title: Odporúčanie Rady z 5. decembra 2017 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku

text:
               20.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 439/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 5. decembra 2017
   s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku
   (2017/C 439/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada 16. júna 2017 rozhodla v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), že v Rumunsku existuje značná zistená odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu a adresovala Rumunsku odporúčanie, aby prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (2) v roku 2017 nepresiahne 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP (3). Rumunsku sa odporučilo, aby na zníženie deficitu použilo všetky neočakávané zisky, zatiaľ čo opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast. Rada stanovila Rumunsku lehotu do 15. októbra 2017 na predloženie správy o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie.

               (2)

               Rada 11. júla 2017 odporučila Rumunsku, aby v roku 2017 zabezpečilo súlad s odporúčaním Rady (4) zo 16. júna 2017 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Pokiaľ ide o rok 2018, Rumunsku sa odporučilo, aby vynaložilo značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, s cieľom ďalej uskutočňovať úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nesmie v roku 2018 prekročiť 4,3 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP.

               (3)

               V dňoch 26. a 27. septembra 2017 Komisia vykonala misiu zvýšeného dohľadu v Rumunsku na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97. Komisia po zaslaní predbežných zistení rumunským orgánom podala o svojich zisteniach správu Rade 24. októbra 2017 a tieto zistenia zverejnila.

               (4)

               Rumunské orgány 13. októbra 2017 predložili správu o účinných opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017. Vzhľadom na informácie, ktoré vo svojej správe o prijatých opatreniach poskytli rumunské orgány, a na celkové posúdenie založené na prognóze z jesene 2017 Rada 5. decembra 2017 (5) dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017.

               (5)

               Rumunsko vykonáva procyklickú fiškálnu politiku v situácii vysokého hospodárskeho rastu a kladnej produkčnej medzery. Odhaduje sa, že v roku 2017 bude odchýlka štrukturálneho salda Rumunska od jeho strednodobého rozpočtového cieľa predstavovať 2,3 % HDP. Z uvedeného dôvodu a vzhľadom na to, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia, je vhodné adresovať tomuto členskému štátu revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o náležitých opatreniach, ktoré má prijať.

               (6)

               Na základe prognóz Komisie z jesene 2017 týkajúcich sa produkčnej medzery zodpovedá situácia Rumunska v rokoch 2017 a 2018 bežným hospodárskym podmienkam. Pomer dlhu verejnej správy k HDP je v Rumunsku pod hranicou 60 % HDP. Minimálne požadované štrukturálne úsilie stanovené v nariadení (ES) č. 1466/97 a spoločne dohodnutá matica úprav stanovená v Pakte stability a rastu, v ktorej sa zohľadňujú prevládajúce hospodárske podmienky a prípadné obavy týkajúce sa udržateľnosti, predstavuje 0,5 % HDP.

               (7)

               Podľa prognózy Komisie by sa mal štrukturálny deficit Rumunska v roku 2017 zvýšiť o 1,1 % HDP, zatiaľ čo v odporúčaní Rady zo 16. júna 2017 sa požadovalo jeho zníženie aspoň o 0,5 % HDP. Zároveň sa podľa prognózy Komisie z jesene 2017 očakáva, že Rumunsko v roku 2017 zostane na referenčnej úrovni deficitu vo výške 3 % HDP stanovenej v zmluve a v roku 2018 túto úroveň výrazne prekročí.

               (8)

               Aby sa Rumunsko po odchýlkach v rokoch 2016 a 2017 opäť vrátilo k vhodnému postupu úprav, malo by sa k úprave vo výške 0,5 % HDP odporučenej Radou 11. júla 2017 pridať dodatočné úsilie. Vzhľadom na veľkosť značnej zistenej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu sa ako primerané javí dodatočné úsilie vo výške 0,3 % HDP, ktoré zrýchli úpravu smerom späť k strednodobému rozpočtovému cieľu. Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 0,8 % HDP v roku 2018 zodpovedá nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresahujúcej 3,3 % v roku 2018.

               (9)

               Komisia vo svojej prognóze z jesene 2017 predpokladá v roku 2018 ďalšie zhoršenie štrukturálneho salda o 1 % HDP. Na dosiahnutie štrukturálneho zlepšenia na úrovni 0,8 % HDP v roku 2018 je preto potrebné prijať opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 1,8 % HDP v porovnaní so súčasným základným scenárom pre rok 2018 uvedeným v prognóze Komisie z jesene 2017.

               (10)

               Komisia vo svojej prognóze z jesene 2017 očakáva v roku 2018 deficit verejných financií vo výške 3,9 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. Požadovaná štrukturálna úprava vo výške 0,8 % HDP v porovnaní s prognózovaným výsledkom na rok 2017 by taktiež zaistila, že Rumunsko v roku 2018 s rezervou dodrží prahovú úroveň deficitu verejných financií vo výške 3 % HDP.

               (11)

               Požiadavky na rok 2018 uvedené v tomto odporúčaní nahrádzajú zodpovedajúce prvky stanovené vo fiškálnom odporúčaní, ktoré bolo zahrnuté v odporúčaní Rady adresovanom Rumunsku 11. júla 2017.

               (12)

               Rumunsko by malo do 15. apríla 2018 podať Rade správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie, a to podľa možností v rámci svojho konvergenčného programu, ktorý sa predkladá podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (13)

               Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY RUMUNSKO:

               1.

               prijalo potrebné opatrenia na zabezpečenie, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 nepresiahne 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave v roku 2018 aspoň vo výške 0,8 % HDP, čo by tento členský štát viedlo k primeranému postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu;

               2.

               všetky neočakávané zisky použilo na zníženie deficitu; opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast;

               3.

               podalo Rade do 15. apríla 2018 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

      Toto odporúčanie je určené Rumunsku.
      V Bruseli 5. decembra 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sa zohľadňujú. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sa vzájomne započítavajú.

      (3)  Odporúčanie Rady zo 16. júna 2017, ktorého cieľom je zabezpečiť nápravu značnej pozorovanej odchýlky od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 216, 6.7.2017, s. 1).

      (4)  Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2017 (Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 98).

      (5)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2389 z 5. decembra 2017, ktorým sa stanovuje, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017 (Ú. v. EÚ L 340, 20.12.2017, s. 49).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 15. decembra 2017 – Rade Európskej únie o externom audítorovi Európskej centrálnej banky (ECB/2017/42)

text:
               23.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 444/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 15. decembra 2017
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Európskej centrálnej banky
   (ECB/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora ECB, Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2017. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2018.

               (3)

               ECB vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2018 až 2022 spoločnosť Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft s možnosťou predĺženia mandátu až na ďalšie dva finančné roky (t. j. do roku 2023 alebo 2024),

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft vymenovaná za externého audítora ECB na finančné roky 2018 až 2022 s možnosťou predĺženia mandátu až na ďalšie dva finančné roky (t. j. do roku 2023 alebo 2024).

      Vo Frankfurte nad Mohanom 15. decembra 2017

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 8. januára 2018, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ESRB/2018/1)

text:
               3.2.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 41/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
   z 8. januára 2018,
   ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite
   (ESRB/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 a články 16 až 18,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 458 ods. 8,
   so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (3), a najmä na jeho články 18 až 20,
   keďže:

               (1)

               Na zabezpečenie efektívnosti a konzistentnosti makroprudenciálnej politiky je potrebné, aby tvorcovia politiky zobrali riadne do úvahy cezhraničné účinky opatrení makroprudenciálnej politiky prijatých jednotlivými členskými štátmi a ak je to dôvodné, prijali vhodné recipročné opatrenia makroprudenciálnej politiky na účely ich riešenia.

