title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/84

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2018
      (2018/C 320/19)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (2) („odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Rakúsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1 až 2.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Rakúsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Rakúsko predložilo 25. apríla 2018 národný program reforiem na rok 2018 a 21. marca 2018 program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Rakúsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 očakáva zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 0,7 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,4 % HDP v roku 2022. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP od roku 2017, sa splní v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa postupne zníži zo 78,1 % HDP v roku 2017 na 62,2 % HDP v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický, pokiaľ ide o rok 2018, a realistický pre nasledujúce obdobie. Hlavné riziká ohrozujúce strednodobé rozpočtové plánovanie súvisia sa diskrečnými politickými opatreniami plánovanými od roku 2020, ako je ohlásená reforma dane z príjmu fyzických osôb, ktorej účinky na rozpočet zatiaľ neboli plne konkretizované.

                  (7)

                  V programe stability sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet je významný a poskytujú sa dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie predstavovali v roku 2017 oprávnené dodatočné výdavky na mimoriadny prílev utečencov 0,03 % HDP, zatiaľ čo v oblasti bezpečnostných opatrení nevznikli žiadne ďalšie náklady. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú nezvyčajnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Rakúska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2017 znížila, aby sa zohľadnili dodatočné náklady spojené s prílevom utečencov.

                  (8)

                  Rada 11. júla 2017 odporúčala Rakúsku zabezpečiť, aby sa odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2018 obmedzila len na úľavu súvisiacu s vplyvom mimoriadneho prílevu utečencov a bezpečnostnými opatreniami na rozpočet. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 3,3 % v roku 2018, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,2 % HDP. Po zohľadnení poskytnutých úľav sa v prognóze Komisie z jari 2018 poukazuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2018 a za roky 2017 a 2018 posudzované spoločne.

                  (9)

                  Rakúsko by malo v roku 2019 dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, po zohľadnení úľavy súvisiacej s mimoriadnymi udalosťami, pre ktoré je udelená dočasná odchýlka. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 2,9 %, čo zodpovedá zlepšeniu štrukturálneho salda o 0,3 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 a pri nezmenených politikách by Rakúsko vzhľadom na odchýlku v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne bolo vystavené riziku značnej odchýlky od požiadavky v roku 2019. Zároveň sa predpokladá, že Rakúsko bude od svojho strednodobého cieľa v roku 2019 vzdialené o 0,1 % HDP. Rakúsko podľa prognózy navyše dodrží dlhové pravidlo v roku 2018 aj 2019. Rada celkovo zastáva názor, že Rakúsko musí byť v roku 2018 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek a že v roku 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia na dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu.

                  (10)

                  Podľa správy o starnutí obyvateľstva z roku 2018 predpokladané zvýšenie výdavkov na dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť poukazuje na stredne vysoké riziká pre udržateľnosť verejných financií zo strednodobého a z dlhodobého hľadiska. Verejné výdavky Rakúska na dôchodky sú nad priemerom Únie (13,8 % v porovnaní s 11,2 % HDP v roku 2016) a očakáva sa ich ďalšie zvýšenie do roku 2070 (0,5 % v porovnaní s – 0,2 % HDP). Nedávne reformy s úspechom poskytli stimuly na neskorší odchod do dôchodku. Ďalšie kumulovanie dávok sociálneho zabezpečenia počas predĺženého produktívneho veku však bez zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku nezlepšuje dlhodobú udržateľnosť. Zákonný vek odchodu do dôchodku u žien (60 rokov) je jeden z najnižších v Únii. Zákonný vek odchodu do dôchodku u žien sa bude postupne upravovať až od roku 2024, pričom zjednotenie so zákonným vekom odchodu do dôchodku u mužov sa dosiahne až v roku 2033. Celkovo by sa zvýšením zákonného veku odchodu do dôchodku a obmedzením predčasného odchodu do dôchodku prispelo k udržateľnosti dôchodkového systému v kontexte starnutia obyvateľstva.

                  (11)

                  Verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť sú nad priemerom Únie (7 % v porovnaní so 6,8 % HDP v roku 2016) a očakáva sa, že sa zvýšia viac než priemer Únie (1,3 % v porovnaní s 0,9 % HDP), čím by verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť do roku 2070 narástli na 8,3 % HDP. Predpokladá sa, že výdavky na dlhodobú starostlivosť sa zdvojnásobia z 1,9 % na 3,8 % HDP do roku 2070. Zavedením výdavkových stropov zákonom o finančnom vyrovnávaní z roku 2017 a reformou zameranou na posilnenie základnej zdravotnej starostlivosti a zníženie závislosti od nemocničnej starostlivosti sa začala riešiť otázka udržateľnosti. Zo stále vysokého počtu zdravotných poisťovní vyplýva, že ďalšie úspory možno dosiahnuť v oblasti nákladov na riadenie a administratívu. Účinnejším verejným obstarávaním (napr. zadávaním zákaziek s pôsobnosťou v celej Únii, využívaním iných kritérií ako cena a cezhraničným hromadným obstarávaním) by sa navyše zvýšila kvalita a nákladová efektívnosť. V oblasti dlhodobej starostlivosti sa očakáva, že nedávnymi politickými opatreniami, ako je rozhodnutie zrušiť využívanie súkromných aktív jednotlivcov na financovanie nemocničnej dlhodobej starostlivosť, skôr zvýšia než obmedzia výdavky.

                  (12)

                  Zákon o finančnom vyrovnávaní z roku 2017 prispel k zefektívneniu fiškálnych vzťahov medzi rôznymi úrovňami verejnej správy tým, že sa ním zaviedlo financovanie podľa vykonávaných úloh, zjednodušilo rozdeľovanie transferov medzi jednotlivými subjektmi verejnej správy a že spolkovým krajinám bol pridelený vlastný zdroj príjmov. Napriek tomuto reformnému úsiliu je však rozpočtový rámec naďalej neprehľadný a stále pretrváva značná nerovnováha medzi výdavkami a úlohami generujúcimi príjmy, čo samospráve na regionálnej a miestnej úrovni neposkytuje dostatočnú motiváciu na nárast efektivity.

                  (13)

                  Napriek daňovej reforme z roku 2016 je daňové zaťaženie práce naďalej vysoké a časom sa má postupne zvyšovať, ak daňové pásma nebudú indexovo viazané na infláciu. Reforma bola pre osoby s vyššími príjmami pomerne veľkým prínosom v porovnaní s osobami s nižšími príjmami, pričom daňové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami je naďalej vysoké. Daňová reforma bola takisto prínosnejšia pre mužov než pre ženy. Zdá sa, že zdroje príjmov, ktoré sa považovali sa menej škodlivé pre rast, ako napríklad periodické dane z nehnuteľnosti, sa využívajú nedostatočne, najmä v dôsledku značne neaktuálneho základu dane. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností v Rakúsku sú nízke a dosahujú 0,2 % HDP, pričom v roku 2016 bol priemer Únie na úrovni 1,6 % HDP. Presunom daňového zaťaženia z práce na menej škodlivé zdroje príjmov by pomohlo tento problém riešiť.

                  (14)

                  Situácia na trhu práce je priaznivá, hoci v osobitných skupinách (napr. ženy a osoby s migrantským pôvodom) problémy pretrvávajú. Napriek celkovo vysokej miere zamestnanosti žien sú výsledky trhu práce v oblasti ich plnej zamestnanosti značne slabé. Miera zamestnanosti žien (vo veku 20 až 64 rokov) na kratší pracovný čas, ktorá v roku 2017 dosiahla 47,9 %, je naďalej jedna z najvyšších v Únii (priemer Únie: 31,1 %). K tomuto výsledku prispievajú problémy súvisiace s prístupom k formálnej starostlivosti o deti, a to najmä vo vidieckych oblastiach. Vysoký podiel žien na zamestnanosti na kratší pracovný čas, ktorý je zväčša dôsledkom toho, že ženy vykonávajú dôležité nezaplatené úlohy (napr. starostlivosť o deti a príbuzných), ako aj nižších hodinových miezd prispieva k pretrvávajúcemu vysokému rozdielu v odmeňovaní žien a mužov. Tento rozdiel v odmeňovaní priamo vplýva na kumulovanie ich dôchodkových práv, čo spôsobuje veľký rozdiel v dôchodkoch žien a mužov.

