title: 2013/105/ES: Odporúčanie Komisie z  9. októbra 2009 o mobilizácii informačných a komunikačných technológií na uľahčenie prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo

text:
               23.2.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 51/18

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 9. októbra 2009
   o mobilizácii informačných a komunikačných technológií na uľahčenie prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo
   (2013/105/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Európsky parlament a Rada prijali v apríli 2006 smernicu o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách (1), ktorou sa ustanovil rámec opatrení na využitie potenciálu usporiť energiu v odvetviach konečného využitia energie nezahrnutých do systému na obchodovanie s emisiami (ETS).

               (2)

               Vnútroštátne akčné plány pre energetickú účinnosť požadované v smernici 2006/32/ES zohrávajú kľúčovú úlohu pri plánovaní vnútroštátnych opatrení v otázke energetickej účinnosti (s výnimkou ETS), ako aj pri predkladaní správ o ich vykonávaní. Viacero členských štátov EÚ vo svojich prvých akčných plánoch naznačilo, že sa plánuje zaoberať otázkou potenciálu IKT v oblasti úspor energie (2).

               (3)

               V októbri 2006 Komisia prijala oznámenie s názvom Akčný plán pre energetickú účinnosť: Využitie potenciálu
                   (3), v ktorom sa zdôrazňuje potreba odkloniť sa od základnej koncepcie a zmeniť modely správania sa našich spoločností v záujme nižšej spotreby energie pri zachovaní našej kvality života.

               (4)

               Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2007 následne podporila cieľ dosiahnuť 20 % úspory v spotrebe energie v EÚ v porovnaní s predpoveďami na rok 2020, ako aj cieľ znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov o 20 %. Európska rada takisto zdôraznila potrebu rozvíjať udržateľnú politiku EÚ v oblasti klímy a energetiky pri uznaní vzájomnej prepojenosti spotreby energie a emisií uhlíka. Očakáva sa, že využitie potenciálu znížiť spotrebu energie v EÚ o 20 % povedie k značným úsporám nákladov a bude prínosom aj pre životné prostredie.

               (5)

               V januári 2008 Komisia prijala oznámenie 20 20 do roku 2020: Zmena klímy – príležitosť pre Európu, v ktorom sa navrhuje rozsiahly balík konkrétnych návrhov a poukazuje sa na to, že schválené ciele v oblasti zmeny klímy sú technicky a hospodársky uskutočniteľné a tisíckam európskych spoločností ponúkajú jedinečnú obchodnú príležitosť (4). Európska rada (5) a Európsky parlament schválili tieto návrhy v decembri 2008.

               (6)

               V máji 2008 Komisia prijala oznámenie s názvom Zlepšenie energetickej účinnosti prostredníctvom informačných a komunikačných technológií
                   (6), v ktorom vyzdvihla potenciál informačných a komunikačných technológií (IKT) poskytovať nákladovo efektívne prostriedky zvyšovania energetickej účinnosti v rámci ďalších priemyselných odvetví a širšej občianskej spoločnosti.

               (7)

               V júli 2008 Komisia prijala oznámenie o akčnom pláne pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku
                   (7), ktoré obsahuje návrhy na zlepšovanie environmentálneho správania výrobkov počas ich životného cyklu, ako aj na zvýšenie dopytu po udržateľnejších tovaroch pri súčasnom podnecovaní odvetví priemyslu v EÚ využívať príležitosti na inovácie.

               (8)

               Na základe akčného plánu pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku a súvisiaceho mandátu v oznámení Integrovaná politika produktov: Rozvoj environmentálneho prístupu k životnému cyklu
                   (8) Komisia vypracováva prostredníctvom spoločného výskumného centra príručku (9) o kvantifikácii a analyzovaní environmentálneho vplyvu výrobkov a procesov počas ich životného cyklu vrátane emisií uhlíka a energetickej účinnosti.

               (9)

               V novembri 2008 Komisia prijala Plán hospodárskej obnovy Európy (10) v záujme rýchlejšieho oživenia hospodárskeho rastu, pričom zdôraznila bezprostrednú potrebu investovať do oblasti energetickej účinnosti a ekologických technológií. Na vykonávanie tohto plánu navrhla Komisia vo svojom oznámení Investície do budúcej Európy
                   (11) balík opatrení s cieľom nasmerovať finančnú pomoc do energetických sústav a sietí s vysokorýchlostným širokopásmovým pripojením.

               (10)

               Ako súčasť Plánu hospodárskej obnovy Európy podnietila Komisia vznik verejno-súkromných partnerstiev, cieľom ktorých je ďalej rozvíjať ekologické technológie a inteligentné energetické infraštruktúry v odvetviach budov, výroby a dopravy. Ide o iniciatívy: Energeticky účinné budovy, Továrne budúcnosti a Ekologické vozidlá.

               (11)

               V decembri 2008 Komisia ako súčasť iniciatívy Ekologická doprava prijala Akčný plán na zavádzanie inteligentných dopravných systémov (IDS) v Európe, ako aj sprievodný návrh smernice, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na koordináciu s inými druhmi dopravy (12). Komisia navrhla osobitné opatrenia na urýchlenie zavádzania IDS s cieľom zvýšiť energetickú účinnosť dopravných systémov.

               (12)

               Na spotrebu energie pri využívaní zariadení a služieb IKT pripadá približne 8 % elektrickej energie v EÚ a približne 2 % emisií uhlíka (13). V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu (14) sa ustanovujú pravidlá platné pre celú EÚ, pokiaľ ide o uvádzanie výrobkov využívajúcich energiu na trh (vrátane výrobkov z oblasti IKT) a ich energetickú účinnosť a environmentálne správanie počas celého životného cyklu. Smernica takisto ponúka príležitosti na navrhovanie dobrovoľných iniciatív z podnetu priemyslu.

               (13)

               Komisia vo svojom oznámení o mobilizácii informačných a komunikačných technológií na uľahčenie prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo
                   (15) vyzdvihla zatiaľ nevyužitý potenciál odvetvia IKT, pokiaľ ide o jeho zameranie na systematické zlepšovanie jeho vlastných procesov vrátane prevádzky, výroby, poskytovania služieb a riadenia dodávateľského reťazca.

               (14)

               Výsledky verejnej konzultácie (16) zverejnené v septembri 2009 potvrdili, že jednotlivé spoločnosti uplatňujú v súčasnosti rozdielne stratégie v úsilí zlepšiť svoju energetickú hospodárnosť a environmentálne správanie. Koordinovaným prístupom by sa viac zviditeľnili príležitosti, lepšie zamerali investície, zabezpečil by sa hospodársky prospech pre odvetvie ako celok a uľahčilo by sa aj dosahovanie cieľov v oblasti energetickej účinnosti.

               (15)

               Najvýznamnejšiu úlohu zohráva stanovenie ambicióznych cieľov v odvetví IKT v záujme zlepšenia energetickej hospodárnosti a environmentálneho správania jeho procesov. Pokrok pri dosahovaní takýchto cieľov by malo byť možné zmerať a overiť. Keďže sú k dispozícii spoľahlivejšie východiskové údaje, ciele by sa mali aktualizovať. Zástupcovia odvetvia IKT prejavili záujem o založenie fóra IKT pre energetickú účinnosť, v rámci ktorého by sa prijal a vykonával rámec pre meranie energetickej a uhlíkovej stopy odvetvia, stanovovali by sa ciele a hodnotil by sa pokrok na základe referenčného porovnávania.

               (16)

               Na účely tohto odporúčania sa pojem odvetvie IKT vzťahuje na odvetvia výroby IKT, odvetvia obchodu IKT a odvetvia služieb IKT tak, ako ich vymedzila Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (17).

               (17)

               Podľa odhadov by zlepšenia v ďalších odvetviach umožnené prostredníctvom IKT mohli do roku 2020 viesť k úsporám približne 15 % z celkového množstva emisií uhlíka (18). Očakáva sa, že značné zvýšenie energetickej účinnosti prostredníctvom IKT by bolo možné dosiahnuť v krátkodobom horizonte v odvetviach budov a výstavby, dopravy a logistiky a konečného využitia energie.

               (18)

               Odvetvie IKT by mohlo poskytnúť nástroje simulácie, modelovania, analýzy, monitorovania a vizualizácie. Tieto nástroje majú kľúčový význam z hľadiska uľahčenia celkovej koncepcie navrhovania a prevádzky budov, v ktorej by sa zohľadnili mnohé faktory ovplyvňujúce dopyt po energii. Investície sú však obmedzené z dôvodu absencie celoodvetvových spoľahlivých a transparentných prostriedkov kvantifikácie a sledovania úspor energie a nákladov za určitý čas, ktoré by v ideálnom prípade tvorili základ stratégií a nástrojov v oblasti koncepčných riešení.

               (19)

               Odvetvia dopravy a logistiky sú z veľkej časti závislé od využívania IKT na fungovanie a optimalizáciu svojej celkovej prevádzky, a to najmä pokiaľ ide o požiadavky prepravy a skladovania. Sú preto v dobrej pozícii, aby prevzali vedúcu úlohu pri optimalizácii energetickej a uhlíkovej stopy svojich služieb a pri poskytovaní príslušných informácií zákazníkom.

               (20)

               V odvetviach budov a výstavby i dopravy a logistiky sa už určila potreba vypracovať porovnateľné metodiky na meranie energetickej hospodárnosti a emisií uhlíka a začala sa už vyvíjať príslušná aktivita. Spoločné metodiky by mali poskytovať spoľahlivé údaje a základ, na ktorom možno rozvíjať nástroje IKT.

               (21)

               Partnerstvami medzi odvetviami by sa mohol urýchliť vývoj a rozsiahle zavádzanie riešení založených na IKT na účely monitorovania, riadenia a merania spotreby energie a emisií uhlíka pri činnostiach využívajúcich energiu, čo by pomohlo pri budovaní spoľahlivého základu na prijímanie rozhodnutí o úsporách energie a znižovaní emisií.

               (22)

               Inteligentné meranie spotreby umožňuje zabezpečenie toku informácií v reálnom čase a použitie nových regulačných obvodov, čím sa umožní lepšie riadenie a regulácia energie a ovplyvní konečná spotreba energie spotrebiteľmi, a to najmä v prípade, ak je meranie doplnené informatívnym vyúčtovaním spotreby. Niekoľko členských štátov už uložilo zákonnú povinnosť zaviesť inteligentné meranie spotreby, alebo túto možnosť zvažuje. Spojené úsilie členských štátov pri stanovovaní minimálnych funkčných špecifikácií inteligentných meracích zariadení by pomohlo predchádzať technickým prekážkam, zabezpečilo by interoperabilitu a umožnilo by zavádzanie inovačných aplikácií založených na IKT v záujme riadenia konečného využitia energie.