               (2)

               Účelom rámca pre dobrovoľnú reciprocitu opatrení makroprudenciálnej politiky ustanoveného v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 (4) je zabezpečiť, aby sa všetky opatrenia makroprudenciálnej politiky založené na expozícii, ktoré boli aktivované v jednom členskom štáte, recipročne uplatňovali v ostatných členských štátoch.

               (3)

               Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 (5) umožňuje príslušnému aktivačnému orgánu navrhnúť zároveň so žiadosťou o reciprocitu maximálny prah významnosti na úrovni poskytovateľa finančných služieb. Stály hodnotiaci tím Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) zriadený na základe rozhodnutia Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/4 (6) môže, ak to považuje za potrebné, odporučiť inú prahovú hodnotu.

               (4)

               Od 1. januára 2018 je v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 každá jednotlivá úverová inštitúcia, ktorej bolo udelené povolenie vo Fínsku a ktorá na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používa prístup založený na interných ratingoch, povinná na konsolidovanom základe dodržiavať minimálnu priemernú rizikovú váhu pre hypotekárne úvery zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo výške 15 %.

               (5)

               Po oznámení tohto opatrenia ESRB sa Generálna rada ESRB rozhodla v súlade s článkom 458 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 zahrnúť toto opatrenie do zoznamu opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré sa odporúčajú na recipročné uplatnenie podľa odporúčania ESRB/2015/2.

               (6)

               Dňa 28. mája 2017 skončila platnosť belgického opatrenia zameraného na expozície, ktoré sa týkajú hypotekárnych úverov, prijatého na základe článku 458 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a pridaného do zoznamu makroprudenciálnych opatrení odporúčaných na recipročné uplatnenie odporúčaním Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/3 (7). Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique oznámila 21. novembra 2017 svoj zámer zaviesť nové vnútroštátne makroprudenciálne opatrenie zamerané na expozície, ktoré sa týkajú hypotekárnych úverov, v súlade s postupom stanoveným v článku 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

               (7)

               Odporúčanie ESRB/2015/2 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      ZMENY

   Odporúčanie ESRB/2015/2 sa mení takto:

               1.

               Oddiel 1 odporúčanie C bod 1 sa nahrádza takto:

                           „1.

                           Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté inými príslušnými orgánmi a odporúčané na reciprocitu ESRB. Odporúča sa recipročne uplatniť tieto opatrenia, ako je to bližšie opísané v prílohe:
                           Estónsko:

                                       —

                                       miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku;

                                 Fínsko:

                                       —

                                       minimálna úroveň priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery zabezpečené hypotékou na nehnuteľnosti určené na bývanie vo Fínsku vo výške 15 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Fínsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.“;

               2.

               Príloha sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 8. januára 2018

         Francesco MAZZAFERRO

            Vedúci sekretariátu ESRB v mene generálnej rady ESRB

      (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 z 15. decembra 2015 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 9).

      (5)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 z 20. októbra 2017, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite. (Ú. v. EÚ C 431, 15.12.2017, s. 1).

      (6)  Rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/4 zo 16. decembra 2015 o koordinačnom rámci pre oznamovanie vnútroštátnych opatrení makroprudenciálnej politiky príslušnými orgánmi, pre vydávanie stanovísk a odporúčaní Európskym výborom pre systémové riziká a o zrušení rozhodnutia ESRB/2014/2 (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 28).

      (7)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/3 z 24. marca 2016, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 153, 29.4.2016, s. 1).

      PRÍLOHA

            „PRÍLOHA

               Estónsko

                  Miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku

            I.   Opis opatrenia

                        1.

                        Estónske opatrenie spočíva v zavedení miery vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku.

                  II.   Reciprocita

                        2.

                        Ak členské štáty implementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s článkom 134 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                        3.

                        Ak členské štáty neimplementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s odporúčaním C bodom 2 recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do šiestich mesiacov.

               Fínsko

                  Minimálna úroveň priemernej rizikovej váhy pre úvery zabezpečené hypotékou na nehnuteľnosti určené na bývanie vo Fínsku vo výške 15 %, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na každú jednotlivú úverovú inštitúciu, ktorá používa prístup založený na interných ratingoch (ďalej len „úverové inštitúcie s prístupom IRB“).

            I.   Opis opatrenia

                        1.

                        Fínske opatrenie, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pozostáva zo zavedenia požiadavky na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku vo výške 15 % pre každú jednotlivú úverovú inštitúciu s prístupom IRB, a to na úrovni portfólia.

                        2.

                        Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis členskými štátmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti pre expozície na hypotekárnom trhu vo Fínsku vo výške 1 miliardy EUR.

                  II.   Reciprocita

                        3.

                        V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené fínske opatrenie recipročne uplatnili na portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku a poskytnutých pobočkami úverových inštitúcií s prístupom IRB nachádzajúcimi sa vo Fínsku, ktorým bolo udelené vnútroštátne povolenie. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                        4.

                        Príslušným orgánom sa tiež odporúča recipročne uplatniť uvedené fínske opatrenie na portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku a priamo cezhranične poskytnutých úverovými inštitúciami s prístupom IRB usadenými v ich jurisdikciách. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                        5.

                        V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do štyroch mesiacov.

                        6.

                        Ak v iných dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým tam bolo udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Fínsku, alebo ktoré by poskytovali finančné služby priamo vo Fínsku a zároveň by mali na fínskom hypotekárnom trhu expozície vo výške 1 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať dotknuté opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.

                  III.   Prah významnosti

                        7.

                        V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorých portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku nedosahujú prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.“


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/234 zo 14. februára 2018 o posilnení európskeho charakteru a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019

text:
               17.2.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 45/40

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2018/234
   zo 14. februára 2018
   o posilnení európskeho charakteru a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V článku 10 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že občania sú na úrovni Únie priamo zastúpení v Európskom parlamente.

               (2)

               V článku 10 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že každý občan má právo zúčastňovať sa na demokratickom živote Únie a že rozhodnutia sa prijímajú podľa možnosti čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi.

               (3)

               V článku 17 ods. 7 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že Európska rada musí zohľadniť voľby do Európskeho parlamentu, keď navrhuje kandidáta na funkciu predsedu Európskej komisie.

               (4)

               V dostatočnom predstihu pred voľbami do Európskeho parlamentu, ktoré budú v roku 2019, by sa malo odporúčanie Komisie 2013/142/EÚ (1) aktualizovať a určité jeho prvky by sa mali doplniť s cieľom ešte viac posilniť európsky charakter a účinný priebeh volieb do Európskeho parlamentu.

               (5)

               Najdôležitejšie je posilniť demokratickú legitimitu EÚ a zabezpečiť, aby sa občania podieľali na politickom dianí na európskej úrovni. Občania by hlasovali vo voľbách do Európskeho parlamentu s väčším odhodlaním, keby si lepšie uvedomovali, ako politiky EÚ ovplyvňujú ich každodenný život, a keby verili, že sa môžu vyjadriť k najdôležitejším rozhodnutiam Únie, akým je napríklad výber vedúcich predstaviteľov inštitúcií EÚ a stanovenie budúcich priorít Únie.

               (6)

               Z potreby posilniť zodpovednosť a transparentnosť plynú dôsledky aj pre Komisiu. Komisia preskúmala Kódex správania členov Európskej komisie (2). Podľa nového kódexu môžu členovia Komisie kandidovať vo voľbách do Európskeho parlamentu bez toho, aby si museli vziať pracovné voľno. V snahe zohľadniť túto zmenu sa zrevidovali príslušné pravidlá Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou (3).

