Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0231

Odporúčanie pre Stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Lotyšska na obdobie rokov 2004 -2007  /* SEK/2005/0231 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 16.2.2005SEK(2005) 231 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Lotyšska na obdobie rokov 2004 -2007(predložená Komisiou)  DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení rozpočtového dozoru a dozoru a koordinácie hospodárskych politík stanovuje[1], že nezúčastnené členské štáty, teda tie, ktoré neprijali jednotnú menu, musia predkladať Rade a Komisii svoje konvergenčné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia Rada preskúma každý konvergenčný program na základe hodnotení pripravených Komisiou a výborom založeným článkom 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predloží stanovisko k tomuto programu. Podľa nariadenia musia členské štáty prekladať ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi.Desať členských štátov, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa nezúčastňuje na jednotnej mene. Tieto štáty sa zaviazali predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a jeho prvú aktualizáciu koncom roka 2004.Prvý konveregenčný program Lotyšska na obdobie rokov 2004-2007 bol predložený 14. mája 2004 a Rada ho posúdila 5. júla 2004. Dňa 30. decembra 2004 Lotyšsko predložilo jeho aktualizáciu. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálneho rastu, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v komunikácii Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Posudzovanie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu:-  Prvú aktualizáciu konvergenčného programu na obdobie 2004-2007 schválil Kabinet ministrov Lotyšska dňa 28. decembra a Európskej komisii ho predložil 30. decembra 2004. Program je založený na ekonomických plánoch zákona o rozpočte na rok 2005, ktorý bol predložený parlamentu 13. decembra 2004 a schválený 20. decembra 2004. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov. Klasifikáciu údajov podľa ESA95 o zložení verejných príjmov a výdavkov je však potrebné zlepšiť.-  Aktualizácia predpokladá rast HDP na rok 2004 na úrovni 8,1 % a na rok 2005 na úrovni 6,7 % a spolu s domácim dopytom, najmä investíciami a súkromnou spotrebou, naďalej prudko porastie. Pre roky 2006 a 2007 je stanovený len o niečo miernejší nárast HDP (6,5 % v oboch rokoch). Vývoz sa výrazne oživil, čo odráža globálne hospodárske zotavenie a pozitívny vplyv vstupu Lotyšska do EÚ. Napriek tomu, toto bolo podporené nárastom dovozu sprevádzaným vysokým rastom domáceho dopytu. Nárast podielu čistého vývozu v momentálnom období je stanovený ako negatívny a vysoký deficit bežného účtu platobnej bilancie zníži len nepatrne. Očakáva sa, že nezamestnanosť bude klesať len postupne napriek silnému rastu hospodárskej aktivity. Celkovo sa na základe v súčasnosti dostupných informácií zdá, že makroekonomický scenár je pravdepodobný a je vo veľkej miere v súlade s hodnotením útvarov Komisie vrátane predpovedí z jesene 2004.-  V snahe dosiahnuť cenovú stabilitu, ktorá je cieľom Banky Lotyšska, bola mena od roku 1994 (lat) s normálnym fluktuačným pásmom okolo centrálnej sadzby ±1 percento. Lotyšské orgány plánujú vstúpiť do ERM II na začiatku roku 2005 a prijať euro najskôr 1. januára 2008. Jedným z krokov v tejto stratégii bolo to, že 1. januára 2005 bol lat pri trhových sadzbách opätovne vymedzený právami SDR na euro s normálnym fluktuačným pásmom okolo centrálnej sadzby ±1 percento. Po tomto opätovnom zafixovaní klesol miestny medzibankový kurz bližšie k hodnotám eurozóny. Dlhotrvajúce výnosy z obligácií voči eurozóne kolísali počas roka 2004 v rozmedzí ½-1 percentného bodu nad nominálnou hodnotou. Až do roku 2003 bola HICP inflácia relatívne nízka. V priebehu roka 2004 sa však podstatne zrýchlila, v auguste dosiahla vrchol 7,8 %, nato sa mierne znížila a dosiahla ročný priemer 6,2 %. Vývoj inflácie v roku 2004 považujú lotyšské orgány za dočasný; očakávajú, že CPI inflácia klesne zo 6,2 % v roku 2004 na 3 % v roku 2006. V roku 2005 bude inflácia pokračovať, keďže bude ovplyvnená zvýšením administratívne regulovaných cien a opatreniami na harmonizáciu nepriamych daní. Napriek tomu z dôvodu priaznivých základných efektov a za predpokladu, že sa podarí vyhnúť prehrievaniu, inflácia by mala postupne klesať, hoci bude pravdepodobne vyššia ako predpokladajú lotyšské orgány.-  Program si kladie za cieľ udržať deficit pod referenčnou úrovňou 3 % HDP v každom programovom roku, s postupne klesajúcim deficitom verejných financií, ktorý je odhadovaný od 1,7 % HDP v roku 2004[4] po 1,4 % HDP v roku 2007. Predpokladá sa, že príjmy a výdavky dosiahnu vrchol v roku 2005 pri 39,3 % a 37,7 % HDP a nato postupne klesnú na 36,5 % a 35,1 % HDP do roku 2007 v dôsledku vplyvu transferov EÚ a súvisiacich výdajov. Strednodobé úpravy verejných financií sú založené na znížení podielov príjmov a nákladov. Primárne saldo sa počas programového obdobia zlepšuje pri znižovaní podielu celkových výdavkov z dôvodu znižujúceho sa podielu primárnych výdavkov a do určitej miery z dôvodu úrokových platieb. Podiel primárnych výdavkov klesá hlavne v dôsledku nižšieho podielu transferov a podpôr zatiaľ čo zároveň umožňuje zvýšenie podielu investícií. Podiel príjmov klesá v dôsledku zníženia daní, hlavne z príjmu, čím sa mierne znižuje daňové zaťaženie. Zatiaľ čo celková stratégia v porovnaní s programom z mája 2004 zostáva nezmenená, plánovaný deficit rozpočtu bol v predchádzajúcom programe upravený smerom nadol každý rok o približne 2 % HDP.-  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na druhej strane, predpoklady týkajúce sa daňového zaťaženia ekonomickej aktivity sa zdajú byť pesimistické, za predpokladu, že príjmy môžu byť vyššie ako sa očakáva. Lotyšsko sa skutočne v priebehu posledných rokov vyznačovalo obozretným predpovedaním a opakovaným prekročením fiškálnych cieľov. Naviac, pokiaľ ide o kontrolu rozpočtu, existuje osobitný postup, ktorý by mohol uľahčiť relatívne rýchlu ročnú úpravu v prípade, že by nastal neočakávaný vývoj rozpočtu. Prísna disciplína vo výdavkoch (vrátane riadenia projektov spolufinancovaných EÚ) môže byť zložitá z dôvodu nedostatočných administratívnych kapacít.-  Na základe zhodnotenia rizika je rozpočtová politika v programe dostatočná na dosiahnutie vyrovnaného až prebytkového hospodárenia v rámci programového obdobia ako strednodobého cieľa Paktu stability a rastu. Hoci program naznačuje relatívne ambicióznu cestu konsolidácie, pravdepodobne neposkytne dostatočné ochranné rozpätie voči porušeniu 3 % HDP pri normálnych makroekonomických fluktuáciách. Stačí to však na to, aby sa podiel dlhu na HDP udržal na veľmi nízkej úrovni.-  V roku 2004 sa podiel dlhu odhaduje na 14,2 %, teda dostatočne nízko pod referenčnou úrovňou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Slabý nárast podielu dlhu počas programového obdobia, až na 15,0 % HDP v roku 2007, vyplýva hlavne z pretrvávajúcich deficitov, podstatne kompenzovaných rastom nominálneho HDP.-  Program podáva krátky prehľad o programe vládnych štrukturálnych reforiem, ktoré sa zameriavajú na opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, konkurencieschopnosti, rozvoja energetického a telekomunikačného sektora, systémov vzdelávania a zdravotníckej starostlivosti, na aktívnu politiku trhu práce, a tiež na podporu inovácie a výskumu. Program tiež načrtáva opatrenia na ďalšie posilňovanie rozpočtového procesu prostredníctvom viacročného rozpočtového rámca a na zvyšovanie transparentnosti a spoľahlivosti limitov nominálnych výdavkov cez mechanizmy systematického hodnotenia. Oprávnene sa dá očakávať, že reformy, z ktorých sa už väčšina uskutočňuje alebo ku ktorým sa pripravujú právne predpisy, zlepšia podmienky pre rast lotyšskej ekonomiky: konkrétne zvyšovaním produktivity a posilňovaním pracovných stimulov, uľahčením tvorby pracovných miest a odrádzaním od daňových únikov, rovnako tiež zlepšovaním fiškálnej disciplíny na úrovni ministerstiev ako aj miestnej štátnej správy.-  Zdá sa, že Lotyšsko je v relatívne priaznivom postavení pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom súvisiacim so starnutím obyvateľstva. K zníženiu vplyvu starnutia na rozpočet v Lotyšsku prispeje relatívne nízky podiel dlhu, prijaté opatrenia dôchodkovej reformy, vrátane spustenia kapitalizačného piliera a akumulácie aktív v dôchodkovej schéme. Stratégia načrtnutá v programe je založená na kontrolovanom deficite rozpočtu počas strednodobého obdobia a na vplyve dôchodkovej reformy na rozpočet. Reformy v oblasti zdravotníckej a dlhodobej starostlivosti by však mohli zahŕňať vyššie výdavky. Z dlhodobého hľadiska môže vzniknúť riziko pokiaľ ide o udržateľnosť. Relatívne nízka miera zdanenia v Lotyšsku však uľahčuje vyrovnávanie akejkoľvek krízy, ktorá môže nastať pokiaľ ide o udržateľnosť.-  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť (BEPG) verejných financií V súlade s výzvou vyriešiť vysoký deficit bežného účtu platobnej bilancie sa Lotyšsku odporúča znížiť deficit verejných financií spoľahlivým a udržateľným spôsobom v rámci viacročného rámca. Na základe znižujúceho sa deficitu bežného účtu platobnej bilancie, ktorý program predpokladá, je deficit rozpočtu nižší ako v roku 2004 a cesta konsolidácie predpokladaná v aktualizácii v súlade s odporúčaním uvedeným v BEPG. Toto hodnotenie je však závislé na priaznivom vývoji vonkajšej bilancie a bude preto predmetom ďalšieho monitorovania. Ako uvádza aj stanovisko Rady týkajúce sa programu z minulého mája, hodnotenie príslušnej fiškálnej pozície je tiež závislé od tlaku dopytu v hospodárstve, hoci je ťažké určiť pozíciu krajiny v hospodárskom cykle. Hodnotenie je preto tiež závislé od toho, aby bola makroekonomická politika primeraná pre konsolidáciu spomalenia inflácie pri jej poklese z nedávnych maximálnych hodnôt.***Na základe tohto hodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Lotyšska a postupuje ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Lotyšska na obdobie rokov 2004 -2007KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení rozpočtového dozoru a dozoru a koordinácie hospodárskych politík[5], najmä na článok 9 ods. 3 tohto nariadenia,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa 8. marca 2005 Rada preskúmala konvergenčný program Lotyšska na obdobie 2004 až 2007. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaných „pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Klasifikáciu údajov podľa ESA95 o zložení verejných príjmov a výdavkov je však potrebné zlepšiť. Na základe vyššie uvedeného by malo Lotyšsko dosiahnuť súlad s požiadavkami súboru pravidiel.2.  Makroekonomický scenár obsiahnutý v programe predpokladá rast skutočného HDP približne na úrovni 8,1 % v roku 2004, ktorý zostane silný počas ďalšieho programového obdobia s priemerom 6,6 % ročne. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že scenár spoľahlivo odráža prognózy rastu. Programové plány pre infláciu sa zdajú byť mierne nízke.3.  Program si kladie za cieľ udržať deficit pod referenčnou úrovňou 3 % HDP v každom programovom roku, s postupne klesajúcim deficitom verejných financií, ktorý je odhadovaný od 1,7 % HDP v roku 2004 po 1,4 % HDP v roku 2007. V roku 2005 prudko vzrastá podiel príjmov a výdavkov v súvislosti so vstupom do EÚ. Strednodobé úpravy verejných financií sú preto založené na znížení podielov príjmov a nákladov. Podiel primárnych výdavkov klesá hlavne v dôsledku nižšieho podielu transferov a podpôr zatiaľ čo zároveň umožňuje zvýšenie podielu investícií. Podiel príjmov klesá v dôsledku zníženia daní, hlavne z príjmu, čím sa mierne znižuje daňové zaťaženie.4.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na druhej strane, predpoklady týkajúce sa daňového zaťaženia ekonomickej aktivity sa zdajú byť pesimistické, za predpokladu, že príjmy môžu byť vyššie ako sa očakáva. Avšak vzhľadom na povinné výdavky v súvislosti s financovaním EÚ je dosiahnutie rozpočtových cieľov závislé na prijatí takýchto finančných prostriedkov medzi príjmy verejných financií. Prísna disciplína vo výdavkoch (vrátane riadenia projektov spolufinancovaných EÚ) môže byť zložitá z dôvodu nedostatočných administratívnych kapacít.5.  Na základe zhodnotenia rizika je rozpočtová politika v programe dostatočná na dosiahnutie vyrovnaného až prebytkového hospodárenia v rámci programového obdobia ako strednodobého cieľa Paktu stability a rastu. Taktiež by mala vytvoriť dostatočné ochranné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % prahu pre deficit HDP pri zachovaní normálnych makroekonomických fluktuácií. Stačí to však na to, aby sa podiel dlhu na HDP udržal na veľmi nízkej úrovni.6.  V roku 2004 sa podiel dlhu odhaduje na 14,2 %, teda dostatočne nízko pod referenčnou úrovňou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Slabý nárast podielu dlhu počas programového obdobia, až na 15,0 % HDP v roku 2007, vyplýva hlavne z pretrvávajúcich deficitov, podstatne kompenzovaných rastom nominálneho HDP.7.  Zdá sa, že Lotyšsko je v relatívne priaznivom postavení pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom na starnúcu populáciu. K zníženiu vplyvu starnutia na rozpočet v Lotyšsku prispeje relatívne nízky podiel dlhu, prijaté opatrenia dôchodkovej reformy, vrátane spustenia kapitalizačného piliera a akumulácie aktív v dôchodkovej schéme. Stratégia načrtnutá v programe je založená na kontrolovanom deficite rozpočtu počas strednodobého obdobia a na vplyve dôchodkovej reformy na rozpočet. Reformy v oblasti zdravotníckej a dlhodobej starostlivosti by však mohli zahŕňať vyššie výdavky. Z dlhodobého hľadiska môže vzniknúť riziko pokiaľ ide o udržateľnosť. Relatívne nízka miera zdanenia v Lotyšsku však uľahčuje vyrovnávanie akejkoľvek krízy, ktorá môže nastať pokiaľ ide o udržateľnosť.8.  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť (BEPG) verejných financií V súlade s výzvou vyriešiť vysoký deficit bežného účtu platobnej bilancie sa Lotyšsku odporúča znížiť deficit verejných financií spoľahlivým a udržateľným spôsobom v rámci viacročného rámca. Na základe znižujúceho sa deficitu bežného účtu platobnej bilancie, ktorý program predpokladá, je deficit rozpočtu nižší ako v roku 2004 a cesta konsolidácie predpokladaná v aktualizácii v súlade s odporúčaním uvedeným v BEPG. Toto hodnotenie je však závislé na priaznivom vývoji vonkajšej bilancie a bude preto predmetom ďalšieho monitorovania. Ako uvádza aj stanovisko Rady týkajúce sa programu z minulého mája, hodnotenie príslušnej fiškálnej pozície je tiež závislé od tlaku dopytu v hospodárstve, hoci je ťažké určiť pozíciu krajiny v hospodárskom cykle. Hodnotenie je preto tiež závislé od toho, aby bola makroekonomická politika primeraná pre konsolidáciu spomalenia inflácie pri jej poklese z nedávnych maximálnych hodnôt.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Skutočný HDP (% zmena) | KP dec 2004 | 8.1 | 6.7 | 6.5 | 6.5 |KOM okt 2004 | 7.5 | 6.7 | 6.7 | neuv. |KP máj 2004 | 6.7 | 6.7 | 6.5 | 6.5 |CPI inflácia (%) | KP dec 2004 | 6.2 | 4.3 | 3.0 | 3.0 |KOM okt 2004 | 6.8 | 4.7 | 3.5 | neuv. |KP máj 2004 | 4.5 | 3.7 | 3.0 | 3.0 |Saldo verejných financií (% z HDP) | KP dec 2004 | -1.7 | -1.6 | -1.5 | -1.4 |KOM okt 2004 | -2.0 | -2.8 | -2.9 | neuv. |KP máj 2004 | -2.1 | -2.2 | -2.0 | -2.0 |Primárne saldo (% z HDP) | KP dec 2004 | -0.9 | -0.9 | -0.8 | -0.7 |KOM okt 2004 | -1.2 | -2.0 | -2.0 | neuv. |KP máj 2004 | -1.2 | -1.3 | -1.2 | -1.2 |Hrubý verejný dlh (% z HDP) | KP dec 2004 | 14.2 | 14.5 | 14.8 | 15.0 |KOM okt 2004 | 14.6 | 15.4 | 16.6 | neuv. |kP máj 2004 | 16.2 | 16.8 | 17.3 | 17.7 |POZNÁMKA: Program uvádza len plány CPI inflácie bez HICP inflácie. Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. Zdroje: Zdroje: Konvergenčný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Najnovšie informácie o hotovostných účtoch ústrednej vlády predpokladajú nižší odhad deficitu verejných financií.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.