               (23)

               Inteligentné meranie spotreby a inteligentné sústavy sú významnými prostriedkami maximalizácie úspor energie v budovách, rozsiahleho zavádzania elektrických vozidiel, účinných dodávok a distribúcie energie, ako aj integrácie obnoviteľných zdrojov energie. Vďaka aplikáciám a službám, ktoré takýto vývoj prinesie, vzniknú pravdepodobne nové odvetvia hospodárskej činnosti zahŕňajúcej aktérov z odvetvia energetiky a IKT. Podmienky priaznivé pre vznik nových trhov by sa mali zohľadňovať v rámci pilotných schém a iných skúšobných iniciatív.

               (24)

               Na účely tohto odporúčania by sa dematerializáciou IKT malo rozumieť znižovanie potreby materiálnych zariadení, o ktoré sa opiera poskytovanie elektronických služieb. Dematerializácia má osobitný význam z pohľadu verejného obstarávania v oblasti IKT. Možno ju dosiahnuť optimalizáciou využívania existujúcich materiálnych zdrojov a konfiguráciou systémov IKT, ako aj tým, že sa zabezpečí, aby rozšíreniam alebo inováciám existujúcich systémov nebránili zmluvné či technické obmedzenia.

               (25)

               Na všetkých vládnych úrovniach existuje ochota zapojiť sa do aktivít zameraných na zvyšovanie energetickej účinnosti a znižovanie emisií uhlíka, dôkazom čoho sú výsledky verejnej konzultácie uvedené v odôvodnení 14. Úloha IKT pri dosahovaní týchto cieľov je takisto jadrom prebiehajúcich iniciatív verejných orgánov v celej Európe. Účinná spolupráca medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi štátnej správy v členských štátoch je potrebná z hľadiska zaistenia súdržnosti opatrení, využívania ich pozitívnej synergie a vytvárania jednotného súboru poznatkov na základe spoločného využívania získaných skúseností.

               (26)

               Podľa odhadov by rozsiahlejšie využívanie aplikácií, akými sú napríklad verejné služby a aplikácie on-line, ako aj vyspelých technológií spolupráce mohlo do roku 2020 ušetriť aspoň 1 až 2 % celkovej spotreby energie v celosvetovom meradle (19). Ak chce EÚ dosiahnuť rozsiahle úspory, bude musieť zaviesť infraštruktúru pre širokopásmové pripojenie v celej Európe.

               (27)

               Samostatná činnosť na úrovni jednotlivých organizácií či skupín zainteresovaných strán nemôže byť účinná. Spojené úsilie mnohých organizácií z verejného aj súkromného sektora (vrátane partnerstiev na úrovni miest a regiónov) môže priniesť systematickú zmenu v celej spoločnosti. Komisia chce navyše v záujme zvyšovania energetickej účinnosti podporovať výmenu najlepšej praxe, pokiaľ ide o uplatňovanie riešení IKT.

               (28)

               Ak sa má dosiahnuť skutočný pokrok, je potrebná aktívna účasť na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Tvorcovia politiky na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni v členských štátoch by preto mali potvrdiť svoj bezpodmienečný záväzok uľahčovať včasné vykonávanie opatrení ustanovených v tomto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby sa zástupcovia odvetvia informačných a komunikačných technológií,
   s cieľom obmedziť jeho rastúci podiel na množstve globálnych emisií uhlíka a posilniť potenciál informačných a komunikačných technológií (IKT) zohrávať ústrednú a významnú úlohu pri prechode na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo,

               1)

               zaviazali postupne znižovať emisie uhlíka spôsobom, ktorý by viedol k merateľnému a overiteľnému znižovaniu energetickej intenzity a emisií uhlíka pri všetkých procesoch zahrnutých do výroby, prepravy a predaja zariadení a komponentov IKT;

               2)

               prostredníctvom svojich odvetvových združení zapájali do procesu, ktorý má podnietiť Európska komisia s cieľom:

                           a)

                           vypracovať rámec na meranie jeho energetickej hospodárnosti a environmentálneho správania, na účely ktorého má do roku 2010 toto odvetvie poskytnúť východiskové údaje;

                           b)

                           na tento účel do roku 2011 prijať a uplatňovať spoločné metodiky;

                           c)

                           do roku 2011 stanoviť ciele energetickej účinnosti, ktoré majú do roku 2015 presiahnuť ciele EÚ na rok 2020;

                           d)

                           do troch mesiacov od prijatia tohto odporúčania vypracovať plán, potom výročné správy;

               3)

               spolupracovali s Európskou komisiou a inými príslušnými verejnými orgánmi a medzinárodnými organizáciami v záujme vypracovania rámca pre audity a overovanie, vďaka ktorému sa bude môcť posúdiť, či a akým spôsobom jednotlivé spoločnosti plnia ciele znižovania energetickej intenzity a emisií uhlíka;

               4)

               v úzkej spolupráci so zástupcami odvetvia budov a výstavby určovali riešenia IKT na zlepšenie energetickej hospodárnosti a environmentálneho správania nových a existujúcich budov, ako aj stavebných a renovačných postupov, a to v záujme vypracovania spoločného plánu rozsiahleho uplatňovania takýchto riešení;

               5)

               v úzkej spolupráci so zástupcami odvetvia budov a výstavby odstraňovali prekážky rozsiahlejšieho využívania nástrojov modelovania a simulácie v oblasti IKT, ako aj iných relevantných aplikácií, ktoré uľahčujú a napomáhajú dosahovanie súladu s príslušnými regulačnými režimami v oblasti hospodárnosti budov;

               6)

               v úzkej spolupráci so zástupcami odvetvia dopravy a logistiky určovali riešenia IKT na zlepšenie energetickej hospodárnosti a environmentálneho správania svojich služieb, a to v záujme vypracovania spoločného plánu rozsiahleho uplatňovania takýchto riešení, v koordinácii s činnosťou vykonávanou v rámci akčného plánu IDS;

               7)

               v úzkej spolupráci so zástupcami odvetvia dopravy a logistiky vypracovali systematický rámec na poskytovanie súhrnných, porovnateľných a spoľahlivých údajov o spotrebe energie a množstve emisií uhlíka pri prevádzke a poskytovaní nákladných a prepravných služieb všetkým potenciálnym používateľom;

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:
   v záujme zaistenia úplného súladu politík v oblasti IKT s vnútroštátnymi, miestnymi a regionálnymi koncepciami prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo

               8)

               prostredníctvom svojich príslušných vnútroštátnych orgánov:

                           a)

                           najneskôr do konca roku 2010 dosiahli dohodu o spoločných minimálnych funkčných špecifikáciách inteligentného merania spotreby, vďaka ktorému získajú spotrebitelia lepšie informácie o svojej spotrebe energie a budú ju schopní lepšie riadiť;

                           b)

                           najneskôr do konca roku 2012 stanovili racionálny časový rámec na zavedenie inteligentného merania spotreby;

               9)

               prijali a uplatňovali postupy verejného obstarávania, vďaka ktorým sa zvyšuje sila dopytu verejného sektora na účely podpory dematerializácie tovarov a služieb IKT;

               10)

               na všetkých úrovniach administratívy uľahčovali využívanie príslušných nástrojov IKT v záujme lepšieho chápania dôsledkov rôznych politík a predchádzania negatívnym vedľajším účinkom ich vzájomného pôsobenia;

               11)

               podporovali využívanie nástrojov simulácie a modelovania spotreby energie v rámci vzdelávania a odbornej prípravy odborníkov v kľúčových odvetviach, a to najmä v prípade:

                           a)

                           architektov, staviteľov a inštalatérov;

                           b)

                           audítorov v oblasti energetiky;

                           c)

                           logistiky a nákladnej či osobnej prepravy;

                           d)

                           verejných služieb, plánovania a politických funkcií;

               12)

               prostredníctvom svojich vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov uplatňovali a v prípade potreby modernizovali stratégie zavádzania spoľahlivej infraštruktúry s vysokorýchlostným širokopásmovým pripojením v záujme uľahčenia monitorovania a riadenia spotreby a distribúcie a produkcie energie vrátane energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj stratégie zavádzania systémov ako inteligentné meranie spotreby, inteligentné sústavy a inteligentné mestá v rámci celých spoločenstiev;

               13)

               okrem plnenia svojich záväzkov uvedených v článku 3 ods. 11 a prílohe I bode 2 smernice 2009/72/ES o vnútornom trhu s elektrinou (20) zapájali do rozsiahlych pilotných projektov a demonštračných aktivít inteligentného merania spotreby a inteligentných sústav aj všetky relevantné zainteresované strany, a to s cieľom dosiahnuť dohodu o požiadavkách na zavádzanie budúcich inovácií umožnených prostredníctvom IKT;

               14)

               prostredníctvom svojich vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov využívali otvorené digitálne platformy s cieľom uľahčiť integrovanú koncepciu územného plánovania a poskytovania verejných služieb a podporiť spoločné využívanie poznatkov a súborov najlepšej praxe, ako aj udržiavanie ľahko dostupných informačných archívov;

               15)

               prostredníctvom svojich vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov ponúkali príležitosti na kreatívne formy spolupráce a riešenia problémov na úrovni spoločenstva prostredníctvom výziev na prejavenie záujmu, súťaží a v prípade, že to bude možné, aj zabezpečením otvoreného prístupu k celej škále verejných digitálnych zdrojov a k verejným údajom;

               16)

               prostredníctvom svojich vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov rozšírili prínosy vyplývajúce z nahrádzania administratívnych postupov off-line aplikáciami a službami on-line, vďaka ktorým sa zvyšuje energetická účinnosť, na všetky segmenty svojich spoločenstiev;

         TÝMTO VYZÝVA členské štáty:
   aby informovali Komisiu o opatreniach prijatých v reakcii na toto oznámenie do 12 mesiacov odo dňa uverejnenia tohto oznámenia a potom raz za rok.

      V Bruseli 9. októbra 2009

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 64.

      (2)  Tak ako sa uvádza v syntéze celkového posúdenia všetkých 27 vnútroštátnych akčných plánov pre energetickú účinnosť požadovaných v smernici 2006/32/ES, „Spoločný pokrok v oblasti úspor energie“, SEK(2009) 889 v konečnom znení.

      (3)  KOM(2006) 545.

      (4)  KOM(2008) 30.

      (5)  Závery zasadnutia Európskej rady z 11. a 12. decembra 2008 – Závery predsedníctva, 17271/1/08 REV 1, 13. februára 2009.

