezprecedentné 4,7 %. Napriek tomu
           nezamestnanosť po miernom raste opäť klesá od konca roku 2009. Odolnosť trhu
           práce odzrkadľuje priaznivé účinky minulých reforiem s cieľom znížiť počet
           odpracovaných hodín a subvencovania práce na skrátený pracovný čas. Hospodárstvo
           sa z krízy energicky spamätalo, pričom v roku 2010 reálny HDP stúpol o 3,6 %.
           Vývozom sa zväčša zvrátil obrovský pokles zaznamenaný v roku 2009 a vytvoril sa
           tak priestor pre širšie oživenie, ktoré vedie aj k zníženiu prebytku bežného účtu.
           Hospodárstvo ešte zlepšilo svoju konkurencieschopnosť vo vzťahu k väčšine členov
           eurozóny. Štátny rozpočet sa z vyrovnanej pozície znížil na úroveň s deficitom vo
           výške 3 % HDP v roku 2009, pričom hybnou silou boli plne fungujúce automatické
           stabilizátory a diskrečné opatrenia s cieľom zabrániť hospodárskemu poklesu.
           Oživenie hospodárstva pomohlo obmedziť deficit v roku 2010 (3,3 % HDP) napriek
           pokračujúcemu značnému fiškálnemu stimulu a finančným opatreniam na podporu
           trhu.

     (8)   Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia Rady
           (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, ktorý je
           východiskom pre program stability, je na rok 2011 opatrný a v prípade ďalších rokov
           realistický, ako aj v zmysle hodnotenia vzhľadom na predpovede útvarov Komisie z
           jari roku 2011. V programe sa predpokladá, že reálny HDP vzrastie v roku 2011 o
           2,3 %, potom sa v roku 2012 spomalí na 1,8 % a v rokoch 2013 – 2015 dosiahne
           priemernú výšku 1,5 %. V programe sa plánuje znížiť deficit pod hranicu 3 % HDP
           referenčnej hodnoty už v roku 2011, teda o dva roky skôr v porovnaní s termínom
           stanoveným Radou, a urobiť pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa
           (MTO) v roku 2014 – to znamená deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom
           vyjadrení. Po očakávanej korekcii nadmerného deficitu, tempo úprav smerom k

SK                                               3                                                  SK
 ---pagebreak---             strednodobému cieľu uvedenému v programe klesne pod orientačnú hodnotu 0,5 %
            HDP v rokoch 2013 a 2014. Medzitým čo pomer dlhu k HDP v roku 20104 vzrástol o
            takmer 10 percentuálnych bodov, predpokladá sa, že od roku 2011 bude mať zostupný
            trend a do roku 2015 by mal dosiahnuť 75,5 % HDP, a teda zostane nad úrovňou
            referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve. Zdá sa, že riziká s vplyvom na rozpočtovú
            prognózu na rok 2011 sú v podstate vyrovnané, ale výsledky v ďalších rokoch by
            mohli byť slabšie, než sa očakáva, pretože niektoré úspory by sa možno nemuseli
            prejaviť podľa predpokladov. Určité opatrenia sú zatiaľ predmetom diskusie (napr. daň
            z energií a finančná daň) a ostatné opatrenia ešte treba spresniť (napr. zlepšenia
            efektívnosti vo verejnej správe). Okrem toho nemožno vylúčiť ďalšie opatrenia na
            podporu finančného trhu.

     (9)    Keďže nedávnou reformou systému zdravotnej starostlivosti sa zaviedli opatrenia s
            cieľom udržať na uzde rast výdavkov na spotrebu najmä v rokoch 2011 a 2012, ďalšie
            kroky na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a
            dlhodobú starostlivosť by pomohli predpokladanému trendu konsolidácie. Posilneniu
            dlhodobého rastového potenciálu by pritom pomohlo zachovanie zväčša rastovo
            orientovaného smerovania konsolidácie vrátane zaistenia primeraných výdavkov na
            vzdelávanie.

     (10)   Zatiaľ čo zavedením ústavného rozpočtového pravidla, vytvorením Rady pre stabilitu i
            systému včasného varovania na zabránenie rozpočtovej tiesni sa nemecký fiškálny
            rámec výrazne posilnil, treba ešte plne vykonať rozpočtové pravidlo na úrovni
            spolkových krajín (Länder). Ďalším posilnením mechanizmu monitorovania a
            sankcionovania, ktorý s tým súvisí, by sa zlepšila celková dôveryhodnosť verejných
            financií.

     (11)   Kríza odhalila v bankovom sektore vážne zraniteľné miesta. Veľké straty a odpisy
            medzinárodných investícií do rizikových hypotekárnych úverov a štruktúrovaných
            aktív oslabili kapitálovú základňu niektorých bánk a viedli k potrebe vykonať závažné
            zásahy štátu. Kríza odhalila aj nedostatky niektorých bánk spolkových krajín
            (Landesbanken), ktoré už trpia nedostatkom štruktúr účinného riadenia rizík a
            absenciou životaschopného podnikateľského modelu pred krízou. Ďalšia reforma
            bankového sektora vrátane reštrukturalizácie bánk spolkových krajín (Landesbanken),
            ktoré potrebujú životaschopný a primerane financovaný podnikateľský model a
            posilnenie regulačného rámca a rámca dohľadu, by pomohla zachovať stabilitu
            finančného sektora a takisto by zaistila efektívnejšie rozdelenie domácich úspor ako
            prostriedku na podporu dopytu a investovania.

     (12)   Štrukturálna konkurencieschopnosť a rastový potenciál nemeckého hospodárstva
            závisia vo veľkej miere od dobre odborne pripravenej a kvalifikovanej pracovnej sily,
            ale tlak na ponuku pracovnej sily môže vzhľadom na demografický vývoj viesť k
            ťažkostiam. To ukazuje, ako je dôležité plne využiť potenciál pracovných síl, pričom
            sa odstránia prekážky, ktoré určitým skupinám (starším pracovníkom, ženám, nízko
            kvalifikovanej pracovnej sile, osobám, ktoré nie sú občanmi EÚ) bránia zúčastniť sa
            na trhu práce, a aký je dôležitý ďalší rozvoj ľudského kapitálu. Riešením daňovo-

     4
            Náhly nárast v roku 2010 súvisel zväčša so skutočnosťou, že dve banky, ktoré mali problémy, previedli
            aktíva so zníženou hodnotou na ich príslušné „zlé banky“, ktoré sú klasifikované v rámci štátneho
            sektora. V súlade s usmernením Eurostatu o účtovných pravidlách pre finančné konsolidačné agentúry
            zodpovedajúce pasíva „zlých bánk“ mali priamy vplyv na úroveň dlhu.

SK                                                       4                                                          SK
 ---pagebreak---             odvodového zaťaženia, ktoré je stále vysoké najmä v prípade osôb s nízkym a
            stredným príjmom, by sa zlepšila motivácia pracovať a zároveň by sa tým umožnilo,
            aby sa nárast miezd vo väčšom rozsahu premietol do vyšších disponibilných príjmov a
            domáceho dopytu. Zníženie vysokej hraničnej sadzby dane z príjmu v prípade druhých
            zárobkovo činných osôb v rodine, ktorá vyplýva zo zdaňovania spoločného príjmu
            párov, by posunom smerom k systému individuálneho zdanenia mohlo pomôcť znížiť
            podiel zamestnania na kratší pracovný čas v prospech práce na plný pracovný čas.
            Ďalšie zvyšovanie dostupnosti zariadení starostlivosti o deti by pomohlo
            predovšetkým zvýšiť stále nízku účasť žien na pracovnej sile pracujúcej na plný
            pracovný čas. Okrem toho zvýšením počtu osôb s kvalifikáciami získanými v
            odbornom vzdelávaní by sa mohli zlepšiť vyhliadky trhu práce pre
            nízkokvalifikovaných pracovníkov.

     (13)   Nemecko nedávno prijalo ďalekosiahle rozhodnutia týkajúce sa ich budúceho
            energetického mixu. Vykonávanie energetickej koncepcie bude obsahovať podstatnú
            transformáciu dodávok energie a bude mať z krátkodobého i dlhodobého hľadiska
            vplyv na ceny energie a konkurencieschopnosť hospodárstva. Efektívnosť nákladov by
            mala byť kľúčovou zásadou, ktorou by sa malo riadiť vykonávanie energetickej
            koncepcie založenej na efektívnej spotrebe energie, nákladovo efektívnych systémoch
            podpory a vhodných elektrizačných sústavách pre energiu z obnoviteľných zdrojov a
            konkurenčné trhy s energiou.

     (14)   Zvýšením účinnosti hospodárskej súťaže v odvetví služieb by sa posilnil rast
            produktivity a podpora domáceho dopytu. Dynamickejší rast odvetvia služieb by
            mohol takisto prispieť k rozšíreniu základu pre rast ponuky a dopytu v Nemecku.
            Napriek tomu, že v ostatných rokoch sa prostredníctvom vykonávania smernice o
            službách dosiahol veľký pokrok, zdá sa, že existuje priestor na ďalšie odbúravanie
            prekážok stojacich v ceste vstupu firiem na trh a výstupu z neho, najmä
            prostredníctvom ďalšieho zjednodušenia systému licencií a povolení. Zdá sa, že
            regulácia určitých profesijných služieb (napr. inžinierov, architektov, farmaceutov a
            advokátov) je v porovnaní s ostatnými krajinami prísnejšia a ukazuje sa, že prekážky
            stojace v ceste vstupu na trh a regulačné prekážky v prípade remesiel sú takisto veľké.
            V prípade služieb sieťových odvetví je hospodárska súťaž najmä v sektore železníc
            stále sťažená. Tu sa v prípade účinného oddelenia správy infraštruktúry od
            prepravných služieb, ktoré je podmienkou pre konkurencieschopný trh, stále mešká.
            Posilnenie dozornej úlohy Agentúry pre spolkovú sieť, zrušenie krížových subvencií
            medzi prevádzkovateľom siete a poskytovateľmi železničných služieb a otvorenie
            infraštruktúry na predaj a výdaj cestovných lístkov konkurentom by v krátkodobom
            horizonte hospodárskej súťaži pomohlo.

     (15)   Ďalšie reformy na zlepšenie prístupnosti a kvality systému vzdelávania a odbornej
            prípravy budú kľúčom k zaisteniu primerane kvalifikovanej ponuky pracovnej sily a
            takisto z hľadiska demografického vývoja. Predpovedá sa nedostatok najmä stredne a
            vysoko kvalifikovanej pracovnej sily, osobitne v oblasti matematiky, prírodných vied
            a technológií. Miera dosiahnutého vyššieho sekundárneho i terciárneho vzdelania
            mladých ľudí v Nemecku je nižšia než priemer EÚ. Zvýšením dostupnosti
            predškolského vzdelávania a celodenných škôl a uľahčením prechodu medzi
            rozličnými vetvami školského systému sa môžu zlepšiť dosiahnuté výsledky v oblasti
            vzdelávania.