Odporúčanie Európskeho parlamentu z 19. júna 2007 na základe správy vyšetrovacieho výboru vo veci krízy spoločnosti Equitable Life Assurance Society


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/39

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2015
   (2015/C 272/11)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2). Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Estónska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (4) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estónska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (5) správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko nebolo určené za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Estónsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)

               Estónsko nepredložilo národný program reforiem do stanoveného termínu.

               (8)

               Estónsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Nastupujúca vláda nepredložila program stability do stanoveného termínu. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa celkový prebytok zaznamenaný v roku 2014 podľa plánu zmení na deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2015 a 0,1 % HDP v roku 2016. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu bude postupne klesať z úrovne 10,6 % HDP v roku 2014 na úroveň pod 10 % HDP v roku 2016. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od strednodobého cieľa v roku 2015, keďže štrukturálne saldo by sa malo od strednodobého cieľa odchýliť o 0,4 % HDP. Odchýlka začne byť výrazná v roku 2016, v ktorom sa požaduje zlepšenie o 0,4 % HDP, ale štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť o 0,3 % HDP. Preto budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Estónsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Miera zamestnanosti Estónska dosiahla 74,5 % obyvateľstva v produktívnom veku v treťom štvrťroku 2014 a miera nezamestnanosti klesla na 7,6 %, čo je najnižšia úroveň od roku 2009. Podiel dlhodobo nezamestnaných je výrazne pod priemerom EÚ. Avšak znižujúci sa počet pracovných síl v kombinácii s nízkou produktivitou práce začína byť strednodobým až dlhodobým problémom. Realizácia ambicióznej reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti začala len nedávno. Aj keď boli prijaté niektoré daňové opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce, nezameriavajú sa osobitne na osoby s nízkymi príjmami. Rozdiely v odmeňovaní žien a mužov patria medzi najväčšie v Únii. Nedostatok zariadení starostlivosti o deti sťažuje mladým rodičom, najmä matkám, návrat na trh práce. Podiel študentov pôsobiacich v praktickej učňovskej príprave je tiež nízky. V technologických a vedeckých odboroch je nedostatok absolventov. Kvalita služieb sociálnej starostlivosti miestnych orgánov je nerovnomerná.

               (10)

               Vláda prijala stratégiu celoživotného vzdelávania začiatkom roka 2014 a programy na jej vykonávanie boli predložené v marci 2015. Prebieha reforma osnov systému odborného vzdelávania a prípravy a zvýšila sa účasť na celoživotnom vzdelávaní. Začiatkom roka 2015 schválil parlament zákon o vzdelávaní dospelých a zákon o povolaniach. Príťažlivosť odborného vzdelávania a prípravy a učňovského vzdelávania je aj naďalej problematická. Zlepšili sa systémy výskumu a inovácie a spolupráca medzi podnikmi, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a výskumnými inštitúciami. Zdá sa však, že verejnej podpore výskumu a inovácie v rámci stratégie v oblasti výskumu, vývoja a inovácie a stratégie rastu podnikania chýba koordinácia a mala by sa zamerať na obmedzený počet oblastí inteligentnej špecializácie. Systém vysokoškolského vzdelávania, najmä pokiaľ ide o vedu a techniku, stále nie dostatočne prepojený s potrebami podnikov a výskumných inštitúcií. Miera investícií do duševného vlastníctva je nízka a len málo spoločností spolupracuje s výskumnými inštitúciami.

               (11)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Posúdila aj následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (12)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (13)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Estónsko, ako krajina, ktorou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               vyhnúť sa odchýlke od strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2015 a 2016;

               2.

               zlepšiť účasť na trhu práce, a to aj prostredníctvom realizácie reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti. Zlepšiť stimuly, ktoré by motivovali ľudí pracovať, prostredníctvom opatrení zameraných na osoby s nízkym príjmom. Prijať opatrenia na zníženie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Zabezpečiť vysokú kvalitu služieb sociálnej starostlivosti a dostupnosť starostlivosti o deti na miestnej úrovni;

               3.

               zvýšiť účasť na odbornom vzdelávaní a príprave, a jeho význam pre trh práce, najmä zlepšením dostupnosti učňovských miest. Zamerať verejnú podporu výskumu a inovácie na koordinovanú realizáciu obmedzeného počtu oblastí inteligentnej špecializácie.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 25).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

      (7)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: 2013/112/EÚ: Odporúčanie Komisie z  20. februára 2013 Investovať do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia

text:
               2.3.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 59/5

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 20. februára 2013
   Investovať do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia
   (2013/112/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Úcta k ľudskej dôstojnosti je základnou hodnotou Európskej únie, ktorá sa okrem iného zasadzuje za blaho svojich občanov. Únia musí chrániť práva dieťaťa, bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii, podporovať sociálnu spravodlivosť a ochranu občanov.

               (2)

               Deťom (1) hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie oveľa viac ako celkovej populácii vo veľkej väčšine krajín EÚ. Ak porovnáme deti vyrastajúce v chudobe alebo sociálne vylúčené deti s ich rovesníkmi v lepšej finančnej a sociálnej situácii, je u znevýhodnených detí menej pravdepodobné, že dosiahnu dobré výsledky v škole, budú zdravé a uplatnia svoj plný potenciál v neskoršom veku.

               (3)

               Zabrániť prenosu znevýhodnenia na ďalšie generácie predstavuje dôležitú investíciu do budúcnosti Európy, ako aj priamy príspevok k stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s dlhodobým prínosom pre deti, hospodárstvo a spoločnosť ako celok.

               (4)

               Na rozvoj účinnejších a efektívnejších politík je nevyhnutný včasný zásah a prevencia, keďže verejné výdavky na riešenie dôsledkov chudoby a sociálneho vylúčenia detí sú obyčajne vyššie ako tie, ktoré sú potrebné na intervenčné opatrenia zamerané na deti v ranom veku.