                  (15)

                  Výsledky vzdelávania znevýhodnených žiakov sa nezlepšili. Naďalej pretrváva veľká medzera vo výkonnosti študentov s migrantským zázemím a študentov bez neho. Celoštátne testovanie v roku 2016 potvrdilo, že okolo štvrtina žiakov 8. ročníka nespĺňa vzdelávacie normy na nemecký jazyk alebo ich spĺňa len čiastočne. Nedávne medzinárodné testy takisto potvrdili zväčšujúci sa rozdiel v čítaní v prípade žiakov zo slabšieho sociálno-ekonomického prostredia alebo ktoré majú migrantský pôvod. Pri porovnaní výsledkoch Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) z rokov 2012 a 2015 sa podiel žiakov so slabými výsledkami zvýšil vo všetkých troch hlavných skúmaných oblastiach, t. j. matematike, čítaní a prírodných vedách. Žiaci, ktorí sú rodení Rakúšania, dosahujú lepšie výsledky oproti prvej generácii migrantov o úroveň, ktorá sa rovná takmer trom rokom školskej dochádzky.

                  (16)

                  Hoci je produktivita v Rakúsku vysoká, v posledných rokoch bol rast produktivity nevýrazný napriek značnému úsiliu, ktoré Rakúsko vyvinulo napríklad investovaním do výskumu a vývoja a zlepšením rámca pre začínajúce podniky. Ďalšie páky na podporu rastu produktivity sa týkajú digitalizácie podnikov, rastu spoločností a hospodárskej súťaže v oblasti služieb. V Rakúsku existujú značné prekážky prístupu na trh a reštriktívne pravidlá, pokiaľ ide o poskytovanie služieb pre podniky a regulované povolania. Patria medzi osobitné požiadavky na vlastníctvo podielov, rozsiahle vyhradené činnosti a medzidisciplinárne obmedzenia. Dôležitými nástrojmi na riešenie tohto problému je pokračujúce úsilie o zníženie zaťaženia a plánované prehodnotenie rakúskeho živnostenského zákona (Gewerbeordnung).

                  (17)

                  Viac hospodárskej súťaže v sektore služieb by pomohlo riešiť problémy Rakúska v oblasti šírenia digitálnych technológií a obchodných modelov, najmä medzi mikropodnikmi, malými a strednými podnikmi. Digitalizácia týchto podnikov je v Rakúsku obzvlášť dôležitá, keďže tvoria chrbtovú kosť rakúskeho hospodárstva. Kľúčom k tomu sú také iniciatívy ako „KMU Digital“ a „AT: net“ a vykonávanie digitálneho plánu pre Rakúsko. Ďalšou otázkou je rozširovanie činnosti spoločností, a najmä vysokoinovatívnych spoločností. Prekážkou je financovanie neskoršej fázy podnikania, ako napríklad vo forme rizikového kapitálu a prístupu k verejným kapitálovým trhom pre podniky rozširujúce svoju činnosť. Rýchlo rastúce spoločností zohrávajú kľúčovú úlohu v šírení nových technológií a obchodných modelov vrátane digitálnych, a tým aj vo zvyšovaní produktivity.

                  (18)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (19)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (5) je zohľadnené najmä nižšie v odporúčaní 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2019, po zohľadnení úľavy súvisiacej s mimoriadnymi udalosťami, pre ktoré je udelená dočasná odchýlka. Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti a dôchodkového systému, a to aj zvýšením zákonného veku odchodu do dôchodku a obmedzením predčasného odchodu do dôchodku. Zvýšiť efektívnosť verejných služieb, a to aj zosúladením úloh v oblasti financovania a výdavkov.

                  2.

                  Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie, najmä pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami, presunutím daňového zaťaženia na zdroje príjmov, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Zlepšiť výsledky trhu práce u žien. Zlepšiť základné zručnosti znevýhodnených mladých ľudí a ľudí s migrantským pôvodom. Podporovať rast produktivity podnecovaním digitalizácie podnikov a rastu spoločností a znižovaním regulačných prekážok v sektore služieb.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/103

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2018
      (2018/C 320/23)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovinsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Slovinsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nasledujúcich odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Slovinsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovinska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Slovinsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

                  (4)

                  Slovinsko predložilo 13. apríla 2018 národný program reforiem na rok 2018 a 26. apríla 2018 program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Slovinsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Program stability na rok 2018, ktorý predložila dočasná vláda, je založený na predpoklade nezmenenej politiky. Vláda podľa neho očakáva, že celkový prebytok sa v roku 2018 zlepší na 0,4 % HDP a v roku 2021 dosiahne 0,9 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je prebytok na úrovni 0,25 % HDP, do roku 2021 neplánuje dosiahnuť. Podľa programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP v roku 2018 klesne na 69,3 % HDP a ďalej klesne na 58,3 % HDP v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický.

                  (7)

                  Rada 11. júla 2017 odporučila Slovinsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v roku 2018 nepresiahne 0,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Po tom, ako Komisia pri príprave svojho stanoviska k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2018 posúdila mieru oživenia v Slovinsku a náležite zvážila jeho problémy v oblasti udržateľnosti, sa pre rok 2018 vyžaduje fiškálne štrukturálne úsilie najmenej 0,6 % HDP bez akejkoľvek dodatočnej prípustnej odchýlky počas jedného roka. Zodpovedá to nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov, ktoré nepresahujú 1,5 %. Vzhľadom na celkové posúdenie vychádzajúce z prognózy Komisie z jari 2018 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2018.

                  (8)

                  Vzhľadom na pomer dlhu verejnej správy k HDP Slovinska nad úrovňou 60 % a vzhľadom na predpokladanú pozitívnu produkčnú medzeru krajiny vo výške 4,1 % HDP v roku 2019 by nominálna miera rastu bez čistých primárnych verejných výdavkov nemala presiahnuť 2,2 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 1,0 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Zároveň existujú náznaky, že nevyužitá kapacita v hospodárstve je podhodnotená, keďže sa očakáva, že inflácia dosiahne 2 % v roku 2019, podzamestnanosť bude nad predkrízovou úrovňou a investície zaznamenajú oživenie po výraznom poklese v krízových rokoch. Z realistického nástroja navyše vyplýva, že existujú určité náznaky vysokého stupňa neistoty, pokiaľ ide o odhady produkčnej medzery založené na spoločnej metodike. Na uvedenom základe sa javí vhodné dosiahnuť ročnú štrukturálnu úpravu vo výške 0,65 % HDP, ktorá zodpovedá maximálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni 3,1 %. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Slovinsko podľa prognózy splní prechodné dlhové pravidlo v roku 2018 a dlhové pravidlo v roku 2019. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dodržiavali ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (9)

                  Vláda predložila návrhy na reformu systému zdravotnej starostlivosti. Návrh zákona o zdravotnej starostlivosti a zdravotnom poistení, ktorý je ústredným prvkom reformy a zaručí financovanie systému zdravotnej starostlivosti z dlhodobého hľadiska, bol predložený na konzultáciu hospodárskej a sociálnej rade v decembri 2017, ale keďže nebol prijatý pred voľbami, vyhliadky na jeho prijatie sú neisté. V súčasnosti sa pracuje na návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti, ktorého cieľom je dosiahnuť, aby sa dlhodobá starostlivosť stala novým pilierom sociálneho zabezpečenia ako doplnok k ostatným systémom sociálneho zabezpečenia (zdravotná starostlivosť, sociálna starostlivosť a dôchodkové zabezpečenie). Stále nie je isté, ako Slovinsko zvýši nákladovú efektívnosť, dostupnosť a kvalitu starostlivosti v budúcnosti. V roku 2017 boli prijaté návrhy na zmenu zákona o zdravotníckych povolaniach, zákona o službách zdravotnej starostlivosti, zákona o právach pacientov a zákona o stanovení intervenčných opatrení na zaistenie finančnej stability verejných inštitúcií zdravotnej starostlivosti a musia sa teraz realizovať, aby sa zabezpečila dostupnosť a kvalita starostlivosti. Podnikli sa prvé kroky na vykonávanie národného plánu zdravotnej starostlivosti na roky 2016 – 2025. Postupne sa zavádzajú rodinné ambulantné kliniky, podľa plánu sa má do roku 2020 vytvoriť systém hodnotenia zdravotníckych technológií a riešeniami elektronického zdravotníctva (eHealth) sa zlepší monitorovanie na celoštátnej úrovni. Okrem toho sa očakáva, že výhody plynúce z lepšie koordinovaného verejného obstarávania pomôžu zvýšiť nákladovú efektívnosť obstarávania.