      (6)  KOM(2008) 241.

      (7)  KOM(2008) 397.

      (8)  KOM(2003) 302.

      (9)  Medzinárodná príručka k systému referenčných údajov o životnom cykle (ILCD) a podporná sieť údajov. http://lct.jrc.ec.europa.eu/eplca/deliverables/international-reference-life-cycle-data-system-ilcd-handbook.

      (10)  KOM(2008) 800 v konečnom znení, Plán hospodárskej obnovy Európy.

      (11)  KOM(2009) 36.

      (12)  KOM(2008) 886, Akčný plán zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe a KOM(2008) 887, návrh smernice, ktorou sa ustanovuje rámec na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy.

      (13)  Štúdia spoločnosti Bio Intelligence „Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency“ (Vplyv informačných a komunikačných technológií na energetickú účinnosť).

      (14)  Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2005, s. 29.

      (15)  KOM(2009) 111 v konečnom znení.

      (16)  Verejná konzultácia o informačných a komunikačných technológiách pre nízkouhlíkovú spoločnosť, 30. marca až 14. júna 2009.

      (17)  Príručka OECD k hodnoteniu informačnej spoločnosti (OECD Guide to Measuring the Information Society), rev. júl 2009, www.oecd.org/sti/measuring-infoeconomy/guide.

      (18)  SMART 2020: Umožnenie nízkouhlíkového hospodárstva v informačnom veku (Enabling the low carbon economy in the information age), správa skupiny pre problematiku klímy vypracovaná v rámci Celosvetovej iniciatívy pre elektronickú udržateľnosť.

      (19)  SMART 2020: Umožnenie nízkouhlíkového hospodárstva v informačnom veku (Enabling the low carbon economy in the information age), správa skupiny pre problematiku klímy vypracovaná v rámci Celosvetovej iniciatívy pre elektronickú udržateľnosť.

      (20)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/114

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2016
   (2016/C 299/27)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority obsiahnuté v ročnom prieskume rastu schválila Európska rada 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Francúzsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V rovnaký deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny. Toto odporúčanie schválila Európska rada 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Francúzsko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie tohto odporúčania.

               (2)

               Správa o krajine na rok 2016 bola pre Francúzsko uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri riešení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, a pokrok Francúzska smerom k dosiahnutiu vnútroštátnych cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že vo Francúzsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. V situácii mierneho rastu a nízkej inflácie existuje vo Francúzsku najmä vysoký a zvyšujúci sa verejný dlh a zhoršujúca sa konkurencieschopnosť. Potreba konať je obzvlášť dôležitá, a to v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na francúzske hospodárstvo a vzhľadom na jeho veľkosť negatívnych účinkov presahovania na hospodársku a menovú úniu.

               (3)

               Francúzsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Francúzsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda v súlade s odporúčaním Rady z 10. marca 2015 plánuje odstrániť nadmerný deficit do roku 2017. Celkový deficit sa má podľa plánu ďalej znižovať, a to až na 1,2 % HDP v roku 2019. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,4 % HDP, sa dosiahne do roku 2018. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2017 na úrovni 96,5 % HDP a následne v roku 2019 klesne na 93,3 % HDP. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že celkový deficit v roku 2016 dosiahne 3,4 % HDP, čo je v súlade s deficitom, ktorý odporúčala Rada v roku 2015. Na základe predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2017 očakáva celkový deficit na úrovni 3,2 % HDP, čím sa ohrozí dodržanie termínu na odstránenie nadmerného deficitu. Odporúčané fiškálne úsilie sa podľa očakávaní v rokoch 2016 a 2017 nerealizuje, keďže konsolidačná stratégia, ktorú uskutočňuje Francúzsko, sa opiera primárne o zlepšovanie cyklických podmienok a pretrvávanie prostredia s nízkymi úrokovými sadzbami, na ktoré však orgány nemajú žiadny dosah, z čoho vyplývajú riziká nedodržania. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že hoci sa v súčasnosti očakáva, že Francúzsko dosiahne svoj cieľ celkového deficitu v roku 2016, hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Potrebné preto budú ďalšie opatrenia, aby sa do roku 2017 zabezpečilo trvalé odstránenie nadmerného deficitu.

               (6)

               Pomer verejných výdavkov k HDP vo Francúzsku je jedným z najvyšších v Únii a napriek miernemu poklesu v roku 2015 zostáva výrazne nad priemerom eurozóny. Francúzsko vykonáva plán na zníženie verejných výdavkov o 50 miliárd EUR v porovnaní s trendom rastu v rozmedzí rokov 2015 až 2017 na všetkých úrovniach verejnej správy, no na dosiahnutie výrazného zníženia verejných výdavkov to nemusí postačovať. Efektívnosť tohto plánu by pomohlo zvýšiť spresnenie opatrení, ktorými sa majú znížiť výdavky, pričom sa zároveň zabezpečí, aby sa v úsporných opatreniach zohľadňovala inflácia blížiaca sa nule.

               (7)

               Stále pretrváva výzva, ktorou je ďalšie zníženie pomeru výdavkov podľa plánov, keďže identifikácia rozsiahlych oblastí potenciálnych úspor nepriniesla dostatočné výsledky a preskúmania výdavkov priniesli dosiaľ len skromné výsledky. V sektore bývania predstavujú výdavky Francúzska takmer dvojnásobok výdavkov jeho európskych partnerov, pričom na trhu s bývaním sa to výrazne neprejavuje. Kombinovaný účinok plánovaného znižovania úrovne grantov ústrednej štátnej správy pre miestne orgány a prísnejšej kontroly výdavkov miestnych samospráv – a to najmä obmedzením nárastu administratívnych nákladov miestnych orgánov – by mohol pomôcť zachovať ich investičnú kapacitu. Vhodným nástrojom na identifikáciu takýchto úspor by mohli byť prieskumy výdavkov. Nedávna reforma miestnej samosprávy má navyše v strednodobom až dlhodobom horizonte potenciál na zvýšenie efektívnosti systému.

               (8)

               Rozsiahle krátkodobé úspory nie je možné dosiahnuť bez toho, aby sa významne obmedzilo zvyšovanie výdavkov na sociálne zabezpečenie, ktoré predstavuje viac než polovicu výdavkov verejnej správy. Udržateľnosť dôchodkového systému sa zlepšila prostredníctvom dohody o doplnkových dôchodkových systémoch v roku 2015, mohla by však naďalej čeliť deficitu v krátkodobom až strednodobom horizonte, najmä v prípade nepriaznivých makroekonomických podmienok. Navyše sa očakáva, že predchádzajúcimi dôchodkovými reformami sa súčasná vysoká úroveň verejných výdavkov na dôchodky zmierni až po roku 2025. Francúzsko si na roky 2016 a 2017 stanovilo ambiciózne ciele obmedziť rast výdavkov na zdravotníctvo. Doplnkom k týmto cieľom by mohli byť ďalšie snahy o identifikáciu spôsobov, ako v strednodobom až dlhodobom horizonte zvýšiť efektívnosť.

               (9)

               Boli prijaté politické opatrenia na zníženie nákladov práce a zlepšenie ziskových marží podnikov prostredníctvom daňovej úľavy vo výške 20 miliárd EUR na konkurencieschopnosť a zamestnanosť a 10 miliárd EUR v podobe dodatočných škrtov v príspevkoch zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie v rámci paktu zodpovednosti a solidarity. Podoba týchto opatrení, ktoré predstavujú 1,5 % HDP a prispievajú k zníženiu medzery medzi Francúzskom a priemerom eurozóny z hľadiska nákladov práce, môže znižovať ich účinnosť. Výsledky plánovaných hodnotení týchto opatrení na znižovanie nákladov napomôžu pri rozhodovaní o budúcej podobe týchto programov, aby sa zabezpečilo, že tieto opatrenia budú spĺňať príslušné ciele v oblastí efektívnosti. Účinok na tvorbu miezd a zamestnanosť je pri týchto hodnoteniach obzvlášť dôležitý.

               (10)

               V súčasnej situácii vysokej nezamestnanosti existujú riziká, že náklady práce pri minimálnej mzde budú brániť zamestnávať nízkokvalifikovaných pracovníkov. Zatiaľ čo v porovnaní s mediánom mzdy je minimálna mzda vysoká, v nákladoch práce pri minimálnej mzde došlo na základe výnimiek zo sociálnych príspevkov k zníženiu. Zvýšenia minimálnej mzdy stimulujú nárast mzdy vo väčšine kategórií zamestnancov a hrozí, že budú vytvárať tlaky na zvyšovanie mzdy. Kvôli mechanizmu indexácie minimálnych cien existuje cyklická spätná väzba medzi zvyšovaním priemernej mzdy a zmenami minimálnej mzdy, pri ktorej sa oneskoruje nevyhnutná úprava miezd v nadväznosti na slabú hospodársku situáciu.

               (11)

               Nedávne reformy vytvorili len obmedzenú flexibilitu pre zamestnávateľov na odchýlenie sa od dohôd, ktoré sa uzatvárajú na úrovni pobočiek. Týka sa to všetkých aspektov podmienok zamestnanosti vrátane miezd, pracovného času, zamestnávania a pracovných podmienok a obmedzuje to možnosti, ktoré majú spoločnosti k dispozícii na úpravu pracovnej sily podľa svojich potrieb. V súčasnosti môžu pobočky zabrániť spoločnostiam v tom, aby v jednotlivých prípadoch a po rokovaniach so sociálnymi partnermi určovali podmienky, za akých sa pracovný čas môže odchýliť od dohôd platiacich pre celú pobočku. Využívanie výnimiek z dohôd na úrovni pobočiek a všeobecných právnych ustanovení o podmienkach zamestnávania prostredníctvom dohôd na úrovni spoločností by sa mohlo po konzultácii so sociálnymi partnermi uľahčiť.