               (5)

               Riešenie otázky znevýhodnenia u detí v ranom veku je dôležitým prostriedkom zvyšovania úsilia pri riešení chudoby a sociálneho vylúčenia vo všeobecnosti. Prevencia je najúčinnejšia pri použití integrovaných stratégií, v ktorých sa kombinuje sprístupňovanie trhu práce rodičom s primeranou podporou ich príjmu a sprístupňovanie služieb, ktoré sú rozhodujúce pre výsledky detí, ako napríklad kvalitné (predškolské) vzdelávanie, zdravotná starostlivosť, bývanie a sociálne služby, ako aj príležitosti aktívne sa zapájať a využívať svoje práva, čo pomáha deťom naplno využiť svoj potenciál a prispieva k ich odolnosti.

               (6)

               Ukázalo sa, že najúspešnejšími stratégiami na riešenie chudoby detí sú tie, ktoré sa opierajú o politiky zamerané na zlepšovanie kvality života všetkých detí a ktoré zároveň venujú osobitnú pozornosť deťom v zraniteľných situáciách.

               (7)

               Podpora rodovej rovnosti, uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a rovnakých príležitostí, ako aj boj proti diskriminácii, ktorej čelia deti a ich rodiny z akýchkoľvek dôvodov (najmä tie, ktoré sa týkajú pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie) by mala byť základom pre akékoľvek úsilie zamerané na riešenie chudoby a sociálneho vylúčenia detí.

               (8)

               Súčasná finančná a hospodárska kríza má vážny dosah na deti a rodiny, pričom v mnohých krajinách narastá podiel tých, ktorí žijú v chudobe a sociálnom vylúčení.

               (9)

               Snahy o konsolidáciu rozpočtu v reakcii na fiškálne obmedzenia prinášajú so sebou v mnohých krajinách značné problémy pri zabezpečovaní kontinuity primeraných a účinných sociálnych politík z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska.

               (10)

               Viac ako desaťročie spolupráce na úrovni EÚ viedlo k spoločnému chápaniu rozhodujúcich faktorov chudoby detí, a to vďaka značnému pokroku vo vývoji vhodných monitorovacích ukazovateľov, v identifikovaní spoločných problémov a úspešných politických prístupov, ktoré dali tejto otázke politický impulz. Komisia následne oznámila prijatie odporúčania týkajúceho sa chudoby detí v oznámení o Európskej platforme proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2).

               (11)

               Stratégia Európa 2020 bola pre úsilie vynaložené na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu v EÚ novým impulzom, pretože sa v nej stanovil spoločný európsky cieľ, ktorým je znížiť do roku 2020 počet osôb ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením aspoň o 20 miliónov, ako aj zintenzívniť úsilie na riešenie otázky predčasného ukončenia školskej dochádzky. Boj proti chudobe detí a jej prevencia sú základnou súčasťou úsilia EÚ a členských štátov vynaloženého v tejto oblasti a zároveň sú súčasťou programu Európskej platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu.

               (12)

               Súčasné riadenie v rámci európskeho semestra slúži na zabezpečenie vykonania relevantných odporúčaní pre jednotlivé krajiny zameraných na boj proti chudobe detí a zlepšenie kvality ich života.

               (13)

               Všetky členské štáty EÚ ratifikovali Dohovor Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa (UNCRC). Politiky a činnosti EÚ, ktoré majú vplyv na práva dieťaťa, sa musia aj naďalej riadiť normami a zásadami Dohovoru OSN o právach dieťaťa.

               (14)

               Členské štáty potvrdili svoj záväzok v poradnej správe Výboru pre sociálnu ochranu z júna 2012 (3) a v hlavných posolstvách, ako aj v záveroch Rady EPSCO z októbra 2012 pod názvom „Prevencia a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu detí a podpora kvality života detí“ (4) a zároveň privítali iniciatívu Komisie na prijatie odporúčania v tejto oblasti.

               (15)

               Riešenie otázok spojených s chudobou detí a medzigeneračným prenosom znevýhodnenia, najmä v oblastiach vzdelávania a odbornej prípravy, zdravotnej starostlivosti, práv detí a rodovej rovnosti, bolo predmetom niekoľkých politík EÚ (5).

               (16)

               Zatiaľ čo politiky zamerané na riešenie chudoby detí sú primárne v kompetencii členských štátov, spoločný európsky rámec môže posilniť synergiu medzi príslušnými oblasťami politiky, pomôcť členským štátom prehodnotiť svoje politiky a poučiť sa zo vzájomnej výmeny skúseností pri zlepšovaní efektívnosti a účinnosti politík prostredníctvom inovatívnych prístupov, pri zohľadnení rôznych situácií a potrieb na miestnej, regionálnej a národnej úrovni.

               (17)

               V súvislosti s blížiacim sa viacročným finančným rámcom môže byť takéto usmernenie taktiež základom pre ďalšiu spoluprácu a inšpiráciou na využitie príslušných finančných nástrojov, najmä štrukturálnych fondov, na plnenie navrhovaného cieľa „podporovať sociálne začlenenie a bojovať proti chudobe“.

         ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY: Organizovali a vykonávali politiky zamerané na riešenie chudoby a sociálneho vylúčenia detí a podporili kvalitu ich života prostredníctvom viacrozmerných stratégií v súlade s týmito usmerneniami:
   1.   RIAĎTE SA TÝMITO HORIZONTÁLNYMI ZÁSADAMI:

               —

               bojujte proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu detí prostredníctvom integrovaných stratégií, ktoré sa neobmedzujú na materiálne zabezpečenie detí, ale podporujú aj rovnaké príležitosti, aby všetky deti mohli v plnej miere využiť svoj potenciál,

               —

               pri riešení otázok chudoby a sociálneho vylúčenia detí vychádzajte z práv detí, najmä prostredníctvom odkazov na príslušné ustanovenia Zmluvy o Európskej únii, Charty základných práv Európskej únie a Dohovoru OSN o právach dieťaťa a zároveň zabezpečte, že tieto práva sa rešpektujú, chránia a uplatňujú,

               —

               vždy klaďte záujem dieťaťa na prvé miesto a považujete deti za nezávislých držiteľov práv, ale zároveň si plne uvedomte význam podpory rodín ako hlavných opatrovníkov,

               —

               udržujte vhodnú rovnováhu medzi univerzálnymi politikami zameranými na podporu kvality života všetkých detí a cielenými prístupmi zameranými na podporu detí, ktoré sú znevýhodnené najviac,

               —

               zabezpečte, aby sa pozornosť upriamila na deti, ktoré čelia zvýšenému riziku vzhľadom na viaceré znevýhodnenia, ako napríklad rómske deti, deti niektorých migrantov alebo deti z etnických menšín, deti s osobitnými potrebami alebo zdravotným postihnutím, deti s alternatívnou starostlivosťou a deti ulice, deti s rodičmi vo väzbe, ako aj deti v domácnosti vystavenej osobitnému riziku chudoby, ako napríklad rodiny s osamelým rodičom alebo veľké rodiny,

               —

               udržujte investície do detí a rodín, a umožnite tak kontinuitu politiky a dlhodobé plánovanie, posúďte, aký vplyv by mali reformy politiky na najznevýhodnenejšie deti a podniknite kroky na zmiernenie akýchkoľvek nepriaznivých vplyvov.

         2.   VYPRACUJTE INTEGROVANÉ STRATÉGIE ZALOŽENÉ NA TROCH ZÁKLADNÝCH PILIEROCH

   2.1.   Prístup k primeraným zdrojom

         Podporte účasť rodičov na trhu práce – uvedomte si priamu súvislosť medzi účasťou rodičov na trhu práce a životnými podmienkami detí a v súlade so zásadami uvedenými v odporúčaní Komisie o aktívnom začleňovaní
       (6)
      a s barcelonskými cieľmi
       (7)
      prijmite všetky možné opatrenia na podporu účasti rodičov na trhu práce, a to najmä v prípade tých rodičov, ktorí ho nemajú na dosah, a v prípade obzvlášť rizikových domácností:

               —

               zabezpečte, aby sa rodičom oplatilo pracovať – identifikujte a riešte osobitné demotivujúce faktory, ktorým musia rodičia čeliť pri vstupe na trh práce, zotrvaní alebo postupe na ňom vrátane tých, ktoré sa týkajú štruktúry a interakcie daňových systémov a systémov sociálnych dávok,

               —

               podporte zamestnateľnosť a účasť osamelých rodičov a druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti na platenej práci zasadzovaním sa za rodovú rovnosť na trhu práce a v rodine (v rámci zdieľania povinností v rodinách),

               —

               poskytnite väčšiu podporu rodičom, ktorí sa opäť začleňujú do trhu práce po rodičovskej dovolenke prostredníctvom opatrení v oblasti odbornej prípravy a podpory pri hľadaní pracovného miesta, pričom sa osobitne zamerajte na tých, ktorí sú v mimoriadnom ohrození,

               —

               zintenzívnite úsilie o zabezpečenie skutočného prístupu všetkých rodín vrátane tých, ktoré sú v zraniteľnej situácii a ktoré žijú v znevýhodnených oblastiach, k cenovo dostupnému a kvalitnému vzdelávaniu detí v ranom veku a k dostupnej a kvalitnej starostlivosti o deti,

               —

               prispôsobte štruktúru a kritériá oprávnenosti služieb v oblasti starostlivosti o deti čoraz rozmanitejším pracovných modelom, čím pomôžete rodičom udržať si svoje pracovné záväzky alebo nájsť si prácu, a zároveň zachovať záujmy dieťaťa na prvom mieste,

               —

               podporujte kvalitné, inkluzívne zamestnanie a pracovné prostredie, ktoré umožňuje rodičom dosiahnuť rovnováhu medzi prácou a ich rodičovskými úlohami, a to aj prostredníctvom rodičovskej dovolenky, podpory na pracovisku a pružných pracovných podmienok.

         Poskytnite primeranú životnú úroveň prostredníctvom kombinácie dávok – umožnite deťom užívať si primeranú životnú úroveň, ktorá zodpovedá dôstojnému životu, prostredníctvom optimálnej kombinácie peňažných a vecných dávok:

               —

               podporte rodinné príjmy primeranými, jednotnými a účinnými dávkami vrátane fiškálnych stimulov, rodinných prídavkov a prídavkov na deti, príspevkov na bývanie a systémov minimálnej mzdy,

               —

               doplňte systémy podpory príjmov v hotovosti vecnými dávkami určenými najmä na výživu, starostlivosť o deti, vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, bývanie, dopravu a prístup k športu alebo k spoločenským a kultúrnym činnostiam,

               —

               zabezpečte, aby koncepcia finančnej podpory detí a oprávnenosť na ňu odrážala vývoj životných podmienok a poskytovala primerané prerozdelenie medzi príjmovými skupinami,

               —

               vytvorte účinnejší prístup k dávkam, na ktoré majú nárok deti alebo ich rodinní príslušníci tým, že uľahčíte ich získanie a vytvoríte proaktívne služby pre príjemcov,

               —

               poskytujte dávky podmienené príjmom a iné cielené dávky tak, aby ste sa vyhli stigmatizácii, rozlíšili potreby dieťaťa a zmiernili riziko jeho uviaznutia v pasci chudoby, vyhnite sa však pritom tvorbe faktorov, ktoré odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti a osamelých rodičov od práce,

               —

               buďte obozretní pri podmieňovaní rodinných dávok správaním rodičov alebo školskou dochádzkou detí a vyhodnoťte možné negatívne dôsledky takýchto opatrení,

               —

               zriaďte pravidelné a citlivé mechanizmy poskytovania pomoci, ktoré zabezpečia maximálne krytie a maximálny prospech pre deti, ako napr. zálohové platby.