                  (10)

                  Hospodárska a sociálna rada v júli 2017 jednomyseľne prijala dokument s názvom „Základy modernizácie systému dôchodkového a invalidného poistenia v Slovinskej republike“. Uvádzajú sa v ňom rôzne opatrenia, ako by sa dali dosiahnuť primerané dôchodky a udržateľný a transparentný dôchodkový systém. Doteraz však chýba konkrétny akčný plán na prijatie týchto opatrení a napriek dohode medzi sociálnymi partnermi a vládou o prijatí reformy do roku 2020 nebolo ani stanovené obdobie začatia realizácie reformy. Výzvy pretrvávajú v týchto oblastiach: zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému úpravou zákonného veku odchodu do dôchodku a podporou neskoršieho odchodu do dôchodku; zvýšiť rozsah doplnkových dôchodkových systémov; primerane riešiť otázku meniaceho sa individuálneho kariérneho vývoja a znížiť riziko chudoby osôb v dôchodkovom veku.

                  (11)

                  Hospodárstvo naďalej rástlo a ďalej sa zlepšila situácia na trhu práce a trendy v sociálnej oblasti. Podiel osôb vystavených riziku chudoby alebo sociálnemu vylúčeniu sa znížil, ale v prípade starších osôb, a najmä žien, zostáva nad priemerom Únie. Zamestnanosť sa naďalej zvyšovala, pričom nezamestnanosť sa ďalej znížila. Vo viacerých povolaniach sa však objavili náznaky nedostatku pracovnej sily. Dlhodobá nezamestnanosť zostáva na úrovniach spred krízy a predstavuje takmer polovicu celkovej nezamestnanosti. Výzvy pretrvávajú najmä v kategórii starších pracovníkov, keďže ich účasť na trhu práce a miera zamestnanosti je jedna z najnižších v Únii. Slovinská spoločnosť rýchlo starne, čo znamená znižovanie počtu obyvateľstva v produktívnom veku a ponuky pracovnej sily. V reakcii na tento trend vláda pripravila „Stratégiu aktívneho starnutia“, doteraz však nepripravila žiadne konkrétne akčné plány.

                  (12)

                  Starnutie obyvateľstva zdôrazňuje potrebu zvýšiť účasť na vzdelávaní dospelých, ktorá sa od roku 2010 znižuje a je obzvlášť nízka u nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov. Zlepšením zručností prostredníctvom celoživotného vzdelávania by sa zvýšili možnosti zamestnania, najmä v prípade nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov. Miera zamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov sa zlepšila, ale zostáva pod úrovňami spred krízy a pod priemerom Únie. Z hodnotenia aktívnych politík trhu práce vyplýva, že väčšina programov dosahuje dobré výsledky, no výdavky v tejto oblasti, ako aj miera účasti nezamestnaných osôb na programov sú naďalej obmedzené. Hoci reforma trhu práce z roku 2013 zjavne pomohla niektorým zraniteľným skupinám zamestnať sa, zamestnania na dobu určitú sú naďalej problémom.

                  (13)

                  Prijali sa opatrenia s cieľom zlepšiť možnosti financovania podnikov v Slovinsku a poskytnúť im alternatívu k bankovým úverom. Závislosť od bankových úverov však naďalej predstavuje problém pri financovaní, najmä v prípade malých a stredných podnikov, pre ktoré prístup k financovaniu zostáva prekážkou rastu. Súčasné opatrenia sa zatiaľ nepretavili do zlepšenia financovania, obzvlášť v prípade inovačných firiem. V Slovinsku je len malý počet prudko rastúcich podnikov, ktorým navyše chýba dostatočná podpora na rozšírenie činnosti. Rizikový kapitál ako jedna forma kapitálového financovania rastie, ale z veľmi nízkej počiatočnej úrovne. Inovatívnym spoločnostiam by zároveň prospel aj efektívnejší verejný výskum, ktorý však brzdia ťažkosti v podobe prilákania domácich a zahraničných talentov a v podobe nedostatku financovania založeného na dosiahnutých výsledkoch. Úroveň súkromných investícií v Slovinsku je naďalej pomerne nízka v porovnaní s partnerskými krajinami, takže táto oblasť si zasluhuje sústredené úsilie o ďalšie zlepšenie rámcových podmienok pre investície, najmä v oblastiach s veľkým potenciálom zvýšiť produktivitu.

                  (14)

                  Podniky brzdí stále vysoké regulačné a administratívne zaťaženie. Byrokracia je považovaná za jeden z najproblematickejších faktorov pri podnikaní v Slovinsku. Súvisí to predovšetkým s neistotou a zložitosťou daňových postupov, ale netýka sa len tejto oblasti, keďže na to, aby súd prejednal obchodné prípady, ešte stále treba približne jeden rok. Slovinsko vytvorilo nástroj, ktorý by mal pomôcť znížiť administratívnu záťaž, a zavádza ho. V rámci jeho zavádzania sa značná časť krokov ešte nevykonala.

                  (15)

                  Slovinsko rovnako ešte len začalo riešiť otázku vysokej úrovne obmedzujúcej regulácie v niektorých sektoroch služieb. Uskutočnili sa reformy v záujme liberalizácie profesijných požiadaviek na architektov a inžinierov, ale iným otázkam, ktoré Komisia identifikovala, sa zatiaľ nevenovala žiadna pozornosť. Reformy by boli prínosom aj pre slovinské spracovateľské priemyselné podniky, ktoré sú závislé od konkurencieschopných vstupných služieb.

                  (16)

                  Efektívne verejné obstarávanie je kľúčom ku kontrole nákladov a zlepšeniu kvality zdravotníctva v Slovinsku. Rozšírenie centralizovaného obstarávania, ako aj iné formy hromadného obstarávania, ako napríklad spoločné obstarávanie medzi nemocnicami, zohráva rozhodujúcu úlohu pri zabezpečení spoľahlivej kvality inovatívnych produktov za konkurencieschopné ceny.

                  (17)

                  Slovinsko bojuje s neefektívnosťou verejného obstarávania. Konkurencia medzi uchádzačmi je pomerne nízka, ako to naznačuje nízky počet ponúk prijatých za tender a vysoký podiel rokovacích konaní bez predchádzajúceho zverejnenia. Posledný uvedený problém tiež znižuje transparentnosť. Profesionalizácia osôb zapojených do obstarávania je nízka a k dispozícii je malý počet záruk proti korupcii a tajným dohodám medzi uchádzačmi. Predovšetkým nezávislosť Národnej revíznej komisie je obmedzená, a to v dôsledku postupu, ktorým sa vymenúvajú jej členovia. Hoci podľa odhadov orgánov hospodárska trestná činnosť a korupcia spôsobili v minulých rokoch značné škody, niektoré reformy v oblasti boja proti korupcii ešte neboli prijaté.

                  (18)

                  Miera zasahovania štátu do hospodárstva je v Slovinsku naďalej vysoká, najmä vo finančnom sektore. V minulosti zverejnené privatizačné plány sa uskutočňovali pomalým tempom. Pokračovaním v privatizáciách by sa zvýšila životaschopnosť spoločností z dlhodobého hľadiska a znížili riziká pre verejné financie.

                  (19)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (20)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nepresiahne 3,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % HDP. Prijať a vykonávať zákon o zdravotnej starostlivosti a zdravotnom poistení a plánovanú reformu dlhodobej starostlivosti. Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému, a to aj zvýšením zákonného veku odchodu do dôchodku a obmedzením predčasného odchodu do dôchodku. Zvýšiť zamestnateľnosť nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov prostredníctvom celoživotného vzdelávania a aktivačnými opatreniami.

                  2.