               (12)

               V roku 2015 vzrástla miera nezamestnanosti na 10,4 %. Nezamestnanosť je vyššia u mladých ľudí, štátnych príslušníkov krajín mimo EÚ a nízkokvalifikovaných osôb. Štruktúra trhu práce je čoraz viac polarizovaná, keďže pracovníci s vysokou kvalifikáciou sú zamestnávaní na trvalé pracovné zmluvy a konštantný podiel pracovných miest pre nízkokvalifikovaných pracovníkov sa stáva čoraz neistejším. Podiel zmlúv uzavretých na dobu určitú v trvaní menej než jeden mesiac na celkovom počte najímaných pracovníkov vzrástol v roku 2015 takmer na 70 %. Právny rámec upravujúci pracovné zmluvy, najmä pokiaľ ide o právne predpisy v oblasti prepúšťania pri zmluvách na dobu neurčitú, môže prispievať k vysokej segmentácii pracovného trhu. Dlhotrvajúce zhoršovanie pracovného trhu vyvíja tlaky na udržateľnosť systému dávok v nezamestnanosti. Vo februári 2016 sa predpokladalo, že deficit v roku 2015 bude 4,5 miliardy EUR, 4,2 miliardy EUR v roku 2016 a 3,6 miliardy EUR v roku 2017. Tým by došlo k ďalšiemu zvýšeniu dlhu v rámci systému z 25,8 miliardy EUR v roku 2015 na 30,0 miliárd EUR v roku 2016 a 33,6 miliardy EUR v roku 2017. Pri výpočte dávok sa uprednostňuje séria po sebe nasledujúcich krátkodobých zamestnaní na plný úväzok pred dlhodobým zamestnaním na čiastočný úväzok a vytvára sa motivácia pre zamestnávateľov ponúkať krátkodobé pracovné miesta, pri ktorých sa zároveň vyplácajú dávky podpory v zamestnanosti. Podoba systému dávok v nezamestnanosti, najmä pokiaľ ide o podmienky oprávnenosti a degresívnosť dávok, môže navyše oslabovať motiváciu pracovníkov vrátiť sa do práce.

               (13)

               Prechod zo vzdelávania do práce je naďalej problematický, pričom najviac postihnutými sú najmenej kvalifikovaní mladí ľudia. Využívanie učňovskej prípravy sa u nízkokvalifikovaných kategórií znižuje v kontexte diferencovaných regionálnych stratégií a obmedzenej kapacity systému prispôsobiť sa novým hospodárskym potrebám. Ponuka odbornej prípravy pre nezamestnaných, menej kvalifikovaných pracovníkov, zamestnancov MSP je naďalej nedostatočná. Prebiehajúce reformy odborného vzdelávania, a to aj v oblastiach riadenia, stimulov, poradenstva a nových cielených plánov odbornej prípravy nezamestnaných, sa stále plne neuplatňujú a mali by sa posilniť. Nevyhovujúca spolupráca medzi jednotlivými aktérmi, ktorí sú zapojení do priebežnej odbornej prípravy, bráni efektívnemu prideľovaniu prostriedkov. Nadchádzajúci účet osobnej činnosti môže pomôcť pri opätovnom zabezpečení vyváženého prístupu.

               (14)

               Podnikateľské prostredie Francúzska dosahuje naďalej priemerné výsledky, pričom v oblasti zaťaženia štátnou reguláciou je Francúzsko v medzinárodnom porovnaní na pomyselnom rebríčku veľmi nízko. Program zjednodušení sa realizuje podľa plánov, no pokrok pri jeho vykonávaní je nerovnomerný, najmä pokiaľ ide o opatrenia zamerané na spoločnosti, a vo viacerých oblastiach pretrvávajú problémy.

               (15)

               Francúzske hospodárstvo má oproti ostatným členským štátom nepomerne vysoký podiel malých podnikov, čo obmedzuje ich produktivitu. Očakáva sa, že nedávne iniciatívy na zmiernenie vplyvu požiadaviek týkajúcich sa veľkosti nebudú mať významný vplyv na rast firiem najmä vzhľadom na ich obmedzený rozsah pôsobnosti a dočasnú povahu niektorých opatrení. V dôsledku toho budú účinky prahových hodnôt naďalej obmedzovať rast francúzskych spoločností.

               (16)

               V niektorých sektoroch služieb došlo k zlepšeniu hospodárskej súťaže, no v ostatných sektoroch pretrvávajú prekážky, najmä v oblasti obchodných služieb (keďže na významnú časť týchto služieb nemali vplyv nedávne reformy) a sieťových odvetví. Hospodársku činnosť regulovaných profesií obmedzuje viacero prekážok pri vstupe na trh, predpisov a ciel, čo má zasa vplyv na produktivitu iných sektorov, ktoré dané služby využívajú. Prijatie Macronovho zákona v roku 2015 zmiernilo niektoré obmedzenia, ale je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie. Ďalšie problémy vyplývajú z reštriktívneho uplatňovania požiadaviek na udeľovanie povolení.

               (17)

               Francúzsko naďalej zaostáva za lídrami EÚ v oblasti inovácií, a to aj napriek veľkorysej verejnej podpore v tejto oblasti. Za posledných 15 rokov došlo k inflácii a nestabilite verejných programov podpory inovácií, z čoho vyplývajú obavy o celkovú koordináciu, konzistentnosť a efektívnosť týchto programov. Vplýva to najmä na MSP.

               (18)

               Pomer daní k HDP je jedným z najvyšších v Únii. Jeho zloženie nie je priaznivo naklonené hospodárskemu rastu, keďže sa sústreďuje hlavne na výrobné faktory, no už menej na spotrebu. Zdanenie korporácií začalo v roku 2014 mierne klesať a Francúzsko začalo vyrovnávať rozdiel oproti priemeru EÚ, pokiaľ ide o environmentálne dane, no príjmy z DPH sú stále nízke tak v pomere k HDP, ako aj v percentuálnom vyjadrení k celkovým daniam, a to v dôsledku nízkych sadzieb, rozsiahleho uplatňovania znížených sadzieb a vysokého výskytu výnimiek oproti priemeru v EÚ. Nad rámec prebiehajúceho postupného odstránenia solidárnej dane pre spoločnosti a zrušenia mimoriadnej dane z príjmov právnických osôb je ešte potrebné úplne špecifikovať konkrétne kroky na dosiahnutie ohláseného cieľa, ktorým je zníženie zákonnej sadzby dane z príjmu právnických osôb na 28 % do roku 2020.

               (19)

               Daňový systém je veľmi komplikovaný. Pretrváva veľký počet neefektívnych daní, ktoré prinášajú len nízke príjmy, resp. neprinášajú žiadne príjmy, pričom zdaňovanie príjmu fyzických osôb je obzvlášť zložité, s čím sú spojené značné administratívne náklady. Napriek tomu, že v zákone o programovaní verejných financií na roky 2014 – 2019 bola zavedená požiadavka pravidelného posudzovania a monitorovania daňových výdavkov, predpokladané zníženie daňových výdavkov na rok 2016 je po niekoľkých rokoch zvyšovania len mierne.

               (20)

               Celkovo možno konštatovať, že prekážky brániace súkromným investíciám sú mierne, pričom hlavným problémom je vysoké regulačné zaťaženie a vysoké sadzby daní z príjmov právnických osôb. Investičné prostredie by sa zlepšilo vtedy, ak by došlo k zlepšeniu podnikateľského prostredia, zníženiu daní z výroby a príjmov právnických osôb a zjednodušeniu daňového systému. Všetky opatrenia prijaté na zlepšenie nákladovej a nenákladovej konkurencieschopnosti francúzskych spoločností majú potenciál zvýšiť úroveň investícií a podnietiť spoločnosti, aby v záujme zlepšenia produktivity investovali do fyzického a ľudského kapitálu. Dlhodobý rastový potenciál brzdia aj nevýrazné investície do inovačných činností.

               (21)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (23)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko prijalo v období rokov 2016 a 2017 opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Zabezpečiť trvalé odstránenie nadmerného deficitu do roku 2017 tým, že sa prijmú požadované štrukturálne opatrenia a všetky neočakávané zisky sa využijú na zníženie deficitu a dlhu. Konkretizovať výdavkové škrty plánované na nadchádzajúce roky a zintenzívniť úsilie o zvýšenie objemu úspor, ktoré budú výsledkom preskúmaní výdavkov vrátane výdavkov miestnej samosprávy, do konca roka 2016. Posilniť nezávislé hodnotenia verejnej politiky, aby sa vo všetkých subsektoroch verejnej správy identifikovali možnosti zvyšovania efektívnosti.

               2.

               Zabezpečiť, aby bolo možné udržiavať znižovanie nákladov práce a aby vývoj v oblasti minimálnej mzdy zodpovedal vytváraniu pracovných miest a konkurencieschopnosti. Reformovať pracovné právo s cieľom poskytnúť pre zamestnávateľov viac motivačných faktorov na uzatváranie zmlúv na dobu neurčitú.

               3.

               Zlepšiť prepojenia medzi sektorom vzdelávania a trhom práce najmä reformou systému učňovskej a odbornej prípravy s dôrazom na nízkokvalifikovaných pracovníkov. Do konca roka 2016 prijať opatrenie na reformu systému dávok v nezamestnanosti s cieľom vrátiť tento systém na udržateľnú rozpočtovú úroveň a poskytnúť viacej motivačných faktorov pre návrat do práce.

               4.

               Odstrániť prekážky brániace činnosti v sektore služieb, najmä v oblasti obchodných služieb a regulovaných profesií. Prijať opatrenia na zjednodušenie a zefektívnenie programov v oblasti inovačnej politiky. Do konca roka 2016 uskutočniť ďalšiu reformu kritérií týkajúcich sa veľkosti spoločností pri predpisoch, ktoré bránia ich rastu, a naďalej zjednodušovať administratívne, fiškálne a účtovné pravidlá spoločností tak, že sa bude realizovať program zjednodušení.

               5.

               Prijať opatrenia na zníženie daní z výroby a zákonných sadzieb príjmu právnických osôb pri rozšírení daňového základu zo spotreby, najmä pokiaľ ide o DPH. Odstrániť neefektívne daňové výdavky, odstrániť dane, ktoré prinášajú len nízke príjmy, resp. neprinášajú žiadne príjmy, a prijať reformu zrážkovej dane z príjmu fyzických osôb do konca roka 2016.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  21. decembra 2009 o bezpečnej implementácii používania paliva s nízkym obsahom síry loďami kotviacimi v prístavoch Spoločenstva (Text s významom pre EHP)

text:
               29.12.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 348/73

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 21. decembra 2009
   o bezpečnej implementácii používania paliva s nízkym obsahom síry loďami kotviacimi v prístavoch Spoločenstva
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/1020/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V článku 4b smernice Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znížení obsahu síry v niektorých kvapalných palivách (1) v zmenenom a doplnenom znení sa ustanovuje maximálny obsah síry v lodných palivách používaných loďami kotviacimi v prístavoch Spoločenstva vrátane, od 1. januára 2010, povinnosti členských štátov zabezpečiť, aby plavidlá nepoužívali lodné palivá s obsahom síry vyšším než 0,1 % hmotnostného a aby sa na ich území neuvádzali na trh lodné plynové oleje s obsahom síry vyšším ako 0,1 % hmotnostného.