         2.2.   Prístup k cenovo dostupným a kvalitným službám

         Znížte nerovnosti v mladom veku investovaním do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve – ďalej rozvíjajte sociálne začlenenie a rozvojový potenciál vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve (VSRD) a používajte ho ako sociálnu investíciu na riešenie nerovnosti a problémov, ktorým čelia znevýhodnené deti, prostredníctvom včasnej intervencie:

               —

               sprístupnite vysokokvalitné, inkluzívne vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, zabezpečte ich cenovú dostupnosť a prispôsobte ich poskytovanie potrebám rodín,

               —

               stimulujte účasť detí zo znevýhodneného prostredia (najmä detí do veku troch rokov), bez ohľadu na situáciu ich rodičov na pracovnom trhu, vyhýbajte sa však pritom stigmatizácii a segregácii,

               —

               podporujte rodičov v ich úlohe, ktorú zohrávajú ako hlavní vychovávatelia svojich vlastných detí počas ich prvých rokov života a podporujte úzku spoluprácu služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve s rodičmi a aktérmi miestneho spoločenstva, ktorí sa zúčastňujú na výchove dieťaťa (ako napríklad služby poskytujúce podporu v oblasti zdravia a rodičovstva),

               —

               zvyšujte informovanosť rodičov o prínosoch ich účasti v programoch zameraných na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve pre ich deti a pre nich samotných, využívajte vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve ako systém včasného varovania na identifikáciu fyzických a psychických problémov súvisiacich s rodinou alebo školou, ako aj osobitných potrieb alebo zneužívania.

         Zlepšite vplyv systémov vzdelávania na rovnosť príležitostí – zvýšte schopnosť systémov vzdelávania prelomiť bludný kruh znevýhodnenia, a zabezpečiť tak, aby všetky deti mali prospech z inkluzívneho, vysokokvalitného vzdelávania, ktoré podporuje ich citový, sociálny, kognitívny a fyzický rozvoj:

               —

               zabezpečte začlenenie všetkých žiakov, a ak je to potrebné, zacieľte prostriedky a príležitosti na tých, ktorí sú viac znevýhodnení, a primerane monitorujte výsledky,

               —

               spoznajte a riešte územné rozdiely v dostupnosti vzdelávania, jeho kvalite a v jeho výsledkoch, podporte politiky zamerané na odstránenie segregácie, ktorými sa podporuje všeobecná školská dochádzka,

               —

               vytvorte inkluzívne vzdelávacie prostredie posilnením prepojenia medzi školami a rodičmi, a ak je to potrebné, poskytnite individualizovanú podporu na kompenzáciu osobitných nevýhod, napríklad prostredníctvom odbornej prípravy pre rodičov detí z rodín migrantov a etnických menšín,

               —

               odstráňte prekážky, ktoré nútia deti zanechať školu alebo im vážnym spôsobom bránia v školskej dochádzke alebo v jej ukončení (napríklad dodatočné poplatky v rámci povinnej školskej dochádzky), a to poskytovaním cielenej vzdelávacej pomoci v priaznivom vzdelávacom prostredí,

               —

               zlepšite výsledky žiakov so slabými základnými zručnosťami posilnením vzdelávania zameraného na gramotnosť, počítanie a základné poznatky z oblasti matematiky a prírodných vied, a zabezpečením včasnej identifikácie žiakov so slabými výsledkami,

               —

               vypracujte a realizujte komplexné politiky na zníženie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky, ktoré zahŕňajú preventívne, intervenčné a kompenzačné opatrenia; zabezpečte, aby tieto politiky zahŕňali opatrenia pre tých, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky,

               —

               posilnite právne predpisy týkajúce sa rovnosti a zaručte žiakom, ktorí sú marginalizovaní najviac, základné právo na kvalitnú minimálnu kvalifikáciu,

               —

               prehodnoťte a posilnite profesijný profil všetkých vzdelávacích povolaní a pripravte učiteľov na sociálnu rozmanitosť; využite osobitných kultúrnych mediátorov a osoby, ktoré môžu byť vzorom s cieľom uľahčiť integráciu Rómov a detí z prisťahovaleckých rodín.

         Zlepšite schopnosť systémov zdravotníctva reagovať na potreby znevýhodnených detí – zabezpečte, aby všetky deti mohli v plnej miere využívať svoje všeobecné právo na zdravotnú starostlivosť, a to aj prostredníctvom prevencie chorôb a podpory zdravia, ako aj prístupu ku kvalitným zdravotníckym službám:

               —

               odstráňte prekážky v prístupe k zdravotnej starostlivosti, ktorým čelia deti a rodiny v zraniteľnej situácii vrátane nákladov, kultúrnych a jazykových bariér, nedostatku informácií a zlepšite v tejto súvislosti odbornú prípravu poskytovateľov zdravotnej starostlivosti,

               —

               investujte do prevencie zameranej najmä na rané detstvo, a to realizovaním komplexných politík, ktoré kombinujú opatrenia v oblasti výživy, zdravia, vzdelávania, ako aj sociálne opatrenia,

               —

               riešte sociálne rozdiely premietajúce sa v nezdravom životnom štýle a užívaní návykových látok sprístupnením vyváženého stravovania a telesnej aktivity pre všetky deti,

               —

               venujte osobitnú pozornosť deťom so zdravotným postihnutím alebo duševne postihnutým deťom, nenahláseným alebo nezaregistrovaným deťom, tehotným mladistvým a deťom z rodín, ktoré majú skúsenosť s užívaním návykových látok.

         Poskytujte deťom bezpečné, primerané bývanie a životné prostredie – umožnite, aby deti žili a vyrastali v bezpečnom, zdravom a priaznivom prostredí, ktoré podporuje ich rozvoj a vzdelávacie potreby:

               —

               umožnite rodinám s deťmi cenovo dostupné, kvalitné bývanie (vrátane sociálneho bývania), riešte situácie ich vystavenia environmentálnym rizikám, preplneniu obydlia a energetickej chudobe,

               —

               podporte rodiny a deti ohrozené stratou domova zamedzením ich vysťahovania, zbytočného sťahovania, odluky od rodín, ako aj poskytovaním dočasného prístrešia a vytváraním dlhodobých riešení bývania,

               —

               pri plánovaní miestneho rozvoja zohľadnite v prvom rade záujmy detí, vyhnite sa vytváraniu get a segregácii prostredníctvom podpory sociálne zmiešaného bývania, ako aj primeraného prístupu k verejnej doprave,

               —

               znížte škodlivé vystavenie detí zhoršujúcemu sa životnému a sociálnemu prostrediu s cieľom predísť tomu, aby sa stali obeťou násilia a zneužívania.

         Zvýšte podporu rodiny a kvalitu alternatívnych modelov starostlivosti – posilnite ochranu detí a sociálne služby v oblasti prevencie; pomôžte rodinám rozvíjať rodičovské zručnosti nestigmatizujúcim spôsobom, a zároveň zabezpečte, aby deti, ktoré boli odobraté z rodičovskej starostlivosti, vyrastali v prostredí, ktoré vyhovuje ich potrebám:

               —

               zabezpečte, aby chudoba nebola nikdy jediným dôvodom na odobratie dieťaťa z rodičovskej starostlivosti, snažte sa umožniť deťom, aby zostali v starostlivosti rodičov alebo aby sa do nej vrátili, napríklad riešením materiálnej deprivácie rodiny,

               —

               zabezpečte primerané „stráženie brány“, aby sa zabránilo nevhodnému umiestňovaniu detí do inštitúcií a v prípade takýchto umiestnení stanovte pravidelné preskúmanie prípadu,

               —

               zastavte rozširovanie inštitucionálnej starostlivosti pre deti bez rodičovskej starostlivosti, namiesto nej podporujte kvalitnú, komunitnú starostlivosť a posilnite starostlivosť v náhradnom rodinnom prostredí, kde sa deťom venuje náležitá pozornosť,

               —

               zabezpečte, aby deti bez rodičovskej starostlivosti mali prístup ku kvalitným službám (hlavným aj špecifickým službám) súvisiacim s ich zdravím, vzdelávaním, zamestnaním, sociálnou pomocou, bezpečnosťou a situáciou s bývaním aj počas dospievania,

               —

               poskytujte vhodnú podporu deťom, ktorých jeden alebo obaja rodičia opustili domov, keď sa vysťahovali za prácou do inej krajiny, ako aj ich náhradným opatrovníkom.

         2.3.   Právo detí na účasť

         Podporujte účasť všetkých detí na hrách, rekreačných, športových a kultúrnych aktivitách – uznajte schopnosť detí ovplyvniť kvalitu svojho života a svoju odolnosť pri zdolávaní nepriaznivých situácií, a to najmä poskytovaním príležitostí zúčastňovať sa na neformálnych vzdelávacích aktivitách, ktoré sa uskutočňujú mimo domova a po pravidelných vyučovacích hodinách:

               —

               odstraňujte prekážky, akými sú náklady, prístup a kultúrne rozdiely, aby ste zabezpečili, že všetky deti sa môžu zúčastniť na hrách, rekreačných, športových a kultúrnych aktivitách mimo školy,

               —

               poskytnite bezpečné priestory v detskom prostredí a podporujte znevýhodnené spoločenstvá prostredníctvom konkrétnych stimulov,

               —

               podporujte školy, aktérov spoločenstva a miestne orgány pri vytváraní lepších aktivít po vyučovaní a budovaní zariadení pre všetky deti, bez ohľadu na pracovné postavenie a pôvod ich rodičov,

               —

               umožnite všetkým rodinám zúčastňovať sa na spoločenských aktivitách, ktoré podporujú ich rodičovské zručnosti a posilňujú pozitívnu rodinnú komunikáciu,

               —

               podporujte modely účasti, ktoré sa zakladajú na potenciáli komunitného dobrovoľníctva a podporujú solidaritu medzi generáciami.

         Zaveďte mechanizmy, ktoré podporujú účasť detí v rozhodovacom procese, ktorý ovplyvňuje ich život – dovoľte deťom vyjadriť svoje informované názory a podporujte ich tým, že zabezpečíte, aby sa uvedeným názorom venovala náležitá pozornosť a aby sa tieto názory premietli v hlavných rozhodnutiach, ktoré ich ovplyvňujú:

               —

               používajte a ďalej rozvíjajte existujúce nástroje na zapojenie detí do fungovania služieb, akými sú napríklad starostlivosť, zdravotná starostlivosť a vzdelávanie, a zároveň sa s nimi poraďte o plánovaní príslušných politík prostredníctvom mechanizmov prispôsobených ich veku,

               —

               podporte účasť všetkých detí na štruktúrach, na ktorých sa môžu zúčastňovať už v súčasnosti, oslovte deti pochádzajúce zo znevýhodneného prostredia a podporte ich účasť,

               —

               podporte odborníkov, ktorí pracujú s deťmi a v ich záujme, aby ich aktívne zapájali zvyšovaním povedomia o súvisiacich právach a povinnostiach,

               —

               uplatňujte právo dieťaťa byť vypočuté vo všetkých súdnych rozhodnutiach a podporujte súdnictvo, ktoré je ústretové k deťom, najmä tým, že deťom poskytnete účinný prístup k súdu a súdnym konaniam.

         3.   ĎALEJ ROZVÍJAJTE POTREBNÉ RIADENIE, VYKONÁVANIE A MONITOROVANIE OPATRENÍ

         Posilnite súčinnosť medzi odvetviami a zlepšite riadiace opatrenia – zaistite, aby politiky slúžili na účinné riešenie otázky chudoby detí a sociálneho vylúčenia prostredníctvom komplexnej koncepcie, a zlepšite koordináciu medzi kľúčovými aktérmi:

               —

               vytvorte pravidelné a systematické prepojenia medzi oblasťami politík, ktoré sú dôležité pre sociálne začlenenie detí, a posilnite súčinnosť medzi kľúčovými aktérmi, najmä v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, zdravia, rovnosti a práv detí,

               —

               snažte sa o začlenenie politík o deťoch a práv detí do kľúčových politík, napríklad prostredníctvom špecifických inštitucionálnych opatrení,

               —

               podporujte úzku spoluprácu a pravidelný dialóg medzi verejnými orgánmi na všetkých úrovniach, sociálnymi partnermi, miestnymi spoločenstvami a organizáciami občianskej spoločnosti,

               —

               podporujte a ďalej rozvíjajte účasť detí, a to aj na vykonávaní tohto odporúčania.