               (7)

               Politiky, o ktorých sa rozhoduje na európskej úrovni, priamo ovplyvňujú každodenný život občanov a prejavujú sa na miestnej úrovni. Aby si občania mohli vybrať vo voľbách do Európskeho parlamentu, potrebujú vedieť, čo sa odohráva na európskej úrovni. Zapájanie občanov do otázok európskeho významu podporuje demokratickú účasť občanov na tvorbe politík EÚ. Súčasná komisia od januára 2015 zorganizovala 478 dialógov s občanmi vo všetkých členských štátoch a spolupracovala pri tom aj s inštitucionálnymi partnermi, napr. s Európskym parlamentom, národnými parlamentmi, Výborom regiónov a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom. V období od februára 2018 do 9. mája 2019 Komisia v spolupráci s členskými štátmi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, ako aj s Európskym parlamentom a inými európskymi inštitúciami zorganizuje alebo pomôže zorganizovať približne 500 ďalších dialógov.

               (8)

               Viaceré členské štáty vyhlásili, že sú pripravené pustiť sa do širších verejných diskusií o budúcnosti Európy, pričom v niekoľkých členských štátoch už takéto vnútroštátne dialógy prebiehajú. Zaangažovaním občanov z celej Európy a konaním informačných podujatí organizovaných v súlade s politickými štruktúrami a praxou členských štátov by členské štáty mohli napomôcť zvýšiť povedomie občanov o tom, aký dôležitý je ich hlas pri určovaní vízie, vďaka ktorej by európsky projekt najviac napredoval. Takéto podujatia by sa mali konať v období medzi zasadnutím lídrov plánovaným na 23. februára 2018 a samitom v Sibiu, ktorý sa koná 9. mája 2019, tesne pred voľbami do Európskeho parlamentu, a na ktorom majú hlavy štátov alebo predsedovia vlád podľa očakávaní vypracovať závery o nadchádzajúcich krokoch Únie.

               (9)

               Európske politické strany výrazne prispievajú k formovaniu európskeho politického vedomia, podpore volebnej účasti a k vyjadrovaniu vôle občanov Únie. Táto rola európskych politických strán by sa mohla upevniť, ak by v nadchádzajúcich mesiacoch oslovili svoje vnútroštátne pridružené strany a občiansku spoločnosť a dôkladnejšie ich oboznámili s tým, aké možnosti voľby sa naskytajú, pokiaľ ide o budúcnosť Európy a záujmy občanov, ktorých zastupujú.

               (10)

               Systém „spitzenkandidaten“, vedúcich kandidátov na funkciu predsedu Európskej komisie sa po prvýkrát zaviedol vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014.

               (11)

               Tento postup napomohol posilniť účinnosť a demokratickú legitimitu Únie, ktorá sa opiera o dva piliere: priame zastúpenie občanov v Európskom parlamente a ich nepriame zastúpenie vládami členských štátov v Európskej rade a v Rade. Prispel aj k zvýšeniu zodpovednosti Komisie v súlade s článkom 17 ods. 7 Zmluvy o Európskej únii. So zreteľom na voľby do Európskeho parlamentu, ktoré sa budú konať v roku 2019, by sa v tomto postupe malo pokračovať a mal by sa skvalitniť.

               (12)

               Európske a vnútroštátne politické strany by mali oznámiť ešte pred začiatkom volebnej kampane, v ideálnom prípade do konca roka 2018, ktorého kandidáta na funkciu predsedu Európskej komisie podporujú, a v ideálnom prípade začiatkom roka 2019 zverejniť jeho vlastný program. Umožnilo by to sprehľadniť prepojenie medzi jednotlivým hlasom, ktorý občan Únie odovzdá určitej politickej strane vo voľbách do Európskeho parlamentu, kandidátom na funkciu predsedu Komisie, ktorého táto strana podporuje, a jeho víziou budúcnosti Európy.

               (13)

               Tento proces by bol ešte dôslednejší, keby si európske politické strany a ich vnútroštátne členské strany vybrali svojich vedúcich kandidátov otvoreným, inkluzívnym a transparentným spôsobom, napríklad v primárnych voľbách. Takýto spôsob výberu by zároveň mohol pomôcť vzbudiť väčší záujem a zmobilizovať voličov.

               (14)

               V článku 10 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii a článku 12 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie sa európskym politickým stranám priznáva významná úloha. Štatút a financovanie európskych politických strán a európskych politických nadácií sa regulujú na európskej úrovni. V záujme transparentnosti, kontroly a demokratickej zodpovednosti európskych politických strán Komisia navrhla, aby sa príslušné pravidlá zmenili pred tým, ako sa budú v roku 2019 konať voľby do Európskeho parlamentu (4). Konkrétne prístup k finančným prostriedkom zo všeobecného rozpočtu Európskej únie by sa mal podmieniť tým, že pridružené strany uverejnia program a logo dotknutej európskej politickej strany. Občania by mali mať vopred k dispozícii jasné a relevantné informácie, aby chápali, aký vplyv majú ich hlasy na úrovni európskych strán. Podujatia strán, akými sú snemy, a volebné kampane vnútroštátnych strán sú ďalším vhodným a účinným spôsobom, ako verejnosť oboznámiť s týmto vzájomným vzťahom a jasne ho zviditeľniť.

               (15)

               Keď sa kampane týkajúce sa volieb do Európskeho parlamentu začnú oveľa skôr ako v minulosti a ešte pred začiatkom kampane sa zverejní, ku ktorým európskym stranám sú zúčastnené vnútroštátne strany pridružené, malo by to prispieť k posilneniu európskeho rozmeru týchto volieb.

               (16)

               Na európske politické strany sa apeluje, aby pred začiatkom kampane, a podľa možnosti pri oznamovaní svojich kandidátov na funkciu predsedu Komisie, informovali o tom, ku ktorej politickej skupine v Európskom parlamente sa v nasledujúcom volebnom období zamýšľajú pripojiť, alebo akú politickú skupinu v ňom chcú vytvoriť, a to s prihliadnutím na špecifiká politickej scény vnútroštátnych strán jednotlivých členských štátov. Prepojenie medzi vnútroštátnymi politickými stranami, európskymi politickými stranami a politickými skupinami v Európskom parlamente by sa tak stalo ešte transparentnejšie.

               (17)

               Tým, že členské štáty podporia a uľahčia poskytovanie informácií voličom o pridružení vnútroštátnych strán k európskym politickým stranám v priebehu kampane pred voľbami do Európskeho parlamentu a podľa možnosti aj na hlasovacích lístkoch používaných v týchto voľbách, zlepšili by viditeľnosť európskych politických strán a platforiem, ktoré ponúkajú, v celom európskom volebnom procese.

               (18)

               V článku 22 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa uvádza, že občania Únie majú právo voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu v členskom štáte, v ktorom majú bydlisko, v zmysle smernice Rady 93/109/ES (5).

               (19)

               V snahe podporiť účasť občanov vo voľbách do Európskeho parlamentu a ich európsky rozmer je vhodné sa postarať o to, aby sa určili a zdieľali najlepšie postupy a opatrenia, ktoré členské štáty zaviedli v rámci príprav a organizácie týchto volieb, a to aj pokiaľ ide o právo voliť európskych občanov s bydliskom v inom členskom štáte, ako aj o podporu uplatňovania volebných práv nedostatočne zastúpených skupín vrátane osôb so zdravotným postihnutím.