                  Vyvinúť alternatívne zdroje financovania pre rýchlo rastúce spoločnosti. Obmedziť prekážky vstupu na trh revíziou právnych predpisov týkajúcich sa trhov s výrobkami a znížiť administratívnu záťaž. Posilniť súťaž, profesionalizáciu a nezávislý dohľad vo verejnom obstarávaní. Uskutočniť privatizácie v súlade s aktuálnym plánom.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/33

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2018
      (2018/C 320/08)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Španielsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Španielsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1 až 3.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Španielsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Španielska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Súčasťou správy bolo aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli uverejnené takisto 7. marca 2018. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabým miestom s cezhraničným dosahom je aj naďalej predovšetkým vysoký objem vonkajšieho a vnútorného dlhu vo verejnom aj v súkromnom sektore v kontexte vysokej nezamestnanosti. Pokračuje obnova vonkajšej rovnováhy vďaka prebytkom bežného účtu, ktoré krajina zaznamenáva od roku 2013 a ktoré sa opierajú o štrukturálne zlepšenia výkonnosti obchodu. Čisté zahraničné záväzky však zostávajú vysoké. Takisto pokračuje znižovanie dlhu súkromného sektora, ktoré je podporované priaznivými podmienkami rastu. Potreba znižovať pákový efekt však pretrváva. Zdravší finančný sektor podporuje hospodársku činnosť. Napriek silnému rastu nominálneho HDP sa dlh ako podiel na HDP znižuje iba pomaly. Miera nezamestnanosti sa ďalej rýchlo znižuje, no stále zostáva veľmi vysoká, pričom vysoký stupeň segmentácie pracovného trhu práce bráni rýchlejšiemu rastu produktivity práce. Po tom, ako si krajina v rokoch 2012 až 2015 udržiavala vysoké tempo reforiem, sa pokrok pri vykonávaní odporúčaní spomalil. Súčasná hospodárska situácia je príležitosťou na realizovanie zostávajúcich reformných potrieb s cieľom zvýšiť odolnosť a zrýchliť rast španielskeho hospodárstva.

                  (4)

                  Španielsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. V programe stability na rok 2018 Španielsko plánuje napraviť nadmerný deficit do roku 2018, čo je v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/984, ktorým sa Španielsko upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na nápravu situácie nadmerného deficitu (5). Saldo verejných financií sa má podľa plánov naďalej zlepšovať a v roku 2021 dosiahnuť prebytok 0,1 % HDP. Program stability na rok 2018 obsahuje všetky opatrenia, ktoré boli súčasťou návrhu zákona o rozpočte predloženom parlamentu 3. apríla 2018, ako aj ďalšie opatrenia ohlásené koncom apríla 2018. Dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa v časovom rámci programu stability na rok 2018 neplánuje. Podľa programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa v roku 2018 zníži na úroveň 97,0 %, v roku 2019 na úroveň 95,2 % a v roku 2021 dosiahne úroveň 89,1 %. Makroekonomické predpoklady programu stability na rok 2018 sú realistické. Vo všeobecnosti sa pri plánovanom dosiahnutí cieľov celkového deficitu i naďalej vychádza z pozitívneho hospodárskeho výhľadu a z toho, že rast výdavkov verejnej správy bude nižší ako rast nominálneho HDP. Riziká, ktoré ohrozujú dosiahnutie fiškálnych cieľov, súvisia s vyšším rastom príjmov a miernejšími zvýšeniami výdavkov než sa predpokladá v prognóze Komisie z jari 2018 a s možným výskytom ďalších podmienených záväzkov.

                  (5)

                  Rada rozhodnutím (EÚ) 2017/984 vyzvala Španielsko, aby do roku 2018 odstránilo nadmerný deficit a konkrétne, aby znížilo deficit verejných financií v roku 2016 na úroveň 4,6 % HDP, v roku 2017 na úroveň 3,1 % HDP a v roku 2018 na úroveň 2,2 % HDP. Zlepšenie salda verejných financií sa podľa aktualizovanej prognózy Komisie z jari 2016 považovalo za úpravu zodpovedajúcu zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,4 % HDP v roku 2016 a jeho zlepšeniu o 0,5 % HDP v roku 2017 aj roku 2018. Španielsko dosiahlo v roku 2017 celkový deficit na úrovni 3,1 % HDP, v súlade s požiadavkou v rozhodnutí Rady (EÚ) 2017/984. Prognóza Komisie z jari 2018 predpovedá zníženie celkového deficitu v roku 2018 na úroveň 2,6 % HDP, čo je 0,4 % HDP nad úrovňou cieľa celkového deficitu stanoveného v programe stability na rok 2018 a cieľa stanoveného Radou. Prognóza Komisie z jari 2018 predpokladá v porovnaní s programom stability na rok 2018 nižší rast verejných príjmov a o niečo vyššie výdavky. V prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že v kontexte opatrení zvyšujúcich deficit, ktoré sú súčasťou návrhu rozpočtového zákona na rok 2018 predloženého parlamentu 3. apríla 2018, sa štrukturálne saldo v roku 2018 zhorší o 0,3 % HDP a v roku 2019 sa len mierne zlepší. Fiškálne úsilie na rok 2018 a ani kumulované úsilie za roky 2016 – 2018 sa preto podľa očakávaní nezaistí. Hospodársky rast síce podporuje znižovanie deficitu, no nevyužíva sa na štrukturálne posilnenie verejných financií. Komisia preto vo svojom stanovisku k aktualizovanému návrhu rozpočtového plánu Španielska na rok 2018 konštatuje, že plán je vo všeobecnosti v súlade s ustanoveniami Paktu rastu a stability, keďže v prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že dôjde k včasnej náprave nadmerného deficitu. Plán je však podľa nej expanzívny.

                  (6)

                  Ak by sa v roku 2019 dosiahla včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu, Španielsko by podliehalo preventívnej časti Paktu stability a rastu a prechodnému dlhovému pravidlu. Vzhľadom na pomer španielskeho dlhu verejnej správy k HDP nad úrovňou 60 % a vzhľadom na predpokladanú kladnú produkčnú medzeru krajiny vo výške 2,3 % HDP by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v roku 2019 mala klesnúť aspoň o 0,3 %, čo na základe spoločne dohodnutej matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu zodpovedá štrukturálnej úprave 1,0 % HDP. Zároveň existujú náznaky, že nevyužitá kapacita v hospodárstve je podhodnotená. Španielsko v roku 2019 podľa očakávaní stále zaznamená jednu z najvyšších mier nezamestnanosti v Únii, čo bude podľa prognóz zmierňovať tlaky na zvyšovanie miezd, predovšetkým v súkromnom sektore. Na druhej sa strane sa očakáva, že inflácia zostane výrazne pod úrovňou 2 %. To poukazuje na ďalšiu stagnáciu trhu práce. Okrem toho možno konštatovať, že hoci hodnotenie realistickosti produkčnej medzery, ku ktorému dospela Komisia, neoznačuje odhady produkčnej medzery založené na spoločne dohodnutej metodike za nerealistické, indikuje pre Španielsko pomerne široké rozpätie realistických odhadov produkčnej medzery. Na tomto základe sa javí vhodné dosiahnuť ročnú štrukturálnu úpravu vo výške 0,65 % HDP, ktorá zodpovedá zníženiu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni 0,6 %. Podľa prognózy Komisie z jari 2018 hrozí pri nezmenených politikách v roku 2019 značná odchýlka od požadovanej fiškálnej úpravy. Španielsko navyše podľa prognózy v roku 2019 nesplní požiadavky prechodného dlhového pravidla. Rada celkovo zastáva názor, že Španielsko musí byť v roku 2018 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek a že počnúc rokom 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia na dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Bolo by obozretné využiť akékoľvek neočakávané zisky na ďalšie zníženie pomeru dlhu verejnej správy.

                  (7)

                  Okrem toho v rozhodnutí (EÚ) 2017/984 Rada takisto vyzvala Španielsko, aby prijalo opatrenia na zlepšenie svojho fiškálneho rámca s cieľom zvýšiť automatickosť mechanizmov na prevenciu a nápravu odchýlok od fiškálnych cieľov a posilniť prínos výdavkového pravidla stanoveného v zákone o stabilite pre fiškálnu konsolidáciu. Program stability na rok 2018 však neuvádza plány na posilnenie pravidla pre domáce výdavky. Neobsahuje ani opatrenia na posilnenie automatickosti mechanizmov na prevenciu a nápravu v príslušnom zákone. Rada takisto vyzvala Španielsko, aby prijalo opatrenia na zlepšenie svojho politického rámca pre verejné obstarávanie. V novembri 2017 Španielsko dosiahlo pokrok prijatím nového zákona o verejných zákazkách. Táto nová legislatíva však môže zlepšiť efektívnosť a transparentnosť verejného obstarávania, len ak sa rýchlo a ambiciózne implementuje zriadením novej štruktúry riadenia a zavedením lepších kontrolných mechanizmov obstarávacích postupov na všetkých úrovniach verejnej správy. Konkrétne by sa v pripravovanej národnej stratégii v oblasti verejného obstarávania mali špecifikovať kontroly ex-ante a ex-post, ktoré by tieto nové štruktúry mali vykonávať. V júni 2017 vláda poverila nezávislý fiškálny orgán, aby vykonal preskúmanie výdavkov zamerané na vybrané verejné dotácie. Komisia monitoruje vykonávanie tohto preskúmania, ktoré sa má dokončiť začiatkom roka 2019.