SK                                                 5                                                  SK
 ---pagebreak---      (16)   Nemecko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov5. Vo fiškálnej oblasti sa
            podľa týchto záväzkov vyžaduje odstrániť nadmerný deficit už v roku 2011 a ciele
            podľa vnútroštátneho rozpočtového pravidla dosiahnuť zhruba v rokoch 2011 – 2012.
            Aby sa posilnila finančná stabilita, opatrenia zahŕňajú účinnú reguláciu a dohľad nad
            kapitálovým trhom. Opatrenia v oblasti zamestnanosti sa sústreďujú na účasť na trhu
            práce (reforma nástrojov aktívneho trhu práce, zlepšená integrácia profesijných
            odborníkov s kvalifikáciou získanou v zahraničí a integrácia migrantov) a vzdelávanie
            (Pakt o základnom školstve). Konkurencieschopnosť opatrení sa sústreďuje na sieťové
            odvetvia, energetiku a odvetvie služieb (t. j. agentúra pre trhovú transparentnosť pre
            odvetvie elektrickej energie a plynárenstvo, program týkajúci sa elektromobility,
            zvýšené financovanie dopravnej infraštruktúry), ako aj na vzdelávanie (t. j. iniciatíva v
            oblasti excelentnosti na podporu vysokých škôl a financovanie paktu o univerzitách).
            Tieto záväzky sa týkajú štyroch oblastí tohto paktu. Zväčša odzrkadľujú agendu širšej
            reformy načrtnutú v národnom programe stability a národnom programe reforiem. V
            záväzkoch uvedených v pakte však niektoré oblasti politiky zostávajú neriešené (napr.
            reštrukturalizácia Landesbanken alebo daňovo-odvodové zaťaženie práce) alebo je o
            nich iba okrajová zmienka (väčšia otvorenosť odvetvia služieb a sieťových odvetví
            hospodárskej súťaži). Záväzky Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v
            odporúčaniach.

     (17)   Komisia posúdila program stability a národný program reforiem Nemecka vrátane
            záväzkov Paktu Euro Plus6. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
            sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a
            usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických
            záležitostí Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ na účely budúcich
            vnútroštátnych rozhodnutí. Komisia sa vzhľadom na to domnieva, že nemecká
            rozpočtová stratégia by sa mala vykonávať tak, ako sa predpokladalo, a pritom by sa
            mal udržať konsolidačný kurz, ktorý je priaznivý pre rast. Ďalšie kroky v rokoch 2011
            – 2012 by sa mali sústrediť na zaistenie stability finančného systému (napr.
            prostredníctvom reštrukturalizácie Landesbanken) a posilnenie domácich zdrojov
            rastu, a to zvýšením účasti na trhu práce prostredníctvom zníženia daňovo-
            odvodového zaťaženia práce, zlepšením prístupnosti a kvality vzdelávania, ako aj na
            výraznejšie otvorenie odvetvia služieb, remesiel, profesií a sieťových odvetví
            hospodárskej súťaži.

     (18)   Vzhľadom na toto posúdenie a takisto s prihliadnutím na odporúčanie Rady podľa
            článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009 Rada
            preskúmala aktualizáciu programu stability Nemecka na rok 2011 a jej stanovisko7 sa
            odzrkadľuje najmä v odporúčaniach uvedených ďalej v bode 1. S prihliadnutím na
            závery Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem
            Nemecka,

     TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

     (1)     Vykonať rozpočtovú stratégiu na rok 2012 a ďalšie roky v zmysle plánu. Dokončiť
             vykonávanie rozpočtového pravidla na úrovni spolkových krajín (Länder) a ďalej

     5
            Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájsť v SEK(2011) 714.
     6
            SEK(2011) 714.
     7
            Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

SK                                                      6                                                   SK
 ---pagebreak---              posilňovať zodpovedajúci mechanizmus monitorovania a sankcionovania. Udržať
             konsolidačný kurz, ktorý má priaznivý vplyv na rast, najmä zaručením primeraných
             výdavkov na vzdelávanie a ďalšie zvyšovanie efektívnosti verejných výdavkov na
             zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť.

     (2)     Riešiť štrukturálne nedostatky vo finančnom odvetví, najmä reštrukturalizáciou
             Landesbanken, ktoré potrebujú životaschopný a primerane financovaný
             podnikateľský model.

     (3)     Zvýšiť účasť na trhu práce zlepšením spravodlivého prístupu k vzdelávaciemu
             systému a systému odbornej prípravy a rozpočtovo neutrálnym znížením vysokého
             daňovo-odvodového zaťaženia osôb, ktoré majú nízke príjmy. Zvýšiť počet zariadení
             celodennej starostlivosti o deti a škôl s celodenným programom a odstrániť daňové
             pravidlá, ktoré demotivujú druhé zárobkovo činné osoby v rodine pri zapojení sa do
             práce.

     (4)     Odstrániť neopodstatnené obmedzenia kladené na určité profesijné služby a odvetvie
             remesiel. Zlepšiť hospodársku súťaž v sieťových odvetviach, posilniť dozornú úlohu
             Agentúry pre spolkovú sieť v železničnom odvetví; a v kontexte oznámenej
             vnútroštátnej energetickej koncepcie sústrediť sa na zlepšenie dlhodobej efektívnosti
             nákladov zákona o energii z obnoviteľných zdrojov, a pritom zaistiť účinnú
             nezávislosť výroby a prenosu energie a zlepšiť cezhraničné vzájomné prepojenia.

     V Bruseli

                                                Za Radu
                                                predseda

SK                                                7                                                  SK


title: Odporúčanie Komisie z  24. augusta 2006 o digitalizácii kultúrneho materiálu, jeho dostupnosti online a o uchovávání digitálnych záznamov

text:
               31.8.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 236/28

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 24. augusta 2006
   o digitalizácii kultúrneho materiálu, jeho dostupnosti online a o uchovávání digitálnych záznamov
   (2006/585/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Komisia 1. júna 2005 predstavila iniciatívu i2010, ktorá sa usiluje optimalizovať prínos nových informačných technológií k hospodárskemu rastu, vytváraniu pracovných miest a ku kvalite života európskych občanov. Komisia urobila z digitálnych knižníc kľúčový aspekt iniciatívy i2010. Vo svojom oznámení „i2010: digitálne knižnice“ z 30. septembra 2005 (1) stanovila svoju stratégiu pre digitalizáciu kolektívnej pamäti Európy, jej dostupnosť online a uchovanie v digitálnej podobe. Táto kolektívna pamäť obsahuje tlač (knihy, časopisy, noviny), fotografie, muzeálne objekty, archívne dokumenty a audiovizuálny materiál (ďalej len „kultúrny materiál“).

               (2)

               Členským štátom by sa mali odporučiť opatrenia uplatňujúce túto stratégiu s cieľom optimalizovať prostredníctvom internetu hospodársky a kultúrny potenciál kultúrneho dedičstva Európy.

               (3)

               V tomto kontexte by sa mal podporiť rozvoj digitalizovaného materiálu z knižníc, archívov a múzeí. Prístupnosť materiálu online umožní občanom v rámci celej Európy pristupovať k nemu a využívať ho vo voľnom čase, pri štúdiu alebo pri práci. Rôznorodé a mnohojazyčné dedičstvo Európy tak dostane na internete jasný profil. Navyše digitalizovaný materiál sa bude dať znova využiť v sektoroch, ako je turistika alebo vzdelávanie, ako aj pri nových tvorivých úsiliach.

               (4)

               Závery Rady z 15. – 16. novembra 2004 o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2005 – 2006 okrem toho zdôraznili príspevok tvorivosti a tvorivých odvetví k ekonomickému rastu v Európe a potrebu koordinovaného úsilia v rámci digitalizácie.

               (5)

               Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady zo 16. novembra 2005 o filmovom dedičstve a konkurencieschopnosti súvisiacich priemyselných činností (2) už odporučilo členským štátom, aby prijali vhodné opatrenia na zvýšenie využívania digitálnych a nových technológií pri zbieraní, katalogizácii, uchovávaní a reštaurovaní kinematografických diel. Pokiaľ ide o kinematografické diela, toto odporúčanie z mnohých hľadísk dopĺňa odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady o filmovom dedičstve.

               (6)

               Digitalizácia je dôležitý prostriedok zabezpečenia lepšieho prístupu ku kultúrnemu materiálu. V niektorých prípadoch je to jediný prostriedok schopný zabezpečiť takýto materiál pre budúce generácie. Preto v súčasnosti v členských štátoch prebieha mnoho iniciatív v oblasti digitalizácie, ale tieto snahy sú roztrieštené. Zosúladená akcia členských štátov týkajúca sa digitalizácie ich kultúrneho dedičstva by viedla k väčšej súdržnosti pri výbere materiálu a umožnila by vyhnúť sa opakovanej digitalizácii. Viedla by aj k vzniku bezpečnejšieho prostredia pre spoločnosti investujúce do digitalizačných technológií. K dosiahnutiu týchto zámerov by prispeli prehľady existujúcich i plánovaných digitalizácií a stanovenie kvantitatívnych cieľov v tejto oblasti.

               (7)

               Sponzorovanie digitalizácie súkromným sektorom či partnerstvo súkromného a verejného sektora môže zapojiť do digitalizácie súkromné subjekty a malo by sa ďalej podporovať.

               (8)

               Investície do nových technológií a veľkokapacitných digitalizačných zariadení môžu znížiť náklady na digitalizáciu pri zachovaní alebo zlepšení kvality, a preto by sa mali odporučiť.

               (9)

               Spoločný mnohojazyčný prístupový bod by umožnil prehľadávať online distribuované – čiže uložené rozličnými organizáciami na rozličných miestach – digitálne kultúrne dedičstvo Európy. Takýto prístupový bod by zlepšil jeho viditeľnosť a zdôraznil by jeho spoločné prvky. Prístupový bod by mal stavať na existujúcich iniciatívach, ako je Európska knižnica (TEL), v rámci ktorej už spolupracujú knižnice Európy. Mal by všade, kde je to možné, úzko spolupracovať so súkromnými nositeľmi práv ku kultúrnemu materiálu a všetkými zúčastnenými stranami. Malo by sa podporiť odhodlanie členských štátov a kultúrnych inštitúcií dospieť k takémuto prístupovému bodu.

               (10)

               Len časti materiálu uloženého v knižniciach, archívoch a múzeách patria medzi voľné diela v tom zmysle, že sa na ne nevzťahujú, alebo už nevzťahujú, práva duševného vlastníctva, zatiaľ čo zvyšok pod takúto ochranu spadá. Keďže práva duševného vlastníctva sú kľúčovým nástrojom na podporovanie tvorivosti, európsky kultúrny materiál by sa mal digitalizovať, sprístupňovať a uchovávať pri plnom rešpektovaní autorských práv a s nimi súvisiacich práv. Obzvlášť významné sú v tejto súvislosti články 5 ods. 2 písm. c), 5 ods. 3 písm. n) a 5 ods. 5, ako aj odôvodnenie 40 smernice 2001/29/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. mája 2001 o zosúladení niektorých aspektov autorských práv a s nimi súvisiacich práv v informačnej spoločnosti (3). Mechanizmy udeľovania licencií v prípadoch osirených diel – čiže diel chránených autorskými právami, ktorých nositeľov je ťažké alebo dokonca nemožné nájsť – a diel, ktoré sa nevydávajú tlačou alebo (audiovizuálne) nešíria, môžu uľahčiť vysporiadanie práv a následnú digitalizáciu a prístupnosť online. Takéto mechanizmy by sa preto mali podporovať v úzkej spolupráci s nositeľmi práv.