               (20)

               Vzhľadom na riziká, ktoré pre volebný proces predstavujú kybernetické útoky a dezinformácie, spozorované v nedávnych voľbách a kampaniach by sa mala podporovať výmena skúseností medzi členskými štátmi o otázkach s tým spojených.

               (21)

               Členské štáty, ako aj európske a vnútroštátne politické strany nesú osobitnú zodpovednosť za posilnenie demokratického a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      Zapojiť európskych občanov pred voľbami do Európskeho parlamentu do diskusií o európskych otázkach

               1.

               Počnúc zasadnutím lídrov plánovaným na 23. februára 2018 a so zreteľom na vnútroštátne politické štruktúry a prax by členské štáty mali organizovať informačné podujatia, aby občanov zapojili do verejnej diskusie o otázkach týkajúcich sa Európskej únie a o budúcnosti Európy. Tieto informačné podujatia by mali pokračovať až do zasadnutia lídrov v Sibiu 9. mája 2019, krátko pred voľbami do Európskeho parlamentu.
               Európske a vnútroštátne politické strany by mali v rovnakom období pomôcť lepšie oboznámiť občanov s aktuálnymi otázkami, ktorým sa venuje pozornosť na úrovni Únie, a o tom, ako ich hodlajú v nadchádzajúcom volebnom období riešiť.

      Podpora kandidáta na funkciu predsedu Európskej komisie

               2.

               V dostatočnom predstihu pred voľbami do Európskeho parlamentu, v ideálnom prípade do konca roka 2018 by mali jednotlivé európske politické strany oznámiť meno kandidáta na funkciu predsedu Európskej komisie, ktorého podporujú. V ideálnom prípade začiatkom roka 2019 by mali takisto zverejniť vlastný program kandidáta.
               Na európske politické strany a ich vnútroštátne členské strany sa apeluje, aby si svojich vedúcich kandidátov vybrali otvoreným, inkluzívnym a transparentným spôsobom.
               Vnútroštátne politické strany by mali zabezpečiť, aby svoje politické vystupovanie vrátane oznamov v rozhlasovom a televíznom vysielaní v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu využili aj na informovanie občanov o kandidátovi na funkciu predsedu Európskej komisie, ktorého podporujú, a o jeho programe.

      Informovať voličov o pridružení vnútroštátnych strán k európskym politickým stranám

               3.

               Vnútroštátne politické strany zúčastňujúce sa na voľbách do Európskeho parlamentu by mali pred týmito voľbami a pred začiatkom volebnej kampane verejne oznámiť, či sú pridružené k nejakej európskej politickej strane a ak áno, ku ktorej, a ktorého vedúceho kandidáta podporujú, a to s prihliadnutím na špecifiká politickej scény vnútroštátnych strán jednotlivých členských štátov.
               Vnútroštátne politické strany by mali v medziach možností zreteľne uvádzať túto informáciu prípadne vrátane loga danej európskej politickej strany, na všetkých materiáloch týkajúcich sa volebnej kampane, vo všetkých volebných vystúpeniach a politických oznamoch v rozhlasovom a televíznom vysielaní.
               Na európske politické strany sa apeluje, aby pred začiatkom kampane, a podľa možnosti pri oznamovaní svojich kandidátov na funkciu predsedu Komisie, informovali o tom, ku ktorej politickej skupine v Európskom parlamente sa v nasledujúcom volebnom období zamýšľajú pripojiť, alebo akú politickú skupinu v ňom chcú vytvoriť.

      Podporovať a uľahčovať informovanosť voličov o pridružení vnútroštátnych strán k európskym politickým stranám

               4.

               Členské štáty by mali podporovať a uľahčovať poskytovanie informácií voličom o pridružení vnútroštátnych strán k európskym politickým stranám, ako aj o ich vedúcich kandidátoch, pred voľbami do Európskeho parlamentu a počas nich, napríklad umožnením a podporovaním označenia takéhoto pridruženia na materiáloch týkajúcich sa volebnej kampane, webových stránkach vnútroštátnych a regionálnych členských strán a podľa možnosti na hlasovacích lístkoch používaných v týchto voľbách.

      Účinný priebeh

               5.

               Zodpovedné vnútroštátne orgány sa vyzývajú, aby sa stretli na jar v roku 2018 a za pomoci Komisie si vymenili najlepšie postupy a praktické opatrenia, ktorými by sa zabezpečilo, aby európski občania s bydliskom v inom členskom štáte mohli využiť v danom členskom štáte svoje hlasovacie právo, podporilo uplatňovanie volebných práv nedostatočne zastúpených skupín vrátane osôb so zdravotným postihnutím, a aby sa celkovo podporil demokratický priebeh a vysoká volebná účasť.
               Zodpovedné vnútroštátne orgány sa okrem toho vyzývajú, aby na základe skúseností členských štátov určili najlepšie postupy zisťovania, zmierňovania a riadenia rizík, ktoré pre volebný proces predstavujú kybernetické útoky a dezinformácie.

      Toto odporúčanie je určené členským štátom a európskym a vnútroštátnym politickým stranám.
      V Bruseli 14. februára 2018

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Odporúčanie Komisie 2013/142/EÚ z 12. marca 2013 o posilnení demokratického a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu (Ú. v. EÚ L 79, 21.3.2013, s. 29).

      (2)  Rozhodnutie Komisie z 31. januára 2018 o Kódexe správania členov Európskej komisie [C(2018) 700 final].

      (3)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. februára 2018 o revízii Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou [2017/2233 (ACI)].

      (4)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 1141/2014 z 22. októbra 2014 o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií [COM(2017) 481 z 13. septembra 2017].

      (5)  Smernica Rady 93/109/ES zo 6. decembra 1993, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania volebného práva a práva byť volený do Európskeho parlamentu pre občanov únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (Ú. v. ES L 329, 30.12.1993, s. 34).


title: Odporúčanie Rady z 20. februára 2018 o vymenovaní viceprezidenta Európskej centrálnej banky

text:
               22.2.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 67/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 20. februára 2018
   o vymenovaní viceprezidenta Európskej centrálnej banky
   (2018/C 67/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 283 ods. 2 a jej článok 139 ods. 2,
   so zreteľom na Protokol č. 4 o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   TÝMTO ODPORÚČA EURÓPSKEJ RADE:
   Vymenovať pána Luisa DE GUINDOS JURADA za viceprezidenta Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov s účinnosťou od 1. júna 2018.

      V Bruseli 20. februára 2018

            Za Radu

            predseda

         V. GORANOV


title: Odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o presadzovaní spoločných hodnôt, inkluzívneho vzdelávania a európskeho rozmeru výučby

text:
               7.6.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 195/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 22. mája 2018
   o presadzovaní spoločných hodnôt, inkluzívneho vzdelávania a európskeho rozmeru výučby
   (2018/C 195/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Únia je založená na spoločných hodnotách a všeobecných zásadách rešpektovania ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv príslušníkov menšín, ako sa stanovuje v článku 2 Zmluvy o Európskej únii. Podľa článku 3 Zmluvy o Európskej únii je cieľom Únie zachovávať a presadzovať jej hodnoty.

               (2)

               Únia, ktorá sa inšpiruje týmito hodnotami, dokázala spojiť krajiny, komunity a ľudí v jedinečnom politickom projekte, vďaka ktorému Európa poznala najdlhšie obdobie mieru, čo zároveň podporilo sociálnu stabilitu a hospodársku prosperitu. Prijatie hodnôt, ktoré sú stanovené v zmluve, členskými štátmi vytvára spoločný základ, ktorý tvorí osobitnú črtu európskeho spôsobu života a identity a vďaka ktorému má Únia svoje miesto na svetovej scéne.