                  (8)

                  Španielsko 27. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (9)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (7) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (10)

                  Zamestnanosť v Španielsku ďalej rástla solídnym tempom, podporovaná účinkami minulých reforiem trhu práce a zmierňovaním rastu miezd. Miera nezamestnanosti naďalej klesá, no zostáva výrazne nad úrovňami tejto krajiny spred krízy a radí sa medzi najvyššie v Únii. Dôsledkom toho je značný nevyužitý potenciál zručností, predovšetkým v prípade mladých nezamestnaných ľudí. Podiel nezamestnaných osôb, ktoré sú bez práce rok alebo dlhšie, síce klesá, ale stále predstavuje 44,5 % všetkých nezamestnaných. Španielsko prijalo súbor politických iniciatív, ktorých cieľom je rozšíriť individuálnu podporu aj na dlhodobo nezamestnaných a pomôcť mladým ľuďom vstúpiť na trh práce a zlepšiť svoju zamestnateľnosť, a to najmä zvýšením počtu príjemcov záruky pre mladých. Účinnosť týchto opatrení závisí aj od kapacity regionálnych verejných služieb zamestnanosti a sociálnych služieb na poskytovanie individualizovanej podpory pre uchádzačov o zamestnanie, pričom táto kapacita sa zvyšuje len pomaly. Priestor na zlepšenie treba hľadať aj v intenzívnejšej spolupráci so zamestnávateľmi, najmä zvýšením percentuálneho podielu voľných miest sprostredkúvaných službami zamestnanosti a lepším profilovaním uchádzačov a ich spájaním s potrebami zamestnávateľov. Zároveň by sa nemalo poľavovať v úsilí o koordináciu služieb zamestnanosti so sociálnymi službami, ktoré v roku 2017 zaznamenalo istý pokrok.

                  (11)

                  Podiel zamestnancov s dočasnými pracovnými zmluvami patrí medzi najvyššie v Únii a poväčšine sa týka mladých a nízkokvalifikovaných pracovníkov. Dočasné zmluvy majú často krátkodobý charakter a len zriedka slúžia ako odrazový mostík k trvalej zmluve. Ich rozšírené používanie, a to aj v sektoroch s menšou mierou sezónnych alebo cyklických činností, môže brániť rýchlejšiemu rast produktivity a často sa spája s nižšími nárokmi na sociálne dávky a vyšším rizikom chudoby. Hoci sa zmluvy na neurčitý čas ako percentuálny podiel z čistého rastu zamestnanosti za posledné dva roky zvýšili, treba prijať ďalšie opatrenia na podnecovanie prechodu od dočasných zmlúv na zmluvy trvalé. Systém náborových stimulov je stále roztrieštený a nie je účinne zameraný na podporu zamestnávania na neurčitý čas. Španielsko prijalo plán na zníženie využívania zmlúv na dobu určitú vo verejnom sektore, ale jeho vykonávanie je len na začiatku a musí sa zrýchliť, aby sa dosiahol 8 % cieľ stanovený pre rok 2019. Väčšia kapacita a účinnosť inšpektorátov práce v boji proti zneužívaniu dočasných pracovných zmlúv viedli k tomu, že rastúci počet týchto zmlúv sa mení na trvalé zmluvy. Nezdá sa však, že by to zamestnávateľov odrádzalo od ich ďalšieho širokého využívania. Okrúhly stôl tripartity zriadený začiatkom roku 2017, aby rokoval o kvalite zamestnanosti, zatiaľ nepredložil konkrétne návrhy. Zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politiky sa v poslednom čase zvýšilo, ale stále existuje priestor na ďalšie zlepšenie.

                  (12)

                  Hospodársky rast a vytváranie pracovných miest pomáhajú znižovať podiel osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením, ktorý je však stále nad priemerom Únie, ako aj príjmovú nerovnosť. Chudoba zamestnaných osôb je problémom najmä v domácnostiach, ktorých členovia majú dočasné zmluvy alebo čiastočné úväzky. Miera chudoby detí sa síce znižuje, no stále je veľmi vysoká. Vplyv sociálnych transferov s výnimkou starobných dôchodkov na znižovanie chudoby je pod priemerom Únie a ďalej sa znižuje. Schémy garantovaného minimálneho príjmu sú poznačené značnými rozdielmi, pokiaľ ide o podmienky prístupu v jednotlivých regiónoch, a roztrieštenosťou viacerých celoštátnych schém, ktoré sa zameriavajú na rozličné skupiny uchádzačov o prácu a ktoré spravujú rozličné administratívne orgány. V dôsledku toho mnoho ľudí v núdzi nedostáva podporu. Podľa nedávnej štúdie, v ktorej sa posudzuje účinnosť celoštátnych a regionálnych schém garantovaného minimálneho príjmu, sa zatiaľ nedohodol žiadny akčný plán. Zavedenie systému univerzálnej sociálnej karty by malo sprehľadniť poskytnuté sociálne dávky a podporiť účasť na súvisiacich aktivačných opatreniach, aj keď priamo nepovedie k riešeniu nedostatkov existujúcich schém. Účinnosť rodinných dávok je takisto nízka a ich pokrytie je nerovnomerné. Španielsky dôchodkový systém zohráva dôležitú úlohu pri udržiavaní kvality života starších ľudí, v dôsledku čoho im hrozí výrazne nižšie riziko chudoby než mladým generáciám. Súčasné starobné dôchodky v pomere k mzdám patria medzi najvyššie v Únii. Prognózy v nadchádzajúcej správe o starnutí obyvateľstva a správe o primeranosti dôchodkov (8) z roku 2018 naznačujú, že reformy z rokov 2011 a 2013 pomohli v dlhodobom horizonte zaistiť udržateľnosť a relatívnu primeranosť dôchodkov. Zvýšenia dôchodkov a odklad zavedenia koeficientu pre udržateľnosť dôchodkov navrhnuté v procese prijímania návrhu rozpočtu na rok 2018 však vyvolávajú pochybnosti o odhodlaní uskutočniť tieto reformy. Zároveň neriešia hlavný problém adekvátnosti príjmov budúcich dôchodcov, ktorý je spojený skôr s vysokou nezamestnanosťou a segmentáciou na trhu práce.

                  (13)

                  Odstránením nedostatkov v inovačnej kapacite španielskych firiem by sa zvýšila ich produktivita. Výsledky v oblasti inovácií a rast produktivity sú brzdené pretrvávajúcim útlmom investícií do vývoja a výskumu, v dôsledku čoho je dosiahnutie 2 % cieľa intenzity výskumu a vývoja v rámci stratégie Európa 2020 veľmi nepravdepodobné. Tento trend je umocnený nízkou a klesajúcou mierou plnenia verejného rozpočtu v oblasti výskumu a vývoja. Aj keď sa riadenie celoštátnej politiky výskumu a inovácii zjednodušuje, čiastočne vďaka novej štátnej agentúre pre výskum, koordinácia celoštátnych a regionálnych úrovní pri vypracúvaní, vykonávaní a hodnotení politiky naďalej zaostáva. Vytvorením hodnotiacej kultúry zameranej na systematické posudzovanie účinnosti podporných programov a politík by sa umožnilo získavanie poznatkov v rámci tejto politiky a vznikli by synergie naprieč úrovňami verejnej správy.

