               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 327 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2016
                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej určila Estónsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  6
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Estónsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedených odporúčaní.

               (2)Správa o Estónsku na rok 2016
                  7
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania
                  8
               . Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Estónsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (3)Estónsko predložilo 28. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016 a 10. marca 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  9
               .

               (5)Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje celkový deficit na úrovni približne 0,5 % HDP v období rokov 2016 – 2018 a následne by sa mal dosiahnuť vyrovnaný rozpočet. V štrukturálnom vyjadrení Estónsko počas celého programového obdobia aj naďalej plní strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaný rozpočet. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP zostane v roku 2017 na úrovni 10 % HDP a následne klesne na 9,5 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na rok 2016, ale optimistický na rok 2017. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa z prebytku vo výške 0,6 % HDP v roku 2015 zmení na vyrovnaný rozpočet v roku 2016 a na malý deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2017, čo možno považovať za úroveň blízku strednodobému rozpočtovému cieľu. Ďalšie odchýlky by sa posudzovali vzhľadom na požiadavku udržať štrukturálne saldo na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Estónsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Estónsko prijalo dôležité kroky na zlepšenie účasti na trhu práce, okrem iného aj vykonaním reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti. Reforma, ktorá nadobudla účinnosť v januári 2016 a v plnom rozsahu sa bude vykonávať od januára 2017, prinesie celkové zvýšenie ponuky pracovnej sily. Opätovné začlenenie osôb, ktoré boli mimo trhu práce dlhší čas, bude výzvou. Zavádzajú sa nové aktívne opatrenia trhu práce s cieľom pomôcť príjemcom v rámci reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti vstúpiť na trh práce a zotrvať na ňom, pričom k zmenám došlo aj v rámci systému finančnej podpory.

               (7)Estónsko prijalo opatrenia na zlepšenie pracovných stimulov tým, že znížilo daňové zaťaženie práce v prípade všetkých príjmových skupín vrátane osôb s nízkym príjmom. To mohlo prispieť k tomu, že Estónsko má v porovnaní s priemerom EÚ nižšiu mieru nezamestnanosti a vyššiu mieru zamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov. V rámci opatrení, ktoré sa už prijali, sa od roku 2017 plánuje dodatočné vrátenie dane pre osoby s nízkym príjmom. To však vedie k vysokým účinným hraničným daňovým sadzbám, čo by mohlo vytvoriť riziko pasce nízkej mzdy a riziko vyplácania mzdy v hotovosti. Vplyv týchto opatrení bude známy až po vykonaní hodnotenia.

               (8)Vykonávanie stratégie celoživotného vzdelávania 2020 spolu s programom odborného vzdelávania a prípravy na roky 2015 – 2018 pomohlo zvýšiť účasť na odbornom vzdelávaní a odbornej príprave a ich relevantnosť pre trh práce. Očakáva sa, že vzrastie podiel študentov odborného vzdelávania a odbornej prípravy zapojených do učňovskej prípravy, ale miera predčasného ukončenia školskej dochádzky v rámci odborného vzdelávania a odbornej prípravy aj naďalej vyvoláva obavy.

               (9)Stále existujú určité nedostatky, pokiaľ ide o vzdelávanie v ranom detstve a zariadenia starostlivosti o deti vo veku do 3 rokov, ale situácia sa zlepšuje a každý rok vznikajú nové zariadenia.

               (10)Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v Estónsku je najvyšší v celej EÚ a v roku 2014 predstavoval 28,3 %. V dôsledku toho vzniká riziko, že potenciál žien sa nevyužíva v plnej miere. Príčinou rozdielu v odmeňovaní žien a mužov je okrem iných faktorov profesijná a sektorová rodová segregácia na trhu práce, nedostatočná transparentnosť miezd v súkromnom sektore a dlhšie obdobia prerušenia kariéry u žien z dôvodu povinností súvisiacich so starostlivosťou o iné osoby. Vláda ohlásila súbor opatrení na riešenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Plánované opatrenia, ku ktorým okrem iného patrí zlepšenie zberu údajov, poverenie inšpektorátov práce úlohou monitorovať, ako zamestnávatelia uplatňujú zásadu rovnakej odmeny, podpora transparentnosti miezd, poskytovanie stimulov otcom, aby si čerpali časť rodičovskej dovolenky, a zlepšenie prístupu k zariadeniam starostlivosti o deti, sa ešte musia prijať a vykonať. Plán sociálnej starostlivosti na obdobie rokov 2016 – 2023 zahŕňa ciele v oblasti rodovej rovnosti, ako aj opatrenia na boj proti rodovej segregácii na trhu práce a boj proti stereotypom. Plánujú sa opatrenia zamerané na zníženie záťaže súvisiacej so starostlivosťou v rodinách a podporu návratu osôb, ktoré sa starajú o iné osoby, na trh práce, čo by malo mať pozitívny vplyv na účasť žien na trhu práce.