               (11)

               Ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov môžu obsahovať prekážky pre používanie voľných diel, napríklad vyžadovaním administratívneho aktu pred každým rozmnožením diela. Všetky takéto prekážky by sa mali zistiť a mali by sa podniknúť kroky smerujúce k ich odstráneniu.

               (12)

               V rezolúcii Rady C/162/02 z 25. júna 2002 o uchovaní pamäte zajtrajška – uchovaní digitálneho obsahu pre budúce generácie (4) sa navrhujú ciele a predbežné opatrenia na uchovanie digitálneho obsahu pre budúce generácie. V súčasnosti však v členských štátoch neexistujú jasné a úplné politiky v oblasti uchovávania digitálneho obsahu. Neprítomnosť takýchto stratégií predstavuje hrozbu pre prežitie digitalizovaného materiálu a môže viesť k strate materiálu vytvoreného v digitálnom formáte. Rozvoj účinných prostriedkov uchovávania digitálnych záznamov má ďalekosiahle dôsledky nielen pre uchovávanie materiálu vo verejných inštitúciách, ale aj pre každú organizáciu, ktorá má povinnosť alebo ktorá chce uchovávať digitálny materiál.

               (13)

               Niekoľko členských štátov zaviedlo alebo zvažuje zavedenie zákonnej povinnosti vyžadujúcej od výrobcov digitálneho materiálu, aby poskytli jednu alebo viac kópií svojho materiálu poverenému depozitnému subjektu. Účinná spolupráca medzi členskými štátmi je potrebná, aby nedošlo k priveľkej variabilite pravidiel uloženia digitálneho materiálu, a mala by sa podporovať.

               (14)

               „Web harvesting“ je nová technika zberu materiálu z internetu pre účely uchovania. Patrí k nej aktívne zhromažďovanie materiálu poverenou inštitúciou namiesto čakania na jeho uloženie, čím sa zmenšuje administratívne zaťaženie výrobcov digitálneho materiálu, a preto by táto technika mala byť upravená vnútroštátnymi právnymi predpismi,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:
   Digitalizácia a dostupnosť online

               1.

               zbierali informácie o súčasných i plánovaných digitalizáciách kníh, časopisov, novín, fotografií, muzeálnych objektov, archívnych dokumentov, audiovizuálneho materiálu (ďalej len „kultúrny materiál“) a vytvárali prehľady takýchto digitalizácií, aby sa zabránilo zdvojovaniu úsilia a podporila spolupráca a synergie na európskej úrovni;

               2.

               pripravili kvantitatívne ciele pre digitalizáciu analógového materiálu v archívoch, knižniciach a múzeách s uvedením očakávaného nárastu množstva digitalizovaného materiálu, ktorý by mohol tvoriť súčasť európskej digitálnej knižnice, a rozpočtových prostriedkov pridelených verejnými orgánmi;

               3.

               podporili partnerstvá medzi kultúrnymi inštitúciami a súkromným sektorom, aby sa vytvorili nové spôsoby financovania digitalizácie kultúrneho materiálu;

               4.

               vytvorili a udržiavali veľkokapacitné digitalizačné zariadenia ako súčasť stredísk kompetencie pre digitalizáciu v Európe alebo v spolupráci s nimi;

               5.

               podporovali európsku digitálnu knižnicu vo forme mnohojazyčného spoločného prístupového bodu k distribuovanému – čiže uloženému rozličnými organizáciami na rozličných miestach – digitálnemu kultúrnemu dedičstvu Európy tým, že:

                           a)

                           povzbudia kultúrne inštitúcie i vydavateľov a iných nositeľov práv, aby umožnili prehľadávanie svojho digitalizovaného materiálu prostredníctvom európskej digitálnej knižnice,

                           b)

                           zabezpečia, aby kultúrne inštitúcie a kde je to vhodné, aj súkromné spoločnosti, používali spoločné normy digitalizácie v záujme dosiahnutia interoperability digitalizovaného materiálu na európskej úrovni a uľahčenia vyhľadávania v rôznych jazykoch;

               6.

               zlepšili podmienky pre digitalizáciu kultúrneho materiálu a jeho dostupnosť online tým, že:

                           a)

                           po konzultácii so zúčastnenými stranami vytvoria mechanizmy uľahčujúce využívanie osirotených diel,

                           b)

                           po konzultácii so zúčastnenými stranami vytvoria alebo podporia mechanizmy na dobrovoľnom základe uľahčujúce využívanie diel, ktoré sa nevydávajú tlačou alebo nešíria,

                           c)

                           podporia dostupnosť zoznamov známych osirotených diel a voľných diel,

                           d)

                           vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch identifikujú prekážky dostupnosti online a následného využívania kultúrneho materiálu, ktorý patrí medzi voľné diela, a podniknú kroky na ich odstránenie;

         Uchovávanie digitálnych záznamov

               7.

               stanovili vnútroštátne stratégie dlhodobého uchovávania digitálneho materiálu a prístupu k nemu plne rešpektujúceho autorské práva, pričom tieto stratégie:

                           a)

                           popíšu organizačný prístup, naznačia úlohy a zodpovednosť zainteresovaných strán a pridelené prostriedky,

                           b)

                           budú obsahovať špecifické akčné plány stanovujúce zámery a harmonogramy dosiahnutia špecifických cieľov;

               8.

               navzájom si vymieňali informácie o stratégiách a akčných plánoch;

               9.

               pridali do svojich právnych predpisov ustanovenia umožňujúce verejným inštitúciám viacnásobné rozmnožovanie a prevádzanie digitálneho kultúrneho materiálu na účely uchovávania pri plnom rešpektovaní právnych predpisov Spoločenstva i medzinárodných právnych predpisov o právach duševného vlastníctva;

               10.

               pri určovaní politík a postupov uloženia materiálu pôvodne vytvoreného v digitálnom formáte zohľadnili vývoj v iných členských štátoch, aby sa zabránilo priveľkej rozdielnosti zásad uloženia;

               11.

               pridali do svojich právnych predpisov ustanovenia umožňujúce uchovávanie obsahu internetových stránok poverenými inštitúciami pri použití techník zbierania materiálu z internetu, ako je web harvesting, pri plnom rešpektovaní komunitných i medzinárodných právnych predpisov o právach duševného vlastníctva;

         Následné opatrenia vyplývajúce z tohto odporúčania

               12.

               informovali Komisiu po 18 mesiacoch od zverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie a následne každé ďalšie dva roky o akciách uskutočnených na základe tohto odporúčania.

      V Bruseli 24. augusta 2006

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  KOM(2005) 465, konečné znenie.

      (2)  Ú. v. EÚ L 323, 9.12.2005, s. 57.

      (3)  Ú. v. ES L 167, 22.6.2001, s. 10.

      (4)  Ú. v. ES C 162, 6.7.2002, s. 4.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/2123 z 30. novembra 2016 o harmonizácii rozsahu pôsobnosti a podmienok všeobecných transferových licencií pre ozbrojené sily a obstarávateľov uvedených v článku 5 ods. 2 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES [oznámené pod číslom C(2016) 7711]

text:
               3.12.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 329/101

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/2123
   z 30. novembra 2016
   o harmonizácii rozsahu pôsobnosti a podmienok všeobecných transferových licencií pre ozbrojené sily a obstarávateľov uvedených v článku 5 ods. 2 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES

         [oznámené pod číslom C(2016) 7711]

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES (1) sú členské štáty povinné vydávať aspoň štyri všeobecné transferové licencie.

               (2)

               Všeobecné transferové licencie sú základným prvkom zjednodušeného systému udeľovania licencií zavedeného smernicou 2009/43/ES.

               (3)

               Rozdiely v rozsahu pôsobnosti všeobecných transferových licencií vydávaných členskými štátmi v súvislosti s príslušnými výrobkami obranného priemyslu a odlišné podmienky, ktoré sa uplatňujú na transfer týchto výrobkov, by mohli brániť vykonávaniu smernice 2009/43/ES a dosiahnutiu jej cieľa v oblasti zjednodušenia. Harmonizácia rozsahu pôsobnosti a podmienok transferu na základe všeobecných transferových licencií vydaných členskými štátmi je dôležitá z hľadiska zaistenia atraktívnosti a používania týchto licencií.

               (4)

               Zástupcovia členských štátov vo výbore zriadenom článkom 14 smernice 2009/43/ES vyslovili názor, že harmonizácia rozsahu pôsobnosti a podmienok transferu na základe všeobecných transferových licencií vydávaných členskými štátmi by sa mohla dosiahnuť tým, že Komisia prijme odporúčanie.

               (5)

               Usmernenia stanovené v tomto odporúčaní predstavujú výsledok rokovaní s členskými štátmi o harmonizácii rozsahu pôsobnosti a podmienok transferu na základe všeobecnej transferovej licencie pre ozbrojené sily a obstarávateľov podľa článku 5 ods. 2 písm. a) smernice 2009/43/ES (ďalej ako „VTL-OS“).

               (6)

               Toto odporúčanie sa považuje za východisko pre VTL-OS členských štátov. Výrobky obranného priemyslu uvedené v bode 1.1 tohto odporúčania predstavujú minimálny a neúplný zoznam výrobkov, ktorých transfer členské štáty umožňujú na základe svojich VTL-OS. To znamená, že VTL-OS vydaná členským štátom môže umožňovať aj transfer iných výrobkov obranného priemyslu, ktoré sú zahrnuté do prílohy k smernici 2009/43/ES a ktoré nie sú uvedené v tomto odporúčaní.

               (7)

               Členské štáty pripomínajú, že sú viazané záväzkami podľa európskeho práva, ako je napríklad spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP (2), ako aj medzinárodnými záväzkami v oblasti kontroly vývozu.