         Posilnite využívanie prístupov založených na dôkazoch – posilnite vývoj politiky založenej na dôkazoch a inováciu sociálnej politiky, a zároveň sa uistite o riadnom zohľadnení možného vplyvu politík na deti:

               —

               v plnej miere využite existujúce štatistiky a administratívne údaje na monitorovanie vplyvu politík na deti a ich rodiny, posilnite štatistickú kapacitu (aj rozčlenením údajov podľa pohlavia), ak je to potrebné a uskutočniteľné, najmä v oblasti chudoby detí, prístupu ku kvalitnej a cenovo dostupnej starostlivosti o deti, zdravia detí a v súvislosti so situáciou najzraniteľnejších detí,

               —

               zlepšite včasnosť dostupných údajov s cieľom monitorovať situáciu detí a podporujte využívanie metód a modelov, ako napríklad mikrosimulácie, v záujme vypracovania systematickejšieho hodnotenia ex ante potenciálneho vplyvu politík na deti,

               —

               posilnite väzby medzi politikou a výskumnou obcou a skúšajte inovácie v príslušných politikách, podporujte hodnotenie výstupov programu založené na dôkazoch, a to aj z dlhodobého hľadiska prostredníctvom nástrojov, akými sú napríklad longitudinálne prieskumy, podporujte viditeľnosť a spoločné využívanie výsledkov,

               —

               podporujte výmenu osvedčených postupov a znalostí, šírenie použitých a odskúšaných intervenčných modelov, opatrenia na podporu solidarity v širšom spoločenstve a stimulujte miestne spoločenstvá k spolupráci,

               —

               vyhodnoťte vplyv dočasných politík zavedených v reakcii na hospodársku krízu pred tým, než sa rozhodnete začleniť tieto politiky do štrukturálnych reforiem.

         4.   PLNE VYUŽÍVAJTE PRÍSLUŠNÉ NÁSTROJE EÚ

         Riešte detskú chudobu a sociálne vylúčenie ako kľúčovú otázku v rámci stratégie Európa 2020 – mobilizujte škálu nástrojov a ukazovateľov, ktoré sú k dispozícii v rámci stratégie Európa 2020, s cieľom poskytnúť nový impulz spoločnému úsiliu zameranému na riešenie otázky detskej chudoby a sociálneho vylúčenia:

               —

               zaraďte chudobu detí a sociálne vylúčenie medzi kľúčové otázky v rámci stratégie Európa 2020 a národných programov reforiem, ako nevyhnutnú súčasť celkového úsilia pri znižovaní chudoby a sociálneho vylúčenia, pričom berte do úvahy príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté Európskou radou,

               —

               zvážte prípadnú pridanú hodnotu vytvorenia národných cieľov na zníženie chudoby detí a sociálneho vylúčenia s ohľadom na národné špecifiká,

               —

               plne využívajte nástroje, ktoré poskytuje stratégia Európa 2020 a otvorená metóda koordinácie v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia s cieľom zlepšiť monitorovanie a hodnotenie politík týkajúcich sa chudoby detí a kvality ich života tak, že v plnej miere využijete navrhnutý monitorovací rámec založený na ukazovateľoch priložený k tomuto odporúčaniu,

               —

               posilnite súčinnosť s relevantnými politikami EÚ, najmä v oblasti vzdelávania, zdravia, rodovej rovnosti a práv detí.

         Zmobilizujte dôležité finančné nástroje EÚ – primeraným spôsobom využívajte možnosti, ktoré poskytujú finančné nástroje EÚ na podporu načrtnutých politických priorít:

               —

               podporujte rozvoj politík založených na dôkazoch, ako aj sociálnych inovácií prostredníctvom programu pre sociálnu zmenu a inováciu, Európskeho sociálneho fondu a programu Horizont 2020, a využívajte tieto programy na testovanie, hodnotenie a šírenie možných politických inovácií,

               —

               v plnej miere využívajte Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (zameraný na potravinovú a materiálnu depriváciu detí), európske programy konzumácie ovocia a mlieka v školách (poskytujúce výrobky s pozitívnou nutričnou hodnotou a podporujúce správne stravovacie návyky) a program Erasmus pre všetkých (podporujúci prístup detí k vzdelávaniu, informálnemu učeniu a športu),

               —

               využite možnosti, ktoré poskytujú štrukturálne fondy na podporu detí a rodín pri zostavovaní operačných programov Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja na obdobie rokov 2014 – 2020, v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny,

               —

               vhodne využívajte tematické ciele týkajúce sa podpory zamestnanosti a pracovnej mobility, podpory sociálneho začlenenia a boja proti chudobe, investícií do vzdelania, zručností a celoživotného vzdelávania, ako aj príslušné investičné priority v rámci nich. Medzi tieto priority patrí najmä vzdelávanie detí v ranom veku, zníženie miery problému predčasného ukončenia školskej dochádzky, zosúladenie pracovného a súkromného života, prístup k službám vrátane zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb, stratégie miestneho rozvoja vedené spoločenstvami, podpora obnovy znevýhodnených oblastí a prechod od inštitucionálnej starostlivosti ku komunitným službám,

               —

               v záujme zabezpečenia účinnosti intervencií štrukturálnych fondov na roky 2014 – 2020 uplatňujte stratégie založené na dôkazoch, aby ste zmiernili problém predčasného ukončenia školskej dochádzky, zapojte príslušné zainteresované subjekty a zahrňte opatrenia na podporu prechodu od inštitucionálnej ku komunitnej starostlivosti,

               —

               podporte partnerstvo pri plánovaní štrukturálnych fondov a prístupe k nim zapojením príslušných zainteresovaných strán na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, najmä príslušných verejných orgánov, sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií s cieľom rozprúdiť činnosť zameranú na boj proti chudobe detí.

      V Bruseli 20. februára 2013

            Za Komisiu

         László ANDOR

            člen Komisie

      (1)  V súlade s Dohovorom OSN o právach dieťaťa sú deti chápané v tejto súvislosti ako osoby s vekom nižším ako 18 rokov.

      (2)  KOM(2010) 758 v konečnom znení.

      (3)  Výbor pre sociálnu ochranu (SPC), poradná správa SPC pre Európsku komisiu o boji proti chudobe detí a jej prevencii podporovaním kvality života detí, 27. júna 2012.

      (4)  Prevencia a boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu detí a podpora kvality života detí, závery Rady EPSCO, 4 októbra 2012, 14437/12.

      (5)  Pozri najmä: Aktualizovaný strategický rámec európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, KOM (2008) 865 v konečnom znení; Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ“, KOM(2009) 567 v konečnom znení; Program EÚ v oblasti práv dieťaťa, KOM(2011) 60 v konečnom znení, Stratégia rovnosti žien a mužov 2010 – 2015“, KOM(2010) 491 v konečnom znení.

      (6)  Odporúčanie Komisie o aktívnom začleňovaní osôb vylúčených z trhu práce 2008/867/ES z 3. októbra 2008.

      (7)  Závery predsedníctva, zasadnutie Európskej rady v Barcelone, 15. a 16. marca 2002, SN 100/1/02 REV 1.

      PRÍLOHA

         Monitorovací rámec založený na ukazovateľoch

      V navrhovanom monitorovacom rámci sú zvýraznené ukazovatele, ktoré sú dôležité pre monitorovanie vykonávania odporúčania. Návrhy na ďalší rozvoj sú zvýraznené v prílohách k balíku o sociálnych investíciách.

         Celkový cieľ: – boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu detí a podpora kvality života detí

                  Európa 2020

                  Vymedzenie

                  Členenie

                  Zdroj

                  Primárne/sekundárne/kontextové (1)

                  Poznámky

                     Deti ohrozené chudobou alebo sociálnym vylúčením (rozpis hlavného cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti chudoby a sociálneho vylúčenia)

                  Súčet detí, ktoré žijú v domácnosti ohrozenej chudobou a/alebo závažne materiálne deprivovanej a/alebo v domácnosti s veľmi nízkou intenzitou práce (vymedzenie týchto troch ukazovateľov pozri ďalej)

                  podľa veku (0 – 17, 0 – 5, 6 – 11, 12 – 17 rokov)

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a populáciou starších osôb (65 +).

                  Ukazovateľ

                  Vymedzenie

                  Členenie

                  Zdroj

                  Primárne/sekundárne súvislosti

                  Poznámky

                     Miera rizika chudoby u detí (má sa analyzovať spolu s hodnotou hranice chudoby v percentuálnych bodoch pre domácnosť s 2 dospelými a 2 deťmi vo veku do 14 rokov)

                  Podiel detí, ktoré žijú v domácnosti s ekvivalentným disponibilným príjmom nižším než 60 % národného mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu

                  podľa veku (0 – 17, 0 – 5, 6 – 11, 12 – 17 rokov) a typu domácnosti

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

                     Miera ťažkej materiálnej deprivácie

                  Podiel detí, ktoré žijú v domácnosti s výrazne obmedzenými životnými podmienkami pre nedostatok zdrojov, t. j. domácnosť, ktorá trpí aspoň štyrmi z týchto deviatich položiek deprivácie: nemôže si dovoliť i) zaplatiť nájomné alebo účty za služby, ii) udržať v dome primerané teplo, iii) zaplatiť nepredvídateľné výdavky, iv) konzumovať mäso, ryby alebo rovnocenné bielkoviny každý druhý deň, v) týždennú dovolenku mimo domova, vi), auto, vii) práčku a viii) farebný televízor alebo ix) a telefón.

                  podľa veku (0 – 17, 0 – 5, 6 – 11, 12 – 17 rokov)

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

                     Podiel detí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce

                  Podiel detí, ktoré žijú v domácnosti, kde dospelí v produktívnom veku (18 – 59) pracovali menej ako 20 % svojho pracovného potenciálu počas uplynulého roka (t. j. počas referenčného príjmového obdobia)

                  podľa veku (0 – 17, 0 – 5, 6 – 11, 12 – 17 rokov)

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

                     Ukazovateľ chudoby detí

                  Predmetom diskusie

                  Eurostat – EU-SILC

                  neuplatňuje sa

                  v štádiu vývoja

                     Rozloženie rizika chudoby u detí okolo hranice rizika chudoby: miera rizika chudoby vypočítaná s 50 % a 70 % -nými hranicami

                  Podiel detí, ktoré žijú v domácnosti s ekvivalentným disponibilným príjmom nižším ako 50 % a nižším ako 70 % národného mediánu ekvivalentného príjmu

                  podľa veku (0 – 17, 0 – 5, 6 – 11, 12 – 17 rokov)

                  Eurostat – EU-SILC

                  sekundárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

                     Miera rizika pretrvávajúcej chudoby u detí

                  Podiel detí, ktoré žijú v domácnosti s ekvivalentným disponibilným príjmom pod hranicou chudoby v tomto roku a počas najmenej dvoch z predchádzajúcich troch rokov

                  0 – 17

                  Eurostat – EU-SILC (longitudinálna)

                  sekundárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

                     Miera rizika chudoby u detí zakotvenej v konkrétnom čase

                  Podiel detí, ktoré žijú v domácnostiach s ekvivalentným disponibilným príjmom nižším než 60 % národného mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu, keď je hranica zakotvená v konkrétnom čase