                  (14)

                  Slabú inovačnú kapacitu španielskych firiem možno vysvetliť aj nesúladom medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, ktorý má nepriaznivý vplyv na dlhodobý potenciál rastu produktivity. Nedostatočná a privysoká kvalifikácia v zamestnaní sú v Španielsku rozšíreným javom. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je výrazne nad priemerom Únie, aj keď tu došlo k značnému zlepšeniu. Tento ukazovateľ, ako aj výsledky vzdelávania sa do veľkej miery líšia od regiónu k regiónu a môžu ovplyvniť rovnosť príležitostí. Programy, ktoré sa na tieto rozdiely cielene zameriavali, mali doposiaľ len malý účinok. Národný sociálny a politický pakt pre vzdelávanie, zameraný na hĺbkovú reformu vzdelávacieho systému, je stále len vo fáze rokovaní. Medzičasom treba podporovať profesijný rozvoj učiteľov obmedzovaním dočasných pracovných zmlúv a navýšením zdrojov na odbornú prípravu. Zároveň platí, že najmä absolventi terciárneho vzdelávania majú ťažkosti nájsť si adekvátne a stabilné uplatnenie na trhu práce. Väčšia spolupráca medzi vzdelávacími inštitúciami a podnikmi by mohla mladým absolventom uľahčiť štart na trhu práce a firmám by poskytla zručnosti, ktoré potrebujú na zvýšenie svojej inovačnej kapacity. V tejto súvislosti sa konštatuje, že návrh novej národnej digitálnej stratégie počíta s potrebou zlepšiť digitálne zručnosti. Výzvou budú nízke počty špecialistov v oblasti informačných a telekomunikačných technológií, ako aj propagovanie úlohy vzdelávacieho systému pri posilňovaní digitálnych zručností. Rekvalifikácia pracovníkov v oblasti digitálnych zručností by zároveň španielskym spoločnostiam umožnila udržať si konkurencieschopnosť v čoraz digitálnejšej ekonomike.

                  (15)

                  Regulačné rozdiely v podnikateľskom prostredí takisto zohrávajú úlohu pri neustále nízkom raste produktivity. V súčasnej situácii regulačné rozdiely a obmedzenia v podnikateľskom prostredí prispievajú k udržiavaniu vysokých marží, znižovaniu geografickej mobility spoločností a pracovníkov a k spomaľovaniu rastu produktivity. Zákon o jednote trhu, ktorý mal riešiť tento problém, sa implementoval iba sčasti. Treba zlepšiť monitorovanie vykonávania tohto zákona na regionálnej a miestnej úrovni a posilniť úlohu odvetvových konferencií. Tento zákon zaviedol zásadu, že ak podniky spĺňajú určité požiadavky v jednej časti územia, umožní im to pôsobiť na celom území. Ústavný súd vo viacerých rozsudkoch uverejnených v roku 2017 dospel k záveru, že táto zásada neplatí, ak neexistujú spoločné alebo rovnocenné minimálne normy pre prístup k určitej hospodárskej činnosti alebo k jej výkonu. Vo svetle týchto rozsudkov by zavedenie konzistentných spoločných alebo rovnocenných noriem na celom území mohlo pomôcť naplniť ciele uvedeného zákona. Okrem toho by sa mala zlepšiť aj spolupráca medzi rôznymi úrovňami verejnej správy vo všetkých fázach vykonávania tohto zákona s cieľom účinnejšie riešiť nepriaznivé účinky roztrieštenosti na podniky. Výbor pre lepšiu reguláciu, ktorý bol zriadený, aby sa zaistil súlad právnych predpisov s acquis Únie v oblasti služieb, by mal svoju činnosť urýchliť. Obmedzenia týkajúce sa určitých regulovaných povolaní, ako sú stavební inžinieri a architekti, sa zdôrazňovali aj v balíku o službách prijatom v januári 2017, no doposiaľ sa neprijali žiadne konkrétne opatrenia na ich riešenie.

                  (16)

                  Vo všeobecnosti sa konštatuje, že skvalitnenie inštitúcií by mohlo zvýšiť dôveru v španielske hospodárstvo a znásobiť prínosy opatrení prijatých na zvýšenie rastu produktivity. K pokroku došlo v otázke transparentnosti financovania politických strán a v oblasti zverejňovania majetkov a konfliktov záujmu. Podnikateľskému prostrediu prospel aj pokrok v boji proti korupcii, aj keď obavy v tejto oblasti pretrvávajú. Vnímanie nezávislosti súdneho systému medzi občanmi a podnikmi sa takisto zlepšilo. Prebiehajú snahy o ďalšie zefektívnenie súdneho systému a malo by sa v tom pokračovať. Hoci došlo v tejto širokej oblasti k určitému pokroku, výzvou naďalej zostáva budovanie dôvery v inštitúcie na všetkých úrovniach verejnej správy.

                  (17)

                  Ďalšie posilnenie dopravnej, energetickej a vodnej infraštruktúry by bolo prospešné pre územnú súdržnosť, lepšie začlenenie do spoločného trhu a rast produktivity. Pri cezhraničných dopravných a energetických prepojeniach, ako aj v oblasti vodnej infraštruktúry sa prejavujú investičné medzery. Zlepšiť by sa mohlo aj využívanie osobnej a nákladnej železničnej infraštruktúry. Rozličné rozchody koľají v Španielsku, Portugalsku a Francúzsku predstavujú zásadnú prekážku lepšej železničnej prepojenosti, aj keď nedávno dokončené úseky využívajú štandardný rozchod, ktorý prevláda v medzinárodnej doprave. Nedostatky existujú aj v prepojeniach nákladnej železničnej prepravy medzi hlavnými prístavmi na atlantickom a stredozemnom pobreží a priemyselnými oblasťami vo vnútrozemí. Nedostatočná prepojenosť zároveň bráni užšej integrácii do trhov Únie s elektrinou a plynom. Potrebné sú ďalšie investície do infraštruktúry vodného hospodárstva, napríklad na čistenie odpadovej vody, zníženie únikov v rámci vodovodných sietí a na zlepšenie dodávok vody. Pre Španielsko by to znamenalo environmentálne, hospodárske a spoločenské prínosy.

                  (18)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (19)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

                  (20)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2018 a program stability na rok 2018. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 3,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zaistiť súlad s rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/984, ktorým sa vydáva upozornenie v rámci postupu pri nadmernom deficite, okrem iného opatreniami na presadzovanie rámcov vo fiškálnej oblasti a v oblasti verejného obstarávania na všetkých úrovniach verejnej správy. Následne zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v 2019 nepresiahla 0,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % HDP. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru dlhu verejnej správy.

                  2.

                  Zaistiť, aby služby zamestnanosti a sociálne služby mali kapacitu na účinné podporovanie uchádzačov o zamestnanie, a to aj prostredníctvom lepšej spolupráce so zamestnávateľmi. Podporovať prechod na pracovné zmluvy na neurčitý čas. Zlepšiť podporu rodín a zvýšiť účinnosť schém garantovaného minimálneho príjmu tým, že sa odstránia medzery v pokrytí, zjednoduší sa systém celoštátnych schém a znížia sa rozdiely v podmienkach prístupu k regionálnym schémam. Znížiť mieru predčasného ukončovania školskej dochádzky a zmierniť regionálne rozdiely vo výsledkoch vzdelávania, najmä lepšou podporou študentov a učiteľov.

                  3.

                  Zvýšiť verejné investície do výskumu a inovácií a vykonávať systematické hodnotenia politík podpory v tejto oblasti v snahe dosiahnuť ich účinnosť. Zvýšiť spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami a podnikmi s cieľom zmierniť existujúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Napredovať vo vykonávaní zákona o jednote trhu tým, že sa pravidlá upravujúce prístup k hospodárskym činnostiam a ich výkon, najmä v oblasti služieb, uvedú na všetkých úrovniach verejnej správy do súladu so zásadami uvedeného zákona a že sa zlepší spolupráca medzi administratívnymi orgánmi.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Ú. v. EÚ L 148, 10.6.2017, s. 38.

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (8)  Európska komisia (2018), Správa o primeranosti dôchodkov z roku 2018: primeranosť súčasného a budúceho príjmu v starobe v EÚ, zväzky I a II, spoločná správa Výboru pre sociálnu ochranu (SPC) a Európskej komisie (GR EMPL), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxembursko 2018.

         (9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/107

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2018
      (2018/C 320/24)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Slovensko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nasledujúcich odporúčaniach, najmä v odporúčaní (1).