               (11)V Estónsku nie je prístup k verejným službám zaručený vo všetkých obciach a poskytovanie kvalitných služieb v oblastiach, ako je doprava, vzdelávanie, dlhodobá starostlivosť o starších ľudí a iné sociálne služby, je na miestnej úrovni stále výzvou. V marci 2016 vláda predložila parlamentu návrh zákona o administratívnej reforme, ktorý by mal pripraviť pôdu pre reformu miestnej samosprávy. Táto reforma predpokladá dobrovoľné fúzie i fúzie iniciované vládou s cieľom ponúknuť dostupné a kvalitné služby a zabezpečiť efektívnejšiu a kompetentnejšiu správu vecí verejných. V zmenenom zákone o sociálnej starostlivosti sa stanovujú minimálne požiadavky pre deväť sociálnych služieb, ale jeho vykonávanie ohrozujú nedostatky pri poskytovaní služieb obcami. Navrhovaná reforma miestnej samosprávy ešte nebola prijatá.

               (12)Estónsko má jeden z najvyšších podielov investícií na HDP v súkromnom i vo verejnom sektore. Estónsko však stojí pred určitými výzvami, pokiaľ ide o ďalšie zlepšenie jeho investičného prostredia. Estónsko prijalo opatrenia na vykonanie stratégie pre oblasť výskumu, vývoja a inovácií pod názvom „Knowledge-based Estonia“ (Estónsko založené na poznatkoch) a stratégie pre rast v oblasti podnikania, ktoré spolu vytvárajú rámec pre inteligentnú špecializáciu. Nedostatočná súčinnosť medzi týmito stratégiami môže brzdiť súkromné investície do výskumu, vývoja a inovácií, a to najmä vzhľadom na to, že investície do podnikového výskumu a technológií klesli v roku 2014 na 0,6 % HDP a Estónsko pravdepodobne v roku 2020 nedosiahne svoj cieľ týkajúci sa investícií do výskumu, vývoja a inovácií na úrovni 3 % HDP. Počet podnikov spolupracujúcich s výskumnými inštitúciami je obmedzený, čo má za následok nižší počet patentových prihlášok. V posledných rokoch sa zdá, že celková štruktúra vývozu spracovaných výrobkov z Estónska sa posunula smerom k výrobkom nižšej hodnoty. Nedostatok pracovnej sily a zručností môže byť prekážkou brániacou vo vyššej miere investovania do odvetví špičkových technológií.

               (13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a zastáva názor, že možno očakávať, že Estónsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1. Zabezpečiť poskytovanie a dostupnosť vysoko kvalitných verejných služieb, a to najmä sociálnych služieb, na miestnej úrovni okrem iného aj prijatím a vykonaním navrhovanej reformy miestnej samosprávy. Prijať a vykonať opatrenia na zníženie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov vrátane tých, ktoré sú stanovené v pláne sociálnej starostlivosti.

               2. Podporovať súkromné investície do výskumu, vývoja a inovácií, a to aj posilnením spolupráce medzi akademickou obcou a podnikmi.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 327 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 76 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.


                    EURÓPSKA
                    KOMISIA

                                          V Bruseli 13. 5. 2015
                                          COM(2015) 276 final

                               Odporúčanie

                         ODPORÚČANIE RADY

 ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2015 a ktorým sa
predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2015
 ---pagebreak---                                           Odporúčanie

                                   ODPORÚČANIE RADY

       ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2015 a ktorým sa
      predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra
2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh2, a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie3,
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu4,
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie
          pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
          hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú
          potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
          a konkurencieschopnosti.
(2)       Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa
          všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky
          2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre
          politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované
          usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej
          vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