                  0 – 17

                  Eurostat – EU-SILC

                  kontextové

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

         Prístup k primeraným zdrojom

                  Ukazovateľ

                  Vymedzenie

                  Členenie

                  Zdroj

                  Primárne/sekundárne súvislosti

                  Poznámky

                     Miera chudoby pracujúcich osôb žijúcich v domácnostiach s nezaopatrenými deťmi

                  Podiel jednotlivcov (s nezaopatrenými deťmi), ktorí sú definovaní ako zamestnaní a ktorí majú príjem pod hranicou chudoby (60 % národného mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu)

                  podľa veku (0 – 17, 18 – 64, 0 – 64 rokov), podľa typu domácnosti (osamelí rodičia, dvaja dospelí s nezaopatrenými deťmi)

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                     Miera rizika chudoby u detí podľa intenzity práce danej domácnosti

                  Podiel detí, ktoré žijú v domácnostiach s ekvivalentným disponibilným príjmom nižším než 60 % národného mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu podľa intenzity práce danej domácnosti

                  0 – 17 rokov, intenzita práce danej domácnosti (veľmi vysoká [0,85 – 1], vysoká [0,55 – 0,85], stredná [0,45 – 0,55], nízka [0,2 – 0,45])

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                     Miera rizika chudoby u detí v pracujúcich domácnostiach

                  Podiel detí žijúcich v domácnostiach, ktorých príjem je pod hranicou chudoby (60 % národného mediánu ekvivalentného disponibilného príjmu) a s intenzitou práce vyššou ako 0,2

                  podľa typu domácnosti

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                     Relatívny prepad mediánu príjmov v chudobe u detí

                  Rozdiel medzi mediánom ekvivalentného príjmu osôb pod hranicou rizika chudoby a na hranici rizika chudoby, vyjadrený ako percentuálny podiel hranice rizika chudoby

                  0 – 17

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

                     Starostlivosť o deti

                  Deti, ktorým sa poskytuje starostlivosť (prostredníctvom formálnych úprav (2) iných ako rodina), ako podiel všetkých detí v rovnakej vekovej skupine

                  menej ako 3 roky, od 3 rokov do veku povinnej školskej dochádzky; menej ako 30 h, 30 h alebo viac za týždeň

                  Eurostat – EU-SILC

                  sekundárne

                  Má sa posúdiť relevantnosť členenia podľa kvintilu príjmu.

                     Vplyv rodičovstva na zamestnanosť

                  Rozdiel v percentuálnych bodoch medzi

                              —

                              mierou zamestnanosti u ľudí vo veku 20 – 49 rokov žijúcich v domácnostiach, v ktorých nie sú nijaké deti vo veku 0 – 6 rokov a

                              —

                              miera zamestnanosti u ľudí vo veku 20 – 49 rokov žijúcich v domácnostiach, v ktorých je aspoň jedno dieťa vo veku 0 – 6 rokov

                  spolu, podľa pohlavia

                  Eurostat – LFS

                  kontextové

                  Odporúča sa posudzovať deti vo veku do troch rokov a 3 – 6 rokov osobitne.

                     Zamestnanie na čiastočný úväzok v dôsledku zodpovednosti súvisiacej so starostlivosťou

                  Osoby zamestnané na čiastočný úväzok z dôvodu starostlivosti o deti alebo nespôsobilých dospelých, ako podiel z celkového počtu zamestnaných osôb

                  spolu, podľa pohlavia

                  Eurostat – LFS

                  kontextové

                     Vplyv sociálnych transferov (iných ako sú dôchodky) na znižovanie chudoby detí

                  Rozdiel medzi mierou rizika chudoby u detí pred sociálnymi transfermi a po nich (s výnimkou dôchodkov)

                  Eurostat – EU-SILC

                  sekundárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

                     Nadmerná záťaž nákladov na bývanie

                  Percentuálny podiel obyvateľstva žijúceho v domácnosti, v ktorej celkové náklady na bývanie (bez príspevkov na bývanie) predstavujú viac ako 40 % celkového disponibilného príjmu domácnosti (bez príspevkov na bývanie)

                  podľa veku (0 – 17, 0 – 5, 6 – 11, 12 – 17 rokov), stav chudoby (nad alebo pod hranicou rizika chudoby)

                  Eurostat – EU-SILC

                  sekundárne

                  Odporúča sa porovnanie s populáciou v produktívnom veku (18 – 64) a s populáciou starších osôb (65 +).

         Prístup ku kvalitným službám

                  Ukazovateľ

                  Vymedzenie

                  Členenie

                  Zdroj

                  Primárne alebo sekundárne

                  Poznámky

                     Školské vzdelávanie v ranom veku

                  Podiel detí vo veku od 4 rokov do začiatku povinnej školskej dochádzky, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávaní v ranom detstve

                  podľa pohlavia

                  UOE (3)

                  primárne

                     Spôsobilosť v čítaní, matematike a v prírodovedných predmetoch

                  Podiel 15-ročných, ktorí získali 1 bod alebo menej (na škále od 1 [najnižšia hodnota] do 5 [najvyššia hodnota]) v testoch PISA

                  podľa pôvodu rodičov (úrovne dosiahnutého vzdelania, krajiny, v ktorej sa narodili)

                  OECD – PISA (4)

                  primárne

                  V súčasných zbierkach údajov nie sú k dispozícii žiadne údaje o Cypre ani Malte.

                     Podiel mladých ľudí, ktorí nemajú zamestnanie a nezúčastňujú sa na vzdelávaní ani na odbornej príprave (NEET)

                  Podiel mladých ľudí, ktorí nemajú zamestnanie a nevzdelávajú sa ani sa odborne nepripravujú (NEET)

                  podľa pohlavia, 15 – 19 rokov

                  Eurostat – LFS

                  primárne

                     Osoby, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu

                  Obyvateľstvo vo veku 18 – 24 rokov, ktoré dosiahlo maximálne nižšie sekundárne vzdelanie a ktoré sa ďalej nevzdeláva ani sa odborne nepripravuje

                  podľa pohlavia, najvyšší dokončený stupeň vzdelania

                  Eurostat – LFS

                  sekundárne

                     Vlastné vyjadrenie o neuspokojenej potrebe lekárskej starostlivosti

                  Podiel ľudí vo veku od 16 do 25 rokov, ktorí informovali o tom, že nemali prístup k zdravotníckym službám v dôsledku nákladov, vzdialenosti alebo poradovníkov

                  Eurostat – EU-SILC

                     Detská úmrtnosť

                  Pomer počtu úmrtí detí do jedného roku života počas roka a počtu pôrodov v danom roku (vyjadrený na 1 000 detí, ktoré sa narodili živé)

                  podľa zisťovania o štruktúre príjmov rodičov (v štádiu vývoja)

                  Eurostat

                  primárne

                     Úmrtnosť detí vo veku 1 –14 rokov

                  Úmrtnosť na 100 000 obyvateľov

                  Eurostat

                     Nízka pôrodná hmotnosť

                  Hmotnosť pri narodení menšia ako 2 500 gramov (5,5 britských libier)

                  WHO – OECD

                  primárne

                     Rozsah očkovania

                  Percentuálny podiel dojčiat, ktoré boli pri dosiahnutí prvého roku svojho života v danom kalendárnom roku plne zaočkované proti čiernemu kašľu (pertussis), záškrtu, tetanu (DPT) a detskej obrne, a podiel dojčiat, ktoré boli pri dosiahnutí druhého roku svojho života v danom kalendárnom roku plne zaočkované proti osýpkam, mumpsu a rubeole (MMR)

                  WHO

                  kontextové

                     Obezita

                  Mladí ľudia vo veku 15 – 24 rokov s indexom telesnej hmotnosti 30 alebo viac

                  podľa pohlavia a zisťovania o štruktúre príjmov rodičov

                  Eurostat – EHIS (5)

                  kontextové

                     Pravidelní fajčiari

                  Podiel fajčiarov v populácii vo veku od 15 – 24 rokov, ktorí fajčia cigarety každý deň

                  podľa pohlavia a zisťovania o štruktúre príjmov rodičov

                  Eurostat – EHIS

                  kontextové

                     Duševné zdravie

                  Mladí ľudia (15 – 24-roční) s depresívnym syndrómom

                  podľa pohlavia

                  Eurostat – EHIS

                  kontextové

                  v štádiu vývoja

                     Príčiny smrti mladých ľudí – samovraždy

                  Úmrtia spôsobené samovraždou na 100 000 obyvateľov vo veku 15 – 24 rokov

                  podľa pohlavia

                  Eurostat – štatistiky o príčinách smrti

                  kontextové

                     Zhoršené podmienky bývania

                  Percentuálny podiel obyvateľstva, na ktoré sa vzťahujú všetky položky týkajúce sa zhoršených podmienok bývania. Položky, ktoré sa berú do úvahy:
                  1) pretekajúca strecha, vlhké steny/podlahy/základy alebo pleseň na okenných rámoch alebo podlahe; 2) v obydlí chýba sprcha alebo vaňa 3) chýba vnútorný splachovací záchod, ktorý využíva výlučne daná domácnosť; 4) problémy s obydlím: príliš tmavé, nedostatok svetla

                  podľa veku (0 – 17, 0 – 5, 6 – 11, 12 – 17 rokov), stavu, pokiaľ ide o riziko chudoby (t. j. nad alebo pod hranicou chudoby)

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

                     Preplnené domácnosti

                  Percentuálny podiel obyvateľstva žijúceho v preplnenej domácnosti. Osoba sa považuje osobu žijúcu v preplnenej domácnosti, ak táto domácnosť nemá k dispozícii minimálny počet miestností, ktorý sa rovná:

                              —

                              jednej miestnosti pre domácnosť,

                              —

                              jednej miestnosti pre každý pár,

                              —

                              jednej miestnosti pre každú jednotlivú osobu vo veku 18 a viac rokov,

                              —

                              jednej miestnosti pre dve jednotlivé osoby rovnakého pohlavia vo veku od 12 do 17 rokov,

                              —

                              jednej miestnosti pre každú jednotlivú osobu opačného pohlavia od 12 do 17 rokov,

                              —

                              jednej miestnosti pre dve osoby do 12 rokov.

                  podľa veku (0 – 17, 0 – 5, 6 – 11, 12 – 17 rokov), stavu, pokiaľ ide o riziko chudoby (nad alebo pod hranicou chudoby)

                  Eurostat – EU-SILC

                  primárne

         (1)  Primárne ukazovatele sú hlavnými ukazovateľmi, ktoré pokrývajú široké oblasti a ktoré boli považované za najdôležitejšie výsledné prvky, zatiaľ čo sekundárne ukazovatele rozvíjajú hlavné ukazovatele tak, že podrobnejšie opisujú povahu problému alebo opisujú iné aspekty tohto problému. Kontextové ukazovatele poskytujú ďalšie podrobnosti a súvisiace informácie: navrhovaný zoznam je orientačný a necháva priestor pre iné základné informácie, ktoré sa považujú za dôležité na lepšie sformulovanie a pochopenie vnútroštátnych súvislostí.

         (2)  Formálne úpravy sú vymedzené ako tieto služby: predškolská alebo rovnocenná dochádzka, povinná školská dochádzka, služby organizované centrom mimo vyučovacích hodín, kolektívne detské jasle alebo iné centrum dennej starostlivosti vrátane rodinných škôlok a profesionálnych certifikovaných opatrovateľov detí. Starostlivosť poskytovaná rodinnými príslušníkmi, susedmi alebo opatrovateľmi bez osvedčenia preto nie je zahrnutá do tejto definície „formálnych úprav“.

         (3)  Databáza UNESCO/OECD/EUROSTAT-u obsahujúca štatistiky v oblasti vzdelávania.