               (3)

               Únia a jej členské štáty čelia rôznym výzvam vrátane populizmu, xenofóbie, rozdeľujúceho nacionalizmu, diskriminácie, šírenia falošných správ a dezinformovania, ako aj výzve radikalizácie vedúcej k násilnému extrémizmu. Tieto javy by mohli vážnym spôsobom ohroziť základy našej demokracie, narušiť dôveru v právny štát a demokratické inštitúcie a oslabovať pocit spolupatričnosti v rámci európskych spoločností a medzi nimi.

               (4)

               Nedostatočná informovanosť o základoch Únie, dôvodoch jej vzniku a jej základnom fungovaní podporuje dezinformovanie a bráni vytváraniu informovaných názorov na jej činnosti. Znalosti o rozmanitosti Únie a jej členských štátov podporujú vzájomný rešpekt, porozumenie a spoluprácu v rámci členských štátov a medzi nimi.

               (5)

               Vzdelávanie každého typu, na všetkých úrovniach a od raného veku zohráva kľúčovú úlohu pri presadzovaní spoločných hodnôt. Pomáha zabezpečiť sociálne začlenenie tým, že každému dieťaťu poskytuje spravodlivú šancu a rovnaké príležitosti na dosiahnutie úspechu. Poskytuje príležitosti na to, aby sa z detí stali aktívni a kriticky uvedomelí občania, a prispieva k lepšiemu pochopeniu európskej identity.

               (6)

               Európski lídri v rámci Agendy lídrov diskutovali v novembri 2017 v Göteborgu o význame vzdelávania a kultúry pre budúcnosť Európy. V rámci poskytnutia podkladov pre túto diskusiu Komisia predložila svoju víziu pre európsky vzdelávací priestor a navrhla niekoľko iniciatív vo svojom oznámení s názvom „Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou“ (1), v ktorom sa uvádza, že „posilňovanie európskej identity má zásadný význam a vzdelávanie a kultúra sú jeho najlepšou hybnou silou“.

               (7)

               Európska rada v nadväznosti na zasadnutie lídrov v Göteborgu vo svojich záveroch zo 14. decembra 2017 zdôraznila, že vzdelávanie a kultúra majú kľúčový význam pri budovaní inkluzívnej a súdržnej spoločnosti a pri zachovaní našej konkurencieschopnosti (2).

               (8)

               Jeden z cieľov rámca ET 2020 pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (3), konkrétne podpora rovnosti, sociálnej súdržnosti a aktívneho občianstva, bol stanovený na základe toho, že v rámci vzdelávania by sa mali podporovať medzikultúrne zručnosti, demokratické hodnoty a rešpektovanie základných práv, malo by sa ním predchádzať všetkým formám diskriminácie a rasizmu a tiež bojovať proti nim, a malo by vybaviť deti, mladých ľudí a dospelých schopnosťami pozitívnej interakcie s rovesníkmi z rozmanitých prostredí.

               (9)

               V Parížskej deklarácii, ktorú 17. marca 2015 prijali európski ministri školstva, sa stanovil záväzok členských štátov presadzovať spoločné hodnoty, posilňovať kritické myslenie a mediálnu gramotnosť, inkluzívne vzdelávanie a medzikultúrny dialóg. Reakcie na verejnú konzultáciu v rámci celej EÚ (4) jasne ukazujú, že inkluzívne vzdelávanie by sa malo podporovať. Iba 16 % respondentov sa domnieva, že v súvislosti so vzdelávaním sa tento cieľ v súčasnosti naozaj realizuje; 95 % sa domnieva, že vzdelávanie by malo pomôcť mladým ľuďom pochopiť význam spoločných hodnôt a že Únia by mala členským štátom pomáhať pri plnení tejto úlohy (98 %).

               (10)

               Prieskum siete Eurydice z roku 2017 o výchove k občianstvu na školách v Európe ukazuje, že výchova k občianstvu je v súčasnosti v centre pozornosti vo viacerých európskych krajinách. Približne polovica krajín však ešte stále nemá vypracované politiky na zahrnutie výchovy k občianstvu do počiatočnej odbornej prípravy učiteľov. Preto by sa učitelia mali podporovať a malo by sa posilniť ich postavenie prostredníctvom opatrení na vytvorenie kultúry a prostredia otvoreného vzdelávania a zabezpečenie efektívneho vyučovania v rôznorodých učebných skupinách s cieľom vyučovať občianske kompetencie, odovzdávať spoločné dedičstvo Európy, presadzovať spoločné hodnoty a pôsobiť ako vzor pre učiacich sa.

               (11)

               V niekoľkých členských štátoch je aj naďalej naliehavým problémom radikalizácia vedúca k násilnému extrémizmu. Presadzovanie spoločných hodnôt ako vektora sociálnej súdržnosti a integrácie, a to aj prostredníctvom politík v oblasti vzdelávania, je neoddeliteľnou súčasťou riešenia tejto otázky. S cieľom podporovať členské štáty v ich úsilí zriadila Európska komisia v júli 2017 expertnú skupinu na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie (5), ktorá má identifikovať podporné opatrenia vrátane opatrení v oblasti vzdelávania.

               (12)

               V najnovších výsledkoch prieskumu PISA a Monitoru vzdelávania a odbornej prípravy z roku 2017 sa zdôrazňuje prepojenie medzi nerovnosťami vo vzdelávaní a sociálno-ekonomickým zázemím študentov. Údaje z Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) poukazujú na to, že študenti z chudobnejších domácností dosahujú trikrát častejšie horšie výsledky ako ich spolužiaci z ekonomicky silnejších domácností a že u študentov z prisťahovaleckého prostredia je pravdepodobnosť, že budú dosahovať slabšie výsledky ako iní študenti, dvakrát vyššia. S cieľom zabrániť marginalizácii mladých ľudí je dôležité zabezpečiť inkluzívne a spravodlivé systémy vzdelávania, ktoré podporujú súdržné spoločnosti, kladú základy pre aktívne občianstvo a posilňujú zamestnateľnosť.

               (13)

               Medzinárodná asociácia pre hodnotenie výsledkov vzdelávania vo svojej medzinárodnej štúdii o občianskom vzdelávaní a výchove k občianstvu z roku 2016 uvádza, že národná a európska identita môžu pozitívnym spôsobom existovať vedľa seba a nie sú vo vzájomnom rozpore. Zo štúdie tiež vyplýva, že študenti s vyššou úrovňou občianskych znalostí sa často radia aj medzi študentov, ktorí vyjadrujú tolerantnejšie postoje.

               (14)

               Prieskumy Eurobarometra zdôrazňujú pozoruhodne nízku úroveň znalostí o Únii. Podľa prieskumu z roku 2014 sa 44 % ľudí domnieva, že iba málo rozumejú tomu, ako Únia funguje, pričom prieskum z roku 2011 ukazuje, že relatívna väčšina má pocit, že nie sú dostatočne informovaní o Európskej únii. V tej istej štúdii sa takisto zistilo, že tretina ľudí nevie presne, koľko členských štátov má Únia. Prieskum Eurobarometra z roku 2017 ukazuje, že 89 % mladých Európanov súhlasí s tým, že vlády jednotlivých štátov by mali posilniť školské vzdelávanie v oblasti práv a povinností, ktoré majú ako občania Únie. Napokon podľa najnovšieho prieskumu Eurobarometra 35 % respondentov považuje porovnateľné vzdelávacie normy za veľmi užitočné pre budúcnosť Európy.