1
         Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
2
         Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
3
         COM(2015) 276.
4
         P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak--- (3)    Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem
       Švédska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému
       konvergenčnému programu Švédska na rok 2014.
(4)    Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu5, čo znamenalo začiatok
       európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten
       istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme
       varovania6, v ktorej určila Švédsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým
       sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)    Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií,
       zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej
       konsolidácie podporujúcej rast.
(6)    Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Švédsku na rok 20157. Táto
       správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní
       pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje aj výsledky
       hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe
       tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické
       nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Najmä dlh
       domácností zostáva na veľmi vysokej úrovni a naďalej sa rozširuje v dôsledku
       zvyšovania cien nehnuteľností, pretrvávajúcich nízkych úrokových mier, vysokých
       daňových stimulov a obmedzenej ponuky nehnuteľností. Pozornosť si aj naďalej
       zasluhuje makroekonomický vývoj spojený so súkromným dlhom.
(7)    Švédsko 23. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015
       a 24. apríla 2015 svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť
       prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(8)    Švédsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu.
       Švédska vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje postupne
       zlepšovať celkový deficit na 1,4 % HDP v roku 2015, dosiahnuť vyrovnaný rozpočet
       v roku 2018 a naďalej plniť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 %
       HDP – počas celého programového obdobia. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu
       k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 44,2 % a že bude postupne klesať na
       40,0 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto
       rozpočtové prognózy, je vierohodný. Bude však potrebné spresniť opatrenia na
       podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016. Na základe prognózy
       Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že štrukturálne saldo bude v roku 2015 v súlade
       so strednodobým cieľom –1 % a že v roku 2016 sa zlepší na –0,9 % HDP. Rada na
       základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu
       Komisie z jari 2015 zastáva názor, že možno očakávať, že Švédsko dodrží
       ustanovenia Paktu stability a rastu.
(9)    Na rozdiel od mnohých iných členských štátov ceny nehnuteľností vo Švédsku
       nezaznamenali žiadnu významnú úpravu a od polovice roku 2013 vykazujú silný
       rast. Z hĺbkového preskúmania, ktoré vykonala Komisia, vyplýva, že švédske ceny
       nehnuteľností vyzerajú byť nad svojimi základnými hodnotami. Je to čiastočne
       v dôsledku priaznivých základných kategórií, ako sú vyšší disponibilný príjem, nízke
       úrokové miery a priaznivý demografický vývoj. V správe o krajine sa však

5
      COM(2014) 902.
6
      COM(2014) 904.
7
      SWD(2015) 46 final.
 ---pagebreak---        identifikovali hybné faktory cien nehnuteľností – tak na strane dopytu, ako aj na
       strane ponuky. Na strane dopytu sú to obzvlášť priaznivé úverové stimuly. Tlak na
       rast cien nehnuteľností okrem toho vytvára aj švédsky daňový systém, ktorý
       poskytuje jedny z najsilnejších daňových stimulov za vlastníctvo nehnuteľnosti
       v Únii. Týmto sa zároveň vo Švédsku podnietil nárast dlhu domácností, ktorý je
       vysoký a rastie rýchlejšie než vo zvyšku EÚ. Aj keď sú celkové aktíva domácností
       na vysokej úrovni a disponibilné príjmy sa v posledných rokoch zvyšovali, sektor
       domácností je v súčasnosti zraniteľnejší než predtým a vysoká úroveň zadlženosti
       domácností predstavuje riziko pre makroekonomickú stabilitu. Účinky
       zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní príjmu fyzických osôb by sa mali riešiť
       prostredníctvom postupného obmedzovania daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov
       z hypotekárnych úverov alebo prostredníctvom zvyšovania periodických daní
       z nehnuteľného majetku. Okrem toho je potrebné úsilie, aby sa zvýšilo nízke tempo
       amortizácie hypoték s cieľom znížiť rast zadlženosti domácností.
(10)   Na strane ponuky vedú štrukturálne nedostatky k nedostatočnej ponuke
       nehnuteľností a podnecujú rast cien nehnuteľností. Tieto zábrany obmedzujú
       mobilitu pracovnej sily a vytvárajú sociálne výzvy pre zraniteľné skupiny. Ponuku
       brzdí neúčinné využívanie existujúceho bytového fondu, ako aj nedostatočné
       štrukturálne investície do novej výstavby. Mali by sa posilniť najmä stimuly pre
       obce, aby aktívne podporovali investície do výstavby a zaoberali sa potrebami
       bývania zraniteľných skupín. Je potrebné posilniť hospodársku súťaž v sektore
       stavebníctva, na dosiahnutie čoho by sa mali zabezpečiť plne transparentné postupy
       verejného obstarávania. Plánovacie a odvolacie postupy sú zdĺhavé a zložité a mali
       by sa zjednodušiť. Nepružnosť na trhu s nájomným bývaním, ktorý zrejme neplní
       svoju úlohu pri zmierňovaní tlaku na ceny nehnuteľností alebo pri podpore potrieb
       mobility, je udávaná prevažne ako dôvod vysokej úrovne regulácie nájmu. Táto
       nepružnosť by sa mala riešiť prostredníctvom postupnej reformy systému
       stanovovania nájomného. To by malo umožniť väčšie rozdiely v úrovniach
       nájomného, ktoré by mohli viesť k účinnejšiemu využívaniu existujúceho bytového
       fondu, a väčšiu slobodu v zmluvách medzi jednotlivými nájomníkmi a majiteľmi
       nehnuteľností.
(11)   Vláda podniká kroky na zlepšenie výsledkov škôl po ich výraznom zhoršení
       v poslednom desaťročí, ktoré prispieva k pomerne vysokej miere nezamestnanosti
       mladých ľudí. Vláda takisto prijíma opatrenia na uľahčenie prechodu zo vzdelávania
       na trh práce a na zlepšenie začlenenia mladých ľudí s nízkym vzdelaním a ľudí
       z prostredia migrantov na trh práce. V tejto oblasti bude potrebné sledovať pokrok.
(12)   Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej
       politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň
       posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia
       v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch.
       Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
       politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
       potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
       zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej
       odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedeného
       odporúčania 1.
 ---pagebreak--- (13)    Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Švédska
        a dospela k názoru8, že Švédsko dodržiava Pakt stability a rastu.
(14)    Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto
        posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej
        odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do
        odporúčania 1.
ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:
1.      Riešiť nárast dlhu domácností, a to pomocou úpravy fiškálnych stimulov, najmä
        pomocou postupného obmedzovania daňovej odpočítateľnosti platieb hypotekárnych
        úrokov alebo pomocou zvyšovania periodických daní z nehnuteľného majetku
        a zrýchľovania tempa amortizácie hypotekárnych úverov. Na zmiernenie
        štrukturálnej nedostatočnej ponuky nehnuteľností podporiť hospodársku súťaž
        v sektore stavebníctva, zjednodušiť plánovacie a odvolacie postupy v stavebníctve
        a pozmeniť systém stanovovania nájomného, aby umožňoval úrovne nájomného,
        ktoré budú viac orientované na trh.
V Bruseli