         (4)  http://www.oecd.org/statisticsdata/03381,en_2649_35845621_1_119656_1_1_1.00.html

         (5)  EHIS je „európsky prieskum zdravia formou rozhovorov (European Health Interview Survey)“.


title: Odporúčanie Komisie z 19. septembra 2005 o oddelenom účtovníctve a systémoch nákladového účtovníctva podľa regulačného rámca pre elektronické komunikácie   (Text s významom pre EHP)

text:
               11.10.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 266/64

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 19. septembra 2005
   o oddelenom účtovníctve a systémoch nákladového účtovníctva podľa regulačného rámca pre elektronické komunikácie
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/698/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,
   po konzultácii s Výborom pre komunikácie,
   keďže:

               (1)

               Niektoré ustanovenia regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby si vyžadujú realizáciu potrebných a primeraných systémov nákladového účtovníctva, menovite články 9, 11, 13 a 6 ods. 1 v súvislosti s prílohou I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení (prístupová smernica) (2), články 17 a 18 ods. 1 a bod 2 prílohy VII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby (3) a článok 13 smernice 2002/21/ES.

               (2)

               Na prevádzkovateľov určených ako prevádzkovatelia s významným vplyvom na trhu (ďalej len „notifikovaní prevádzkovatelia“) sa na základe analýzy trhu uskutočnenej v súlade s článkom 16 smernice 2002/21/ES môže okrem iného vzťahovať povinnosť viesť oddelené účtovníctvo a/alebo zaviesť systém nákladového účtovníctva. Účelom týchto povinností je dosiahnuť väčšiu transparentnosť transakcií medzi prevádzkovateľmi a/alebo zistiť skutočné náklady poskytovaných služieb. Okrem toho môžu národné regulačné orgány nariadiť notifikovaným prevádzkovateľom, aby ako doplnok regulačných opatrení (napr. transparentnosť, nediskriminácia, nákladová orientácia) používali aj oddelené účtovníctvo a zaviedli systémy nákladového účtovníctva.

               (3)

               Týmto odporúčaním sa aktualizuje odporúčanie Komisie 98/322/ES z 8. apríla 1998 o prepojení na liberalizovanom telekomunikačnom trhu (časť 2 – Oddelené a nákladové účtovníctvo) (4), v dôsledku uplatňovania regulačného rámca pre elektronické komunikácie (25. júla 2003). Aktualizácia je nevyhnutná vzhľadom na to, že regulačný rámec z roku 2002 priniesol významné zmeny regulačného balíka z roku 1998, ku ktorým patrí napr. rozšírená oblasť pôsobnosti regulačného rámca, odlišný prístup k nariaďovaniu predbežných (ex ante) povinností, odlišná oblasť pôsobnosti špecifických ustanovení o nákladovom a oddelenom účtovníctve a uplatňovanie zásady technologickej neutrality.

               (4)

               Toto odporúčanie má celkovo slúžiť na podporu uplatňovania jednotných zásad a metód účtovania v rámci EÚ s prihliadnutím na skúsenosti, ktoré národné regulačné orgány získali v oblasti nákladového a oddeleného účtovníctva a zvýšenie transparentnosti účtovných systémov, metód, poskytovaných údajov, ako aj postupov vykonávania auditu a podávania správ v záujme všetkých zúčastnených strán.

               (5)

               Prevádzkovatelia môžu pôsobiť na trhoch, na ktorých boli už určení za prevádzkovateľov s významným vplyvom na trhu, ako aj na konkurenčných trhoch, kde nie sú takto určení. Na plnenie svojich regulačných úloh môže národný regulačný orgán potrebovať informácie o trhoch, na ktorých prevádzkovatelia nemajú významný vplyv. V prípade, že sa notifikovanému prevádzkovateľovi s významným vplyvom na jednom trhu alebo na viacerých trhoch nariadi viesť oddelené účtovníctvo, môže sa táto povinnosť vzťahovať aj na trhy, na ktorých tento prevádzkovateľ nemá významy vplyv, aby sa zabezpečila jednotnosť údajov.

               (6)

               Akákoľvek povinná metóda vedenia nákladového alebo oddeleného účtovníctva používaná najmä ako východisko pre rozhodnutia o regulácii cien by sa mala špecifikovať spôsobom, ktorý podporuje účinné investície, odhaľuje potenciálnu nekalú hospodársku súťaž (najmä znižovanie marží) a mala by byť v súlade s politickými cieľmi národného regulačného orgánu stanovenými v článku 8 smernice 2002/21/ES.

               (7)

               Pri zavedení nových alebo prepracovaných metód nákladového účtovníctva môže byť zrejmé, že súčasné mechanizmy regulácie poplatkov a/alebo cien sú nevhodné alebo nesprávne. Ak národný regulačný orgán zastáva názor, že je nevyhnutné vykonať opravy, malo by sa riadne zohľadniť obchodné a hospodárske prostredie s cieľom minimalizovať riziko a neistotu na príslušných trhoch. V rámci tohto opatrenia by sa napr. akékoľvek úpravy cien mohli rozložiť na určité časové obdobie.

               (8)

               Pri zavádzaní účtovného systému, ktorý používa prístup zameraný na budúcnosť (napr. dlhodobé prírastkové náklady) a nevychádza z historických nákladov, ale z bežných nákladov a pri ktorom sa teda aktíva neustále prehodnocujú na základe nákladov na rovnocennú a modernú infraštruktúru vybudovanú pomocou najúčinnejšej dostupnej technológie, musia národné regulačné orgány upraviť parametre metódy nákladového účtovníctva tak, aby dosiahli uvedené ciele. V prípade potreby by sa malo zvážiť koordinované používanie prístupu „top-down“ (zhora nadol), ako aj prístupu „bottom-up“ (zdola nahor). Účtovné systémy by mali vychádzať zo zásady pôvodu nákladov, napr. z procesne orientovaného nákladového účtovníctva (Activity Based Costing).

               (9)

               Pri účtovaní bežných nákladov sieťových aktív ako napr. miestnych účastníckych prípojok, ktorých replikácia by bola zo strednodobého hľadiska náročná, si konzistentné používanie metód kalkulácie nákladov vyžaduje parametre (napr. kapitálové náklady, odpisové plány, zvyšovanie cien, časovo závislé komponenty), ktoré musia národné regulačné orgány príslušne upraviť.

               (10)

               V prípade, že je zavedenie systému nákladového účtovníctva v súlade s článkom 13 odsekom 4 smernice 2002/19/ES povinné, mali by sa pravidlá používané na rozdelenie nákladov formulovať dostatočne podrobne na to, aby bola jasná súvislosť medzi nákladmi a poplatkami za sieťové komponenty a služby; taktiež je potrebné uviesť, na akom základe sa priamo a nepriamo pripísateľné náklady rozdelili medzi rôzne nákladové položky.

               (11)

               Toto odporúčanie poskytuje návod na vedenie nákladového a oddeleného účtovníctva podľa nového regulačného rámca z roku 2002. Odporúčanie 98/322/ES poskytuje návod na vedenie nákladového a oddeleného účtovníctva podľa regulačného rámca z roku 1998. Odporúčanie z roku 1998 sa naďalej uplatňuje v prípadoch, keď členské štáty neukončili revíziu existujúcich záväzkov týkajúcich sa nákladového a oddeleného účtovníctva v súlade s článkom 16 smernice 2002/21/ES.

               (12)

               V prípade, že členský štát zavádza kompenzačný mechanizmus, ktorého súčasťou sú finančné transfery, podľa prílohy IV časti B k smernici univerzálnej služby sa vyžaduje, aby sa tieto transfery uskutočnili objektívnym, transparentným, nediskriminačným a primeraným spôsobom. Na splnenie týchto cieľov by sa všetky kompenzačné platby prijaté na poskytovanie univerzálnej služby mali riadne vykázať v oddelenom účtovníctve.

               (13)

               Z hľadiska financovania záväzkov univerzálnej služby sa odporúčanie nedotýka smernice Komisie 80/723/EHS z 25. júna 1980 o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a štátnymi podnikmi, ako aj o finančnej transparentnosti v rámci niektorých podnikov (5).

               (14)

               Uplatňovanie zásad tohto odporúčania sa nedotýka povinnosti členských štátov a podnikov úplne dodržiavať pravidlá Spoločenstva o hospodárskej súťaži.

               (15)

               V odporúčaní Komisie (2002/590/ES) zo 16. mája 2002 Nezávislosť audítorov v EÚ: súbor základných zásad (6) sa ustanovuje solídny rámec, na základe ktorého sa v prípadoch potreby môže overiť nezávislosť audítora.

               (16)

               Skupina európskych regulačných orgánov (ERG) (7) poskytla stanovisko k preskúmaniu odporúčania Komisie o oddelenom a nákladovom účtovníctve z roku 1998, ktorého súčasťou je podrobná príloha o aspektoch nákladového a oddeleného účtovníctva,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Toto odporúčanie sa týka zavádzania oddeleného účtovníctva a systémov nákladového účtovníctva zo strany prevádzkovateľov, ktorých na základe trhovej analýzy vykonanej v súlade s článkom 16 smernice 2002/21/ES národný regulačný orgán určil za prevádzkovateľov s významným vplyvom na príslušných trhoch. Prevádzkovatelia s takýmito záväzkami sa ďalej uvádzajú ako „notifikovaní prevádzkovatelia“.
               Cieľom povinnosti zavedenia systému nákladového účtovníctva je zabezpečiť, aby notifikovaní prevádzkovatelia, na ktorých sa vzťahujú cenové kontroly alebo nákladovo orientované ceny, prideľovali náklady k poskytnutým službám na základe spravodlivých, objektívnych a transparentných kritérií.
               Cieľom povinnosti oddeleného účtovníctva je zabezpečiť podrobnejšie informácie, ako sa nachádzajú v zákonom predpísaných účtovných závierkach notifikovaného prevádzkovateľa, zohľadňovať čo možno najpresnejšie výkonnosť jednotlivých podnikov notifikovaného prevádzkovateľa, ako keby boli prevádzkované ako samostatné podniky, a v prípade vertikálne integrovaných podnikov predísť diskriminácii v prospech vlastných činností a zamedziť nespravodlivé krížové dotácie.

               2.

               Odporúča sa, aby národné regulačné orgány vyžadovali od notifikovaných prevádzkovateľov rozdelenie prevádzkových nákladov, vloženého kapitálu a výnosov v súlade so zásadami proporcionality, transparentnosti a povinnými regulačnými cieľmi podľa vnútroštátneho práva alebo práva Spoločenstva.
               Odporúča sa, aby sa rozdeľovanie nákladov, vloženého kapitálu a výnosov vykonávalo v súlade so zásadou pôvodu nákladov (napr. procesne orientované nákladové účtovníctvo).
               Pomocou systémov nákladového a oddeleného účtovníctva notifikovaných prevádzkovateľov musí z finančných výkazov predpísaných na regulačné účely vyplývať úplné dodržiavanie regulačných záväzkov. Odporúča sa posudzovať to na základe kvalitatívnych kritérií relevancie, spoľahlivosti, porovnateľnosti a významnosti.
               Odporúča sa, aby sa národné regulačné orgány presvedčili o vhodnosti a účinnosti systémov nákladového a oddeleného účtovníctva, pričom tieto systémy môžu byť predmetom verejných konzultácií.

               3.