               (8)

               Toto odporúčanie sa vzťahuje na Spoločný zoznam vojenského materiálu Európskej únie, ako je vymedzený v prílohe k smernici 2009/43/ES. Toto odporúčanie sa bude podľa potreby aktualizovať, aby zohľadňovali budúce aktualizácie Spoločného zoznamu vojenského materiálu Európskej únie,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   1.   VŠEOBECNÉ TRANSFEROVÉ LICENCIE PRE OZBROJENÉ SILY A OBSTARÁVATEĽOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 5 ODS. 2 PÍSM. A) SMERNICE 2009/43/ES
   1.1.   Výrobky obranného priemyslu, ktoré spĺňajú podmienky na transfer na základe všeobecnej transferovej licencie pre ozbrojené sily a obstarávateľov uvedených v článku 5 ods. 2 písm. a) smernice 2009/43/ES

   Ďalej uvedené kategórie VM vrátane ich podpoložiek tvoria podmnožinu zoznamu výrobkov obranného priemyslu vymedzeného v prílohe k smernici 2009/43/ES. Všeobecnou transferovou licenciou pre ozbrojené sily a obstarávateľov podľa článku 5 ods. 2 písm. a) uvedenej smernice (ďalej len „VTL-OS“) sa umožňuje minimálne transfer výrobkov obranného priemyslu vymedzených na základe uvedených kategórií VM. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že do svojich VTL-OS zahrnú viac kategórií VM s príslušnými výrobkami obranného priemyslu.
   Zoznam kategórií VM, na ktoré sa minimálne vzťahuje licencia:

               —

               VM 4: podpoložky a) a b). Zahrnuté sú všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           míny,

                           —

                           kazetová munícia, výbušné bombičky a submunícia a ich špeciálne konštruované súčasti,

                           —

                           puškové granáty a ručné granáty,

                           —

                           torpéda, torpéda bez hlavíc a trupy torpéd,

                           —

                           bomby,

                           —

                           navádzané, nenavádzané a iné strely (t. j. rakety, riadené strely, MANPADS a pod.),

                           —

                           výbušné zariadenia pechoty, adhézne a duté nálože.

                     Sú tiež vylúčené pre tieto zbrane:

                           —

                           výbušné hlavice a výbušné nálože,

                           —

                           zápalné nálože,

                           —

                           hlavice na detekciu cieľa, navádzacie systémy, zameriavacie zariadenia,

                           —

                           jednotlivé raketové stupne,

                           —

                           hlavice,

                           —

                           motory,

                           —

                           systémy riadenia vektora ťahu,

                           —

                           raketomety a odpaľovacie zariadenia,

                           —

                           systémy na nastraženie, odlákanie, rušenie alebo prerušenie,

                           —

                           špeciálne konštruované súčasti pre MANPADS.

               —

               VM 5: Zahrnuté sú všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           prostriedky obrany,

                           —

                           zariadenie a súčasti vylúčené z iných kategórií v rámci rovnakej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 6: Zahrnuté sú všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           kompletné vozidlá,

                           —

                           podvozky a strelecké veže,

                           —

                           zariadenie a súčasti vylúčené z iných kategórií v rámci rovnakej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 7: podpoložka g).

               —

               VM 9: Všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           kompletné plavidlá a ponorky,

                           —

                           snímacie zariadenia používané pod vodou a ich špeciálne konštruované súčasti,

                           —

                           pohonné systémy nezávislé od vzduchu pre ponorky a ich špeciálne konštruované súčasti,

                           —

                           kompletné trupy lodí,

                           —

                           prostriedky obrany,

                           —

                           zariadenie a súčasti vylúčené z iných kategórií v rámci rovnakej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 10: Všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           kompletné lietadlá,

                           —

                           kompletné bezpilotné vzdušné prostriedky („UAV“) a súčasti špeciálne konštruované alebo modifikované pre bezpilotné vzdušné prostriedky,

                           —

                           trupy pre bojové lietadlá a bojové vrtuľníky,

                           —

                           motory pre bojové lietadlá,

                           —

                           zariadenie a súčasti vylúčené z iných kategórií v rámci rovnakej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 11: podpoložka a). Len tieto tovary:

                           —

                           navádzacie a navigačné zariadenia s výnimkou systémov pre MANPADS alebo podľa vymedzenia v rámci MTCR I,

                           —

                           automatizované systémy velenia a riadenia.

               —

               VM 13: podpoložky c) a d).

               —

               VM 14: všetky tovary okrem trenažérov pre MANDPADS.

               —

               VM 15: podpoložky b), c), d) a e).

               —

               VM 16: Všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           tovar súvisiaci s MANPADS,

                           —

                           všetky položky súvisiace s tovarmi, ktorých vývoz sa v nepovoľuje v rámci tej istej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 17: podpoložky a), b), d), e), j), k), l), m), n), o) a p). Všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           podpoložka n): skúšobné modely sú vylúčené, ak sú špeciálne navrhnuté na vývoj položiek vymedzených vo VM 4, 6, 9 alebo 10, a to isté platí aj pre súčasti špeciálne navrhnuté pre tieto skúšobné modely.

               —

               VM 21: podpoložky a) a b). Len tieto tovary a len ak sú povolené v iných kategóriách súčasnej všeobecnej licencie:

                           a)

                           „softvér“ osobitne navrhnutý alebo upravený na:

                                       1.

                                       prevádzku alebo údržbu zariadení vymedzených v prílohe k smernici 2009/43/ES;

                           b)

                           špecifický „softvér“ okrem softvéru uvedeného vo VM 21.a:

                                       1.

                                       „softvér“ špeciálne navrhnutý na vojenské účely a špeciálne navrhnutý na modelovanie, simulovanie alebo vyhodnocovanie vojenských zbraňových systémov;

                                       4.

                                       „softvér“ špeciálne navrhnutý na vojenské účely a špeciálne navrhnutý na aplikácie systémov velenia, riadenia, spojenia a informácií (C3I) alebo velenia, riadenia, spojenia, počítačov a informácií (C4I).

               —

               VM 22: podpoložka a). Všetky technológie okrem tých, ktoré sa vyžadujú na vývoj a výrobu, a len ak sú povolené v iných kategóriách v tej istej všeobecnej transferovej licencii.

         1.2.   Podmienky, ktoré sa zahrnú do všeobecnej transferovej licencie pre ozbrojené sily

   Tento zoznam podmienok nie je úplný. Ďalšie podmienky, ktoré do VTL-OS pridá členský štát, však nesmú byť v rozpore s tu uvedenými podmienkami a ani ich nesmú narúšať.

               —

               Územná platnosť: Európsky hospodársky priestor (EÚ 28 + Island a Nórsko (3)).

               —

               Ďalší transfer v rámci EHP je povolený bez kontrol ex-ante; môže sa požadovať len podávanie správ ex-post.

               —

               VTL-OS sú určené na koncové použitie oprávnenými prijímateľmi uvedenými v článku 5 ods. 2 písm. a) smernice 2009/43/ES. Následný predaj, ktorý v čase transferu nebol známy, sa považuje za nový vývoz. V prípade nového vývozu za kontrolu vývozu alebo transferu v dôsledku ďalšieho predaja, ktorý v čase transferu nebol známy, zodpovedá príslušný orgán v prijímajúcom členskom štáte.

               —

               Na účely overenia ex-post na základe VTL-OS by mali členské štáty zabezpečiť, aby dodávatelia podávali správy o používaní VTL-OS v súlade s minimálnymi požiadavkami na podávanie správ podľa vymedzenia v článku 8 ods. 3 smernice 2009/43/ES.

         2.   NADVÄZUJÚCE OPATRENIA
   Členské štáty sa vyzývajú, aby uviedli toto odporúčanie do účinnosti najneskôr do 1. júla 2017.
   Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisiu informovali o akýchkoľvek opatreniach, ktoré prijali na uvedenie tohto odporúčania do účinnosti.
   3.   ADRESÁTI
   Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 30 novembra 2016

            Za Komisiu

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            členka Komisie

      (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 1).

      (2)  Spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (Ú. v. EÚ L 335, 13.12.2008, s. 99).

      (3)  Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 111/2013 zo 14. júna 2013 (Ú. v. EÚ L 318, 28.11.2013, s. 12), ktorým sa smernica 2009/43/ES začlenila do dohody o EHP, obsahovalo výslovnú úpravu znenia: „Táto smernica sa neuplatňuje na Lichtenštajnsko“.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0284