               (15)

               V tejto súvislosti má zásadný význam, aby členské štáty zintenzívnili svoje úsilie pri ďalšom plnení všetkých cieľov Parížskej deklarácie z roku 2015. Je osobitne dôležité ďalej presadzovať spoločné hodnoty ako hybné sily súdržnosti a začleňovania, podporovať zavádzanie prostredí participatívneho učenia na všetkých úrovniach vzdelávania, zlepšovať odbornú prípravu učiteľov v oblasti občianstva a rozmanitosti a zlepšovať mediálnu gramotnosť a schopnosti kritického myslenia u všetkých učiacich sa.

               (16)

               Na dosiahnutie súdržnejších spoločností je nevyhnutné zabezpečiť účinný rovnoprávny prístup ku kvalitnému inkluzívnemu vzdelávaniu pre všetkých učiacich sa vrátane osôb s prisťahovaleckým pôvodom, osôb zo znevýhodnených sociálno-ekonomických prostredí, osôb s osobitnými potrebami a osôb so zdravotným postihnutím, a to v súlade s Dohovorom o právach osôb so zdravotným postihnutím. Členské štáty by pri svojom úsilí mohli využívať existujúce nástroje Únie, najmä program Erasmus+, európske štrukturálne a investičné fondy, program Kreatívna Európa, program Európa pre občanov, program Práva, rovnosť a občianstvo, Európsky zbor solidarity a program Horizont 2020, ako aj usmernenia a odborné znalosti Európskej agentúry pre rozvoj špeciálneho a inkluzívneho vzdelávania.

               (17)

               Program Erasmus+ je dôkazom, že mobilita a cezhraničné kontakty sú účinným spôsobom, ako zažiť európsku identitu. Je nevyhnutné, aby všetky kategórie učiacich sa v celej Európe mohli rovnocenným spôsobom využívať možnosti, ktoré ponúka tento program, a to najmä prostredníctvom školských výmen medzi členskými štátmi. Virtuálna mobilita, najmä prostredníctvom siete eTwinning, je výborným nástrojom, ktorý umožňuje priamy kontakt medzi žiakmi, a v nadchádzajúcich rokoch sa bude využívať vo väčšom meradle a v kombinácii s fyzickou mobilitou.

               (18)

               Zavedenie európskeho rozmeru vzdelávania by malo napomáhať učiacim sa, aby zažívali európsku identitu v celej jej rozmanitosti, a malo by posilňovať pozitívny a inkluzívny európsky pocit spolupatričnosti ako doplnku k ich miestnym, regionálnym a národným identitám a tradíciám. Rovnako je to dôležité v záujme podpory lepšieho chápania Únie, ako aj jej členských štátov.

               (19)

               Toto odporúčanie plne rešpektuje zásady subsidiarity a proporcionality. Obsahom tohto odporúčania nie sú dotknuté existujúce vnútroštátne iniciatívy v týchto oblastiach, a najmä v oblasti vnútroštátneho občianskeho vzdelávania,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      Členské štáty by mali:

      Presadzovanie spoločných hodnôt

               1.

               Presadzovať uznávanie spoločných hodnôt stanovených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii už od raného veku a na všetkých úrovniach a typoch vzdelávania a odbornej prípravy v celoživotnej perspektíve s cieľom posilniť sociálnu súdržnosť a pozitívny a inkluzívny pocit spolupatričnosti na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie.

               2.

               Pokračovať v plnení záväzkov stanovených v Parížskej deklarácii, najmä prostredníctvom:

                           a)

                           podpory vzdelávania zameraného na aktívne občianstvo a etiku, ako aj otvoreného vzdelávacieho prostredia v záujme podpory tolerantných a demokratických postojov a sociálnych, občianskych a medzikultúrnych zručností;

                           b)

                           posilňovania kritického myslenia a mediálnej gramotnosti, najmä pokiaľ ide o používanie internetu a sociálnych médií s cieľom zvyšovať informovanosť o rizikách súvisiacich so spoľahlivosťou informačných zdrojov a pomáhať pri vytváraní si zdravého úsudku;

                           c)

                           využívania existujúcich alebo v prípade potreby rozvoja nových štruktúr, ktoré podporujú aktívnu účasť učiteľov, rodičov, študentov a širšej komunity v školách, a

                           d)

                           podpory príležitostí na demokratickú účasť mladých ľudí a aktívnu, kriticky uvedomelú a zodpovednú komunitnú účasť.

               3.

               Účinne využívať existujúce nástroje na podporu občianskeho vzdelávania, ako je napríklad Rámec pre kompetencie v demokratickej kultúre vypracovaný Radou Európy.

      Poskytovanie inkluzívneho vzdelávania

               4.

               Presadzovať inkluzívne vzdelávanie pre všetkých učiacich sa, a to najmä:

                           a)

                           zapojením všetkých učiacich sa do kvalitného vzdelávania od raného detstva a počas celého života;

                           b)

                           poskytovaním potrebnej podpory všetkým učiacim sa v súlade s ich osobitnými potrebami vrátane osôb zo znevýhodnených sociálno-ekonomických prostredí, osôb z prisťahovaleckého prostredia, osôb s osobitnými potrebami a najtalentovanejších učiacich sa;

                           c)

                           uľahčovaním prechodu medzi rôznymi sústavami a stupňami vzdelávania a umožňovaním poskytovania vhodného študijného a profesijného poradenstva.

               5.

               Účinne a na dobrovoľnom základe využívať Európsku agentúru pre rozvoj špeciálneho a inkluzívneho vzdelávania s cieľom vykonávať a monitorovať úspešné inkluzívne prístupy vo svojich vzdelávacích systémoch.

      Presadzovanie európskeho rozmeru vo výučbe

               6.

               Presadzovať európsky rozmer vyučovania posilňovaním:

                           a)

                           chápania európskeho kontextu a spoločného dedičstva a hodnôt a informovanosti o jednote a sociálnej, kultúrnej a historickej rozmanitosti Únie a členských štátov Únie;

                           b)

                           chápania základov, hodnôt a fungovania Únie;

                           c)

                           účasti žiakov a učiteľov v sieti eTwinning, na cezhraničnej mobilite a nadnárodných projektoch, najmä pre školy;

                           d)

                           miestnych projektov zameraných na zvyšovanie povedomia o Európskej únii a zlepšenie jej chápania vo vzdelávacích prostrediach, a to najmä prostredníctvom priamej interakcie s mladými ľuďmi, ako je napríklad každoročná a na dobrovoľnom základe konaná oslava „Dňa Európskej únie“ vo vzdelávacích prostrediach.

      Podpora pedagogických a odborných pracovníkov a výučby

               7.

               Umožňovať pedagogickým a odborným pracovníkom, aby presadzovali spoločné hodnoty a poskytovali inkluzívne vzdelávanie prostredníctvom:

                           a)

                           opatrení na posilnenie postavenia pedagogických a odborných pracovníkov, ktoré im pomôžu sprostredkúvať spoločné hodnoty a presadzovať aktívne občianstvo a zároveň prenášať pocit spolupatričnosti a reagovať na rôzne potreby učiacich sa, a

                           b)

                           presadzovania počiatočného a ďalšieho vzdelávania, výmen a partnerského učenia a činností partnerského poradenstva, ako aj poradenstva a mentorstva pre pedagogických a odborných pracovníkov.

      Vykonávanie opatrení

               8.

               Preskúmať a podľa potreby zlepšiť existujúce politiky a postupy v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a neformálneho vzdelávania s cieľom postupovať podľa týchto odporúčaní.