               (2)

               V článku 6 smernice sa tiež ustanovuje, že členské štáty overia pomocou vzoriek, či obsah síry v používaných palivách spĺňa príslušné ustanovenie článku 4b a že odoberanie vzoriek sa začne v deň, keď vstúpi do platnosti táto požiadavka.

               (3)

               Ako sa uvádza v oznámení Komisie týkajúcom sa oznámení o predĺžení lehôt na dosiahnutie hodnôt a výnimke z povinnosti uplatňovať určité limitné hodnoty podľa článku 22 smernice 2008/50/ES o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe (2), koncentrácie vo viac ako 40 % zón a aglomerácií v Spoločenstve v súčasnosti prekračujú dennú limitnú hodnotu PM10. Implementácia nízkych limitov síry na palivo loďami kotviacimi v prístavoch Spoločenstva je nevyhnutná na zlepšenie kvality ovzdušia, ako sa zdôrazňuje v oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade o stratégii EÚ zameranej na zníženie atmosférických emisií, ktoré produkujú námorné lode (3) a v tematickej stratégii o znečistení ovzdušia prijatej v roku 2005 (4).

               (4)

               Medzinárodná námorná organizácia (IMO) prijala v októbri 2008 v kontexte revízie Medzinárodného dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí (dohovor MARPOL) požiadavky, ktoré sa majú implementovať od 1. januára 2015 na lode plávajúce v kontrolných oblastiach emisií, ako sa vymedzujú v článku 2 ods. 3e smernice 1999/32/ES.

               (5)

               Komisia po zvážení hroziacich bezpečnostných rizík považuje za potrebné vydať patričné usmernenia pre členské štáty s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti a účinne predchádzať znečisteniu z lodí pri presadzovaní ustanovení tejto smernice v rámci Spoločenstva.

               (6)

               Od 1. januára 2010 lode používajúce na mori ťažký vykurovací olej majú počas kotvenia v prístavoch Spoločenstva prejsť na používanie ľahších lodných palív, ako sú lodná nafta alebo plynový olej, pretože ťažký vykurovací olej s dostatočne nízkym obsahom síry nie je všeobecne dostupný.

               (7)

               Na lodiach, ktoré neboli navrhnuté na používanie takýchto palív alebo neprešli potrebnou technickou úpravou, sa môžu vyskytnúť prevádzkové problémy a bezpečnostné riziká spojené s používaním lodnej nafty a plynového oleja. Komisia zvážila riziká spojené so zmenou paliva a dospela k záveru, že hlavné bezpečnostné riziko sa týka používania v lodných kotloch, ktoré ešte neboli posúdené a certifikované na používanie s požadovaným typom paliva. Hoci v kotloch je možné využívať ťažký vykurovací olej alebo destilačné pohonné látky, objavuje sa tu riziko, pretože lodná nafta a plynové oleje sú menej viskózne a prchavejšie a zahriatie palivového systému, ktoré sa vyžaduje pre ťažký vykurovací olej, nie je potrebné pre destilačné pohonné látky. Počet lodí, ktorých sa to týka, a pravdepodobnosť výskytu takejto situácie sa dajú ťažko presne posúdiť.

               (8)

               Smernica 1999/32/ES poskytla lodiarskemu priemyslu dostatok času na vykonanie technického prispôsobenia lodných palív používaných na lodiach kotviacich v prístavoch Spoločenstva na maximálny obsah síry 0,1 % hmotnostného. Na zníženie tohto rizika sú dostupné technické riešenia. Doteraz však stále existujú lode, ktoré neprešli potrebnými úpravami a iba malý počet lodí absolvoval potrebný overovací a certifikačný postup.

               (9)

               K dispozícii sú technické riešenia na zmiernenie potenciálnych dôsledkov zmeny paliva používaného na lodi počas kotvenia. Obmedzený dopyt lodiarskeho priemyslu oddialil vývoj potrebných technických riešení, čo malo za následok oneskorenie overovacieho a certifikačného postupu.

               (10)

               V informácii, ktorú má k dispozícii Komisia, sa zdôrazňuje, že pri týchto lodiach, ktoré neprešli technickými úpravami, by dokončenie celého procesu nemalo trvať dlhšie než osem mesiacov.

               (11)

               Je potrebné, aby výrobcovia kotlov a motorov pripravili osobitné odporúčania a postupy pre tieto dodatočné riešenia, zatiaľ čo vlastníci lodí by mali vyvinúť a implementovať špecifické prevádzkové postupy a zabezpečiť patričné zaškolenie posádok,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Ako súčasť donucovacích opatrení zameraným proti lodiam, ktoré nespĺňajú požiadavky na používanie palív s maximálnym povoleným obsahom síry 0,1 % počas kotvenia, by členské štáty mali v prípade takýchto lodí požadovať predloženie podrobných dôkazov o krokoch podniknutých na dosiahnutie súladu. Medzi ne by mala patriť aj zmluva s výrobcom a schválený plán dodatočných úprav, ktorý by mala schváliť klasifikačná spoločnosť lode alebo, v prípade lodí plávajúcich pod vlajkou niektorého členského štátu, organizácia uznaná v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 (5). V pláne dodatočných úprav by sa mal jasne stanoviť dátum dokončenia úprav a certifikačného postupu.

               2.

               Členské štáty môžu zvážiť existenciu schváleného plánu dodatočných úprav pri posudzovaní úrovne sankcií, ktoré sa majú uložiť nevyhovujúcim lodiam.

               3.

               Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia na zvýšenie informovanosti majiteľov, prevádzkovateľov a námorníkov o bezpečnostných rizikách súvisiacich s prechodom na iné palivo bez potrebných technických úprav lodného palivového systému a o potrebe zaškolenia.

      V Bruseli 21. decembra 2009

            Za Komisiu

         Antonio TAJANI

            podpredseda

      (1)  Ú. v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13.

      (2)  KOM(2008) 403.

      (3)  KOM(2002) 595.

      (4)  KOM(2005) 446.

      (5)  Ú. v. EÚ L 131, 28.5.2009, s. 11.


title: Odporúčanie Komisie z  31. marca 2008 o posilnenej administratívnej spolupráci v súvislosti s vysielaním pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Text s významom pre EHP)

text:
               4.4.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 85/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 31. marca 2008
   o posilnenej administratívnej spolupráci v súvislosti s vysielaním pracovníkov v rámci poskytovania služieb
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/C 85/01)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (1) sa ukladajú jednoznačné povinnosti, pokiaľ ide o spoluprácu medzi vnútroštátnymi správnymi orgánmi, a stanovuje sa v nej, že členské štáty zodpovedajú za vytvorenie potrebných podmienok pre takúto spoluprácu. V súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a (alebo) postupmi je v tejto povinnosti zahrnuté určenie jedného alebo viacerých monitorovacích orgánov, ktoré sú zabezpečené a vybavené takým spôsobom, aby účinne fungovali a mohli rýchlo riešiť žiadosti o informácie týkajúce sa pracovných podmienok a podmienok zamestnávania, na ktoré sa vzťahuje smernica 96/71/ES.

               (2)

               V smernici 96/71/ES sa navyše stanovuje jednoznačná povinnosť členských štátov prijať primerané opatrenia s cieľom sprístupniť informácie o pracovných podmienkach a podmienkach zamestnávania nielen poskytovateľom služieb v zahraničí, ale aj príslušným vyslaným pracovníkom.

               (3)

               Bez ohľadu na zlepšenia, pokiaľ ide o prístup k informáciám, existujú odôvodnené obavy v súvislosti so spôsobom, akým členské štáty implementujú a (alebo) uplatňujú v praxi pravidlá týkajúce sa administratívnej spolupráce stanovené v smernici 96/71/ES (2). Zdá sa, že uspokojivá implementácia, správne uplatňovanie a účinné dodržiavanie a presadzovanie smernice 96/71/ES v praxi nie je možné, pokým sa nezlepší táto situácia (3).

               (4)

               Monitorovanie, ktoré Komisia začala na základe svojho oznámenia „Usmernenia na vysielanie pracovníkov v rámci poskytovania služieb“ (4), ďalej ukázalo, že mnohé členské štáty majú tendenciu spoliehať sa výhradne na svoje vlastné vnútroštátne opatrenia a nástroje na monitorovanie dodržiavania pracovných podmienok a podmienok zamestnávania, ktoré poskytovatelia služieb uplatňujú na vyslaných pracovníkov. Táto situácia môže takisto súvisieť, či byť priamo spôsobená, faktickou neexistenciou administratívnej spolupráce, dosiaľ neuspokojivým prístupom k informáciám, ako aj problémami s cezhraničným presadzovaním predpisov (5).

               (5)

               Na zabezpečenie dodržiavania pracovných podmienok a podmienok zamestnávania (6) uplatňujú orgány členského štátu, v ktorom sa služby poskytujú, voči vysielajúcim podnikom určité kontrolné opatrenia alebo administratívne formality. Nutnosť preventívnych opatrení a primeraných sankcií zameraných na ochranu vysielaných pracovníkov je nesporná. Analýza kontrolných opatrení používaných členskými štátmi však poukazuje na ich neobyčajnú rozmanitosť a naznačuje, že niektoré tieto opatrenia nemusia byť primerané, a preto nemusia byť v súlade s článkom 49 zmluvy, ako ho vykladá Európsky súdny dvor, ani so smernicou 96/71/ES.

               (6)

               Legitímne potreby monitorovania nemožno dosiahnuť pri plnom dodržiavaní práva Spoločenstva, ak členské štáty nezlepšia a v prípade potreby neposilnia spôsob, akým vzájomne účinne spolupracujú a (alebo) ak nezlepšia prístup k informáciám, ako je stanovené v smernici 96/71/ES (7).

               (7)

               Primeraná a účinná implementácia a presadzovanie sú kľúčovými prvkami pri ochrane práv vyslaných pracovníkov, zatiaľ čo nedostatočné presadzovanie oslabuje účinnosť predpisov Spoločenstva uplatniteľných v tejto oblasti. Preto je nevyhnutná úzka spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi, bez toho, aby sa v tejto súvislosti zanedbala dôležitá úloha inšpektorátov práce a sociálnych partnerov.

               (8)

               Pokiaľ ide o vysielanie pracovníkov v rámci poskytovania služieb, rôzne administratívne kultúry, štruktúry a jazyky, ako aj nedostatok jednoznačne stanovených postupov a jednoznačne určených účastníkov predstavujú pre účinnú spoluprácu medzi členskými štátmi v tejto oblasti významné prekážky. Veľmi účinným nástrojom na odstránenie mnohých týchto prekážok je používanie vhodného a dobre fungujúceho elektronického informačného systému, ktorý má uľahčiť vzájomnú pomoc a výmenu informácií medzi členskými štátmi, a preto je nevyhnutný, aby mohli členské štáty úzko spolupracovať. Takýto systém by mal umožniť príslušným orgánom a ostatným účastníkom, napr. sociálnym partnerom, aby ľahko identifikovali príslušných partnerov v ostatných členských štátoch a aby účinne komunikovali. Okrem toho by mal pomáhať pri vytvorení atmosféry vzájomnej dôvery, ktorá je nevyhnutná na účinné fungovanie administratívnej spolupráce.