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2005-2009  /* SEK/2006/0284 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 1.3.2006SEK(2006) 284 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2005 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa o posilnenie jeho efektívnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii [1] , ktoré je súčasťou paktu, sa ustanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Nemecka bol predložený v januári 1999. Rada na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením svoje stanovisko k tomuto programu 15. marca 1999. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú v súlade s tým istým postupom posúdené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, pričom ich môže prípadne preskúmať aj Rada.Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoje strednodobé ciele týkajúce sa rozpočtovej pozície, stanoviť opatrenia politiky zamerané na ich dosiahnutie a udržanie a uviesť sprievodné hospodárske predpoklady. V nadväznosti na reformu paktu je potrebné rozlišovať strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, a to aj pokiaľ ide o fiškálne riziká ohrozujúce udržateľnosť verejných financií. Reforma ďalej predpokladá, že prostredníctvom prísnejšej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach by mal byť dosiahnutý symetrickejší prístup k fiškálnej politike počas hospodárskeho cyklu, pričom pri dočasnom odchýlení od strednodobého cieľa, či pri postupe úprav na dosiahnutie tohto cieľa, by sa mali zohľadniť „významné štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú stabilitu.So zreteľom na predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel [2] , spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné zásady hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných zásadách na roky 2005 až 2008, Komisia preskúmala nedávno predložený program stability Nemecka a na základe nasledujúceho hodnotenia, prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu.Hodnotenie1.  Najnovšia aktualizácia programu stability Nemecka bola prijatá nemeckou vládou a predložená Rade a Komisii dňa 22. februára 2006, t. j. 12 týždňov po konečnom termíne 1. decembra stanovenom v kódexe pravidiel. Nemecká vláda, ktorá sa ujala svojej funkcie koncom roka 2005, prijala 22. februára 2006 návrh rozpočtu spolkovej republiky na rok 2006 a predovšetkým prijala návrh zákona na zvýšenie základnej sadzby DPH zo 16 % na 19 % od 1. januára 2007. Program sa vzťahuje na roky 2005 až 2009. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel [3] .2.  Dňa 21. januára 2003 Rada rozhodla, že v Nemecku existuje nadmerný schodok a na základe článku 104 ods. 7 odporučila jeho nápravu do roku 2004. Komisia vo svojom oznámení Rade z decembra 2004 o „situácii Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich záväzkami v rámci postupu pri nadmernom schodku po rozsudku Súdneho dvora“ dospela k záveru, že rok 2005 by mal byť považovaný za príslušný konečný termín na nápravu nadmerného schodku. Rada súhlasila sa týmto stanoviskom v januári 2005. Dňa 1. marca 2006 Komisia odporučila Rade, aby predložila Nemecku oznámenie v súlade s článkom 104 ods. 9, aby prijalo opatrenia na nápravu schodku do roku 2007. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 k aktualizácii programu stability z decembra 2004 pre obdobie rokov 2004 až 2008 Rada vyzvala Nemecko, aby prijalo nevyhnutné opatrenia na nápravu nadmerného schodku v roku 2005; implementovalo rozpočtové úpravy po roku 2005 a vynaložilo zo štrukturálneho hľadiska potrebné úsilie na dosiahnutie takmer vyrovnaného stavu rozpočtu do konca programového obdobia; a pokračovalo v štrukturálnych reformách s cieľom ďalšieho posilnenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä pokiaľ ide o systém zdravotnej starostlivosti.3.  Počas posledných desiatich rokov bol v Nemecku zaznamenaný rast HDP 1,4 % p. a. Nemecko v tomto smere zaostáva za eurozónou o viac než 0,5 percentuálneho bodu. Potenciál hospodárskeho rastu sa počas tohto obdobia rovnomerne znižoval. Zatiaľ čo vzostupný export aktivitu podporoval, stagnujúci domáci dopyt ju brzdil. Po rozsiahlej stagnácii na začiatku desaťročia dopyt a produkt v roku 2004 vzrástli, no potom opäť poklesli. Spolu s utlmeným vytváraním pracovných miest vzrástla miera nezamestnanosti na 9,5 % pracovnej sily. Schodok verejných financií prekročil v roku 2005 po štvrtý krát za sebou referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Verejný dlh, ktorý bol v roku 1991 takmer na úrovni 40 % HDP, prekračoval od roku 2002 referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve.4.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že reálny rast HDP sa na základe zvýšenia domáceho dopytu zvýši z 0,9 % v roku 2005 na 1 % v roku 2006. Hospodársky rast sa po spomalení na 1 % v roku 2007 opäť zrýchli a jeho priemerná miera v rokoch 2005 – 2009 bude 1,5 %. V posledných rokoch programu sa predpokladá nepatrné zrýchlenie potenciálneho rastu, kým produkčná medzera by sa postupne zmenšovala, ale zostala by naďalej záporná v poslednom roku programu. Tento profil rastu je ovplyvnený politickými postupmi dohodnutými novou koaličnou vládou. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že referenčný scenár pre rok 2006 je vierohodný. Pri pohľade do budúcna sa však zdá, že hlavný scenár je nadhodnotený. Programové plány týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické pre rok 2006, ale pre zvyšok programového obdobia môžu byť tiež nadhodnotené.5.  Schodok verejných financií Nemecka bol v roku 2005 podľa údajov Eurostatu na úrovni 3,3 % HDP. Tieto údaje, ešte pred ďalším posúdením ich kvality, vychádzajú z predbežného oznámenia Nemecka podľa nariadenia Rady (ES) č. 3605/93, ktoré Nemecko predložilo Komisii 24. februára 2006. V predchádzajúcej aktualizácii programu stability bol stanovený cieľ pre schodok verejných financií v roku 2005 vo výške 2,9 % HDP.6.  Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie uvedeným v programe je zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v programe navrhuje pokračovať v rozpočtovej konsolidácii a zároveň zlepšiť podmienky rastu a zamestnanosti. V programe sa predpokladá náprava nadmerného schodku do roku 2007. Konkrétne, v aktualizácii sa predpokladajú nominálne schodky pre roky 2006 a 2007 vo výške 3,3 % resp. 2,5 % HDP. Podľa predpovedí by sa mal schodok znižovať o 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne a v roku 2009 by mal dosiahnuť úroveň 1,5 % HDP. Rozpočtová úprava je založená tak na príjmoch, ako aj na výdavkoch. Niekoľko ďalších výdavkových opatrení, medzi nimi fond pre výskum a vývoj, miernejšie pravidlá odpisovania pre spoločnosti a investície do dopravnej infraštruktúry by mali od roku 2006 podporiť hospodársky rast. Oproti tomu, obmedzenie daňových úľav, napríklad zrušenie daňových dotácií na byty obývané majiteľmi, prispievajú ku konsolidácii. No predovšetkým je v programe uvedené obmedzenie sociálnych výdavkov ako rozhodujúci prvok konsolidačnej stratégie. Výsledné úspory budú čiastočne použité na vyrovnávanie zníženia miery príspevkov na sociálne poistenie do roku 2007. Zníženie podielu príspevkov na sociálne poistenie, ktoré tiež rezultuje z utlmeného rastu základu príspevkov by malo byť vo veľkej miere vykompenzované zvýšením sadzby DPH v roku 2007. Podiel verejných investícií v HDP by mal byť podľa predpovedí rovnaký. Pri porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou zostal postup úprav vo veľkej miere rovnaký; hoci sa predpokladá, že pomer schodku bude každoročne vyšší o zaokrúhlenú hodnotu 0,5 percentuálneho bodu a v roku 2006 ešte o vyššiu hodnotu.7.  Náprava nadmerného schodku do roku 2007 so sebou prináša, podľa programu, zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) o viac než jeden percentuálny bod HDP spoločne v rokoch 2006 až 2007. Počas programového obdobia by sa štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky malo zlepšiť ročne v priemere o 0,5 % HDP, i keď v rokoch 2008 a 2009 sa zlepší o nižšiu hodnotu. V programe sa stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je vyrovnaný stav zo štrukturálneho hľadiska, ktorého dosiahnutie v programovom období sa však neplánuje. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni schodku približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného schodku. Strednodobý cieľ programu sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a je nepatrne náročnejší, než naznačuje dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.8.  Pokiaľ ide o rok 2006, riziká pre rozpočtový výsledok sa považujú za vyvážené. Od roku 2007 by však mohol byť rozpočtový výsledok horší, než sa predpokladá v programe. Obmedzenie sociálnych výdavkov, ktoré nie je úplne podrobne stanovené v programe, ale malo by prispieť rozhodujúcim spôsobom k rozpočtovej úprave, závisí od dôslednej implementácie plánov, ako dokazujú skúsenosti z minulosti. Sociálne výdavky boli jedným z hlavných hnacích prvkov prekročenia rozpočtových cieľov pri porovnaní s predchádzajúcimi programami. Rozpočtové ciele by boli ohrozené, ak by bola plánovaná úľava na príspevkoch na sociálne poistenie realizovaná v plnej miere bez toho, aby boli dosiahnuté zodpovedajúce ciele týkajúce sa výdavkov. Nižší rast by mohol viesť k nižším príjmom, ktoré sa môžu ukázať ako ťažko nahraditeľné ďalším znížením výdavkov s cieľom udržať plánovaný pomer schodku. V programe sa ďalej uvádzajú reformy systému podnikových daní do roku 2008 ako aj zdravotného poistenia a poistenia dlhodobej starostlivosti, ktoré, zatiaľ čo majú pozitívny vplyv na hospodárstvo a rozpočet, môžu mať za následok krátkodobý negatívny dosah na schodok.9.  Vzhľadom na hodnotenie rizika sa zdá, že programová rozpočtová stratégia je v súlade s nápravou nadmerného schodku do roku 2007. Nezdá sa však, že poskytuje dostatočné bezpečné rozpätie voči prekročeniu prahovej hodnoty schodku 3 % HDP pri bežných cyklických makroekonomických fluktuáciách až do predposledného roku programového obdobia. V rokoch nasledujúcich po náprave nadmerného schodku je tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu programu, ktoré je naznačené v programe, vo veľkej miere v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo dosahovať štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach vyššia a v hospodársky nepriaznivých obdobiach by mohla byť nižšia.10.  Odhaduje sa, že dlhový pomer v roku 2005 dosiahol úroveň 67,5 % HDP, bol teda vyšší ako referenčná hodnota 60 % HDP stanovená v zmluve. V programe sa predpokladá zvýšenie dlhového pomeru v roku 2006 na približne 69 % HDP a potom jeho zníženie na úroveň 67 % na konci programového obdobia. Vývoj dlhového pomeru možno bude menej priaznivý, než sa predpokladá v programe, vzhľadom na riziká ohrozujúce uvedené rozpočtové ciele. Vzhľadom na uvedené hodnotenie rizika sa zdá, že by sa dlhový pomer nemusel znížiť smerom k referenčnej hodnote v miere, ktorá by bola dostatočná.11.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Nemecko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené strednému riziku [4] . Štrukturálne reformy uskutočnené v predchádzajúcich rokoch a najmä dôchodková reforma, pomohli obmedziť budúci nárast verejných výdavkov. V programe sa okrem iného uvádza plán postupného zvyšovania hranice zákonného veku odchodu do dôchodku o dva roky na 67 rokov medzi rokmi 2012 a 2029. Taktiež sa plánuje úprava platného algoritmu výpočtu dôchodku takým spôsobom, aby došlo k postupnému zníženiu výdavkov, hoci nie je špecifikovaný žiadny plán implementácie. Štrukturálne reformy systémov zdravotného poistenia a poistenia dlhodobej starostlivosti sú uvedené, ale nie sú podrobne opísané. Vzhľadom na súčasnú úroveň hrubého verejného dlhu presahujúceho referenčnú hodnotu 60 % HDP a súčasný vysoký štrukturálny schodok, dôsledná implementácia silnej rozpočtovej konsolidácie v programovom období je nevyhnutná na zníženie rizík pre dlhodobú udržateľnosť.12.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na roky 2005 – 2008. Nemecko plánuje realizovať niekoľko štrukturálnych reforiem, aby posilnilo udržateľnosť verejných financií v strednodobom až dlhodobom horizonte. Ak by sa realizovalo plánované obmedzenie výdavkov v systémoch sociálneho zabezpečenia, zloženie verejných výdavkov by bolo priaznivejšie pre kategórie zvyšujúce rast v súlade s lisabonskou stratégiou.13.  V národnom programe reforiem Nemecka predloženom 7. decembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta sa uvádza šesť kľúčových výziev: spoločnosť založená na znalostiach; fungovanie trhu a konkurencieschopnosť; podnikateľské prostredie; udržateľnosť verejných financií (vrátane udržateľného rastu a sociálneho zabezpečenia); ekologické inovácie; a nová orientácia trhu práce. Opatrenia v oblasti verejných financií predvídané v programe stability sú celkovo v súlade s opatreniami predpokladanými v národnom programe reforiem. Dosah opatrení, ktoré sú načrtnuté v národnom programe reforiem, na rozpočet je vo veľkej miere zohľadnený v rozpočtových prognózach aktualizovaného programu stability. Okrem obsahu národného programu reforiem sa v programe stability, ako súčasť reformy systému spolkovej republiky, predpokladá, že potenciálne sankcie, ktoré môžu vyplynúť z ustanovení paktu stability a rastu, by boli podľa pravidla rozložené na všetky úrovne vlády. Táto zásada by bolo doplnená do Ústavy Nemecka.Vzhľadom na uvedené hodnotenie je vítaná priorita, ktorú vláda pridelila rozpočtovej konsolidácii, ako je stanovené v programe, ale existujú riziká spojené s dosiahnutím rozpočtových cieľov a dlhodobou udržateľnosťou verejných financií. Taktiež v zmysle odporúčania Komisie z 1. marca 2006 pre rozhodnutie Rady v súlade s článkom 104 ods. 9 by bolo pre Nemecko vhodné, aby:-  Zabezpečilo plánovanú štrukturálnu úpravu súhrnne vo výške najmenej jedného percentuálneho bodu v rokoch 2006 a 2007, aby bol spoľahlivým, udržateľným a čo možno najrýchlejším spôsobom znížený schodok verejných financií pod úroveň 3 % HDP najneskôr do roku 2007.-  Po náprave nadmerného schodku rýchlo dosiahlo strednodobý cieľ pomocou zníženia štrukturálneho salda najmenej o 0,5 percentuálneho bodu ročne, predovšetkým prostredníctvom dôslednej implementácie plánovaného obmedzenia výdavkov, aby mohlo poskytnúť plánovanú úľavu na príspevkoch na sociálne poistenie, a tým, že zabezpečí, aby oznámená reforma systému podnikových daní neohrozila fiškálnu konsolidáciu.-  Plnilo plány poslinenia vnútroštátnych rozpočtových organizácií s cieľom zabezpečiť dosiahnutie rozpočtových cieľov na všetkých úrovniach vlády.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2005 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii [5] , najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:14.  Dňa [14. marca 2006] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka.15.  