               Odporúča sa, aby národný regulačný úrad pri posudzovaní vlastností a špecifikácií systému nákladového účtovníctva preveril systém nákladového účtovníctva notifikovaného prevádzkovateľa z hľadiska jeho schopnosti analyzovať a predkladať údaje o nákladoch v zmysle regulačných cieľov. Systém nákladového účtovníctva notifikovaného prevádzkovateľa by mal predovšetkým rozlišovať medzi priamymi nákladmi (8) a nepriamymi nákladmi (9).
               Odporúča sa, aby národné regulačné orgány po prijatí rozhodnutia o systéme nákladového účtovníctva založenom na bežných nákladoch stanovili pre notifikovaných prevádzkovateľov jasné termíny a referenčný rok pre zavedenie nových systémov nákladového účtovníctva založených na bežných nákladoch.
               Hodnotenie sieťových aktív podľa budúcej alebo bežnej hodnoty výkonného prevádzkovateľa, t. j. podľa odhadovaných nákladov, ktoré vznikli porovnateľnému prevádzkovateľovi na trhu s vysokou konkurenciou, je kľúčovým prvkom metódy účtovania bežných nákladov (CCA – Current Cost Accounting). To si vyžaduje výpočet odpísateľných prevádzkových nákladov na základe bežnej hodnoty rovnocenných moderných aktív. Vložený kapitál sa teda musí vykazovať na základe bežných nákladov. Na zohľadnenie bežných obstarávacích nákladov aktíva a jeho prevádzkových nákladov sa môžu vyžadovať ďalšie úpravy. Okrem ohodnotenia sieťového aktíva z hľadiska jeho budúcej alebo bežnej hodnoty sa v prípade potreby môže použiť aj iná metóda nákladového účtovníctva, napr. dlhodobé prírastkové náklady (LRIC – Long Run Incremental Costs).
               Odporúča sa, aby národné regulačné orgány venovali patričnú pozornosť otázkam ceny a hospodárskej súťaže, ktoré by sa mohli vyskytnúť pri zavádzaní účtovania bežných nákladov, ako napr. v prípade neviazanosti miestnej účastníckej prípojky.
               Odporúča sa, aby národné regulačné orgány najmä pri používaní údajov o nákladoch na zdôvodnenie cenových rozhodnutí venovali patričnú pozornosť tomu, či sú na zohľadnenie faktorov výkonnosti potrebné ďalšie úpravy finančných výkazov, keďže systémy nákladového účtovníctva (aj v prípade uplatňovania účtovania bežných nákladov) nemusia poskytovať úplný obraz o vzniknutých alebo relevantných nákladoch (10). Možnými faktormi účinnosti sú rôzne sieťové topológie a architektúry, postupy odpisovania, ako aj sieťové technológie, ktoré sa používajú alebo plánujú používať.

               4.

               Odporúča sa vyžadovať od notifikovaných prevádzkovateľov, ktorí povinne používajú oddelené účtovníctvo, aby predložili výkaz ziskov a strát a súpis vloženého kapitálu pre každý deklarovaný podnik (na základe relevantných trhov a služieb). Poplatky za transfery alebo kúpy medzi jednotlivými trhmi a službami sa musia jednoznačne a dostatočne podrobne vykázať s cieľom preukázať dodržanie záväzku nediskriminácie. Povinnosť vykazovania v rámci oddeleného účtovníctva si môže vyžadovať vypracovanie a zverejnenie informácií o trhoch, na ktorých prevádzkovateľ nemá významný podiel.
               V záujme jednotnosti a integrity údajov sa odporúča, aby sa tieto finančné výkazy na regulačné účely konsolidovali vo výkaze ziskov a strát a v súpise vloženého kapitálu pre podnik ako celok. Okrem toho sa vyžaduje aj odsúhlasenie oddelených účtov a zákonom predpísaných účtovných uzávierok prevádzkovateľa. Tieto výkazy by sa mali podrobiť nezávislému auditu alebo by ich mal preveriť národný regulačný orgán (s výhradou dostupnosti príslušne kvalifikovaného personálu).

               5.

               Odporúča sa, aby národné regulačné orgány sprístupnili zainteresovaným stranám relevantné a dostatočne podrobné účtovné informácie notifikovaných prevádzkovateľov. Poskytované informácie musia byť podrobné preto, aby sa vylúčila neprípustná diskriminácia medzi poskytovaním interných a externých služieb, a aby bolo možné určiť priemerné náklady služieb a metódu kalkulácie nákladov. Pri poskytovaní informácií na tieto účely by národné regulačné orgány mali patrične dodržiavať obchodné tajomstvo.
               V tomto kontexte by bolo dobre, aby notifikovaní prevádzkovatelia zverejňovali dostatočne podrobné výkazy nákladov, z ktorých by sa dali odvodiť napr. priemerné náklady sieťových komponentov, čo by viedlo k zvýšeniu transparentnosti a zníženiu obáv konkurentov z nekalých krížových dotácií. Je to mimoriadne dôležité pre veľkoobchodné služby. Vykonávacie pokyny o povinných výkazoch a zverejňovaní informácií sú stanovené v prílohe.

               6.

               Niektoré podniky môžu byť určené ako poskytovatelia univerzálnej služby v súlade s článkom 8 smernice univerzálnej služby a môže sa na ne vzťahovať regulačná kontrola maloobchodných taríf v súlade s ustanoveniami článku 17 smernice univerzálnej služby. Odporúča sa, aby sa v členských štátoch, v ktorých sa uplatňujú programy financovania záväzkov univerzálnej služby, vykazovali v systémoch oddeleného účtovníctva všetky príspevky, ktoré určené podniky dostanú v rámci kompenzačného mechanizmu.

               7.

               Tieto účtovné pokyny sa zaoberajú výkazmi predpísanými na regulačné účely a v žiadnom prípade nenahrádzajú zákonom predpísané účtovné uzávierky v jednotlivých členských štátoch.

               8.

               Toto odporúčanie sa preskúma najneskôr tri roky po nadobudnutí platnosti.

               9.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 19. septembra 2005

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7.

      (3)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (4)  Ú. v. ES L 141, 13.5.1998, s. 6.

      (5)  Ú. v. ES L 195, 29.7.1980, s. 35. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2000/52/ES (Ú. v. ES L 193, 29.7.2000, s. 75).

      (6)  Ú. v. ES L 191, 19.7.2002, s. 22.

      (7)  ERG bola zriadená rozhodnutím Komisie 2002/627/ES (Ú. v. ES L 200, 30.7.2002, s. 38), zmeneným a doplneným rozhodnutím 2004/641/ES (Ú. v. EÚ L 293, 16.9.2004, s. 30).

      (8)  Priame náklady sú náklady, ktoré boli úplne a jednoznačne vynaložené na špecifické činnosti.

      (9)  Nepriame náklady sú náklady, ktoré si vyžadujú rozdelenie pomocou metódy spravodlivého a objektívneho pridelenia.

      (10)  Niektoré aktíva sú mimo rámca požiadaviek alebo sieťová architektúra nie je optimálna. Zavedenie hospodársko-technického modelu „bottom-up“ (zdola nahor) pomáha pri získavaní informácií o nehospodárnych a zbytočných nákladoch, ktoré sa nemajú zohľadňovať.

      PRÍLOHA
      POKYNY K POVINNÝM VÝKAZOM A ZVEREJŇOVANIU INFORMÁCIÍ
      V tejto prílohe sa vysvetľuje rámec pravidelného vykazovania, otázky zverejňovania a vyhlásenie o zhode.
      Podľa zásad uvedených v bode 2 odporúčania musia systémy nákladového a oddeleného účtovníctva umožňovať vypracovanie dostatočne podrobných finančných výkazov, na základe ktorých sa dá preukázať dodržiavanie zásad nediskriminácie a transparentnosti a ktoré primeraným spôsobom uvádzajú a pripisujú výnosy, náklady, vložený kapitál a objem rôznych činností prevádzkovateľa. Takéto informácie by sa mali pohotovo sprístupňovať národnému regulačnému orgánu.
      Kvalitné vypracovanie finančných správ na regulačné účely je zárukou, že podstatné informácie účtovnej uzávierky sú sformulované jasne a zreteľne, ale aj čo možno najjednoduchším a najpriamejším spôsobom. Informácie v účtovnej uzávierke si vyžadujú istý stupeň abstrakcie a zhutnenia. Riadne vypracovaná správa má vyššiu informačnú hodnotu, keďže spĺňa rôzne regulačné ciele, napr. sa preukáže nákladová orientácia poplatkov alebo skutočnosť, že nedošlo k neprípustnej diskriminácii.
      Súčasťou účtovných výkazov sú aj poznámky a dodatočné špecifikácie, ktoré slúžia na doplnenie a objasnenie účtovných uzávierok. Tieto poznámky sú neoddeliteľnou súčasťou účtovnej uzávierky.
      Finančné informácie na regulačné účely sú určené pre národné regulačné orgány a pre iné strany, na ktoré sa môžu vzťahovať regulačné rozhodnutia prijaté na ich základe – napr. konkurenti, investori a spotrebitelia. Z tohto hľadiska môže zverejňovanie informácií prispieť k otvorenému a konkurencieschopnému trhu a zvýšiť dôveryhodnosť regulačného účtovného systému.
      Zverejnenie v plnom rozsahu však môžu obmedziť vnútroštátne predpisy a pravidlá Spoločenstva v oblasti obchodného tajomstva. Preto sa odporúča, aby národné regulačné orgány po prijatí stanoviska prevádzkovateľov určili, ktoré informácie sa majú považovať za dôverné a nemali by sa sprístupňovať.
      1.   Vypracovanie a zverejňovanie informácií
      Pre príslušné trhy alebo služby by sa mali vypracovať a zverejniť (s výhradou dodržania obchodného tajomstva a záväzkov vnútroštátneho práva) tieto finančné informácie:

                  —

                  výkazy ziskov a strát,

                  —

                  súpis vloženého kapitálu (podrobná metóda výpočtu a hodnota použitých parametrov),

                  —

                  konsolidácia a odsúhlasenie zákonne predpísaných účtovných závierok alebo iných zdrojov informácií o nákladoch,

                  —

                  opis metód kalkulácie nákladov vrátane odkazov na základ výpočtu a normy, metód rozdeľovania a preverovania, zisťovanie a spracovanie nepriamych nákladov,

                  —

                  údaje o nediskriminácii (podrobné vyčíslenie poplatkov za transfery),

                  —

                  výsledok auditu (ak ho vyžaduje národný regulačný orgán),

                  —

                  opis zásad všeobecného účtovníctva a účtovníctva na regulačné účely,

                  —

                  vyhlásenie o zhode s pravidlami Spoločenstva a vnútroštátnymi predpismi,

                  —

                  iné prípadne požadované doplnkové údaje.

            Formát výkazov môže vychádzať zo zákonne predpísaných účtovných uzávierok; národný regulačný orgán by ho mal stanoviť vopred po konzultácii s prevádzkovateľmi. Vyhlásenie o zhode s pravidlami Spoločenstva a vnútroštátnymi právnymi predpismi, výsledok auditu a opis použitých účtovných zásad, pravidiel, metód a postupov všeobecného účtovníctva, menovite metódy rozdeľovania nákladov, sa nemôžu považovať za dôverné. Bez toho, aby bolo dotknuté vnútroštátne právo a právo Spoločenstva v oblasti obchodného tajomstva, by sa výsledky auditu mali verejne sprístupniť.
      2.   Vyhlásenie o zhode
      Vyhlásenie o zhode by malo obsahovať aspoň:

                  —

                  závery audítora,

                  —

                  všetky odhalené nezrovnalosti,

                  —

                  odporúčania audítora (s opisom ich dôsledkov),

                  —

                  úplný opis použitej metódy preverovania, a

                  —

                  niektoré súhrnné finančné a účtovné údaje (ako napr. úpravy pri účtovaní bežných nákladov), hlavné predpoklady o metódach pripisovania, výšku rozdelených nákladov a hĺbku modelu).

            Vyhlásenie o zhode a výsledkoch auditu by sa malo zainteresovaným stranám sprístupniť v ľahko prístupnej, t. j. v papierovej alebo elektronickej podobe, alebo by sa malo uverejniť na internetovej stránke prevádzkovateľa alebo národného regulačného orgánu.
      3.   Vykazované obdobie
      Účtovné výkazy predpísané na regulačné účely sa zverejňujú každý rok čo najskôr po uplynutí účtovného roka. Vyhlásenie sa musí zverejniť najneskôr dva mesiace od ukončenia auditu na regulačné účely alebo v zákonom predpísanej lehote vyplývajúcej z regulačných záväzkov.