               (9)

               Poskytovanie ľahko dostupných, presných a aktualizovaných informácií podnikom a pracovníkom o pracovných podmienkach a podmienkach zamestnávania, ktoré sa vzťahujú na vyslaných pracovníkov v hostiteľskom členskom štáte, je základnou podmienkou, ktorá prispieva k predchádzaniu vzniku konfliktov, problémových situácií a zneužívania. Preto by sa mali prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie účinného prístupu k informáciám v prípade vyslaných pracovníkov a ich zamestnávateľov (8).

               (10)

               Je potrebné prijať okamžité opatrenia na odstránenie nedostatkov pri implementácii, uplatňovaní a presadzovaní právnych predpisov týkajúcich sa vysielania pracovníkov, a to posilnením administratívnej spolupráce medzi členskými štátmi, používaním účinnejších systémov výmeny informácií, zlepšením prístupu k informáciám a podporou výmeny informácií a osvedčených postupov,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   1.   Systém výmeny informácií

      Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia a vyvinúť potrebné úsilie na zavedenie elektronického systému výmeny informácií, ako je informačný systém o vnútornom trhu (ďalej len „IMI“)
       (9)
      , a najmä vyvinúť v úzkej spolupráci s útvarmi Komisie – osobitnú – aplikáciu na podporu administratívnej spolupráce, ktorá je potrebná na zlepšenie implementácie smernice 96/71/ES v praxi.

   Vývoj takéhoto elektronického systému výmeny informácií na podporu administratívnej spolupráce na základe smernice 96/71/ES by pre členské štáty znamenal:

               1.

               identifikovanie hlavných otázok, ktoré budú predmetom výmeny informácií, a ktoré by preto mali byť zahrnuté do systému výmeny informácií;

               2.

               identifikovanie príslušných orgánov a prípadne iných účastníkov monitorovania a kontroly podmienok zamestnávania vyslaných pracovníkov, ktorí sa zúčastnia na systéme výmeny informácií;

               3.

               objasnenie úlohy kontaktných úradov;

               4.

               preskúmanie otázky primeraného zabezpečenia ochrany osobných údajov, ktoré sa vymieňajú pri výmene informácií medzi orgánmi členských štátov a v prípade potreby medzi inými účastníkmi (10).

      Na základe výsledkov tohto predbežného preskúmania by mali členské štáty posúdiť a v spolupráci s útvarmi Komisie rozhodnúť, či IMI poskytuje najvhodnejšiu podporu na výmenu informácií, ako je stanovené v článku 4 smernice 96/71/ES.

   Komisia bude v tejto súvislosti členským štátom poskytovať podporu a pomoc a zaväzuje sa, že bude s nimi úzko spolupracovať, aby sa včas dosiahol potrebný pokrok. Bude najmä uľahčovať a koordinovať prácu operatívnej pracovnej skupiny, ktorá sa má zriadiť na dobrovoľnom základe, a prípadne poskytovať externú technickú pomoc prostredníctvom vývoja osobitnej aplikácie.
   2.   Prístup k informáciám

      Členské štáty by mali zvýšiť svoje úsilie o zlepšenie prístupu k informáciám o pracovných podmienkach a podmienkach zamestnávania, ktoré musia uplatňovať poskytovatelia služieb, a zabezpečiť, aby ich kontaktné úrady boli schopné efektívne plniť svoje úlohy.

   V záujme zabezpečenia ďalšieho zlepšenia v prístupe k informáciám by členské štáty mali:

               1.

               vyhýbať sa odkazovaniu iba na všeobecné informácie o pracovnom práve alebo poskytovaniu takýchto informácií, a jednoznačne uviesť, ktoré pracovné podmienky a podmienky zamestnávania a (alebo) ktoré časti ich [vnútroštátnych a (alebo) regionálnych] právnych predpisov sa musia vzťahovať na pracovníkov vyslaných na ich územie;

               2.

               prijať potrebné opatrenia s cieľom všeobecne sprístupniť informácie o platných kolektívnych zmluvách (a o tom, na koho sa tieto zmluvy vzťahujú) a o pracovných podmienkach a podmienkach zamestnávania, ktoré musia uplatňovať poskytovatelia služieb v zahraničí; keď je to možné, mali by sa uviesť odkazy na internetové stránky či iné kontaktné miesta, najmä príslušní sociálni partneri;

               3.

               sprístupniť tieto informácie pracovníkom a poskytovateľom služieb v iných jazykoch, ako je jazyk resp. jazyky krajiny, v ktorej sa služby poskytujú; ak je to možné, v podobe letáku, na ktorom sú zhrnuté hlavné platné pracovné podmienky;

               4.

               lepšie využívať možnosti, ktoré ponúka internet, a zlepšiť dostupnosť a zrozumiteľnosť informácií poskytovaných na vnútroštátnych internetových stránkach (11).

         Okrem toho by členské štáty mali:

               5.

               umožniť, aby kontaktné úrady mali k dispozícii efektívne organizovanú štruktúru a vhodný personál a iné zdroje, ktoré im umožnia plniť svoje povinnosti v oblasti poskytovania informácií;

               6.

               určiť, ak je to možné, kontaktnú osobu v rámci kontaktného úradu, ktorá by bola poverená riešením žiadostí o informácie.

         Komisia bude členské štáty naďalej v tejto oblasti podporovať, najmä prostredníctvom existujúceho portálu na internetovej stránke EUROPA s odkazmi na vnútroštátne internetové stránky o vysielaní pracovníkov.
   3.   Výmena osvedčených postupov

      Členské štáty by sa mali aktívne zúčastňovať na systematickom a formálnom procese identifikovania a výmeny osvedčených postupov v oblasti vysielania pracovníkov prostredníctvom fór pre spoluprácu vytvorených Komisiou na tento účel, akým je napríklad plánovaný výbor na vysokej úrovni (podrobnosti pozri v prílohe).

      V Bruseli 31. marca 2008

            Za Komisiu

         Vladimír ŠPIDLA

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1.

      (2)  Pracovné dokumenty útvarov Komisie SEK(2006) 439 a SEK(2007) 747, ako aj oznámenie „Vysielanie pracovníkov v rámci poskytovania služieb – maximalizácia výhod a potenciálu popri zabezpečení ochrany pracovníkov“, najmä časť 6 Závery, KOM(2007) 304 v konečnom znení, 13. júna 2007, s. 9.

      (3)  V tejto súvislosti pozri uznesenie Európskeho parlamentu z 11. júla 2007, B6-0266/2007.

      (4)  KOM(2006) 159 v konečnom znení, 4. apríla 2006.

      (5)  Oznámenie „Vysielanie pracovníkov v rámci poskytovania služieb: maximalizácia výhod a potenciálu popri zabezpečení ochrany pracovníkov“, najmä časť 6 Závery, KOM(2007) 304 v konečnom znení z 13. júna 2007 a sprievodný pracovný dokument útvarov SEK(2007) 747.

      (6)  Pozri takisto uznesenie Európskeho parlamentu o správe Schroedter z 26. októbra 2006.

      (7)  Rovnaká záležitosť je zdôraznená v uznesení Európskeho parlamentu, pozri najmä body 21 a 32 a nasl. Z odpovedí získaných v rámci verejných konzultácií o modernizácii pracovného práva, KOM(2006) 708 z 22. novembra 2006 takisto vyplynulo, že členské štáty veľkou mierou podporujú aj nutnosť lepšej spolupráce [pozri KOM(2007) 627 v konečnom znení z 24. októbra 2007 a sprievodný pracovný dokument útvarov SEK(2007) 1373].

      (8)  Tá istá záležitosť a výzva na prijatie opatrení boli zdôraznené Európskym parlamentom v jeho uznesení z 11. júla 2007, pozri bod 18.

      (9)  IMI je informačný systém na uľahčenie vzájomnej pomoci a výmeny informácií medzi členskými štátmi. Poskytuje nástroj na zabezpečenie a rýchlu výmenu údajov medzi európskymi orgánmi, čím im umožní účinne spolupracovať aj napriek prekážkam spôsobeným rôznymi jazykmi a administratívnymi postupmi a štruktúrami. Prvé vyvinuté aplikácie podporia zrevidovanú smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES o odborných kvalifikáciách a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách.

      (10)  V tejto súvislosti pozri takisto rozhodnutie Komisie 2008/49/ES z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (Ú. v. EÚ L 13, 16.1.2008, s. 18).

      (11)  Odkazy na vnútroštátne internetové stránky sú uvedené na internetových stránkach Komisie o vysielaní pracovníkov:
   http://europa.eu.int/comm/employment_social/labour_law/postingofworkers_en.htm

      PRÍLOHA
      Výbor na vysokej úrovni v oblasti vysielania pracovníkov (ktorý sa má vytvoriť): predpokladaná misia, úlohy a zodpovednosti
      Výmena informácií, ku ktorej doteraz došlo na dobrovoľnom základe v rámci neformálnej skupiny vládnych odborníkov na vysielanie pracovníkov, ukazuje, že skupina bola úspešná, pokiaľ ide o zlepšovanie dostupných prostriedkov výmeny informácií o pracovných podmienkach a podmienkach zamestnávania pre vyslaných pracovníkov. Okrem toho Komisii poskytla užitočné informácie o implementácii a uplatňovaní smernice 96/71/ES.
      Posilnená administratívna spolupráca vyžaduje takisto rozvoj účinných prostriedkov na identifikovanie a výmenu osvedčených postupov vo všetkých záležitostiach, ktoré sú dôležité na správne uplatňovanie a presadzovanie smernice 96/71/ES v praxi. Preto bude možné značne zlepšiť administratívnu spoluprácu a predísť vzniku konfliktov a častému riešeniu sporov súdnou cestou.
      Ako už Komisia oznámila vo svojom oznámení z 13. júna 2007, plánuje vytvoriť výbor na vysokej úrovni s týmito úlohami a cieľmi:

                  1.

                  identifikovať a podporovať výmenu skúseností a osvedčených postupov;

                  2.

                  podporovať výmenu príslušných informácií, vrátane informácií o existujúcich formách (bilaterálnej) administratívnej spolupráce medzi členskými štátmi a (alebo) sociálnymi partnermi;

                  3.

                  preskúmať (administratívne) otázky, problémy a osobitné otázky týkajúce sa implementácie, uplatňovania, ako aj účinného dodržiavania a presadzovania smernice 96/71/ES alebo vnútroštátnych vykonávacích opatrení týkajúcich sa vysielania pracovníkov;

                  4.

                  preskúmať problémy, ktoré by mohli vyplynúť z uplatňovania článku 3 ods. 10 smernice 96/71/ES;

                  5.

                  monitorovať pokrok dosiahnutý v oblasti zlepšovania administratívnej spolupráce, najmä pokiaľ ide o vývoj osobitnej aplikácie na podporu administratívnej spolupráce a úpravu a implementáciu IMI, ako aj zlepšenie prístupu k informáciám, a prípadne navrhnúť opatrenia, ktoré by mali byť prijaté;

                  6.

                  preskúmať možnosti na zvýšenie účinného dodržiavania a presadzovania práv pracovníkov a v prípade potreby ochrany ich postavenia;

                  7.

                  zúčasniť sa na podrobnom preskúmaní praktických problémov s cezhraničným presadzovaním predpisov.