Počas posledných desiatich rokov bol v Nemecku zaznamenaný rast HDP 1,4 % p. a. Nemecko v tomto smere zaostáva za eurozónou o viac než 0,5 percentuálneho bodu. Potenciál hospodárskeho rastu sa počas tohto obdobia rovnomerne znižoval. Zatiaľ čo vzostupný export aktivitu podporoval, stagnujúci domáci dopyt ju brzdil. Po rozsiahlej stagnácii na začiatku desaťročia dopyt a produkt vzrástli v roku 2004, no potom opäť poklesli. Spolu s utlmeným vytváraním pracovných miest vzrástla miera nezamestnanosti na 9,5 % pracovnej sily. Schodok verejných financií prekročil v roku 2005 po štvrtý krát za sebou referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Verejný dlh, ktorý bol v roku 1991 takmer na úrovni 40 % HDP, prekračoval od roku 2002 referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve.16.  Dňa 21. januára 2003 Rada rozhodla, že v Nemecku existuje nadmerný schodok a na základe článku 104 ods. 7 odporučila jeho nápravu do roku 2004. Komisia vo svojom oznámení Rade z decembra 2004 o „situácii Nemecka a Francúzska v súvislosti s ich záväzkami v rámci postupu pri nadmernom schodku po rozsudku Súdneho dvora“ dospela k záveru, že rok 2005 by mal byť považovaný za príslušný konečný termín na nápravu nadmerného schodku. Rada súhlasila sa týmto stanoviskom v januári 2005. Dňa 14. marca 2006 Rada predložila Nemecku oznámenie v súlade s článkom 104 ods. 9, aby prijalo opatrenia na nápravu nadmerného schodku do roku 2007. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 k aktualizácii programu stability z decembra 2004 pre obdobie rokov 2004 až 2008 Rada vyzvala Nemecko, aby prijalo nevyhnutné opatrenia na nápravu nadmerného schodku v roku 2005; implementovalo rozpočtové úpravy po roku 2005 a vynaložilo zo štrukturálneho hľadiska potrebné úsilie na dosiahnutie takmer vyrovnaného stavu rozpočtu do konca programového obdobia; a pokračovalo v štrukturálnych reformách s cieľom ďalšieho posilnenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä pokiaľ ide o systém zdravotnej starostlivosti.17.  Schodok verejných financií Nemecka bol v roku 2005 podľa údajov Eurostatu na úrovni 3,3 % HDP. Tieto údaje, ešte pred ďalším posúdením ich kvality, vychádzajú z predbežného oznámenia Nemecka podľa nariadenia Rady (ES) č. 3605/93, ktoré Nemecko predložilo Komisii 24. februára 2006. V predchádzajúcej aktualizácii programu stability bol stanovený cieľ pre schodok verejných financií v roku 2005 vo výške 2,9 % HDP.18.  Aktualizácia programu stability Nemecka bola predložená 22. februára 2006. Program sa vzťahuje na roky 2005 až 2009. Program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel [6] .19.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že sa reálny rast HDP zvýši z 0,9 % v roku 2005 na 1 % v roku 2006 pri zvyšovaní domáceho dopytu. Hospodársky rast by sa po spomalení na 1 % v roku 2007 mal opäť zrýchliť a jeho priemerná miera v rokoch 2005 – 2009 by mala byť 1,5 %. Tento profil rastu je ovplyvnený politickými postupmi dohodnutými novou koaličnou vládou. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že referenčný scenár pre rok 2006 je vierohodný. Pri pohľade do budúcna sa však zdá, že hlavný scenár je nadhodnotený. Programové plány týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické pre rok 2006, ale pre zvyšok programového obdobia môžu byť nadhodnotené.20.  Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie uvedeným v programe je zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v programe navrhuje pokračovať v rozpočtovej konsolidácii a zároveň zlepšiť podmienky rastu a zamestnanosti. V programe sa predpokladá náprava nadmerného schodku do roku 2007. Konkrétne, v aktualizácii sa predpokladajú nominálne schodky pre roky 2006 a 2007 vo výške 3,3 % resp. 2,5 % HDP. Podľa predpovedí by sa mal schodok znižovať o 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne a v roku 2009 by mal dosiahnuť úroveň 1,5 % HDP. Rozpočtová úprava je založená tak na príjmoch, ako aj na výdavkoch. V programe je uvedené obmedzenie sociálnych výdavkov ako rozhodujúci prvok konsolidačnej stratégie. Pokiaľ ide o stranu príjmov, zvýšenie podielu daní je vo veľkej miere vykompenzované znížením podielu príspevkov na sociálne poistenie. Podiel verejných investícií v HDP by mal byť podľa predpovedí rovnaký. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou zostal postup úprav vo veľkej miere rovnaký; Predpokladá sa však, že pomer schodku bude každoročne vyšší o zaokrúhlenú hodnotu 0,5 percentuálneho bodu a v roku 2006 ešte o vyššiu hodnotu, než je uvedená v predchádzajúcej aktualizácii.21.  Náprava nadmerného schodku do roku 2007 so sebou prináša, podľa programu, zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) o viac než jeden percentuálny bod HDP spoločne v rokoch 2005 až 2007. Počas programového obdobia by sa štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky malo zlepšiť ročne v priemere o 0,5 % HDP, i keď v rokoch 2008 a 2009 sa zlepší o nižšiu hodnotu. V programe sa stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je vyrovnaný stav zo štrukturálneho hľadiska, ktorého dosiahnutie v programovom období sa však neplánuje. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni schodku približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného schodku. Strednodobý cieľ programu sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a je nepatrne náročnejší, než naznačuje dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.22.  Pokiaľ ide o rok 2006, riziká pre rozpočtový výsledok sa považujú za vyvážené. Od roku 2007 by však mohol byť rozpočtový výsledok horší, než sa predpokladá v programe. Obmedzenie sociálnych výdavkov, ktoré nie je úplne podrobne stanovené v programe, ale malo by prispieť rozhodujúcim spôsobom k rozpočtovej úprave, závisí od dôslednej implementácie plánov, ako dokazujú skúsenosti z minulosti. Sociálne výdavky boli jedným z hlavných hnacích prvkov prekročenia rozpočtových cieľov pri porovnaní s predchádzajúcimi programami. Rozpočtové ciele by boli ohrozené, ak by bolo plánovaná úľava na príspevkoch na sociálne poistenie realizovaná v plnej miere bez toho, aby boli dosiahnuté zodpovedajúce ciele týkajúce sa výdavkov. Nižší rast by mohol viesť k nižším príjmom, ktoré sa môžu ukázať ako ťažko nahraditeľné ďalším znížením výdavkov s cieľom udržať plánovaný pomer schodku. V programe sa ďalej uvádzajú reformy systému podnikových daní do roku 2008 ako aj zdravotného poistenia a poistenia dlhodobej starostlivosti, ktoré, zatiaľ čo majú pozitívny vplyv na hospodárstvo a rozpočet, môžu mať za následok krátkodobý negatívny dosah na schodok.23.  Vzhľadom na hodnotenie rizika sa zdá, že programová rozpočtová stratégia je v súlade s nápravou nadmerného schodku do roku 2007. Nezdá sa však, že poskytuje dostatočné bezpečné rozpätie voči prekročeniu prahovej hodnoty schodku 3 % HDP pri bežných cyklických makroekonomických fluktuáciách až do predposledného roku programového obdobia. V rokoch nasledujúcich po náprave nadmerného schodku je tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu programu, ktoré je naznačené v programe, vo veľkej miere v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade eurozóny a členských štátov systému ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo dosahovať štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť v hospodársky priaznivých obdobiach vyššia a v hospodársky nepriaznivých obdobiach by mohla byť nižšia.24.  Odhaduje sa, že dlhový pomer v roku 2005 dosiahol úroveň 67,5 % HDP, bol teda vyšší ako referenčná hodnota 60 % HDP stanovená v zmluve. V programe sa predpokladá zvýšenie dlhového pomeru v roku 2006 na približne 69 % HDP a potom jeho zníženie na úroveň 67 % na konci programového obdobia. Vývoj dlhového pomeru možno bude menej priaznivý, než sa predpokladá v programe, vzhľadom na riziká ohrozujúce uvedené rozpočtové ciele. Vzhľadom na uvedené hodnotenie rizika sa zdá, že by sa dlhový pomer nemusel znížiť smerom k referenčnej hodnote v miere, ktorá by bola dostatočná.25.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Nemecko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené strednému riziku [7] . Štrukturálne reformy uskutočnené v predchádzajúcich rokoch a najmä dôchodková reforma, pomohli obmedziť budúci nárast verejných výdavkov. Vzhľadom na súčasnú úroveň hrubého verejného dlhu presahujúceho referenčnú hodnotu 60 % HDP a súčasný vysoký štrukturálny schodok, dôsledná implementácia silnej rozpočtovej konsolidácie v programovom období je nevyhnutná na zníženie rizík pre dlhodobú udržateľnosť.26.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na roky 2005 – 2008. Nemecko plánuje realizovať niekoľko štrukturálnych reforiem, aby posilnilo udržateľnosť verejných financií v strednodobom až dlhodobom horizonte. Ak by sa realizovalo plánované obmedzenie výdavkov v systémoch sociálneho zabezpečenia, zloženie verejných výdavkov by bolo by bolo priaznivejšie pre kategórie zvyšujúce rast v súlade s lisabonskou stratégiou.27.  V národnom programe reforiem Nemecka predloženom 7. decembra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta sa uvádza šesť kľúčových výziev: spoločnosť založená na znalostiach; fungovanie trhu a konkurencieschopnosť; podnikateľské prostredie; udržateľnosť verejných financií (vrátane udržateľného rastu a sociálneho zabezpečenia); ekologické inovácie; a nová orientácia trhu práce. Opatrenia v oblasti verejných financií predvídané v programe stability sú celkovo v súlade s opatreniami predpokladanými v národnom programe reforiem. Dosah opatrení, ktoré sú načrtnuté v národnom programe reforiem, na rozpočet je vo veľkej miere zohľadnený v rozpočtových prognózach aktualizovaného programu stability. Okrem obsahu národného programu reforiem sa v programe stability, ako súčasť reformy systému spolkovej republiky, predpokladá, že potenciálne sankcie, ktoré môžu vyplynúť z ustanovení paktu stability a rastu, by boli podľa pravidla rozložené na všetky úrovne vlády. Táto zásada by bolo doplnená do Ústavy Nemecka.Vzhľadom na uvedené hodnotenie Komisia víta prioritu, ktorú vláda pridelila rozpočtovej konsolidácii, ako je stanovené v programe, ale konštatuje, že existujú riziká spojené s dosiahnutím rozpočtových cieľov a dlhodobou udržateľnosťou verejných financií. Taktiež v zmysle rozhodnutia Rady zo [14. marca 2006] v súlade s článkom 104 ods. 9 zmluvy Rada vyzýva Nemecko, aby:-  Zabezpečilo plánovanú štrukturálnu úpravu súhrnne vo výške najmenej jedného percentuálneho bodu v rokoch 2006 a 2007, aby bol spoľahlivým, udržateľným a čo možno najrýchlejším spôsobom znížený schodok verejných financií pod úroveň 3 % HDP najneskôr do roku 2007.-  Po náprave nadmerného schodku rýchlo dosiahlo strednodobý rozpočtový cieľ pomocou zníženia štrukturálneho salda najmenej o 0,5 percentuálneho bodu, predovšetkým prostredníctvom dôslednej implementácie plánovaného obmedzenia výdavkov, aby mohlo poskytnúť plánovanú úľavu na príspevkoch na sociálne poistenie, a tým, že zabezpečí, aby oznámená reforma systému podnikových daní neohrozila fiškálnu konsolidáciu.-  Plnilo plány poslinenia vnútroštátnych rozpočtových organizácií s cieľom zabezpečiť dosiahnutie rozpočtových cieľov na všetkých úrovniach vlády.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | PS feb. 2006 | 1,6 | 0,9 | 1½ | 1 | 1¾ | 1¾ |KOM nov. 20056 | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | -- | -- |PS dec. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1¾ | 2 | 2 | -- |Inflácia HISC (v %) | PS feb. 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |KOM nov. 2005 | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | -- | -- |PS dec. 2004 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Produkčná medzera (v % potenciálneho HDP) | PS feb. 20061 | -0,6 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 |KOM nov. 20055 | -0,6 | -0,9 | -0,8 | -0,4 | -- | -- |PS dec. 20041 | -1,2 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | -0,0 | -- |Saldo verejných financií (v % HDP) | PS feb. 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,3 | -2½ | -2 | -1½ |KOM nov. 2005 | -3,7 | -3,9 | -3,7 | -3,3 | -- | -- |PS dec. 2004 | -3¾ | -2,9 | -2½ | -2 | -1½ | -- |Primárne saldo (v % HDP) | PS feb. 2006 | -0,8 | -0,5 | -0,5 | 0,5 | 1¼ | 1½ |KOM nov. 2005 | -0,8 | -0,9 | -0,9 | -0,4 | -- | -- |PS dec. 2004 | -0,5 | 0 | 0,5 | 1½ | 2 | -- |Cyklicky upravené saldo (v % HDP) | PS feb. 20061 | -3,4 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |KOM nov. 2005 | -3,3 | -3,2 | -3,2 | -3,0 | -- | -- |PS dec. 20041 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 | -- |Štrukturálne saldo2 (v % HDP) | PS feb. 20063 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |KOM nov. 20054 | -3,3 | -3,2 | -3,2 | -3,0 | -- | -- |PS dec. 2004 | --. | -- | -- | -- | -- | -- |Hrubý verejný dlh (v % HDP) | PS feb. 2006 | 65,5 | 67½ | 69 | 68½ | 68 | 67 |KOM nov. 20057 | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | -- | -- |PS dec. 20047 | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 | -- |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení alebo iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,1 % HDP v roku 2005). 4 Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,1 %, 1,1 %, 1,1% a 1,2 % v tomto poradí v rokoch 2004 až 2007. 6 Podľa prvých odhadov bol v roku 2005 vykázaný rast 0,9 %. V predbežnej predpovedi útvarov Komisie z 21. februára 2006 sa v roku 2006 predpokladá rast vo výške 1,5 %. 7 Pomer bol vypočítaný pri použití časového radu HDP starou metódou alokovania FISIM (nepriamo meraných finančných sprostredkovateľských služieb) užívateľom, takže údaje nie sú priamo porovnateľné. Zdroj: Program stability (PS); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM) na základe nezmenených politík predtým, než sa nová vláda ujala svojej funkcie v novembri 2005; výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] „Špecifikácie implementácie paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[3] Tak ako v predchádzajúcich rokoch, aktualizácia obsahuje len zaokrúhlené číselné údaje a niekedy priemery za posledné roky programu. V programe sú nedostatky pri povinných a nepovinných údajoch predpísaných v novom kódexe pravidiel (chýbajú predovšetkým údaje o nezamestnanosti, odvetvových saldách a členenie daňových príjmov).[4] Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto odporúčaní možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Tak ako v predchádzajúcich rokoch, aktualizácia obsahuje len zaokrúhlené číselné údaje a niekedy priemery za posledné roky programu. V programe sú nedostatky pri povinných a nepovinných údajoch predpísaných v novom kódexe pravidiel (chýbajú predovšetkým údaje o nezamestnanosti, odvetvových saldách a členenie daňových príjmov).[7] Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).