               9.

               Identifikovať potreby a posilňovať zapojenie verejnosti, a to prostredníctvom využívania existujúcich údajov alebo v prípade potreby zberu nových údajov s cieľom zlepšiť tvorbu fundovaných politík v oblasti sociálneho a občianskeho rozmeru vzdelávania a odbornej prípravy.

               10.

               Naďalej spolupracovať v strategických rámcoch EÚ pre spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, mládeže, športu a kultúry prostredníctvom partnerského učenia, partnerského poradenstva a výmeny osvedčených postupov s cieľom presadzovať spoločné hodnoty.

               11.

               Efektívne využívať finančné nástroje EÚ, najmä program Erasmus+, európske štrukturálne a investičné fondy, program Kreatívna Európa, program Európa pre občanov, program Práva, rovnosť a občianstvo a program Horizont 2020 v záujme vykonávania týchto odporúčaní.

         VÍTA ZÁMER KOMISIE:

               12.

               Podporovať členské štáty pri vykonávaní ustanovení tohto odporúčania prostredníctvom dostupných nástrojov a finančných nástrojov, ako je program Erasmus+, a to najmä prostredníctvom vzdelávacej mobility na všetkých úrovniach vzdelávania so zameraním na školy, nadnárodné projekty, sieť eTwinning, ako aj činnosti v rámci programu Jean Monnet.

               13.

               Podporovať národné a regionálne reformy politík a zlepšovanie praxe prostredníctvom rámca ET 2020 pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a akéhokoľvek následného rámca.

               14.

               V prípade potreby vypracúvať a pravidelne prehodnocovať praktické referenčné nástroje a usmerňovacie dokumenty pre tvorcov politík a odborníkov z praxe a podporovať výskum a zapojenie zainteresovaných strán s cieľom naplniť potreby v oblasti znalostí.

               15.

               Posudzovať a vyhodnocovať opatrenia prijaté v nadväznosti na toto odporúčanie, najmä prostredníctvom rámca ET 2020 vrátane Monitora vzdelávania a odbornej prípravy.

      V Bruseli 22. mája 2018

            Za Radu

            predseda

         K. VALCHEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  Spoločná správa Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) – Nové priority pre európsku spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 25).

      (4)  SWD(2018)13 final.

      (5)  Rozhodnutie Komisie z 27. júla 2017, ktorým sa zriaďuje expertná skupina Komisie na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie. (Ú. v. EÚ C 252, 3.8.2017, s. 3).


title: Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku

text:
               27.6.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 223/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 22. júna 2018
   s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku
   (2018/C 223/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               V súlade s článkom 121 zmluvy členské štáty majú podporovať zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

               (2)

               Pakt stability a rastu (PSR) vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast, ktorý pomáha vytvárať pracovné miesta.

               (3)

               Rada odporučila 12. júla 2016 Maďarsku, aby v roku 2017 dosiahlo fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nepodarí dodržať pri nižšom úsilí (2).

               (4)

               Na základe prognózy Komisie z jari 2018 a výsledných údajov za rok 2017 overených Eurostatom bol v roku 2017 rast výdavkov verejnej správy bez diskrečných opatrení na strane príjmov a jednorazových opatrení oveľa vyšší ako príslušná referenčná hodnota pre výdavky, čo poukazuje na značnú odchýlku od požadovanej štrukturálnej úpravy (konkrétne odchýlka na úrovni 2,4 % HDP). Štrukturálne saldo sa zhoršilo z úrovne –1,8 % potenciálneho HDP v roku 2016 na úroveň –3,1 % HDP v roku 2017, čo takisto poukazuje na značnú odchýlku (konkrétne odchýlka na úrovni 1,4 % HDP). Z celkového posúdenia vyplynulo, že na referenčnú hodnotu pre výdavky nepriaznivo vplývali tri aspekty: konkrétne príliš nízka miera potenciálneho strednodobého rastu, deflátor HDP, z ktorého vychádzala referenčná hodnota pre výdavky, a účinok trvalých príjmov. Po opravách vzhľadom na tieto faktory sa zdá, že referenčná hodnota pre výdavky primerane odzrkadľuje fiškálne úsilie a poukazuje na značnú odchýlku. Tento záver sa potvrdil v posúdení piliera štrukturálneho salda, ktoré aj po zohľadnení vplyvu klesajúcich úrokových výdavkov, nestálosti investícií a neočakávaných príjmov vykazuje značnú odchýlku. Celkové posúdenie preto vedie k záveru, že pozorovaná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2017 je značná.

               (5)

               Po celkovom posúdení Komisia dospela 23. mája 2018 k názoru, že v Maďarsku existuje značná zistená odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, a vydala napomenutie Maďarsku v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy a článkom 10 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (6)

               V súlade s článkom 10 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (ES) č. 1466/97 má Rada do jedného mesiaca odo dňa, keď Komisia prijme napomenutie, adresovať dotknutému členskému štátu odporúčanie, aby prijal potrebné politické opatrenia. V nariadení (ES) č. 1466/18 sa stanovuje, že v odporúčaní sa členskému štátu stanoví lehota najviac päť mesiacov na riešenie odchýlky. Na tomto základe sa lehota na riešenie odchýlky stanovená pre Maďarsko na 15. októbra 2018 zdá primeraná. V rámci uvedenej lehoty by Maďarsko malo podať správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

               (7)

               Štrukturálne saldo Maďarska bolo podľa odhadov v roku 2017 o 1,6 % HDP vzdialené od jeho strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit –1,5 % HDP. Na základe prognóz Komisie z jari 2018 týkajúcich sa produkčnej medzery je hospodárska situácia Maďarska v roku 2018 priaznivá. Pomer dlhu verejnej správy k HDP je v Maďarsku nad hranicou 60 % HDP. Minimálne požadované štrukturálne úsilie stanovené v nariadení (ES) č. 1466/97 a matica jednotne dohodnutej úpravy podľa PSR, v ktorej sa zohľadňujú prevládajúce hospodárske podmienky a obavy o udržateľnosť, predstavuje v roku 2018 aspoň 1 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2018 sa štrukturálne saldo v roku 2018 zhorší o ďalších 0,5 % HDP. Minimálne štrukturálne zlepšenie na úrovni 1 % HDP v roku 2018 sa preto premieta do potreby prijať opatrenia v celkovej výške 1,5 % HDP v porovnaní so súčasným základným scenárom uvedeným v prognóze Komisie z jari 2018. Vzhľadom na značný rozsah požadovaného štrukturálneho konsolidačného úsilia vyplývajúceho z požiadavky na minimálnu úpravu je vhodné, aby sa nepožadovala žiadna dodatočná úprava okrem minimálnej požiadavky, ktorá je na úrovni 1 % HDP.

               (8)

               Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 1 % HDP v roku 2018 zodpovedá nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresahujúcej 2,8 % v roku 2018.

               (9)

               Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo.

               (10)

               V záujme dosiahnutia odporúčaných rozpočtových cieľov je nevyhnutné, aby Maďarsko prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a starostlivo monitorovalo vývoj bežných výdavkov,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY MAĎARSKO:

               1.

               prijalo potrebné opatrenia, s cieľom zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejných financií v roku 2018 nepresiahne 2,8 %, čo predstavuje ročnú štrukturálnu úpravu vo výške 1 % HDP, čo členský štát nasmeruje na vhodný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu;

               2.

               na zníženie deficitu použilo všetky neočakávané príjmy; opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast;

               3.

               podalo Rade do 15. októbra 2018 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie; správa by mala zahŕňať dostatočne špecifikované a dôveryhodne ohlásené opatrenia vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na rok 2018.