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Slovensko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Slovensko 25. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Slovensko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje zlepšiť celkový deficit na úroveň 0,8 % HDP v roku 2018 a ďalej postupne na úroveň 0,0 % HDP v roku 2021. Očakáva sa, že do roku 2020 sa dosiahne strednodobý rozpočtový cieľ štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne klesne z úrovne 49,3 % v roku 2018 na 43,3 % do roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň neboli úplne konkretizované opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových hodnôt deficitu od roku 2019. Súčasťou rozpočtu je neurčitá kategória výdavkov pod názvom rozpočtové rezervy, ktorá predstavuje nezanedbateľnú čiastku (0,7 % HDP) a môže byť použitá na ad hoc operácie, čiže znižuje predvídateľnosť rozpočtového plnenia.

                  (7)

                  Rada 11. júla 2017 odporučila Slovensku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v roku 2018 nepresiahne 2,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Po posúdení miery oživenia na Slovensku a náležitom zvážení jeho problémov v oblasti udržateľnosti zo strany Komisie, netreba v tomto ohľade zohľadniť žiadne ďalšie prvky. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2018 existuje riziko značnej odchýlky od uvedeného odporúčania.

                  (8)

                  Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Slovenska vo výške 1,2 % HDP by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nemala presiahnuť 4,1 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,5 % HDP na základe spoločne dohodnutej matrice úprav podľa Paktu stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky by sa Slovensko vystavilo riziku značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2019, keďže odchýlka v rokoch 2018 a 2019 sa posudzuje spoločne. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať opatrenia potrebné na zosúladenie s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

                  (9)

                  Verejné financie Slovenska čelia naďalej určitým dlhodobým rizikám. Výdavky na zdravotnú starostlivosť naďalej ohrozujú dlhodobú udržateľnosť verejných financií, keďže zvyšovanie nákladovej efektívnosti zdravotnej starostlivosti na Slovensku zostáva naďalej výzvou. Podľa predpokladov sa verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť dlhodobo zvýšia o 1,2 percentuálneho bodu HDP, čiže zvýšenie presiahne odhadovaný priemer Únie na úrovni 0,9 percentuálneho bodu. Najmä vďaka automatickému zvýšeniu veku odchodu do dôchodku došlo k postupnému zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému, keďže sa znížil predpokladaný dlhodobý nárast verejných výdavkov súvisiaci so starnutím obyvateľstva.

                  (10)

                  Hoci sa už podnikli určité kroky na zlepšenie nákladovej efektívnosti zdravotníctva, predovšetkým projekt skúmania výdavkov Hodnota za peniaze, existujú mnohé ďalšie možnosti, ako zracionalizovať využívanie prostriedkov. Plány ďalekosiahlej reformy zdravotníctva, ktorá zjednoduší služby, zlepší riadenie nemocničných zdrojov a zefektívni systém starostlivosti, nikam nepokročili. Využívanie nemocničných služieb je aj naďalej vysoké, pričom vysoká miera hospitalizácie v prípade chronických ochorení a miera prepustenia pacientov z nemocnice je nad priemerom Únie a miera využívania lôžok je pomerne nízka. Aj keď posilnenie primárnej starostlivosti by mohlo zmenšiť vysoké zaťaženie nemocníc, systém trpí nedostatkom všeobecných lekárov, ktorý sa ďalej zhoršuje ich nerovnomerným geografickým rozšírením. Obavy o budúci stav všeobecných lekárov vyvoláva aj ich veková štruktúra. Napokon niekoľko opatrení zameraných na zlepšenie nákladovej účinnosti zdravotníctva, ako napríklad úplné zavedenie systému platieb na základe skupín diagnóz a účinné sprevádzkovanie systému elektronického zdravotníctva, je ešte v štádiu vývoja. Je pravdepodobné, že v budúcnosti dôjde k ďalším omeškaniam a implementačným problémom.

                  (11)

                  Rozpočtové príjmy sa zvyšujú vďaka rýchlemu hospodárskemu rastu, a zároveň pokračuje úsilie o zlepšenie dodržiavania daňových predpisov a zníženie vysokej medzery vo výbere dane z pridanej hodnoty. Zatiaľ čo fiškálne stimuly na podporu výskumu a vývoja sa zvýšili, daň z nehnuteľností je aj naďalej slabým zdrojom príjmov. Ukazuje sa, že prebiehajúci program preskúmaní vo všetkých kľúčových oblastiach verejných výdavkov je účinným a dôkladným nástrojom na zlepšenie nákladovej efektívnosti verejných výdavkov.

                  (12)

                  Na trhu práce pretrváva pozitívny vývoj v podobe zvýšenej zamestnanosti a historicky najnižších úrovní nezamestnanosti. Napriek tomu miera dlhodobej nezamestnanosti patrí aj naďalej k najvyšším v Únii a postihuje najmä znevýhodnené skupiny, ako sú nízkokvalifikovaní pracujúci, mladí ľudia a marginalizovaní Rómovia. V súvislosti so zlepšovaním podmienok na pracovnom trhu sa v niektorých hospodárskych odvetviach objavujú správy o nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily. Medzi regiónmi existujú na trhu práce veľké rozdiely, pričom na východnom Slovensku sa sústreďuje vyššia nezamestnanosť a na západnom Slovensku nedostatok pracovnej sily. Slovensko začalo s podporou Európskeho sociálneho fondu uskutočňovať akčný plán integrácie dlhodobo nezamestnaných. Súčasťou plánu je najmä zavedenie individualizovaných služieb, sociálneho poradenstva a nového základného systému profilovania. Vykonávanie plánu však zatiaľ neprinieslo podstatné štrukturálne zlepšenia. Pretrvávajú nedostatky v spolupráci so súkromnými partnermi a mimovládnymi organizáciami, ktorá má znížiť počet prípadov vybavovaných na úradoch práce, a individualizované poradenstvo je len v počiatočnom štádiu. Okrem toho hrubá segmentácia dlhodobo nezamestnaných nie je celkom užitočná na následné uplatnenie aktivačných opatrení. V programoch odbornej prípravy a rekvalifikácie došlo k zlepšeniu, ale je ich stále nedostatok a ich zameranie na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny zostáva len obmedzené. Okrem toho účasť dospelých na vzdelávaní je stále veľmi nízka a druhošancové vzdelávanie pre znevýhodnené skupiny sa ešte dostatočne nerozvinulo. Poberanie dávok v nezamestnanosti je podmienené prísnymi kritériami oprávnenosti a trvá krátko. To spôsobuje nízke pokrytie krátkodobo nezamestnaných poberajúcich dávky.

                  (13)

                  Rozdiely v zamestnanosti a odmeňovaní žien a mužov značne prevyšujú priemer Únie. Na nízkej miere zamestnanosti žien v reproduktívnom veku sa podpisuje to, že dlhú rodičovskú dovolenku si zriedkakedy berú muži, ako aj nedostatočné uplatňovanie pružných pracovných podmienok a obmedzená cenová a kapacitná dostupnosť zariadení starostlivosti o deti. Najmä u detí do troch rokov je dochádzka do takýchto zariadení extrémne nízka.

                  (14)

                  Vzdelávací systém nedostatočne prispieva k sociálno-ekonomickému rozvoju Slovenska a na všetkých úrovniach je slabo financovaný. K naliehavým úlohám patrí skvalitnenie výsledkov vzdelávania, zapojenie Rómov do inkluzívneho hlavného vzdelávacieho prúdu a účinná integrácia študentov zo socioekonomicky znevýhodnených pomerov do vzdelávania a odbornej prípravy. Z hľadiska medzinárodných noriem sú výsledky vzdelávania a úroveň základných zručností naďalej neuspokojivé a do veľkej miery ovplyvnené socioekonomickými pomermi študentov. Miera predčasného ukončovania školskej dochádzky je nízka, ale rastie a medzi regiónmi sa prehlbujú rozdiely. Napriek plánu do roku 2020 každoročne zvýšiť platy učiteľov o 6 %, je učiteľské povolanie stále neatraktívne, a to aj z dôvodu obmedzenej úvodnej odbornej prípravy a možností profesionálneho rastu. Opatrenia na zvýšenie účasti rómskych žiakov na inkluzívnom hlavnom prúde vzdelávania sa v dôsledku nedostatočnej finančnej podpory, monitorovania a odbornej prípravy učiteľov v medzikultúrnych otázkach vykonávajú na mimoriadne nízkej úrovni.