title: Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z  18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility   (Text s významom pre EHP)

text:
               30.12.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 394/5

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

   z 18. decembra 2006
   týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility
   (2006/961/ES)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),
   keďže:

               (1)

               Mobilita vo vzdelávaní a v odbornej príprave je neoddeliteľnou súčasťou slobody pohybu osôb – základnej slobody, ktorú chráni zmluva – a jedným z hlavných cieľov činnosti Európskej únie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, vychádzajúcim zo spoločných hodnôt a rešpektovania rozmanitosti. Predstavuje základný nástroj na vytváranie skutočného európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, na podporu zamestnanosti, znižovanie chudoby a pomoc pri podpore aktívneho európskeho občianstva.

               (2)

               Mobilita zbližuje občanov a zlepšuje vzájomné porozumenie. Podporuje solidaritu, výmenu myšlienok a lepšie znalosti o rozličných kultúrach, ktoré tvoria Európu, čím napomáha hospodárskej, sociálnej a regionálnej súdržnosti.

               (3)

               Zintenzívnenie európskej mobility a výmen na účely vzdelávania a odbornej prípravy a podujatia ako Európsky rok mobility pracovníkov 2006 zohrávajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní lisabonského cieľa, aby sa z Európy stala do roku 2010 najinovatívnejšia a najkonkurencieschopnejšia znalostná ekonomika.

               (4)

               Stanovenie lepšieho rámca pre mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy v Európskej únii pomôže prispievať k dosiahnutiu znalostnej ekonomiky, ktorá má ústredný význam pre tvorbu pracovných príležitostí, trvalo udržateľný rozvoj, výskum a inovácie v členských štátoch.

               (5)

               Na zlepšenie kvality a účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe je potrebné, aby všetky zúčastnené strany vrátane verejných orgánov vo zvýšenej miere podporovali mobilitu v rámci Európskej únie.

               (6)

               Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2001/613/ES z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (4) bolo prvé odporúčanie prijaté s cieľom zjednodušiť činnosť Spoločenstva na podporu mobility.

               (7)

               Činnosť skupiny odborníkov vytvorenej Komisiou v súlade s bodom III. písm. a) uvedeného odporúčania a prvá správa o pokračovaní činnosti vykazujú pokrok, ktorý sa dosiahol na vnútroštátnej a európskej úrovni, pokiaľ ide o mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy, a poukazujú na potrebu sústrediť sa nielen na zvyšovanie mobility z kvantitatívneho hľadiska, ale predovšetkým na zlepšenie jej kvality.

               (8)

               Tento cieľ možno uskutočňovať okrem iného prijatím charty kvality mobility vo forme odporúčania, ustanovujúcej pre túto oblasť súbor zásad, ktoré by sa vykonávali na dobrovoľnom základe.

               (9)

               Európska charta kvality mobility (ďalej len „charta“) by tiež mala zohľadňovať osobitné potreby ľudí so zdravotným postihnutím a znevýhodnených skupín.

               (10)

               Charta by mala pomôcť zvýšiť výmeny, uľahčiť uznávanie období venovaných vzdelávaniu sa alebo odbornej príprave a uznávanie titulov a kvalifikácií a vytvoriť vzájomnú dôveru, aby sa zlepšila a posilnila spolupráca medzi príslušnými orgánmi, organizáciami a všetkými stranami zúčastnenými na mobilite. Pozornosť by sa mala venovať otázke prenosnosti pôžičiek, grantov a dávok sociálneho zabezpečenia.

               (11)

               Cieľom charty je doplniť, ale nie nahradiť, osobitné ustanovenia načrtnuté v Erasmus charte študenta.

               (12)

               Orgány by mali všetkým študentom a osobám zúčastneným na odbornej príprave, organizáciám a iným zúčastneným stranám zapojeným do mobility v krajinách pôvodu a v hostiteľských krajinách pohotovo poskytnúť chartu v ich príslušnom jazyku a táto by mala slúžiť ako základný referenčný rámec.

               (13)

               Výhody mobility vo veľkej miere závisia od kvality praktických ustanovení: informácie, príprava, podpora a uznávanie skúseností a kvalifikácie, ktorú účastníci nadobudli počas štúdia a v rámci odbornej prípravy. Zúčastnené osoby a organizácie môžu významne zlepšiť jej hodnotu prostredníctvom dôkladného plánovania a vhodného vyhodnocovania.

               (14)

               Europass (5) je mimoriadne užitočný nástroj na rozvoj mobility zlepšením transparentnosti a uznávania.

               (15)

               Je žiaduce, aby sa zásady ustanovené v charte vzťahovali nielen na samotné obdobie mobility, ale aj na obdobia pred ňou a po nej.

               (16)

               Študijný plán by sa mal vypracovať vopred. Nevyhnutná je tiež všeobecná príprava účastníkov zohľadňujúca jazykovú prípravu. V tomto ohľade by mali poskytnúť pomoc príslušné orgány a organizácie.

               (17)

               Všetky administratívne a finančné otázky, napríklad aká finančná podpora je dostupná, kto znáša náklady a pokrýva poistenie v hostiteľskej krajine, by sa mali vyriešiť pred odchodom.

               (18)

               Pokiaľ ide o obdobie strávené v zahraničí, kvalita mobility sa môže zlepšiť vytvorením systémov akým je napríklad tútorstvo pre účastníkov.

               (19)

               Podrobný a jasný opis všetkých kurzov alebo odbornej prípravy, na ktorých sa účastník zúčastňoval v hostiteľskej krajine, vrátane trvania kurzov alebo odbornej prípravy, by mali uľahčiť ich uznanie pri návrate do domácej krajiny.

               (20)

               Transparentnosť a dobrá administratíva si vyžadujú jasné vymedzenie zúčastnených strán zodpovedných za každú fázu a činnosť programu mobility.