      Toto odporúčanie je určené Maďarsku.
      V Luxemburgu 22. júna 2018

            Za Radu

            predseda

         V. GORANOV

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2016 (Ú. v. EÚ C 299, 18.8.2016, s. 49).


title: Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku

text:
               27.6.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 223/3

         ODPORÚČANIE RADY
   z 22. júna 2018
   s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku
   (2018/C 223/02)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej Komisie,
   keďže:

               (1)

               V súlade s článkom 121 zmluvy majú členské štáty podporovať zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

               (2)

               Pakt stability a rastu (PSR) vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)

               Rada 16. júna 2017 odporučila (2) Rumunsku, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (3) v roku 2017 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP, čím by krajina nastúpila cestu primeraných úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada 5. decembra 2017 dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017. V ten istý deň preto vydala pre Rumunsko revidované odporúčanie (4), aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP.

               (4)

               Z prognózy Komisie z jari 2018 a z výsledných údajov za rok 2017 potvrdených Eurostatom vyplýva, že rast čistých primárnych výdavkov verejnej správy bol v roku 2017 výrazne vyšší ako referenčná hodnota pre výdavky, čo s veľkým rozdielom poukazuje na značnú odchýlku (konkrétne odchýlka vo výške 3,3 % HDP). Štrukturálne saldo sa zhoršilo na -3,3 % HDP zo stavu -2,1 % HDP v roku 2016, čo takisto s veľkým rozdielom poukazuje na značnú odchýlku od odporúčanej štrukturálnej úpravy (konkrétne odchýlka vo výške 1,7 % HDP). Na výšku odchýlky, ktorú naznačuje štrukturálne saldo, negatívne vplýva vyšší bodový odhad rastu potenciálneho HDP v porovnaní so strednodobým priemerom, z ktorého vychádza referenčná hodnota pre výdavky, ako aj pokles verejných investícií, ktorý sa v referenčnej hodnote pre výdavky neprejavuje. Bez ohľadu na uvedený rozdiel sa konštatuje, že oba ukazovatele v roku 2017 potvrdzujú značnú odchýlku od požiadaviek preventívnej časti PSR.

               (5)

               Dňa 23. mája 2018 Komisia na základe celkového posúdenia dospela k záveru, že v Rumunsku existuje značná zistená odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, a v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy a článkom 10 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 vydala varovanie pre Rumunsko.

               (6)

               V súlade s článkom 10 ods. 2 druhom pododseku nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 má Rada do jedného mesiaca odo dňa prijatia varovania adresovať dotknutému členskému štátu odporúčanie, aby prijal potrebné politické opatrenia. V nariadení (ES) č. 1466/97 sa uvádza, že v odporúčaní sa členskému štátu na riešenie danej odchýlky stanoví lehota najviac päť mesiacov. Stanovenie lehoty 15. október 2018 na to, aby Rumunsko riešilo danú odchýlku, sa preto javí primerané. V uvedenej lehote by Rumunsko malo podať správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

               (7)

               Na základe predpokladanej produkčnej medzery uvedenej v prognóze Komisie z jari 2017 sa očakáva, že Rumunsko je v rokoch 2018 a 2019 naďalej v normálnej hospodárskej situácii. Rumunský pomer dlhu verejnej správy sa nachádza pod hranicou 60 % HDP. Preto minimálne štrukturálne úsilie predpísané podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 a matice jednotne dohodnutej úpravy podľa PSR, pri ktorej sa zohľadňujú prevládajúce hospodárske okolnosti a možné obavy týkajúce sa udržateľnosti, predstavuje 0,5 % HDP pre rok 2018 aj rok 2019.

               (8)

               Štrukturálny deficit Rumunska sa zvýšil o 2,1 % HDP v roku 2016 a o 1,2 % HDP v roku 2017 na úroveň 3,3 % HDP v roku 2017. Požadovanú minimálnu úpravu by malo dopĺňať dodatočné a vytrvalé úsilie, ktoré je potrebné na nápravu kumulovanej odchýlky a na to, aby sa Rumunsko vrátilo k vykonávaniu primeraného postupu úprav, ktorý v rokoch 2016 a 2017 prerušilo. Dodatočné úsilie vo výške 0,3 % HDP sa zdá primerané vzhľadom na rozsah značnej zistenej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, pričom zároveň urýchli úpravu pre návrat k plneniu strednodobého rozpočtového cieľa.

               (9)

               Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 0,8 % HDP v roku 2018 aj v roku 2019 je v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy, ktorá by v roku 2018 neprekročila 3,3 % a v roku 2019 by neprekročila 5,1 %.

               (10)

               V prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá ďalšie zhoršenie štrukturálneho salda o 0,4 % HDP v roku 2018 a o 0,4 % HDP v roku 2019. Preto štrukturálne zlepšenie vo výške 0,8 % HDP v roku 2018 aj v roku 2019 znamená, že v roku 2018 treba prijať opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 1,2 % HDP a v roku 2019 dodatočné opatrenia so štrukturálnym vplyvom vo výške 1,2 % HDP v porovnaní s východiskovým scenárom v prognóze Komisie z jari 2018.

               (11)

               V prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá deficit verejnej správy na úrovni 3,4 % HDP v roku 2018 a 3,8 % HDP v roku 2019, čo znamená prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve. Požadovaná štrukturálna úprava sa zdá primeraná aj na to, aby Rumunsko v rokoch 2018 a 2019 s rezervou dodržalo referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.

               (12)

               Skutočnosť, že Rumunsko neprijalo príslušné kroky v reakcii na minulé odporúčania zamerané na nápravu značnej zistenej odchýlky, ako aj hroziace prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve si vyžadujú naliehavé opatrenia s cieľom vrátiť krajinu späť k obozretnej fiškálnej politike.

               (13)

               Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo.

               (14)

               Na to, aby Rumunsko dosialo odporúčané rozpočtové ciele, je kľúčové, aby prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a podrobne monitorovalo vývoj bežných výdavkov,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY RUMUNSKO:

               1.

               prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy v roku 2018 neprekročila 3,3 % a v roku 2019 neprekročila 5,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP v každom roku, čím by členský štát nastúpil cestu primeraných úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu;

               2.

               použilo akékoľvek neočakávané zisky na zníženie svojho deficitu; opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejnej správy spôsobom, ktorý podporuje rast;

               3.

               podalo Rade do 15. októbra 2018 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie; správa by mala obsahovať dostatočne špecifikované a vierohodne oznámené opatrenia vrátane rozpočtového vplyvu každého z nich, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na obdobie 2018 – 2019.

      Toto odporúčanie je určené Rumunsku.
      V Luxemburgu 22. júna 2018

            Za Radu

            predseda

         V. GORANOV

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Odporúčanie Rady z 16. júna 2017 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ L 216, 6.7.2017, s. 1).

      (3)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (4)  Odporúčanie Rady z 5. decembra 2017 s cieľom napraviť zaznamenanú značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ L 439, 20.12.2017, s. 1).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 6. júla 2018 – Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije (ECB/2018/18)

text:
               24.7.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 260/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      zo 6. júla 2018
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije
      (ECB/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 271,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Banka Slovenije, Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2017. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2018.

                  (3)

                  Banka Slovenije vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2018 až 2020 spoločnosť Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o.,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. vymenovaná za externého audítora Banka Slovenije na finančné roky 2018 až 2020.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 6. júla 2018

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI