title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2022/554 z 5. apríla 2022 o uznávaní kvalifikácií osôb utekajúcich pred inváziou Ruska na Ukrajinu

text:
               6.4.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               LI 107/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2022/554
      z 5. apríla 2022
      o uznávaní kvalifikácií osôb utekajúcich pred inváziou Ruska na Ukrajinu
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Po nevyprovokovanej ruskej vojenskej agresii a invázii na Ukrajinu 24. februára 2022, ktorú Európska únia čo najdôraznejšie odsúdila, čelí Európska únia bezprecedentnému prílevu ľudí, ktorí utekajú pred vojnou a hľadajú ochranu. Počet ľudí, ktorí boli nútene vysídlení zo svojich domovov a ktorí museli opustiť Ukrajinu, dosiahol približne štyri milióny.

                  (2)

                  Komisia vo svojom oznámení s názvom „Európska solidarita s utečencami a ľuďmi, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine“ z 8. marca 2022 (1) opísala významnú podporu, ktorú EÚ poskytla na pomoc ľuďom utekajúcim pred inváziou Ruska na Ukrajinu, ako aj členským štátom, ktoré ich prijímajú. Podpora zahŕňala priamu humanitárnu pomoc, núdzovú pomoc v oblasti civilnej ochrany, podporu na hraniciach, ako aj jasné vymedzenie právneho postavenia, čo umožnilo osobám utekajúcim pred vojnou získať okamžitú ochranu v EÚ.

                  (3)

                  Komisia vo svojom oznámení s názvom „Prijímanie ľudí, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine: pripravenosť Európy na riešenie výziev“ z 23. marca 2022 (2) stanovila opatrenia s cieľom pomôcť ľuďom utekajúcim pred inváziou Ruska na Ukrajinu a zabezpečiť účinné uplatňovanie ich práv. Opatrenia zahŕňajú nielen okamžité opatrenia na poskytnutie prístrešia, humanitárnej pomoci a prístupu k zdravotnej starostlivosti, ale aj opatrenia na zabezpečenie hladkého začlenenia ľudí do hostiteľských krajín a prístupu k vzdelávaniu, bývaniu a pracovným miestam. Vládne orgány, mimovládne organizácie a dobrovoľníci v členských štátoch, a to najmä v krajinách prvého vstupu (Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Maďarsko), ale aj v konečných cieľových krajinách, robia všetko pre to, aby poskytli podporu a ochranu ľuďom, ktorí utekajú pred inváziou Ruska na Ukrajinu.

                  (4)

                  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/382 (3), ktorým sa aktivoval mechanizmus dočasnej ochrany stanovený v smernici 2001/55/ES (4), poskytuje osobám, ktoré utekajú pred inváziou Ruska na Ukrajinu, jasné právne postavenie hneď po ich príchode do Európskej únie. Dočasná ochrana bude najskôr trvať jeden rok a potom sa môže automaticky dvakrát predĺžiť vždy o šesť mesiacov. Dočasná ochrana zahŕňa povolenie na pobyt, sociálnu pomoc a zdravotnú starostlivosť a prístup k bývaniu, vzdelávaniu a zamestnaniu.

                  (5)

                  V článku 12 smernice 2001/55/ES sa uvádza, že členské štáty povolia osobám požívajúcim dočasnú ochranu, aby sa zamestnali alebo vykonávali samostatnú zárobkovú činnosť, a to v súlade s pravidlami uplatniteľnými na danú profesiu a aby sa zapojili aj do takých činností ako vzdelávanie pre dospelých, odborné školenia a prax na pracovisku.

                  (6)

                  Právo na prístup na trh práce je kľúčovým aspektom dočasnej ochrany. Skúsenosti ukazujú, že štátni príslušníci tretích krajín, a najmä utečenci, musia často prijať prácu pod úrovňou svojej kvalifikácie (5). Zabezpečenie jednoduchého a rýchleho mechanizmu uznávania kvalifikácie do značnej miery prispieva k tomu, aby ľudia s dočasnou ochranou mohli pracovať na pracovných miestach, na ktoré sú kvalifikovaní. To uľahčuje ich integráciu a vedie k lepšiemu využívaniu ich zručností, čo je prínosom tak pre nich, ako aj pre hostiteľskú komunitu. Takisto to zabezpečuje, aby ľudia počas obdobia dočasnej ochrany získali relevantné skúsenosti a zručnosti, čo pri návrate do domovskej krajiny predstavuje pridanú hodnotu k ich kvalifikácii.

                  (7)

                  V akčnom pláne Komisie pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027 (6) sa uznáva, že jednoduchšie uznávanie kvalifikácií získaných v krajinách mimo EÚ a zvyšovanie porovnateľnosti s kvalifikáciami z EÚ je kľúčom k rýchlejšiemu a spravodlivejšiemu začleneniu utečencov a migrantov do trhu práce. V pláne sa takisto uznáva, že mnohí vysoko vzdelaní migranti a utečenci, a to najmä ženy, majú nadmernú kvalifikáciu na pracovné miesto, ktoré zastávajú, čo môže viesť k oslabeniu ich zručností. V akčnom pláne sa členské štáty vyzývajú, aby zabezpečili rýchle, spravodlivé, transparentné a finančne dostupné postupy uznávania zahraničných kvalifikácií.

                  (8)

                  Ak sa členský štát rozhodol regulovať určité povolanie (7), osoby požívajúce dočasnú ochranu budú musieť získať uznanie svojej odbornej kvalifikácie, aby mohli vykonávať regulované činnosti v tomto povolaní ako zamestnanci alebo samostatne zárobkovo činné osoby. V rôznych členských štátoch to môže zahŕňať rôzne profesijné skupiny, napr. zdravotnícke, pedagogické, právne, sociálne alebo remeselné povolania. Uznávanie odborných kvalifikácií štátnych príslušníkov tretích krajín prebieha na vnútroštátnej úrovni, pričom sa uplatňuje právo a postupy hostiteľského členského štátu, pokiaľ sa neuplatňujú medzinárodné dohody.

                  (9)

                  Pri neregulovaných povolaniach nie sú požiadavky na zamestnanie regulované právnymi predpismi a môžu byť rôzne, či už veľmi konkrétne, alebo veľmi všeobecné. V prípade týchto povolaní neexistujú žiadne regulačné prekážky pre zamestnávanie osoby, ktorej kvalifikácia nebola uznaná, a neexistuje jednotný postup uznávania kvalifikácií na účely vstupu do neregulovaných povolaní (8).

                  (10)

                  Niektoré členské štáty a regióny čelia nedostatku pracovných síl vo viacerých povolaniach v priemyselných ekosystémoch (9), a to aj v niektorých regulovaných povolaniach. Uznávanie odborných kvalifikácií môže pomôcť riešiť nedostatok pracovných síl v niektorých z týchto oblastí a prispieť tak k vyváženejšiemu trhu práce.

                  (11)

                  Uznávanie odborných kvalifikácií by sa malo doplniť rámcom, ktorý umožní vykonávanie povolaní v praxi, zabráni byrokratickým prekážkam a poskytne poradenstvo tým, ktorí ho potrebujú.

                  (12)

                  Pre ľudí utekajúcich pred vojnou nebude uznanie ich kvalifikácie prvou vecou, na ktorú budú myslieť. Napriek tomu je dôležité poskytovať navigáciu a základné informácie, aby ich ľudia mali k dispozícii, keď ich budú potrebovať. Okrem toho, že členské štáty poskytujú informácie, Komisia rozbehla webové sídlo Solidarita EÚ s Ukrajinou (10).

                  (13)

                  Vo vykonávacom rozhodnutí Rady (EÚ) 2022/382 sa stanovuje, že členské štáty musia poskytnúť dočasnú ochranu alebo primeranú ochranu podľa vnútroštátneho práva nielen ukrajinským štátnym príslušníkom, ale aj štátnym príslušníkom iných nečlenských štátov ako Ukrajina, ktorí sú na základe povolenia na trvalý pobyt schopní preukázať, že sa oprávnene zdržiavali na území Ukrajiny pred 24. februárom 2022. Komisia preto okrem osôb, ktoré požívajú dočasnú ochranu, nabáda členské štáty, aby v rozsahu, v akom to umožňuje vnútroštátne právo, uplatňovali toto odporúčanie na osoby, ktoré utiekli pred inváziou Ruska na Ukrajinu a ktoré požívajú primeranú ochranu podľa vnútroštátneho práva v súlade s uvedeným rozhodnutím.

                  (14)

                  Smernica 2005/36/ES (11) sa nevzťahuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, a to ani na tých, ktorí požívajú dočasnú ochranu. Obsahuje pravidlá uznávania kvalifikácií, ktoré občania EÚ získali v tretích krajinách. V tejto smernici sa však členským štátom ukladá povinnosť neuznať žiadnu kvalifikáciu občanov EÚ, resp. štátnych príslušníkov tretích krajín, týkajúcu sa povolaní uvedených v hlave III kapitole III, pokiaľ nie sú splnené minimálne podmienky odbornej prípravy stanovené v uvedenej kapitole. Ide o tieto povolania: lekári, niektorí špecializovaní lekári, zdravotné sestry zodpovedné za všeobecnú starostlivosť, zubní lekári, veterinárni lekári, pôrodné asistentky, farmaceuti a architekti. Ak odborní pracovníci, ktorí utekajú pred ruskou agresiou, nespĺňajú tieto minimálne požiadavky na odbornú prípravu, je nevyhnutné nájsť riešenia, ako si tieto osoby budú môcť doplniť chýbajúce odborné spôsobilosti a ako možno dosiahnuť ich vhodnú a rýchlu integráciu do trhu práce.

                  (15)

                  Súčasnú situáciu charakterizuje rýchly prílev veľmi veľkého počtu ľudí, z ktorých mnohí môžu byť primerane kvalifikovaní. Zavedené systémy a postupy uznávania v členských štátoch nemusia byť navrhnuté tak, aby bolo možné spracovať taký veľký počet žiadostí naraz. Ide najmä o to, že príslušné orgány v hostiteľských členských štátoch nemusia byť schopné posudzovať všetky žiadosti na individuálnom základe a vykonať zodpovedajúcu podrobnú analýzu.

                  (16)

                  Informácie o ukrajinských kvalifikáciách, ukrajinskom kvalifikačnom systéme a ukrajinskom kvalifikačnom rámci majú zásadný význam pre to, aby členské štáty mohli zracionalizovať procesy a rýchlo vyhodnotiť žiadosti o uznanie kvalifikácií.

                  (17)

                  Ukrajina je členom európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania, ktorý bol vytvorený v rámci bolonského procesu. Bolonský proces zabezpečuje súdržnosť systémov vysokoškolského vzdelávania v celom európskom regióne a podporuje spravodlivé a transparentné uznávanie kvalifikácií. Jedným z jeho hlavných cieľov je podpora mobility zamestnancov a študentov. Krajiny zúčastňujúce sa na bolonskom procese sa dohodli na zabezpečení vzájomného uznávania kvalifikácií na akademické účely. Pravidlá uznávania vysokoškolských kvalifikácií na odborné účely aj na ďalšie vzdelávanie sú stanovené v Dohovore o uznávaní kvalifikácií týkajúcich sa vysokoškolského vzdelávania v európskom regióne (lisabonský dohovor o uznávaní) (12), ktorého zmluvnými stranami sú všetky členské štáty (s výnimkou Grécka), ako aj Ukrajina a iné krajiny mimo EÚ.

                  (18)

                  Sieť ENIC-NARIC (Európska sieť národných informačných centier pre akademické uznávanie a mobilitu a národné informačné centrá pre akademické uznávanie) vyvinula v rámci programu Erasmus+ projekt Q-entry, čo je databáza, ktorá zahŕňa členské štáty a krajiny mimo EÚ a poskytuje informácie o kvalifikáciách po ukončení školskej dochádzky, ktoré umožňujú prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu. Táto databáza obsahuje informácie o ukrajinských kvalifikáciách a môže sa použiť na podporu procesu uznávania kvalifikácie osôb požívajúcich dočasnú ochranu.

                  (19)

                  Členské štáty môžu čeliť výzve, že žiadatelia nie sú schopní predložiť doklad o formálnej kvalifikácii. Ľudia, ktorí utekajú pred inváziou Ruska na Ukrajinu, môžu byť nútení odísť bez pôvodnej dokumentácie o svojej kvalifikácii. V článku VII lisabonského dohovoru o uznávaní sa zmluvným stranám ukladá povinnosť prijať všetky primerané a uskutočniteľné kroky – v rámci svojho príslušného právneho rámca a v súlade s ním – na vypracovanie alternatívnych spôsobov posudzovania kvalifikácie utečencov v situáciách, keď takúto kvalifikáciu nemožno preukázať žiadnymi listinnými dôkazmi. V odporúčaní o uznávaní kvalifikácií utečencov podľa lisabonského dohovoru o uznávaní a v dôvodovej správe k tomuto odporúčaniu (13) sa uvádzajú ďalšie usmernenia, ako by členské štáty mali v tejto situácii postupovať v záujme riadneho vykonávania článku VII dohovoru.

                  (20)

                  Ukrajina je jednou z dlhodobých partnerských krajín Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie. Európska nadácia pre odborné vzdelávanie vytvorila stredisko zdrojov (14) na podporu uznávania štúdia na Ukrajine a kvalifikácií a zručností tam získaných. Toto stredisko zdrojov bude obsahovať také informácie a dokumenty, ako sú správy a hodnotenia ukrajinských kvalifikácií, informácie o ukrajinskom kvalifikačnom systéme a rámci a informácie o ukrajinskom systéme vzdelávania a odbornej prípravy vo všeobecnosti. Bude obsahovať aj štúdie a analýzy trhu práce, správy o projektoch, kontaktné miesta a odkazy na súvisiace webové sídla, ako sú databázy kvalifikácií. Takisto sa ním umožní spoločné využívanie zdrojov vytvorených v rámci programu Erasmus+ národnými informačnými centrami pre akademické uznávanie (NARIC), ako je napríklad projekt Scand-D, ktorý obsahuje viac ako 300 ukrajinských diplomov. Stredisko zdrojov bude odkazovať na príslušné databázy a informácie o ukrajinskom systéme vysokoškolského vzdelávania a jeho akademických kvalifikáciách, ktoré sú dostupné na webovom sídle Vaša Európa (15) a na webovom sídle siete ENIC-NARIC (16).

                  (21)

                  Nástroj eTranslation, ktorý vyvinula Komisia, bol upravený tak, aby bol k dispozícii aj ukrajinský jazyk. Takisto je možný aj preklad z ruštiny, ktorý môže byť užitočný aj vzhľadom na to, že mnohí odborníci na Ukrajine získali diplomy v ruštine. Nástroj umožňuje rozpoznať text v obrázkoch alebo skenoch dokumentov (optické rozpoznávanie znakov, OCR). To umožní príslušným orgánom ušetriť čas a urýchliť procesy.

                  (22)

                  Existuje vysoký a rastúci dopyt po zdravotníckych pracovníkoch s cieľom uspokojiť bezprostredné potreby ľudí utekajúcich pred inváziou Ruska na Ukrajinu. K uspokojeniu týchto potrieb by mohli prispieť kvalifikovaní odborníci z pracovnými skúsenosťami v oblasti zdravotnej starostlivosti. Osobitný dôraz treba klásť na pediatrické a súvisiace lekárske špecializácie vzhľadom na veľký počet detí spomedzi ľudí utekajúcich pred inváziou Ruska na Ukrajinu, ako aj na služby v oblasti duševného zdravia, keďže ľudia utekajúci pred vojnou môžu trpieť vážnymi traumatickými zážitkami. Jazyková bariéra by nemala byť prekážkou pri čo najskoršom liečení týchto ľudí, aby sa zmiernili škodlivé následky. Ak je pre budovanie dôvery a úspešnú liečbu dôležitá priama ústna komunikácia, nevyhnutné služby by mohli poskytovať po ukrajinsky hovoriaci odborníci.

                  (23)

                  Komisia počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 uverejnila usmernenie týkajúce sa uznávania zdravotníckych pracovníkov s kvalifikáciou z krajín mimo EÚ/EZVO (17).

                  (24)

                  Vzhľadom na počet detí, ktoré utiekli z Ukrajiny počas vojny, existuje vysoký dopyt po ukrajinsky hovoriacich učiteľoch, ktorí týmto deťom môžu pomôcť, aby sa čo najskôr začlenili do škôl a mali stabilnú školskú rutinu. Odborníci zdôraznili význam školskej rutiny pre deti, pretože môže fungovať ako emocionálny základ v pohnutých a strašných časoch (18). Je nevyhnutné zabezpečiť, aby vlády a iné orgány mali zdroje a kapacity na zabezpečenie prístupu vysídleného aj miestneho obyvateľstva k úplnému, spravodlivému a kvalitnému vzdelávaniu. Platí to na všetkých úrovniach, čiže pokiaľ ide o vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, primárne, sekundárne, odborné aj vysokoškolské vzdelávanie. Orgány by mali čo najlepšie využívať učiteľov a iný pedagogický personál z radov vysídlených osôb na dosiahnutie tohto cieľa a na zvýšenie medzikultúrneho povedomia v rámci hostiteľského systému vzdelávania (19). V prípade, že nie sú k dispozícii žiadne možnosti výučby v triede, možno preskúmať prípadné diaľkové vzdelávanie. Projekt School Education Gateway v rámci programu Erasmus+ poskytuje prístup k podporným materiálom, usmerňovacím dokumentom a vzdelávacím zdrojom pre učiteľov a iných zamestnancov, a to aj v ukrajinskom jazyku.

                  (25)

                  Rozhodnutím Komisie z 19. marca 2007 sa zriadila skupina koordinátorov na uznávanie odborných kvalifikácií (20), cieľom ktorej je okrem iného nadviazať spoluprácu medzi orgánmi členských štátov a Komisiou v otázkach týkajúcich sa uznávania odborných kvalifikácií. Členské štáty medzičasom už možno vytvorili rozsiahle systémy na posudzovanie a uznávanie kvalifikácií z krajín mimo EÚ. Táto skupina môže slúžiť ako fórum pre Komisiu a členské štáty na udržiavanie nepretržitého dialógu s cieľom monitorovať účinné vykonávanie tohto odporúčania. Zásadný význam pre účinné vykonávanie týchto odporúčaní má zapojenie zástupcov ľudí utekajúcich pred ruskou agresiou, ukrajinských príslušných orgánov a občianskej spoločnosti.

                  (26)

                  V rámci svojho Nástroja technickej podpory môže Komisia členským štátom na ich žiadosť poskytnúť odborné znalosti prispôsobené ich potrebám v súvislosti s vykonávaním týchto odporúčaní,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         ORGANIZÁCIA UZNÁVANIA ODBORNÝCH KVALIFIKÁCIÍ PRE OSOBY POŽÍVAJÚCE DOČASNÚ OCHRANU

                  1.

                  Komisia vyzýva členské štáty zabezpečiť, aby odborníci, ktorí požívajú dočasnú ochranu podľa smernice 2001/55/ES, mali prístup k pracovným miestam, ktoré zodpovedajú ich úrovni kvalifikácie, a to na základe efektívneho, rýchleho a dobre fungujúceho systému uznávania ich odborných kvalifikácií. V tejto súvislosti by členské štáty mali prijať opatrenia na odhad očakávaného počtu prichádzajúcich odborníkov s cieľom zabezpečiť, aby mali dostatočnú kapacitu na spracovanie žiadostí o uznanie kvalifikácie.

                  2.

                  Komisia odporúča členským štátom, aby urýchlene vydali svoje rozhodnutia o uznaní prichádzajúcich odborníkov požívajúcich dočasnú ochranu. Ak existujú významné rozdiely medzi odbornou prípravou získanou v domovskej krajine odborníka a odbornou prípravou požadovanou na rovnakú činnosť v hostiteľskom členskom štáte, členské štáty by mali prijať rozhodnutie o zavedení akéhokoľvek kompenzačného opatrenia čo najskôr a nabádajú sa, aby tak urobili najneskôr do jedného mesiaca po tom, ako žiadateľ požiadal o uznanie.

                  3.

                  Komisia odporúča členským štátom, aby obmedzili formality požadované na uznanie odborných kvalifikácií na minimum. Na tento účel sa členské štáty vyzývajú:

                              —

                              akcelerovať tento proces zavedením zrýchlených postupov na vybavovanie žiadostí odborníkov požívajúcich dočasnú ochranu,

                              —

                              zabezpečiť, aby sa vyžadovali len základné dokumenty,

                              —

                              akceptovať aj iné dôkazné prostriedky ako originály dokumentov (napr. digitálne kópie),

                              —

                              upustiť od určitých požiadaviek, napr. nepožadovať overené preklady;

                              —

                              tam, kde je to možné, znížiť alebo odstrániť náklady, ako sú poplatky za podanie žiadosti.

                        V prípade pochybností o pravosti kvalifikácie by overenie malo byť rýchle a efektívne. Na tento účel sa môžu použiť digitálne nástroje ako napr. FRAUDOC – Usmernenia týkajúce sa tzv. fabrík na diplomy a podvodov s dokladmi pre hodnotiteľov kvalifikácií (21).

                  4.

                  Komisia nabáda členské štáty, aby s prichádzajúcimi odborníkmi, ktorí požívajú dočasnú ochranu, zaobchádzali flexibilne, vďaka čomu bude možné v krátkom čase kladne vybaviť množstvo prípadov. Členské štáty by mali predovšetkým zvážiť kontrolu kvalifikácií odborníkov len vtedy, ak je to nevyhnutné, a mali by odstrániť všetky obmedzenia a požiadavky, ktoré nie sú absolútne potrebné. Komisia pripomína hostiteľským členským štátom, že môžu, ale nemusia kontrolovať kvalifikáciu odborníkov, v prípade ktorých neexistujú harmonizované minimálne požiadavky na odbornú prípravu.

                  5.

                  Komisia nabáda členské štáty, aby identifikovali situácie, v ktorých hĺbkové posúdenie žiadostí o uznanie nie je nevyhnutné, a to najmä v prípadoch, keď členský štát predtým posúdil kvalifikáciu pre určité povolanie a neexistujú vážne pochybnosti o jeho rovnocennosti s porovnateľnými kvalifikáciami v hostiteľskom členskom štáte. Ak bol výsledok takéhoto predchádzajúceho posúdenia kladný, hĺbkové posúdenie by nemalo vyžadovať.

                  6.

                  Komisia naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili rýchly a efektívny postup uznávania kvalifikácií, aj keď je potrebné dôkladné posúdenie kvalifikácií. V takýchto prípadoch by hostiteľský členský štát pri posudzovaní mohol uplatniť podobný prístup ako v prípade všeobecného systému uznávania kvalifikácií podľa smernice 2005/36/ES.

         UĽAHČENIE AKADEMICKÉHO UZNÁVANIA V PRÍPADE OSÔB POŽÍVAJÚCICH DOČASNÚ OCHRANU

                  7.

                  Komisia odporúča členským štátom, aby podporovali rýchle, flexibilné a efektívne postupy akademického uznávania zo strany príslušných inštitúcií.

                  8.

                  Komisia odporúča členským štátom, aby automaticky uznávali ukrajinské vysokoškolské kvalifikácie, ktoré spĺňajú všetky požiadavky bolonského procesu.

                  9.

                  Komisia odporúča členským štátom, aby poskytli ďalšiu podporu národným informačným centrám pre akademické uznávanie (NARIC) s cieľom zabezpečiť, aby mali potrebné zdroje a kapacity na vybavenie vyššieho počtu žiadostí o uznanie a aby im umožnili poskytovať pomoc, usmernenia a odbornú prípravu hodnotiteľom kvalifikácií.

                  10.

                  Komisia odporúča, aby sa rozhodnutie o uznaní vydané v jednom členskom štáte, pokiaľ je to možné a ak je to v súlade s vnútroštátnym právom, akceptovalo v iných členských štátoch.

         Poskytovanie informácií a používanie elektronických nástrojov

                  11.

                  Komisia odporúča členským štátom, aby svoje útvary pôsobiace v prvej línii vybavili vhodnými a jednoduchými informačnými materiálmi v ukrajinskom jazyku o postupoch uznávania kvalifikácie na ich územiach. Informácie by mali byť dostupné aj digitálne a mali by byť prispôsobené potrebám a situácii ľudí prichádzajúcich z Ukrajiny, pričom by mali ozrejmovať najmä rozdiely medzi Ukrajinou a hostiteľskou krajinou.

                  12.

                  Komisia nabáda členské štáty, aby využívali nástroj eTranslation (22) ako prostriedok na urýchlenie procesov uznávania kvalifikácie. Ak je to možné, mal by sa ako postačujúci uznávať strojový preklad.

                  13.

                  Komisia vyzýva členské štáty, aby boli transparentné navzájom aj s Komisiou a aby si vymieňali všetky informácie o ukrajinských kvalifikáciách a ukrajinskom vzdelávacom systéme, ktorými prípadne disponujú. Európska nadácia pre odborné vzdelávanie vytvorila na žiadosť Komisie stredisko zdrojov pre ukrajinské kvalifikácie, ktoré umožňuje zdieľanie informácií.

         RIEŠENIE PRÍPADOV NEÚPLNEJ DOKUMENTÁCIE O KVALIFIKÁCII

                  14.

                  Komisia nabáda členské štáty, aby v prípadoch, keď chýba doklad o kvalifikácii, najprv overili, či je možné získať spoľahlivé potvrdenie dosiahnutej kvalifikácie od ukrajinských orgánov. S cieľom uľahčiť tento proces bude Komisia a členské štáty spolu s ukrajinskými orgánmi a subjektmi udeľujúcimi doklady o kvalifikácii pracovať na tom, aby chýbajúce doklady o kvalifikácii boli potvrdené, a preskúma, či by sa na tento účel s cieľom opätovného vydania dokladov o kvalifikácii nemohol využiť systém európskych digitálnych potvrdení pre vzdelávanie (23).

                  15.

                  Komisia pripomína členským štátom, že ak nie je možné iné riešenie, európsky kvalifikačný pas pre utečencov (24), ktorý vypracovala Rada Európy spolu s partnermi, umožňuje posúdenie post-sekundárnych kvalifikácií na základe dostupnej dokumentácie a štruktúrovaného pohovoru. Hoci tento kvalifikačný pas sám osebe nepredstavuje formálny akt o uznaní kvalifikácie, pomáha posúdiť kvalifikáciu, ktorú môže mať utečenec, a môže sa uplatňovať aj v prípade osôb požívajúcich dočasnú ochranu. Mohli by sa preskúmať aj ďalšie nástroje, ako napríklad kvalifikačný pas vypracovaný organizáciou UNESCO (25) a podobné systémy vypracované v rámci programu Erasmus+ (napríklad súbor nástrojov v rámci projektu REACT – Utečenci a uznávanie kvalifikácií) (26).

         OSOBITNÉ POŽIADAVKY NA URČITÉ POVOLANIA

                  16.

                  Komisia nabáda členské štáty, aby preskúmali, ako možno ľudí požívajúcich dočasnú ochranu vo vhodných prípadoch zamestnať v službách zdravotnej starostlivosti, a to aj tým, že:

                              —

                              identifikujú osvedčené postupy, na základe ktorých by sa štátni príslušníci tretích krajín mohli zúčastňovať na zrýchlených programoch v oblasti zdravotníckych povolaní s cieľom umožniť im výkon týchto povolaní,

                              —

                              posúdia uskutočniteľnosť extrateritoriálnych zdravotníckych zariadení, v ktorých zdravotnícky personál požívajúci dočasnú ochranu môže liečiť ľudí vysídlených z Ukrajiny (napr. ukrajinské poľné nemocnice prevádzkované na pôde členského štátu),

                              —

                              posúdia ukrajinské učebné osnovy odbornej prípravy pre zdravotnícke povolania a, ak je to možné, vypracujú krátkodobé programy zvyšovania kvalifikácie s cieľom splniť minimálne normy v oblasti odbornej prípravy požadované pre určité povolania.

                  17.

                  V prípade odborníkov s kvalifikáciou, ktorí nespĺňajú minimálne požiadavky na odbornú prípravu stanovené v smernici 2005/36/ES, Komisia nabáda členské štáty, aby postupovali v súlade s prístupom obsiahnutým v usmernení o uznávaní zdravotníckych pracovníkov s kvalifikáciou z krajín mimo EÚ/EZVO počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Členské štáty môžu naďalej umožniť osobám požívajúcim dočasnú ochranu, aby vykonávali určité činnosti a mali pri tom iné postavenie, ako plnoprávny člen tohto povolania. Napríklad zdravotná sestra s kvalifikáciou z tretej krajiny, ktorej odborná príprava nespĺňa minimálne požiadavky na odbornú prípravu, môže pracovať ako zdravotnícky asistent.

                  18.

                  Komisia vyzýva členské štáty, aby preskúmali rôzne spôsoby zabezpečenia rýchleho prístupu do príslušného odvetvia činnosti pre učiteľov a iných odborníkov v oblasti vzdelávania, napr. prostredníctvom:

                              —

                              zamestnávania ľudí, ktorí požívajú dočasnú ochranu a ktorí získali odbornú kvalifikáciu učiteľa na Ukrajine, v školách, kde boli umiestnené deti, ktoré utiekli pred inváziou Ruska na Ukrajinu,

                              —

                              poskytovania jazykovej prípravy pedagogickým pracovníkom,

                              —

                              pridelenia ukrajinsky hovoriacich učiteľov do škôl s dodatočnou kapacitou a nedostatkom učiteľov,

                              —

                              zmeny zmlúv učiteľov s odbornou kvalifikáciou získanou na Ukrajine, ktorí boli dočasne prijatí ako pomocní učitelia v hostiteľských krajinách, na zmluvy kvalifikovaných učiteľov rýchlo po uznaní odbornej kvalifikácie,

                              —

                              podpory študentov pedagogických škôl požívajúcich dočasnú ochranu s cieľom získať prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave učiteľov v hostiteľských krajinách.

                  19.

                  Komisia vyzýva členské štáty, aby uľahčili nábor pedagogických pracovníkov požívajúcich dočasnú ochranu na prácu v štruktúrach, ktoré poskytujú formálne vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, ako sú jasle a materské školy, a v neformálnych štruktúrach, ako sú centrá voľného času, s prihliadnutím na širokú rozmanitosť týchto povolaní v celej Európe.

                  20.

                  Komisia zdôrazňuje, že opatrenia na uľahčenie náboru pedagogických pracovníkov a učiteľov požívajúcich dočasnú ochranu musia zohľadňovať vnútroštátne ustanovenia na ochranu detí a mládeže.

         UĽAHČENIE VÝKONU REGULOVANÝCH POVOLANÍ

                  21.

                  Komisia nabáda členské štáty, aby zabezpečili, že odborníci budú môcť vykonávať svoje povolanie s cieľom získať prístup na trh práce po získaní uznania ich odbornej kvalifikácie, a to bez zbytočných administratívnych prekážok a pri poskytnutí potrebnej podpory.

                  22.

                  Komisia odporúča, aby členské štáty nezaviedli ani neponechali v platnosti žiadnu požiadavku, na základe ktorej sú spoločnosti povinné preukázať, že namiesto prijatia osoby požívajúcej dočasnú ochranu nemohli zamestnať občana EÚ.

                  23.

                  Komisia odporúča, aby členské štáty zabezpečili posúdenie a zohľadnenie všetkých relevantných odborných zručností a kompetencií osôb požívajúcich dočasnú ochranu, a to bez ohľadu na to, či boli získané prostredníctvom formálneho, informálneho alebo neformálneho vzdelávania. Komisia nabáda členské štáty, aby podporovali ľudí pri zaznamenávaní ich zručností a kvalifikácií, a to aj poskytovaním individuálnej podpory. Na uľahčenie takéhoto zhromažďovania a hodnotenia zručností a kompetencií sa môže použiť Europass (27) a nástroj EÚ na stanovenie profilu zručností štátnych príslušníkov tretích krajín (28).

                  24.

                  Komisia odporúča, aby členské štáty zaviedli opatrenia na uľahčenie výkonu povolaní pre osoby požívajúce dočasnú ochranu, ktoré nemajú znalosti alebo majú obmedzené znalosti jazyka hostiteľskej krajiny, ako sú napr. jazykové kurzy alebo opatrenia na vykonávanie svojho povolania pod dohľadom alebo v prostredí, v ktorom jazyk hostiteľskej krajiny nie je potrebný.

         KROKY NADVÄZUJÚCE NA NAVRHOVANÉ OPATRENIA

                  25.

                  Komisia vyzýva členské štáty, aby úzko spolupracovali s ukrajinskými orgánmi, zástupcami ukrajinskej občianskej spoločnosti vrátane ukrajinskej diaspóry a s Komisiou s cieľom podporiť praktické riešenia pre uznávanie kvalifikácií a hladkú integráciu ľudí, ktorí požívajú dočasnú ochranu, na trh práce.

                  26.

                  Komisia bude iniciovať a koordinovať špecializované stretnutia v rámci skupiny koordinátorov na uznávanie odbornej kvalifikácie. Táto skupina sa bude pravidelne stretávať, aby diskutovala o vnútroštátnych postupoch v tejto oblasti a vymieňala si ich. Komisia na tieto stretnutia pozve zástupcov príslušných ukrajinských orgánov. Diskusia a partnerské učenie sa začnú aj v iných príslušných štruktúrach, ako sú pracovné skupiny v rámci európskeho vzdelávacieho priestoru a sieť informačných centier pre akademické uznávanie (ENIC-NARIC).

                  27.

                  Komisia žiada členské štáty, aby sa podelili o svoje odborné znalosti na špecializovaných stretnutiach ad hoc s cieľom urýchliť proces a zabrániť duplicite. V tejto fáze má zásadný význam spolupráca, najlepšie postupy a rozsiahla výmena informácií.

         V Bruseli 5. apríla 2022

               Za Komisiu

            Thierry BRETON

               člen Komisie

         (1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Európska solidarita s utečencami a ľuďmi, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine“, COM(2022) 107 final.

         (2)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Prijímanie ľudí, ktorí utekajú pred vojnou na Ukrajine: pripravenosť Európy na riešenie výziev“, COM(2022) 131 final.

         (3)  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/382 zo 4. marca 2022, ktorým sa konštatuje skutočnosť, že došlo k hromadnému prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny v zmysle článku 5 smernice 2001/55/ES, a zavádza sa dočasná ochrana (Ú. v. EÚ L 71, 4.3.2022, s. 1).

         (4)  Smernica Rady 2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov (Ú. v. ES L 212, 7.8.2001, s. 12).

         (5)  OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants (Pripravení pomôcť? Zlepšovanie odolnosti integračných systémov pre utečencov a iných zraniteľných migrantov), OECD Publishing, Paríž, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en.

         (6)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Akčný plán pre integráciu a začlenenie 2021 – 2027“, COM(2020) 758 final.

         (7)  V zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) smernice 2005/36/ES je „regulované povolanie“ odborná činnosť alebo skupina odborných činností, ku ktorým prístup, ktorých výkon alebo jedna z foriem výkonu sú priamo alebo nepriamo, na základe legislatívnych, regulačných alebo správnych opatrení podmienené držbou osobitných odborných kvalifikácií; najmä používanie profesijného titulu obmedzené legislatívnymi, regulačnými alebo správnymi opatreniami na osoby s danou odbornou kvalifikáciou stanovuje spôsob výkonu.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx.

         (9)  Nedostatok pracovných síl bol zaznamenaný napríklad v prípade inštalatérov, ošetrovateľov, zváračov, stavebných inžinierov, všeobecných lekárov, murárov, elektrikárov, účtovníkov a pokrývačov. Pozri správu Európskeho orgánu práce o nedostatku a prebytku pracovných síl z novembra 2021: https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021 %20Labour%20shortages%20 %20surpluses%20report.pdf.

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_sk.

         (11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention.

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8.

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine.

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_sk.htm.

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine.

         (17)  Oznámenie Komisie – Usmernenia týkajúce sa voľného pohybu zdravotníckych pracovníkov a minimálnej harmonizácie odbornej prípravy vo vzťahu k núdzovým opatreniam v súvislosti s ochorením COVID-19 – odporúčania týkajúce sa smernice 2005/36/ES (Ú. v. EÚ C 156, 8.5.2020, s. 1).

         (18)  UNHCR (2011), Refugee Education: A Global Review (Vzdelávanie utečencov: celosvetový prehľad), https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf.

         (19)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Dôstojný život: od závislosti od pomoci k sebestačnosti – Nútené vysídľovanie a rozvoj“, COM(2016) 234 final.

         (20)  Rozhodnutie Komisie z 19. marca 2007, ktorým sa zakladá skupina koordinátorov na uznávanie odbornej kvalifikácie (Ú. v. EÚ L 79, 20.3.2007, s. 38).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx.

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en.

         (23)  https://europa.eu/europass/sk/europass-digital-credentials. Európske digitálne potvrdenia sú vybavené elektronickou pečaťou, a preto patria do rozsahu pôsobnosti článku 35 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 73). Preto by sa mali akceptovať ako doklad o kvalifikácii.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications.

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport.

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Pozri tiež projekt REACT (REACT – Utečenci a uznávanie kvalifikácií Nokut).

         (27)  https://europa.eu/europass.

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/.


title: Odporúčanie Rady z 5. apríla 2022 o hospodárskej politike eurozóny 2022/C 153/01

text:
               7.4.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 153/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 5. apríla 2022
      o hospodárskej politike eurozóny
      (2022/C 153/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Po veľmi hlbokej recesii v roku 2020 prechádza hospodárstvo eurozóny solídnou a rýchlou obnovou. Rast hrubého domáceho produktu (HDP) prekonal v druhom štvrťroku 2021 očakávania a podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 sa očakáva, že HDP eurozóny zaznamená v roku 2021 rast vo výške 5,0 %. Hospodárstvo eurozóny by sa malo v poslednom štvrťroku 2021 vrátiť na úroveň HDP spred krízy. V 2. štvrťroku 2021 sa už sedem krajín eurozóny dostalo späť na svoju predkrízovú úroveň HDP. Ročný HDP eurozóny by mal v roku 2022 zaznamenať rast vo výške 4,3 %, ale očakáva sa, že obnova bude v jednotlivých krajinách a odvetviach nerovnomerná. Hlavnou hnacou silou rastu HDP je domáci dopyt, ktorý súvisí so zmierňovaním obmedzení súvisiacich s pandémiou COVID-19 v nadväznosti na nasadenie očkovacích látok, postupným zlepšovaním na trhoch práce, čerpaním mimoriadnych úspor nadobudnutých počas období obmedzenia pohybu a so silným rastom investícií, ktorý ťaží z priaznivých podmienok financovania a podpory z nástroja NextGenerationEU, nástroja na obnovu zriadeného nariadením Rady (EÚ) 2020/2094 (3). Členské štáty eurozóny prijali podľa odporúčaní jednotlivo a spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom zabezpečiť zámery politiky, ktoré podporujú obnovu po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Úroveň neistoty zostáva do budúcnosti vysoká, s podstatnými rizikami vrátane rizík súvisiacich s vývojom pandémie v rámci Únie aj mimo nej a táto úroveň si vyžaduje dôsledné monitorovanie.

                  (2)

                  V priebehu roka 2021 sa silný rast domáceho dopytu stretol s obmedzeniami na strane ponuky vrátane nedostatku vstupov a problémov s logistikou. Okrem toho sa v niektorých odvetviach a niektorých členských štátoch stáva čoraz väčším problémom nedostatok pracovných síl a zručností. Po niekoľkých rokoch vyznačujúcich sa veľmi nízkymi úrokovými mierami inflácia v eurozóne od začiatku roka 2021 stúpa, a to najmä v dôsledku efektu bázy, rastúcich cien energie a výpadkov v dodávateľských reťazcoch, čo naznačuje prechodný jav spojený s procesom úpravy po skončení obmedzení pohybu. V novembri 2021 dosiahla inflácia v eurozóne 4,9 %. Podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 sa predpokladá jej pokles v roku 2022 na 2,2 % a v roku 2023 na 1,4 %.

                  (3)

                  V roku 2021 sa európska stratégia obnovy zamerala na zavedenie nástroja NextGenerationEU a jeho najvýznamnejšej zložky – Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (4). Rada prijala do polovice novembra 2021 národné plány obnovy a odolnosti 22 členských štátov vrátane 18 krajín eurozóny po tom, ako k nim Komisia vydala kladné posudky. V nasledujúcich rokoch bude mať účinná implementácia reforiem a investícií v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti hlboký pozitívny vplyv na fungovanie hospodárstiev členských štátov eurozóny. Vzhľadom na kľúč, podľa ktorého sa prideľujú jeho zdroje, bude účinná implementácia Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti podporovať vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu vo všetkých členských štátoch eurozóny. Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zároveň posilnil dôveru a prispieva k podpore rastu a makrofinančnej stability, čím vyvažuje súbor politík a dopĺňa opatrenia Európskej centrálnej banky (ECB). Okrem podpory oživenia sa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zameriava na štrukturálnu transformáciu hospodárstiev členských štátov, najmä pokiaľ ide o dosiahnutie zelenej a digitálnej transformácie. Cieľom uskutočňovania koherentných investícií a reforiem v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti spolu s využívaním finančných prostriedkov v rámci politiky súdržnosti je zvýšiť odolnosť eurozóny voči budúcim otrasom, trvanlivo zvyšovať potenciálny produkt, podporovať zamestnanosť a riešiť sociálne výzvy. Emitovaním dlhopisov Únie denominovaných v eurách na financovanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa navyše prehĺbia európske kapitálové trhy, zvýši sa ich likvidita a prispeje sa k posilňovaniu eura ako medzinárodnej meny. Emitovaním zelených dlhopisov v rámci nástroja NextGenerationEU sa ešte viac pomôže podporiť udržateľné investície.

                  (4)

                  Implementácia reforiem a investícií zahrnutých do národných plánov obnovy a odolnosti umožní vyplatenie prostriedkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, čo zase účinne prispeje k dosiahnutiu priorít politiky eurozóny vrátane tých, ktoré sú stanovené v odporúčaní Rady z 13. jula 2021 o hospodárskej politike eurozóny (5). Takáto implementácia sa bude okrem iného týkať posilňovania vnútroštátnych inštitucionálnych rámcov, podpory vysokokvalitných verejných investícií a opatrení na podporu sociálnej súdržnosti a spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie. Takáto implementácia by mala pomôcť zabezpečiť udržateľnú a inkluzívnu obnovu, udržať rastový potenciál a zvýšiť odolnosť. Je to v súlade s oznámením Komisie z 24. novembra 2021 s názvom: „Prieskum udržateľného rastu na rok 2022“ a štyrmi rozmermi konkurencieschopnej udržateľnosti, a to environmentálnou udržateľnosťou, produktivitou, spravodlivosťou a makroekonomickou stabilitou.

                  (5)

                  Primeranými podpornými a vzájomne sa posilňujúcimi hospodárskymi politikami sa zabezpečila účinná makroekonomická stabilizácia a obmedzil sa negatívny vplyv na výstupy trhu práce, čím sa zmiernili riziká pretrvávajúcich negatívnych následkov a podporila sa rýchla obnova hospodárstva. Pre riadne fungovanie eurozóny bude aj naďalej nevyhnutná náležitá skladba menových a fiškálnych politík spolu so štrukturálnymi reformami a finančnými politikami, a to v plnom súlade s príslušnými úlohami členských štátov a inštitúcií podľa zmluvy.

                  (6)

                  Cieľom opatrení menovej politiky ECB je zabezpečiť hladké fungovanie rôznych segmentov finančného trhu, zachovať neporušené transmisné kanály menovej politiky a v konečnom dôsledku ochraňovať strednodobú cenovú stabilitu. ECB uverejnila v júli 2021 svoju novú stratégiu menovej politiky, ktorá v strednodobom horizonte prijíma symetrický cieľ 2 % inflácie. Rada guvernérov ECB takisto potvrdila, že hlavným nástrojom menovej politiky zostáva súbor úrokových sadzieb ECB. ECB spustila v októbri 2021 dvojročnú fázu preskúmania možného vydania digitálneho eura. Vytvorenie digitálneho eura by si vyžadovalo intervenciu zákonodarcov Únie a Komisia má v úmysle predložiť legislatívny návrh na základe článku 133 zmluvy. V závislosti od svojej koncepcie by takáto digitálna mena centrálnej banky mohla okrem iného ponúknuť poskytovanie verejných peňazí v digitálnej forme, podporiť digitalizáciu európskeho hospodárstva a aktívne podnecovať inováciu v oblasti retailových platieb. Okrem toho by mohla prispieť k posilneniu medzinárodnej úlohy eura a otvorenej strategickej autonómie Únie.

                  (7)

                  Komisia prijala 19. októbra 2021 oznámenie s názvom „Hospodárstvo EÚ po pandémii COVID-19: dôsledky pre správu hospodárskych záležitostí“ opätovne otvorila diskusiu o preskúmaní správy hospodárskych záležitostí s cieľom dosiahnuť všeobecný konsenzus týkajúci sa toho, ako posilniť rámec správy hospodárskych záležitostí, riešiť makroekonomické nerovnováhy a postaviť sa fiškálnym výzvam spôsobom, ktorý podporuje prechod a rast, a zároveň zohľadniť ponaučenia z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19.

                  (8)

                  Deficit verejných financií v eurozóne ako celku mal v roku 2021 podľa prognóz dosiahnuť 7,1 % HDP, ale v roku 2022 by mal klesnúť na 3,9 %. Predpokladalo sa, že zámery fiškálnej politiky eurozóny zostanú podľa hospodárskej prognózy Komisie z jesene 2021 v roku 2021 s expanziou nad 1¾ % HDP a v roku 2022 s expanziou blízko 1 % HDP. Verejné investície financované z vnútroštátnych zdrojov aj z prostriedkov Únie prispejú v roku 2022 k podpornej pozícii. Od novembra 2021 sa v rámci národných plánov obnovy a odolnosti v eurozóne, ktoré Rada doteraz schválila, poskytne 18 členským štátom eurozóny do roku 2026 rozsiahla finančná podpora až do výšky 262 miliárd EUR vo forme grantov a 139 miliárd EUR vo forme úverov. Koordinácia vnútroštátnych fiškálnych politík pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu má zásadný význam pre účinnú reakciu na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19, pre udržateľnú obnovu a riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie (HMÚ). Hoci všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2022, očakáva sa, že v roku 2023 bude deaktivovaná. Vzhľadom na nastupujúcu obnovu hospodárstva sa fiškálna politika posúva od dočasných núdzových opatrení k cieleným opatreniam na podporu obnovy. Zvýšenie miery zadlženosti verejnej správy z 85,5 % HDP v roku 2019 na 100 % HDP v roku 2021 odráža kombinované účinky poklesu produkcie a potrebnej reakcie v príslušných oblastiach politiky na výrazný otras v dôsledku pandémie COVID-19. Keďže v niektorých členských štátoch eurozóny bola miera zadlženosti vysoká už pred uvedeným otrasom, vo veľkej časti eurozóny bude cieľom v príslušnej oblasti politiky postupné a nepretržité znižovanie dlhu podporujúce rast.

                  (9)

                  V tejto súvislosti sa zdá mimoriadne dôležité zlepšiť zloženie verejných financií, a to aj prostredníctvom podpory investícií, zlepšením kvality rozpočtových opatrení a zabezpečenia fiškálnej udržateľnosti v strednodobom a dlhodobom horizonte, a to aj so zreteľom na zmenu klímy a zelenú a digitálnu transformáciu. Zelené rozpočtovanie, preskúmavanie výdavkov, dobre fungujúce schémy riadenia verejných investícií a účinné rámce verejného obstarávania môžu zlepšiť transparentnosť a účinnosť verejných financií a vytvoriť fiškálny priestor pre dodatočné verejné investície. Reformy zamerané na účinnejšiu a spravodlivejšiu politiku v oblasti príjmov sa stali v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 ešte zásadnejšími. Stále existuje priestor na to, aby sa daňové systémy v eurozóne stali priaznivejšími pre rast a životné prostredie, a to najmä riešením narušení a znížením daňovo-odvodového zaťaženia práce, ktoré zostáva vo väčšine členských štátov eurozóny vysoké. Opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a proti daňovým únikom môžu zvýšiť efektívnosť a spravodlivosť daňových systémov a zároveň podporiť obnovu a zvyšovať príjmy. Globalizácia si vyžiadala prispôsobenie daňového rámca tak, aby vyhovoval čoraz digitalizovanejšiemu hospodárstvu. V medziach inkluzívneho rámca Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a G20 pre boj proti narúšaniu základu dane a presunu ziskov sa podarilo dosiahnuť dohodu o reforme globálneho zdaňovania s cieľom riešiť daňové výzvy vyplývajúce z digitalizácie hospodárstva a obmedziť škodlivú daňovú konkurenciu.

                  (10)

                  Pri zmierňovaní vplyvu krízy na domácnosti a podniky bola rýchla a dôrazná reakcia v príslušnej oblasti politiky na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie, a to aj prostredníctvom nástroja NextGenerationEU, účinná. Vďaka tejto koordinovanej činnosti sa rozdiely prehĺbili menej, než sa pôvodne očakávalo, a zmiernili sa dlhodobé pretrvávajúce negatívne účinky. Podpora v príslušnej oblasti politiky, a to aj prostredníctvom programov skráteného pracovného času a iných opatrení na udržanie pracovných miest, pomohla udržať činnosť podnikov počas celej krízy a obmedzila rast miery nezamestnanosti a pokles disponibilného príjmu. Hoci miery platobnej neschopnosti v roku 2021 stúpajú, zostali na pomerne nízkej úrovni aj napriek postupnému rušeniu podporných opatrení. Trhy práce takisto vykazujú postupné zlepšovanie, pričom miera zamestnanosti sa v druhom štvrťroku 2021 vrátila na úroveň 72,1 % (v porovnaní s vrcholom na úrovni 72,9 % vo štvrtom štvrťroku 2019 pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19). Zrýchlené zavádzanie digitálnych technológií počas krízy by mohlo mať pozitívny vplyv na produktivitu, ak sa ho podarí dlhodobo udržať. Táto kríza má však značné územné, odvetvové a distribučné dôsledky, ktoré si budú vyžadovať prerozdelenie prostriedkov v rámci krajín a odvetví, ako aj medzi nimi, čo si bude vyžadovať značné náklady na prechod pre pracovníkov a spoločnosti.

                  (11)

                  Hoci nárast bankrotov je zatiaľ utlmený, kríza spôsobená pandémiou COVID-19 oslabila súvahy mnohých podnikov, čo by mohlo v blízkej budúcnosti obmedziť ich schopnosť financovať investičné projekty a ohroziť ich schopnosť splácať úvery. Po rozbehnutí obnovy by sa podpora mala postupne ukončovať a mala by byť čoraz cielenejšia. Nižšia miera využívania dlhových nástrojov by obmedzila podmienené záväzky a pomohla by zachovať investičnú kapacitu podnikov. Včasné zrušenie opatrení na podporu politiky predstavuje hľadanie rovnováhy, ktorá zahŕňa podporo investícií a zamestnanosti a predchádzanie zlyhaniam životaschopných podnikov, aby sa spomalil riadený zánik neživotaschopných podnikov v strednodobom horizonte. V tejto súvislosti je veľmi dôležité zlepšiť prístup spoločností k financiám, posilniť súvahy firiem a zvýšiť kapacitu a efektívnosť rámcov pre platobnú neschopnosť. Vnútroštátne režimy pre platobnú neschopnosť sa v rámci eurozóny výrazne líšia a na zefektívnenie účinnej správy a súdneho systému budú potrebné opatrenia na zvýšenie kapacity. Zlepšenie rámcov pre platobnú neschopnosť môže takisto prispieť k zdravším súvahám v bankovom sektore, čo by malo pozitívny vplyv na ponuku úverov. Do 17. júla 2022 sa má do vnútroštátneho práva transponovať smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 (6) o reštrukturalizácii a insolvencii, ktorej cieľom je zaviesť v členských štátoch minimálne štandardy týkajúce sa preventívnej reštrukturalizácie a oddlženia podnikateľov. Integrácia kapitálových trhov Únie má navyše zásadný význam pre poskytovanie alternatívnych zdrojov financovania spoločnostiam ako doplnku k bankovým úverom. Pokrok v únii kapitálových trhov môže zlepšiť prístup podnikov eurozóny k financovaniu, mobilizovať dlhodobé investície do zelených a nových technológií a infraštruktúry, podporovať kapitálové investície a odstraňovať cezhraničné prekážky investovania, a to aj harmonizáciou určitých aspektov hmotného práva v oblasti konkurzného konania.

                  (12)

                  Aj keď sa zamestnanosť zotavuje rýchlo, niektoré odvetvia, osobitné kategórie pracovníkov a regióny budú pravdepodobne trvalo postihnuté krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 a ovplyvnené silným tlakom na ekologizáciu hospodárstva a zrýchlenie digitalizácie. Osobitne boli zasiahnutí mladí ľudia, ako aj nízkokvalifikovaní ľudia a ľudia s migrantským pôvodom. Novovytvorené pracovné miesta by sa mohli líšiť od pracovných miest, ktoré zanikli v dôsledku uvedenej krízy. Niektorých skupín vrátane žien sa stále dotýkajú štrukturálne výzvy vyplývajúce z integrácie trhu práce. Výpadky v dodávateľských reťazcoch a zvyšujúce sa ceny energií môžu spomaliť oživenie zamestnanosti v niektorých odvetviach. Opatrenia v príslušných oblastiach politiky, ktoré uľahčujú prechod zo zamestnania do zamestnania a opätovné začlenenie na trh práce, budú mať preto pre podporu prispôsobenia a zmiernenia sociálnych vplyvov zásadný význam, a to najmä vzhľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Komisia predložila odporúčanie (EÚ) 2021/402 (7) týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby vypracovali súdržné balíky politík, v ktorých sa kombinujú opatrenia zamerané na preklenutie nedostatku zručností a pomoc jednotlivcom úspešne zvládať zelenú a digitálnu transformáciu. Takéto balíky by pozostávali z troch zložiek: i) časovo obmedzených a dobre navrhnutých stimulov na zamestnávanie a prechod spolu s podporou podnikania; ii) príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností súvisiacich s potrebami na trhu práce a iii) rozšírenej podpory zo strany služieb zamestnanosti. V dôsledku zdravotnej a hospodárskej krízy a so zreteľom na zabezpečenie spravodlivej zelenej a digitálnej transformácie má sociálna ochrana stále kľúčový význam pre súdržnosť eurozóny. Európsky pilier sociálnych práv zostáva kompasom pre opatrenia v oblasti zamestnanosti, zručností a sociálnej politiky, ktoré podporujú vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu a lepšie pracovné a životné podmienky v členských štátoch. V akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv prijatom v marci 2021 sa stanovujú tri hlavné ciele Únie týkajúce sa i) zamestnanosti, ii) vzdelávania dospelých a iii) znižovania chudoby do roku 2030, ku ktorým prispejú opatrenia v príslušných oblastiach politiky. Tieto ciele uvítali lídri Únie na sociálnom samite v Porte 8. mája 2021 a na zasadnutí Európskej rady 24. – 25. júna 2021.

                  (13)

                  Členské štáty vypracovali ambiciózne reformné a investičné plány s finančnou podporou a podporou v príslušných oblastiach politiky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a ich vykonávanie je kľúčové. Zvyšovanie kvality inštitúcií, najmä posilňovaním ich administratívnych kapacít, bude mať zásadný význam pre zabezpečenie rýchlej absorpcie súvisiacich finančných prostriedkov a zároveň pre zabránenie duplicite a interferencii s inými nástrojmi Únie. Členské štáty môžu zlepšením podnikateľského prostredia zlepšiť rámcové podmienky pre súkromné investície. Kľúčový význam pre zabezpečenie hladkého fungovania jednotného trhu bude mať zachovanie a posilnenie odolnosti dodávateľského reťazca na jednotnom trhu prostredníctvom odhaľovania a riešenia nedostatkov a výpadkov dodávok otvorenými trhmi, konvergenciou noriem, vyššou mierou diverzifikácie, obehovosti a efektívneho využívania zdrojov. Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny, v ktorom sa vyzýva na ďalšiu integráciu jednotného trhu s tovarom a službami vrátane digitálneho jednotného trhu prostredníctvom odstránenia zbytočných obmedzení, posilnením dohľadu nad trhom a zaručením dostatočných administratívnych kapacít, nestratilo relevantnosť.

                  (14)

                  Keď bankový sektor čelil vážnemu hospodárskemu tlaku, vďaka predchádzajúcim reformám preukázal celkovú odolnosť. Rozsiahla podpora v príslušných oblastiach politiky počas krízy a solídna obnova v roku 2021 zatiaľ zmierňujú obavy v súvislosti so slabšími súvahami podnikov. Stále je však možné, že banky v eurozóne zaznamenajú určité zhoršovanie kvality aktív. Včasné monitorovanie rizík, proaktívna spolupráca s dlžníkmi a aktívne riadenie nesplácaných úverov spolu s posilnenou ziskovosťou a robustným regulačným rámcom sú dôležité na udržanie stability bankového sektora a jeho schopnosti financovať hospodársku obnovu.

                  (15)

                  Hospodárska veľkosť a integrácia eurozóny, ako aj opatrenia prijaté v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, boli počas tejto krízy globálne stabilizujúcimi faktormi. Vzhľadom na vzájomnú prepojenosť hospodárstiev budú musieť členské štáty eurozóny v nadchádzajúcich rokoch zabezpečiť dohodnuté investície a reformy, aby z krízy vyšli silnejšie, pričom budú musieť prehĺbiť HMÚ, aby zvýšili jej odolnosť voči budúcim otrasom a jej schopnosť byť silnejšia na medzinárodnej scéne. Vývoj v rozvinutých a vznikajúcich trhových ekonomikách má priame dôsledky pre eurozónu prostredníctvom viacerých kanálov, aj pokiaľ ide o politiku v oblasti zdravia a očkovania, trajektórie menovej politiky, finančné toky, globálne hodnotové reťazce a obchod. Obmedzenia v globálnych dodávateľských reťazcoch, ktoré sa objavili po oživení, rovnako svedčia o rastúcej globálnej hospodárskej prepojenosti. Prebytok bežného účtu eurozóny medzitým naďalej postupne klesal a v roku 2020 dosiahol úroveň blízku úrovni predpokladanej na základe fundamentov. Predpokladá sa však, že v období 2020 až 2023 sa zvýši z 2,6 % na 3,4 %. Posilňovanie medzinárodnej úlohy eura, ktoré zostalo v posledných rokoch vo všeobecnosti stabilné, a to aj prostredníctvom vývoja digitálneho eura, by mohlo posilniť hospodársku a finančnú nezávislosť eurozóny a Únie a zlepšiť globálnu finančnú stabilitu.

                  (16)

                  Prehlbovanie HMÚ má stále zásadný význam. Banková únia a únia kapitálových trhov predstavujú vzájomne sa posilňujúce projekty na podporu rastu, zabezpečenie finančnej stability a podporu skutočnej HMÚ. Vyplnenie zostávajúcich medzier by ešte viac zvýšilo stabilitu a odolnosť eurozóny, pomohlo by jej ekonomike prosperovať a posilnilo by medzinárodnú úlohu eura. Dobudovanie bankovej únie, spolu s včasnou ratifikáciou pozmeňujúcich dohôd k Zmluve, ktorou sa zriaďuje Európsky mechanizmus pre stabilitu (8) a k Dohode o prevode a zdieľaní príspevkov do Jednotného fondu na riešenie krízových situácií, podpísané 21. mája 2014 v Bruseli, ako aj únie kapitálových trhov majú stále zásadný význam. Dobudovaním sa podporí aj zelená a digitálna transformácia, ktorá si vyžaduje rozsiahle investície. Na samite eurozóny 25. júna 2021 sa opätovne potvrdil záväzok dobudovať bankovú úniu a Euroskupina v inkluzívnom formáte bola požiadaná, aby sa bezodkladne a na základe konsenzu dohodla na postupnom a časovo ohraničenom pracovnom pláne pre všetky zostávajúce prvky. Na samite takisto zaznela výzva na urýchlenú implementáciu akčného plánu únie kapitálových trhov stanovenom v oznámení Komisie z 24. septembra 2020 s názvom „Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán“ v súlade s prioritami stanovenými v záveroch Rady z 3. decembra 2020 o uvedenom akčnom pláne. Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny, v ktorom sa vyzýva na dobudovanie HMÚ a posilnenie medzinárodnej úlohy eura, nestratilo relevantnosť,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2022 až 2023 prijali jednotlivo – aj prostredníctvom implementácie svojich plánov obnovy a odolnosti – i spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom:

                  (1)

                  Naďalej využívať a koordinovať vnútroštátne fiškálne politiky vo všetkých členských štátoch s cieľom účinne podporovať udržateľnú a inkluzívnu obnovu. Zachovať v roku 2022 v celej eurozóne mierne podporné zámery fiškálnej politiky a zohľadňovať pritom štátne rozpočty a finančné prostriedky pochádzajúce z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Postupne presmerovať fiškálne opatrenia k investíciám, ktoré podporujú udržateľnú a inkluzívnu obnovu v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, a zároveň venovať osobitnú pozornosť kvalite rozpočtových opatrení. Zohľadniť stupeň neistoty, zachovať agilnú fiškálnu politiku, aby bolo možné reagovať na vývoj pandémie COVID-19. Diferencovať fiškálne politiky s prihliadnutím na intenzitu obnovy, pritom zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť, zvýšiť investície a súčasne dbať na potrebu znížiť rozdiely.

                  (2)

                  Podporovať politiky, ktoré bojujú proti agresívnemu daňovému plánovaniu, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, s cieľom zabezpečiť spravodlivé a efektívne daňové systémy. Pracovať na obmedzovaní škodlivej daňovej konkurencie, a to aj prostredníctvom prijatia globálneho konsenzuálneho riešenia daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie a globalizácie hospodárstva. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie práce a podporovať posun od zdaňovania práce k menej narúšajúcim daniam. Prejsť od núdzových opatrení k opatreniam zameraným na obnovu na trhoch práce zabezpečením účinných aktívnych politík trhu práce: i) podporou prechodu zo zamestnania do zamestnania, najmä smerom k zelenému a digitálnemu hospodárstvu; ii) kombinovaním opatrení riešiacich nedostatok zručností, posilňovaním zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností, poskytovaním cielených stimulov na prijímanie do zamestnania a iii) rozširovaním kapacít verejných služieb zamestnanosti s cieľom riešiť nesúlad medzi ponukou práce a dopytom po nej. Posilniť inkluzívne kvalitné systémy vzdelávania a odbornej prípravy. Podporiť integráciu mladých ľudí, žien a zraniteľných skupín na trhu práce, zabezpečiť primerané pracovné podmienky a riešiť segmentáciu trhu práce, vytvoriť a v prípade potreby prispôsobiť systémy sociálnej ochrany a posilniť prístup k nim s cieľom riešiť výzvy vyplývajúce z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, ako aj tie, ktoré súvisia so zelenou a digitálnou transformáciou. Zabezpečiť účinné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík, posilňovať sociálny dialóg a podporovať kolektívne vyjednávanie. Zabezpečiť spoločné využívanie osvedčených postupov na trhu práce a sociálnych politík, ktoré zvyšujú hospodársku a sociálnu odolnosť, a konvergenciu k týmto postupom a politikám.

                  (3)

                  Monitorovať účinnosť balíkov podporných opatrení v príslušných oblastiach politiky pre spoločnosti, zamerať sa na cielenejšiu podporu platobnej schopnosti životaschopných firiem, ktoré boli počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 vystavené tlaku, a vo väčšej miere využívať nástroje kapitálového typu. Zvýšiť kapacity rámcov pre platobnú neschopnosť na účinné a včasné riešenie bankrotov a reštrukturalizáciu dlhu, maximalizovať zachovanie hodnoty a podporovať efektívnu alokáciu kapitálu v reálnej ekonomike a cezhraničných investícií. Dosiahnuť rýchly pokrok pri prehlbovaní únie kapitálových trhov, v súvislosti s ktorou Komisia predložila legislatívne návrhy zamerané na podporu financovania hospodárstva, rozšírenie investičných príležitostí pre firmy a jednotlivcov a odstránenie bezdôvodných cezhraničných prekážok pre investície na jednotnom trhu.

                  (4)

                  Pokračovať v posilňovaní národných inštitucionálnych rámcov a v uskutočňovaní reforiem s cieľom riešiť prekážky brániace investíciám a prerozdeleniu kapitálu a zabezpečovať efektívne a včasné využívanie finančných prostriedkov Únie. Znižovať administratívne zaťaženie podnikov a zlepšovať podnikateľské prostredie. Posilňovať efektívnosť a digitalizáciu verejnej správy. Zlepšiť riadenie verejných financií, a to aj prostredníctvom zeleného rozpočtovania a zvýšením účinnosti rámcov riadenia verejných investícií, a využívať preskúmania výdavkov s cieľom zlepšiť zloženie a kvalitu verejných financií, najmä kvalitu verejných investícií a investícií do ľudí a zručností, a lepšie cieliť verejné výdavky na potreby obnovy a odolnosti.

                  (5)

                  Zabezpečiť makrofinančnú stabilitu a zachovať úverové kanály pre ekonomiku, pokračovať v riešení nesplácaných úverov, okrem iného prostredníctvom monitorovania kvality aktív, včasnej a proaktívnej spolupráce s dlžníkmi v ťažkostiach, najmä s tými, ktorí sú životaschopní, a ďalšieho rozvoja sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi. Pokračovať v práci na dobudovaní bankovej únie prostredníctvom postupného a časovo ohraničeného pracovného plánu zameraného na všetky nedoriešené potrebné prvky pri uplatnení rovnakej úrovne ambícií, ako aj na posilňovaní medzinárodnej úlohy eura. Pokračovať v podpore prieskumnej práce na možnom zavedení digitálneho eura.

            V rámci ďalších krokov pri prehlbovaní HMÚ by sa mali zohľadniť poznatky získané z komplexnej reakcie hospodárskej politiky Únie na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19. Pokrok v práci na dobudovaní HMÚ by sa mal dosahovať pri plnom rešpektovaní vnútorného trhu Únie a otvoreným a transparentným spôsobom vo vzťahu k členským štátom mimo eurozóny.

         V Luxemburgu 5. apríla 2022

               Za Radu

               predseda

            B. LE MAIRE

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Nariadenie Rady (EÚ) 2020/2094 zo 14. decembra 2020, ktorým sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu s cieľom podporiť obnovu po kríze COVID-19 (Ú. v. EÚ L I 433, 22.12.2020, s. 23).

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Ú. v. EÚ C 283, 15.7.2021, s. 1.

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 z 20. júna 2019 o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, o oddlžení a diskvalifikácii a o opatreniach na zvýšenie účinnosti reštrukturalizačných, konkurzných a oddlžovacích konaní a o zmene smernice (EÚ) 2017/1132 (smernica o reštrukturalizácii a insolvencii) (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 18).

         (7)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 zo 4. marca 2021 týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE) (Ú. v. EÚ L 80, 8.3.2021, s. 1).

         (8)  Zmluva, ktorou sa zriaďuje Európsky mechanizmus pre stabilitu, medzi Belgickým kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Estónskou republikou, Írskom, Helénskou republikou, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Talianskou republikou, Cyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litovskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Maltou, Holandským kráľovstvom, Rakúskou republikou, Portugalskou republikou, Slovinskou republikou, Slovenskou republikou a Fínskou republikou podpísaná 2. februára 2012 v Bruseli.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 29. marca 2022 Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas (ECB/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               7.4.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 153/7

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      z 29. marca 2022
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas
      (ECB/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Lietuvos bankas, ktorým je spoločnosť Ernst & Young Baltic UAB, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2021. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2022.

                  (3)

                  Lietuvos bankas vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2022 až 2024 spoločnosť UAB ROSK Consulting,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť UAB ROSK Consulting vymenovaná za externého audítora Lietuvos bankas na finančné roky 2022 až 2024.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 29. marca 2022

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2022/561 zo 6. apríla 2022 o monitorovaní prítomnosti glykoalkaloidov v zemiakoch a výrobkoch zo zemiakov

text:
               7.4.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 108/66

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2022/561
      zo 6. apríla 2022
      o monitorovaní prítomnosti glykoalkaloidov v zemiakoch a výrobkoch zo zemiakov
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) prijala v roku 2020 hodnotenie rizika glykoalkaloidov v krmivách a potravinách, najmä v zemiakoch a výrobkoch zo zemiakov (1).

                  (2)

                  Akútne toxické účinky glykoalkaloidov v zemiakoch (α-solanín a α-chaconín) zahŕňajú u ľudí gastrointestinálne príznaky, ako je nevoľnosť, vracanie a hnačka. Pre tieto účinky skupina CONTAM určila najnižšiu hladinu, pri ktorej dochádza k nepriaznivým účinkom (ďalej len „LOAEL“) na úrovni 1 mg celkového obsahu glykoalkaloidov v zemiakoch/kg telesnej hmotnosti (Bw) za deň ako referenčný bod pre charakterizáciu rizika po akútnej expozícii. Rozpätie expozície (ďalej len „MOE“) vyššie ako 10 naznačuje, že neexistuje žiadne zdravotné riziko. V tomto MOE s hodnotou 10 sa zohľadňuje extrapolácia z LOAEL na hladinu bez pozorovaného nepriaznivého účinku (ďalej len „NOAEL“) (faktor 3) a interindividuálna variabilita v rámci toxikodynamiky (faktor 3,2). Odhady akútnej expozície pri určitých expozičných scenároch viedli k hodnotám MOE nižším ako 10, čo naznačuje obavy týkajúce sa zdravia.

                  (3)

                  Skupina CONTAM odporučila, aby sa zozbieralo viac údajov o výskyte glykoalkaloidov a ich aglykónov v odrodách zemiakov dostupných na trhu, v nových odrodách zemiakov, ktoré sú výsledkom šľachtiteľských experimentov, a v spracovaných zemiakových výrobkoch vrátane potravín pre deti.

                  (4)

                  Prítomnosť glykoalkaloidov v zemiakoch a spracovaných zemiakových výrobkoch možno znížiť správnou poľnohospodárskou praxou, vhodnými podmienkami skladovania a prepravy a správnou výrobnou praxou. Je však potrebné zhromaždiť viac informácií o faktoroch, ktoré vedú k relatívne vysokým hladinám glykoalkaloidov v zemiakoch a spracovaných zemiakových výrobkoch, aby sa dali určiť opatrenia, ktoré sa majú prijať na zabránenie alebo zníženie prítomnosti glykoalkaloidov v týchto potravinách. Ak je to možné, najmä v spracovaných zemiakových produktoch je vhodné analyzovať aj produkty rozkladu, β- a γ- solanín a chaconín a aglykón solanidín, keďže tieto zlúčeniny sú rovnako toxické ako α-solanín a α-chaconín.

                  (5)

                  Výsledky monitorovania glykoalkaloidov musia byť spoľahlivé a porovnateľné. Preto je vhodné poskytnúť pokyny na ich extrakciu, ako aj požiadavky na ich analýzu. Keďže prítomnosť glykoalkaloidov je vyššia v zemiakoch so šupou než v ošúpaných zemiakoch a vyššia v malých zemiakoch než vo väčších, pri oznamovaní údajov o výskyte je dôležité poskytnúť informácie o týchto faktoroch.

                  (6)

                  S cieľom odporučiť, kedy by bolo vhodné určiť faktory vedúce k relatívne vysokým hladinám glykoalkaloidov, je vhodné stanoviť orientačnú hodnotu pre zemiaky. Takisto je vhodné získať viac informácií o účinkoch spracovania na hladinu glykoalkaloidov.

                  (7)

                  Preto je vhodné odporučiť monitorovanie glykoalkaloidov v zemiakoch a zemiakových výrobkoch a identifikáciu faktorov, ktoré vedú k ich vysokým hladinám, a zhromaždiť viac informácií o účinkoch spracovania na hladinu glykoalkaloidov,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Členské štáty s aktívnou účasťou prevádzkovateľov potravinárskych podnikov by mali monitorovať glykoalkaloidy α-solanín a α-chaconín v zemiakoch a zemiakových výrobkoch. Ak je to možné, najmä v spracovaných zemiakových výrobkoch by sa mali analyzovať aj produkty rozkladu β- a γ- solanín a chaconín a aglykón solanidín.

                  2.

                  Aby sa zabránilo enzymatickému rozkladu α-chaconínu, najmä pri analýze surových zemiakov (so šupou/ošúpaných), k zemiakom by sa mal pridať 1 % roztok kyseliny mravčej v metanole v pomere 1 : 2 (objem : hmotnosť), keď sa pred extrakciou a procesom čistenia zemiaky miešajú a homogenizujú. Odporúčanými analytickými metódami sú kvapalinová chromatografia s UV-DAD detekciou (ďalej len „LC-UV-DAD“) alebo kvapalinová chromatografia – hmotnostná spektrometria (ďalej len „LC-MS“). Iné analytické metódy sa môžu použiť za predpokladu, že sú k dispozícii dôkazy preukazujúce, že tieto metódy prinášajú spoľahlivé výsledky pre jednotlivé glykoalkaloidy. Kvantifikačný limit (ďalej len „LOQ“) na stanovenie každého glykoalkaloidu by mal byť podľa možnosti približne 1 mg/kg a nemal by presiahnuť 5 mg/kg.

                  3.

                  Členské štáty by mali za aktívnej účasti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov vykonávať vyšetrovania s cieľom identifikovať faktory vedúce k hladinám vyšším ako orientačná úroveň 100 mg/kg pre sumu α-solanínu a α-chaconínu v zemiakoch a spracovaných zemiakových výrobkoch.

                  4.

                  Členské štáty a prevádzkovatelia potravinárskych podnikov by mali úradu EFSA do 30. júna každého roka poskytnúť údaje za predchádzajúci rok na účely zhromaždenia týchto údajov do jednej databázy v súlade s požiadavkami uvedenými v usmerneniach EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá a dodatočnými osobitnými požiadavkami úradu EFSA na podávanie správ (2). V prípade zemiakov a spracovaných zemiakových výrobkov je dôležité uviesť odrodu a veľkosť zemiakov (priemerná hmotnosť zemiakov, najmä v prípade zemiakov so šupou), či išlo o skoré zemiaky alebo skladované zemiaky (t. j. neskoré zemiaky a/alebo zemiaky skladované počas dlhšieho obdobia), miesto odberu vzoriek (výrobca, veľkoobchod, maloobchod) a či zemiaky boli alebo neboli ošúpané (3).

         V Bruseli 6. apríla 2022

               Za Komisiu

            Stella KYRIAKIDES

               členka Komisie

         (1)  EFSA CONTAM Panel (Vedecká skupina EFSA pre kontaminanty v potravinovom reťazci), 2020. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products (Vedecké stanovisko – Hodnotenie rizika glykoalkaloidov v krmivách a potravinách, najmä v zemiakoch a výrobkoch zo zemiakov). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2020) 18(8):6222, 190 s, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222.

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0.

         (3)  Pri testoch účinkov šúpania na obsah glykoalkaloidov by sa mala použiť škrabka (na zemiaky).