               (21)

               S cieľom zabezpečiť celkovú kvalitu mobility je žiaduce zabezpečiť slobodu pohybu pre všetkých občanov Európskej únie a aby sa zásady ustanovené v charte a príslušné odporúčania v čo najvyššej miere uplatňovali na všetky druhy mobility na účely vzdelávania sa alebo profesionálneho rozvoja: vzdelávanie alebo odborná príprava; formálne alebo neformálne učenie sa vrátane dobrovoľníckych prác a projektov; krátke alebo dlhé obdobia mobility; školské vzdelávanie, vyššie vzdelávanie alebo vzdelávanie súvisiace so zamestnaním; opatrenia v súvislosti s celoživotným vzdelávaním.

               (22)

               Vzhľadom na rozmanitosť povahy a trvania činností spojených s mobilitou môžu členské štáty prispôsobiť vykonávanie charty okolnostiam, a to prispôsobiť ju konkrétnym situáciám a programom. Členské štáty môžu považovať niektoré body za povinné a iné za nepovinné.

               (23)

               Keďže ciele tohto odporúčania nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov tohto odporúčania ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

         TÝMTO ODPORÚČAJÚ, aby členské štáty:

               1.

               prijali a podporovali využívanie priloženej charty ako prostriedku na podporu osobného a profesionálneho rozvoja;

               2.

               podávali správy o ich vykonávaní tohto odporúčania a všetkých doplňujúcich opatreniach, ktoré sa môžu rozhodnúť prijať na podporu mobility, a to najmä v súvislosti s jej kvalitatívnymi stránkami, v rámci svojich národných príspevkov k pracovnému programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, začínajúc druhým rokom po prijatí tohto odporúčania;

               3.

               naďalej úzko spolupracovali a koordinovali svoje činnosti s cieľom odstrániť prekážky, ktoré priamo alebo nepriamo bránia mobilite občanov Európskej únie;

               4.

               poskytovali primeranú podporu a vhodnú infraštruktúru pre mobilitu na účely vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zvýšiť úroveň vzdelávania a odbornej prípravy svojich občanov;

               5.

               prijali všetky kroky potrebné na podporu mobility s cieľom zabezpečiť všetkým ľahké porozumenie a dostupnosť všetkých relevantných informácií, napríklad prostredníctvom sprievodného materiálu o mobilite alebo zoznamu podporných organizácií, a zlepšiť podmienky mobility;

         TÝMTO VYZÝVAJÚ Komisiu, aby:

               1.

               podporovala uplatňovanie charty národnými agentúrami a ďalšími organizáciami, ktoré pracujú v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mobility;

               2.

               pokračovala v spolupráci s členskými štátmi a sociálnymi partnermi tak, aby mohlo dochádzať k výmene užitočných informácií a skúseností, pokiaľ ide o vykonanie opatrení uvedených v tomto odporúčaní;

               3.

               v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi zlepšila alebo vypracovala štatistické údaje o mobilite na účely vzdelávania a odbornej prípravy s ohľadom na rodové hľadisko;

               4.

               považovala toto odporúčanie a odporúčanie 2001/613/ES za jeden celok a aby preto zahrnula dvojročné správy v ňom požadované do všeobecných správ o pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010.

      V Bruseli 18. decembra 2006.

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            predseda

         J.-E. ENESTAM

      (1)  Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 20.

      (2)  Ú. v. EÚ C 206, 29.8.2006, s. 40.

      (3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 26. septembra 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 18. decembra 2006.

      (4)  Ú. v. ES L 215, 9.8.2001, s. 30.

      (5)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004 o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 6).

      PRÍLOHA
      EURÓPSKA CHARTA KVALITY MOBILITY
      ÚVOD
      O mobilitu posilnenú Akčným plánom pre mobilitu z roku 2000 (1) a odporúčaním Európskeho parlamentu a Rady 2001/613/ES z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov (2) mali zúčastnené strany vždy veľký záujem. Uvedené odporúčanie malo široký rozsah pôsobnosti, bolo zamerané na celú škálu dôležitých otázok spojených s mobilitou a bolo zacielené na každého, kto mohol mať prospech z obdobia vzdelávania sa v zahraničí (formálneho a neformálneho), vrátane študentov, učiteľov, školiteľov, dobrovoľníkov a osôb zúčastňujúcich sa odbornej prípravy. Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/961/ES z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility (3), ktorého neoddeliteľnou súčasťou je táto charta, má rovnaký rozsah pôsobnosti, ale sústreďuje sa na hľadiská kvality mobility, ako navrhla skupina odborníkov zriadená na základe prvého odporúčania. Malo by pomôcť zabezpečiť, aby mali účastníci pozitívne skúsenosti v hostiteľskej krajine aj vo svojej krajine pôvodu po svojom návrate.
      Táto charta ponúka usmernenia pre mobilitu mladých ľudí alebo dospelých na účely formálneho a neformálneho vzdelávania sa a na ich osobný a profesionálny rozvoj. Charta bola navrhnutá ako základný referenčný dokument, ktorý zohľadňuje situáciu v jednotlivých členských štátoch a rešpektuje ich právomoci. Jej rozsah a obsah sa môže prispôsobiť, aby vyhovoval trvaniu mobility a osobitostiam rozličných činností v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže, ako aj potrebám účastníkov. Napriek tomu, že tieto usmernenia sa zameriavajú v prvom rade na mobilitu na účely vzdelávania sa, predpokladá sa, že by sa mohli využiť aj pri ďalších druhoch mobility, ako je mobilita za prácou.
      1.   Informácie a usmernenia
      Potenciálni kandidáti na mobilitu by mali mať na všetkých úrovniach rovnaký prístup k spoľahlivým zdrojom informácií a usmerneniam týkajúcim sa mobility a podmienok, za ktorých sa môže uskutočňovať. Okrem iného by sa mali poskytnúť jasné informácie o každom bode uvedenom v tejto charte, ktoré sa týkajú poslania a úloh vysielajúcich a hostiteľských organizácií a o rôznych systémov vzdelávania a odbornej prípravy.
      2.   Študijný plán
      Pred uskutočnením mobility na účely vzdelávania alebo odbornej prípravy by sa mal zostaviť študijný plán, ktorý bude zohľadňovať jazykovú prípravu, a mali by ho odsúhlasiť vysielajúce a hostiteľské organizácie a účastníci. Študijný plán je mimoriadne dôležitý v prípade dlhodobej mobility a možno ho využiť aj v prípade krátkodobej mobility. V pláne by mali byť uvedené ciele a očakávané študijné výsledky, ako aj spôsob, akým by sa mali dosiahnuť a uplatňovať. Každú podstatnú zmenu študijného plánu by mali odsúhlasiť všetky strany. Pri zostavovaní študijného plánu je potrebné pamätať na otázky reintegrácie do domácej krajiny a hodnotenie.
      3.   Zosobňovanie
      Mobilita uskutočnená na účely vzdelávania alebo odbornej prípravy by mala byť v čo najväčšej miere v súlade s individuálnymi spôsobmi vzdelávania sa, zručnosťami a motiváciou účastníkov a mala by ich rozvíjať alebo dopĺňať.
      4.   Všeobecná príprava
      Vhodná je príprava účastníkov pred odchodom a mala by sa prispôsobiť ich osobitným potrebám. Mala by podľa potreby zahŕňať jazykové, pedagogické, administratívne, právne, osobné a kultúrne hľadiská a informácie o finančných hľadiskách.
      5.   Jazykové hľadiská
      Jazykové zručnosti sú dôležité na efektívne vzdelávanie sa, medzikultúrnu komunikáciu a lepšie porozumenie kultúry hostiteľskej krajiny. Účastníci a ich vysielajúce a hostiteľské organizácie by mali venovať osobitnú pozornosť náležitej jazykovej príprave. Opatrenia na mobilitu by mali vždy, keď je to možné, zahŕňať:

                  —

                  zhodnotenie jazykových znalostí pred odchodom a možnosť zúčastňovať sa kurzov v jazyku hostiteľskej krajiny a/alebo v jazyku vzdelávania, ak sa líšia;

                  —

                  jazykovú podporu a poradenstvo v hostiteľskej krajine.

            6.   Logistická podpora
      Účastníkom by sa mala v prípade potreby poskytnúť primeraná logistická podpora. Mohla by prípadne zahŕňať informácie a pomoc týkajúcu sa cestovných formalít, poistenia, povolenia na pobyt alebo pracovného povolenia, sociálneho zabezpečenia, prenosnosti vládnych grantov a pôžičiek z krajiny pôvodu do hostiteľskej krajiny, ubytovania a akýchkoľvek ďalších praktických otázok vrátane otázok bezpečnosti súvisiacich s ich pobytom.
      7.   Tútorstvo
      Hostiteľská organizácia (vzdelávacie zariadenie, mládežnícka organizácia, spoločnosť atď.) by mali zabezpečiť systémy, ako napríklad tútorstvo, zamerané na poskytovanie rád účastníkom a pomoc pri ich účinnom začleňovaní sa do prostredia hostiteľskej krajiny a mali by byť kontaktnými miestami na získanie neustálej pomoci.
      8.   Uznávanie
      Ak je obdobie štúdia alebo stáže v zahraničí neoddeliteľnou súčasťou formálneho štúdia alebo programu odbornej prípravy, táto skutočnosť by sa mala uviesť v študijnom pláne a účastníkom by mala byť v prípade potreby poskytnutá pomoc na uľahčenie uznania a certifikácie. V študijnom pláne by sa mala vysielajúca organizácia zaviazať, že uzná úspešné obdobia mobility. Pokiaľ ide o ostatné druhy mobility, najmä tie, ktoré súvisia s neformálnym vzdelávaním a odbornou prípravou, mal by sa vydať náležitý dokument, aby mohol účastník uspokojujúcim a dôveryhodným spôsobom preukázať svoju aktívnu účasť a študijné výsledky. V tejto súvislosti by sa malo podporiť využívanie Europassu (4).
      9.   Opätovné začlenenie a hodnotenie
      Pri návrate do domácej krajiny, najmä po dlhom období mobility, by sa malo účastníkom poskytnúť usmernenie, ako môžu využívať schopnosti a zručnosti získané počas pobytu. Osobám, ktoré sa vracajú späť po dlhodobej mobilite, by sa mala v prípade potreby poskytnúť pomoc pri ich opätovnom začleňovaní sa do spoločenského, vzdelávacieho a profesionálneho prostredia v domácej krajine. Účastníci by mali spoločne so zodpovednými organizáciami dôkladne ohodnotiť získané skúsenosti s cieľom posúdiť, či boli dosiahnuté ciele stanovené v študijnom pláne.
      10.   Záväzky a povinnosti
      Vysielajúce a hostiteľské organizácie a účastníci by mali schváliť povinnosti vyplývajúce z týchto kvalitatívnych kritérií. Mali by sa podľa možnosti potvrdiť písomne, aby boli tieto povinnosti všetkým zúčastneným stranám jasné.

         (1)  Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na stretnutí na zasadaní Rady 14. decembra 2000 týkajúce sa akčného plánu pre mobilitu (Ú. v. ES C 371, 23.12.2000, s. 4).

         (2)  Ú. v. ES L 215, 9.8.2001, s. 30.

         (3)  Pozri s. 5 tohto úradného vestníka.

         (4)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004 o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 6).