            V záujme dosiahnutia týchto cieľov by mal výbor na vysokej úrovni úzko zapájať verejné orgány zodpovedné za kontrolu právnych predpisov v členských štátoch, ktoré sa vzťahujú na vysielaných pracovníkov, akými sú inšpektoráty práce. V súlade s vnútroštátnym právom a (alebo) postupmi výbor by mal pravidelne formálne zapájať takisto sociálnych partnerov, najmä zástupcov sociálnych partnerov v odvetviach, v ktorých často dochádza k vysielaniu pracovníkov.
      Komisia je pripravená prijať v blízkej budúcnosti rozhodnutie Komisie o vytvorení takéhoto výboru na vysokej úrovni, v ktorom bude vymedzené jeho zloženie, ciele a pracovné metódy. Na tento účel zohľadní takisto výsledok diskusie v Rade na základe tohto odporúčania.


title: Odporúčanie Rady z  21. marca 2013 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2011

text:
               26.3.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 88/3

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. marca 2013
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2011
   2013/C 88/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú a doplnenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s dohodou o partnerstve AKT – ES a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje časť štyri Zmluvy o ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným desiaty Európsky rozvojový fond (desiaty ERF), a najmä na článok 11 ods. 8 tejto dohody,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 215/2008 z 18. februára 2008 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (4), a najmä na jeho články 142 až 144,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách desiateho ERF k 31. decembru 2011 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) (5) za rozpočtový rok 2011 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 11 ods. 8 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie desiateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií desiateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2011 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií desiateho ERF za rozpočtový rok 2011.

      V Bruseli 21. marca 2013

            Za Radu

            predseda

         P. HOGAN

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 344, 12.11.2012, s. 243.


title: Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 12. februára 2001 o európskej spolupráci pri hodnotení kvality školského vzdelávania (2001/166/ES)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001H0166

Úradný vestník L 060 , 01/03/2001 S. 0051 - 0053

		Odporúčanie Európskeho parlamentu a Radyz 12. februára 2001o európskej spolupráci pri hodnotení kvality školského vzdelávania(2001/166/ES)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 odsek 4 a článok 150 odsek 4,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [1],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov [2],konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy [3],keďže:(1) Je potrebné podporiť európsky rozmer vo vzdelávaní, pretože je to základný cieľ pri budovaní Európy občanov.(2) Kvalitné vzdelanie je v súvislosti s učiacou sa spoločnosťou pre všetky členské štáty jedným z hlavných cieľov základného a stredoškolského vzdelávania, vrátane vzdelávania odborného.(3) Kvalita školského vzdelávania musí byť zaistená na všetkých úrovniach a vo všetkých oblastiach vzdelávania bez ohľadu na akékoľvek rozdiely v cieľoch, metódach a potrebách vzdelávania a bez ohľadu na rozlišovanie škôl podľa ich hodnotenia tam, kde sa vykonáva.(4) V posledných desaťročiach sa prostriedky venované na vzdelávanie vo všetkých priemyselných krajinách zvýšili. Vzdelanie sa považuje nielen za obohatenie osobnosti, ale aj za prínos k spoločenskej súdržnosti, k spoločenskej integrácii a k riešeniu problémov zamestnanosti. Celoživotné vzdelávanie je dôležitým prostriedkom pre zabezpečenie budúcnosti človeka na profesionálnej i osobnej úrovni. Kvalitné vzdelávanie má zásadný význam z hľadiska politiky trhu práce, voľného pohybu pracovníkov v rámci spoločenstva a uznávania diplomov a pedagogických spôsobilostí.(5) Členské štáty zodpovedajú za to, že v rámci svojich možností zabezpečia, aby školské osnovy prihliadali na vývoj v spoločnosti.(6) Členské štáty by mali pomáhať vzdelávacím zariadeniam plniť vzdelávacie a spoločenské požiadavky v novom tisícročí a udržiavať krok s vývojom z nich vyplývajúcim. Členské štáty by preto mali podporovať vzdelávacie zariadenia s cieľom zvýšenia kvality nimi poskytovaných služieb tým, že im pomôžu rozvíjať nové iniciatívy zamerané na zabezpečenie kvalitnej výučby a povzbudzovať tak pohyb osôb medzi krajinami, ako aj prenos vedomostí.(7) V oblasti politiky trhu práce a zamestnanosti Rada každý rok prijíma celý rad usmernení zamestnanosti založených na kvantitatívnych cieľoch a ukazovateľoch. V bode 7 usmernení zamestnanosti na rok 2000 uvedenom v prílohe k rozhodnutiu č. 2000/228/ES [4] sa stanovuje, že členské štáty "zvýšia kvalitu svojich školských systémov, aby podstatne znížili počet mladých ľudí, ktorí predčasne opúšťajú školský systém. Osobitnú pozornosť treba venovať aj mladým ľuďom s ťažkosťami pri štúdiu".(8) V bode 8 uvedených usmernení je osobitný odkaz na rozvoj počítačovej gramotnosti, vybavenie škôl počítačmi s príslušenstvom a uľahčenie prístupu študentov k internetu do konca roku 2002, čo by malo pozitívny účinok na kvalitu vzdelávania a pripravilo mladých ľudí na digitálny vek.(9) Podpora mobility zakotvená v článkoch 149 a 150 zmluvy ako cieľ spoločenstva by mala byť stimulovaná kvalitným vzdelávaním.(10) Európska spolupráca a nadnárodné výmeny skúseností prispejú k vymedzeniu a šíreniu účinných a prijateľných spôsobov hodnotenia kvality.(11) Systémy zamerané na zabezpečenie kvality musia zostať pružné a musia byť schopné prispôsobiť sa novej situácii vytvorenej zmenami v štruktúre a cieľoch vzdelávacích zariadení s prihliadnutím na kultúrny rozmer vzdelávania.(12) Systémy zabezpečujúce kvalitu sú rôzne v jednotlivých členských štátoch a v jednotlivých vzdelávacích zariadeniach v dôsledku odlišných veľkostí, štruktúr, finančných okolností, inštitucionálneho charakteru a pedagogického prístupu rôznych zariadení.(13) Hodnotenie kvality, a najmä sebahodnotenie samotnými školami, sú veľmi vhodné nástroje pre boj za zníženie počtu neplnoletých, ktorí predčasne opúšťajú školy, a proti sociálnemu vylúčeniu vo všeobecnosti.(14) Na dosiahnutie cieľa kvalitného vzdelávania je k dispozícii celý rad prostriedkov. Hodnotenie kvality je jedným z nich a predstavuje cenný prínos k zabezpečeniu a rozvoju vzdelávania na všeobecných a odborných školách. Hodnotenie kvality vzdelávania sa musí okrem iného usilovať o posúdenie spôsobilosti škôl zohľadňovať využívanie neustále sa rozširujúcich nových informačných technológií.(15) Vytváranie siete na európskej úrovni orgánov podieľajúcich sa na hodnotení kvality školského vzdelávania je veľmi dôležité. Existujúce siete, ako je Európska sieť politických činiteľov pre hodnotenie systémov vzdelávania vytvorená členskými štátmi v roku 1995, môžu poskytovať neoceniteľnú podporu pri vykonávaní tohto odporúčania.(16) Komisia uskutočnila v rokoch 1994 a 1995 pilotný projekt o hodnotení kvality vysokoškolského vzdelávania. Odporúčanie Rady č. 98/561/ES z 24. septembra 1998 o európskej spolupráci pri zabezpečení kvality vysokoškolského vzdelávania [5] podčiarkuje dôležitosť výmeny informácií a skúseností, ako aj spolupráce medzi ostatnými členskými štátmi v oblasti zabezpečenia kvality.(17) Program Socrates [6] vyzýva Komisiu, najmä v akcii 6.1, na podporu výmeny informácií a skúseností v otázkach spoločného záujmu. Hodnotenie kvality školského vzdelávania je jednou z prioritných tém uvedenej akcie.(18) Od marca 1996 Komisia odštartovala rôzne štúdie a operatívne činnosti zamerané na preskúmanie otázky hodnotenia z rôznych hľadísk s cieľom opísať veľkú rozmanitosť a bohatosť prístupov a metodík hodnotenia vzdelávania používaných na rôznych úrovniach.(19) V priebehu školského roku 1997/1998 Komisia uskutočnila pilotný projekt na 101 stredných školách vyššieho a nižšieho stupňa v krajinách zúčastňujúcich sa na programe Socrates, čo zlepšilo informovanosť o otázkach kvality a pomohlo zvýšiť kvalitu vzdelávania na týchto školách. Konečná správa z júna 1999 pod názvom "Hodnotenie kvality školského vzdelávania: európsky pilotný projekt" zdôrazňuje viaceré metodické prvky, ktoré sú dôležité pre úspešné sebahodnotenie.(20) Vo svojich záveroch zo 16. decembra 1997 [7] Rada konštatovala, že hodnotenie je dôležitým prvkom aj na zabezpečenie a, prípadne, zlepšenie kvality.(21) Predsedníctvo Rady vyhlásilo v svojich záveroch na mimoriadnom zasadaní Európskej rady konanom v Lisabone v dňoch 23. a 24. marca 2000, že európske systémy všeobecného a odborného vzdelávania sa musia prispôsobiť tak potrebám informačnej spoločnosti, ako aj potrebe zvyšovať úroveň zamestnanosti a zlepšiť jej kvalitu.(22) S ohľadom na rozšírenie únie by sa mali pristupujúce krajiny zapojiť do európskej spolupráce na poli hodnotenia kvality.(23) Je nevyhnutné prihliadať na zásadu subsidiarity a výlučnej zodpovednosti členských štátov za organizáciu a štruktúru svojich vzdelávacích systémov, aby osobitný kultúrny charakter a vzdelávacie tradície každého štátu mohli prekvitať,I. ODPORÚČAJÚ ČLENSKÝM ŠTÁTOM,aby v rámci svojich špecifických hospodárskych, sociálnych a kultúrnych podmienok a s prihliadnutím na európsky rozmer podporovali zlepšovanie hodnotenia kvality školského vzdelávania:1. podporovaním, prípadne zriaďovaním transparentných systémov hodnotenia kvality s týmito cieľmi:a) zabezpečiť kvalitné vzdelávanie a pritom podporovať spoločenské začlenenie a rovnaké príležitosti pre dievčatá a chlapcov;b) zabezpečiť kvalitu školského vzdelávania ako základu pre celoživotné vzdelávanie;c) stimulovať sebahodnotenie škôl ako spôsob vytvárania škôl, ktoré sú schopné poučiť sa z vyváženého sebahodnotenia a všetkých externých hodnotení a skvalitniť svoje vyučovacie systémy;d) využívať postupy zamerané na zvýšenie kvality ako prostriedku na úspešnejšie prispôsobenie sa rýchlo a neustále sa meniacim požiadavkám sveta;e) objasniť účel a podmienky pre sebahodnotenie škôl a zabezpečiť, aby prístup k sebahodnoteniu bol v súlade s ostatnými formami riadenia;f) rozvíjať externé hodnotenie s cieľom zabezpečiť metodickú podporu sebahodnotenia na školách a umožniť vonkajší pohľad na školy, ktorý povzbudí proces stáleho zlepšovania, a dbať pritom na to, aby sa táto činnosť neobmedzovala na čisto administratívne kontroly;2. povzbudzovaním a prípadne podporovaním zapájania sa všetkých zúčastnených, vrátane učiteľov, žiakov, vedenia školy, rodičov a odborníkov, do procesu externého hodnotenia a sebahodnotenia na školách s cieľom podporiť spoluzodpovednosť za skvalitnenie škôl;3. podporovaním školenia o zaobchádzaní s nástrojmi sebahodnotenia a ich používaní s týmito cieľmi:a) premeniť sebahodnotenie na účinný nástroj posilňovania schopnosti škôl zlepšovať sa;b) zabezpečiť účinné šírenie príkladov dobrej praxe a nových nástrojov v rámci sebahodnotenia;4. podporovaním schopnosti škôl učiť sa jedna od druhej na vnútroštátnej a európskej úrovni s týmito cieľmi:a) zisťovať a šíriť zásady dobrej praxe a účinné nástroje, ako sú ukazovatele a iné meradlá na poli hodnotenia kvality školského vzdelávania;b) vytvárať siete medzi školami na všetkých vhodných úrovniach, ktoré sa vzájomne podporujú a poskytnú vonkajší podnet pre hodnotiaci proces;5. povzbudzovaním spolupráce medzi všetkými orgánmi podieľajúcimi sa na hodnotení kvality školského vzdelávania a podporovaním vytvárania európskej siete.Táto spolupráca by mohla zahŕňať nasledovné oblasti:a) výmenu informácií a skúseností, najmä o metodickom vývoji a príkladoch dobrej praxe, osobitne využívaním moderných informačných a komunikačných technológií a prípadne organizovaním európskych konferencií, seminárov a pracovných konferencií;b) zhromažďovanie údajov a vyvíjanie nástrojov, ako sú ukazovatele a iné meradlá osobitného významu na hodnotenie kvality na školách;c) zverejňovanie výsledkov hodnotenia škôl v súlade s príslušnými postupmi každého členského štátu a jeho vzdelávacích zariadení a ich sprístupnenie orgánom v členských štátoch;d) podporovanie kontaktov medzi odborníkmi s cieľom budovania európskej odbornosti v tejto oblasti;e) využívanie výsledkov medzinárodných prieskumov na rozvoj hodnotenia kvality na školách.II. VYZÝVAJÚ KOMISIU,1. aby v úzkej súčinnosti s členskými štátmi a na základe existujúcich programov spoločenstva stimulovala spoluprácu uvedenú v bodoch 4 a 5 oddielu I a zapojila do nej aj príslušné organizácie a združenia s potrebnými skúsenosťami v tejto oblasti.Pritom by Komisia mala zabezpečiť, aby boli plne využívané skúsenosti získané v sieti Eurydice uvedenej v akcii 6.1 programu Socrates;2. aby na základe existujúcich programov spoločenstva zriadila databázu pre šírenie účinných nástrojov na hodnotenie kvality škôl. Táto databáza by mala obsahovať aj príklady dobrej praxe, mala by byť dostupná na internete a malo by byť zabezpečené jej interaktívne využívanie;3. aby sa využívali zdroje v rámci existujúcich programov spoločenstva, aby boli do týchto programov zahrnuté už získané skúsenosti a aby sa rozvíjali existujúce siete;4. aby ako prvý krok vykonala inventarizáciu nástrojov a stratégií pre hodnotenie kvality základného a stredoškolského vzdelávania, ktoré sa už používajú v rôznych členských štátoch. Po dokončení inventarizácie bude Komisia pracovať spolu s členskými štátmi na ďalšom vhodnom postupe. Európsky parlament, Rada, Hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov by mali byť o tomto postupe plne a pravidelne informované;5. aby na základe príspevkov od členských štátov predložila Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov raz za tri roky podrobnú správu o implementácii tohto odporúčania;6. aby na základe týchto správ prijala závery a pripravila návrhy.V Bruseli 12. februára 2001Za Európsky parlamentpredsedníčkaN. FontaineZa RadupredsedaT. Östros[1] Ú. v. ES C 168, 16.6.2000, s. 30.[2] Ú. v. ES C 317, 6.11.2000, s. 56.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu zo 6. júla 2000 (doposiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), Spoločná pozícia Rady z 9. novembra 2000 (Ú. v. ES C 375, 28.12.2000, s. 38) a Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 16. januára 2001 (doposiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[4] Ú. v. ES L 72, 21.3.2000, s. 15.[5] Ú. v. ES L 270, 7.10.1998, s. 56.[6] Ú. v. ES L 28, 3.2.2000, s. 1.[7] Ú. v. ES C 1, 3.1.1998, s. 4.--------------------------------------------------


				|

		52011SC0814

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Portugal[and delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Portugal, 2011-2014]

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
k národnému programu reforiem Portugalska na
rok 2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
a konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení politík zamestnanosti členských štátov[1], ktoré spolu tvoria „integrované
usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia
zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách
zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex ante a integrovanej
koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem. V národnom programe reforiem Portugalska nie sú
výslovne uvedené špecifické záväzky a opatrenia na rok 2011, ale
predpokladá sa, že budú predložené Európskej rade.
(6)
Dňa 23. marca 2011 portugalská vláda
predložila program stability na obdobie rokov 2011 – 2014 do národného
parlamentu, ktorý ho zamietol. Dňa 19. apríla 2011 portugalská vláda
predložila národný program reforiem. Navrhované makroekonomické a fiškálne
scenáre, ako aj odporúčania politického charakteru sa dostali do úzadia
podpísaním memoranda o porozumení 17. mája 2011.
(7)
Dňa 17. mája 2011 Rada prijala rozhodnutie 2011/0122
o sprístupnení strednodobej finančnej pomoci pre Portugalsko na obdobie
troch rokov 2011 – 2014 v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010
z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný
stabilizačný mechanizmus. Sprievodné memorandum o porozumení podpísané v
ten istý deň a jeho následné doplnky stanovujú podmienky hospodárskej
politiky, na základe ktorých sa finančná pomoc čerpá.
(8)
V roku 2010 rástol HDP Portugalska tempom 1,3 %.
Táto pozitívna miera rastu sa však dosiahla vo veľkej miere vďaka
výnimočným faktorom, ktoré podporili vývoz a súkromnú spotrebu. Vývoj
cien a nákladov jasne naznačoval, že Portugalsko nerozvíja svoju konkurencieschopnosť
v dostatočne rýchlej miere, aby zvrátilo svoj deficit bežného účtu,
ktorý bol v roku 2010 vysoký, dosahoval až 10 % HDP. Celkovo slabá
ekonomika a prudké zvýšenie nezamestnanosti (11,2 % koncom roku 2010) sa
prejavili vo vysokom deficite verejných financií, ktorý v roku 2009 presiahol 10 %
HDP a v roku 2010 9 % oproti 3,5 % v roku 2008. V dôsledku toho sa
Portugalsko v poslednej dobe dostalo pod silnejúci tlak na finančných
trhoch, čo vyvolalo obavy o udržateľnosť jeho verejných
financií. Po tom, čo ratingové agentúry niekoľkokrát po sebe znížili
rating portugalských dlhopisov, sa krajina stala neschopná refinancovania
vlastných potrieb pri kurzoch, ktoré by boli zlučiteľné s dlhodobou
fiškálnou udržateľnosťou. Zároveň bankový sektor, ktorý je vo
veľkej miere závislý od zahraničných zdrojov financovania, najmä v
rámci eurozóny, bol čoraz viac odrezaný od trhového financovania.
(9)
Portugalsko sa zaviazalo implementovať
hospodársky a finančný ozdravný program s cieľom obnoviť
dôveru v jeho štátne dlhopisy a bankový sektor a podporiť rast
a zamestnanosť. Ustanovujú sa v ňom komplexné opatrenia na troch
frontoch: i) dôveryhodná a vyvážená stratégia fiškálnej konsolidácie,
podporená štrukturálnymi fiškálnymi opatreniami a lepšou fiškálnou kontrolou;
ii) hlboké štrukturálne reformy na trhu práce a výrobkov sústredené na
začiatok obdobia; a iii) úsilie zabezpečiť finančný sektor
proti neriadenému znižovaniu dlhového investovania prostredníctvom trhových
mechanizmov podporených záložnými nástrojmi.
(10)
Komisia posúdila národný program reforiem[2]. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj
to, či sú v súlade s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
všeobecnú potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí
Európskej únie tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí
poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Za tohto stavu Komisia zdôrazňuje naliehavú
potrebu realizovať plánované opatrenia na dosiahnutie súladu s rozhodnutím
Rady 2011/0122,
TÝMTO ODPORÚČA Portugalsku:
realizovať opatrenia stanovené v
rozhodnutí Rady [2011/0122] a podrobnejšie rozpracované v memorande o
porozumení zo 17. mája 2011 a jeho následných doplnkoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[2]               Pozri SEK(2011) 730.