                  (15)

                  Verejnú správu aj naďalej zaťažuje neefektívnosť a prekážky, ktoré vznikajú vinou nízkej miery spolupráce medzi ministerstvami a nedostatočnej politickej neutrality v štátnej správe. Zákon o štátnej službe sa pomaly začína implementovať, ale jeho vplyv na zlepšenie riadenia ľudských zdrojov sa ešte len ukáže. Pokiaľ ide o správu fondov Únie, administratívne kapacity a efektívnosť sú naďalej obmedzené a fluktuácia zamestnancov, čiastočne previazaná s politickým cyklom, je stále vysoká. Táto otázka sa však rieši posilňovaním koordinačnej úlohy úradu podpredsedu vlády, ktorý stabilizačne pôsobí na udržanie kontinuity a inštitucionálnej expertízy vo výkonných organizáciách.

                  (16)

                  Pri riešení kľúčových výziev spojených so zlepšovaním konkurencieschopnosti, rastu a zamestnanosti na Slovensku zohrávajú zásadnú úlohu EŠIF. Ako potvrdili následné previerky, Slovensko prišlo v roku 2017 o 26 miliónov EUR určených na výskum a inovácie najmä v dôsledku problémov s uplatňovaním výberových kritérií a výberom hodnotiteľov. Ak sa neprijmú potrebné opatrenia na urýchlenie implementácie, krajina sa vystavuje vysokému riziku, že príde o ďalšiu časť finančných prostriedkov. Hoci miera výberu projektov v súčasnosti už presiahla polovicu celkového objemu prostriedkov pridelených na súčasné programové obdobie, v praxi sa príjemcom vyplatilo len 11 % pridelených prostriedkov.

                  (17)

                  Nízka účinnosť verejnej správy sa prejavuje aj v iných sektoroch vrátane energetiky a životného prostredia. Miera recyklácie je veľmi nízka a kvalita ovzdušia naďalej pomerne slabá. Čoraz väčší problém predstavuje udržateľná správa lesov. Energetika je nadmerne regulovaná a energetické politiky nie sú v plnom súlade s klimatickými a energetickými cieľmi Únie.

                  (18)

                  Slovensko podniklo dôležité kroky smerom k vytvoreniu funkčného systému verejného obstarávania. Zaviedli sa kritériá hodnotenia ponúk na základe kvality. Do októbra 2018 by sa mali zaviesť povinné elektronické nástroje na uskutočňovanie postupov verejného obstarávania. Pred všetkými projektmi verejného obstarávania financovanými z EŠIF sa uskutočnili nie celkom efektívne, ale komplexné previerky. Napriek tomu sa v oblasti vnútorných kontrol, transparentnosti, digitalizácie, profesionalizácie, strategického a environmentálne udržateľného verejného obstarávania zatiaľ nepodarilo dosiahnuť uspokojivé výsledky. Odzrkadľuje sa to na miere uplatňovania protisúťažných praktík na Slovensku, ktorá napriek určitému zlepšeniu naďalej o niečo prevyšuje priemer Únie. Navyše odhodlaniu bojovať proti korupcii zatiaľ nasvedčuje len málo príznakov. Viac ako polovica podnikov považuje korupciu vo verejnom obstarávaní v správe štátnych orgánov za rozšírenú.

                  (19)

                  Korupcia, zložité administratívne postupy, nadmerná a často sa meniaca regulácia podnikania, ako aj obavy týkajúce sa riadenia viacerých regulačných orgánov vážne vplývajú na kvalitu slovenského podnikateľského prostredia. Hoci z hľadiska medzinárodného porovnania si Slovensko mierne pohoršilo, identifikovalo viacero opatrení na skvalitnenie podnikateľského prostredia a povzbudenie investícií. Zároveň upevnilo rámec posudzovania regulačného vplyvu a v posledných rokoch rozšírilo jeho používanie. Napokon nedávno bolo prijaté posúdenie regulačného vplyvu do roku 2020, nová stratégia lepšej regulácie. V sektore podnikateľských služieb pretrvávajú značné regulačné prekážky, pričom miera obmedzení pre architektov, inžinierov, daňových poradcov, právnikov, patentových zástupcov, realitných maklérov a turistických sprievodcov presahuje priemer Únie. Komisia vo svojom oznámení z 10. januára 2017 o odporúčaniach reforiem v oblasti regulácie odborných služieb poskytla odporúčania, ako riešiť regulačné prekážky. Slovensko však v riešení týchto obmedzení nezaznamenalo žiadny pokrok.

                  (20)

                  Ani v zintenzívňovaní boja proti korupcii sa celkovo nedosiahol žiadny pokrok. Korupcia je naďalej vnímaná ako vysoká a počet trestných stíhaní za takéto trestné činy ďalej poklesol. Korupcia sa vníma ešte akútnejšie po vražde investigatívneho novinára a zverejnení jeho zistení o širokom spektre korupčných prípadov na vysokej úrovni. Podiel trestne stíhaných prípadov na vysokej úrovni je extrémne nízky. Nedostatočné zodpovedanie sa polície a prokurátorov sa nevyriešilo a brzdí boj proti korupcii, ako aj vyšetrovanie chúlostivých korupčných prípadov.

                  (21)

                  Napriek istému zefektívneniu by malo Slovensko ďalej zlepšovať účinnosť a nezávislosť svojho justičného systému. Obavy o nezávislosť súdnictva pretrvávajú, a to aj pokiaľ ide o postupy menovania sudcov na všetkých úrovniach.

                  (22)

                  Hoci podpora inovácií môže zvýšiť konkurencieschopnosť a uľahčiť prechod na vedomostnú ekonomiku, inovačné kapacity Slovenska sú stále skromné a intenzita výskumu a vývoja v podnikaní je veľmi nízka (0,40 % HDP v roku 2016). Hoci na Slovensku existuje veľký spracovateľský priemysel so strednou až vysokou technologickou náročnosťou, dominantné nadnárodné spoločnosti doposiaľ prejavovali len obmedzený záujem uskutočňovať činnosti súvisiace s výskumom a vývojom a percentuálny podiel malých a stredných podnikov, ktoré interne inovujú, bol v roku 2016 na Slovensku oveľa nižší (13,9 %) než v Únii ako celku (28,8 %).

                  (23)

                  V rokoch 2009 až 2015 sa v súvislosti s využívaním EŠIF výrazne zvýšili verejné investície do výskumu a inovácií. Potenciál týchto investícií sa však v dôsledku neefektívnosti slovenského výskumu nevyužil naplno. Napriek tomu, že došlo k posilneniu úlohy Rady vlády SR pre vedu, techniku a inovácie, celkové riadenie tejto politiky je na nízkej úrovni. Reformy pravidelne zdržuje rozdrobený systém a neistý rámec riadenia, v ktorom sa zodpovednosť rozdeľuje medzi niekoľko ministerstiev a výkonných agentúr a často chýba riadna koordinácia. Opatrenia na podporu prenosu poznatkov, posilnenie výskumných kapacít v priemysle a zlepšenie spolupráce medzi podnikmi a akademickým svetom napredujú iba pomaly.

                  (24)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (25)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní (1).

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nepresiahne 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Implementovať opatrenia na zvýšenie nákladovej efektívnosti systému zdravotníctva a vytvoriť účinnejšiu stratégiu zdravotníckej pracovnej sily.

                  2.

                  Posilniť aktivačné opatrenia a opatrenia na zvyšovanie kvalifikácie vrátane kvalitnej a cielenej odbornej prípravy a individualizovaných služieb pre znevýhodnené skupiny, a to najmä plnením akčného plánu pre dlhodobo nezamestnaných. Podporovať zamestnanosť žien, a to najmä rozšírením možností získať cenovo dostupnú a kvalitnú starostlivosť o deti. Zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť vzdelávania, a to aj zvyšovaním účasti rómskych detí na hlavnom prúde vzdelávania už od raného detstva.

                  3.

                  Zvýšiť vo verejnom obstarávaní uplatňovanie kritérií kvality a nákladov životného cyklu. Potlačiť korupciu aj tým, že sa zabezpečí presadzovanie platných právnych predpisov a zlepší sa zodpovedanie sa zo strany polície a prokuratúry. Zvýšiť účinnosť justičného systému najmä zaistením nezávislosti menovania sudcov. Zmenšiť rozdrobenosť systému verejného výskumu a povzbudzovať inovácie – aj v malých a stredných podnikoch.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.