                                                 Za Radu
                                                 predseda

8
       Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 501 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Belgicko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Belgicko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 2.

               (3)Správa o Belgicku na rok 2017
                  7
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Belgicka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Belgicko 28. apríla 2017 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v programoch členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  8
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  9
               .

               (6)Belgicko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje postupne zlepšovať celkové saldo, a to z deficitu na úrovni 2,6 % HDP v roku 2016 na úroveň –0,1 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa plánuje dosiahnuť do roku 2019. Prepočítané štrukturálne saldo
                  10
                však stále vykazuje deficit vo výške 0,3 % HDP v roku 2019. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP dosiahol v roku 2014 vrchol na úrovni takmer 107 % HDP a v rokoch 2015 a 2016 klesol na približne 106 % HDP, sa podľa programu stability očakáva, že do roku 2020 ďalej klesať na úroveň 99 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň však platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2018 neboli konkretizované, čo nasvedčuje zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2018, ktoré pri nezmenenej politike očakávala vo svojej prognóze Komisia.

               (7)Komisia 22. mája 2017 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože Belgicko v roku 2016 nedosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu. V správe dospela k záveru, že na základe posúdenia všetkých relevantných faktorov by sa dlhové kritérium malo v súčasnosti považovať za splnené. Zároveň sa v roku 2017 majú prijať dodatočné fiškálne opatrenia s cieľom zabezpečiť celkové dodržiavanie postupu úprav smerom k strednodobému cieľu období rokov 2016 a 2017 posudzovanom spolu.

               (8)V programe stability na rok 2017 sa poukazuje na skutočnosť, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení v rokoch 2016 a 2017 na rozpočet je významný a poskytuje primeraný dôkaz o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie predstavovali v roku 2016 oprávnené dodatočné výdavky súvisiace s mimoriadnym prílevom utečencov 0,08 % HDP a výdavky súvisiace s bezpečnostnými opatreniami 0,05 % HDP. V súčasnosti sa odhaduje, že v roku 2017 bude dodatočný vplyv bezpečnostných opatrení na rozpočet v porovnaní s rokom 2016 predstavovať 0,01 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú nezvyčajnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Belgicka je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto bola požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2016 znížená s cieľom zohľadniť dodatočné náklady súvisiace s utečencami a s bezpečnostnými opatreniami. Pokiaľ ide o rok 2017, na jar 2018 sa na základe zistených údajov poskytnutých belgickými orgánmi vykoná konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm.

               (9)Rada 12. júla 2016 Belgicku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni minimálne 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Stále však hrozí riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu, a to za obdobie rokov 2016 a 2017 posudzovaných spolu. Tento záver by sa nezmenil ani v prípade, ak by sa od požiadavky odrátal vplyv mimoriadneho prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet.

               (10)Od Belgicka sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na jeho úroveň dlhu očakáva, že bude v roku 2018 vykonávať ďalšie úpravy smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav stanovenej v Pakte stability a rastu predstavuje daná úprava požiadavku, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  11
                v roku 2018 nepresiahla 1,6 %. To by zodpovedalo ročnej štrukturálnej úprave vo výške najmenej 0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Prima facie sa nepredpokladá, že Belgicko v rokoch 2017 a 2018 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2017 budú potrebné ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu. V nariadení (ES) č. 1466/97 sa však stanovuje, že pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov by sa malo brať do úvahy rozpočtové saldo členského štátu so zreteľom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v sprievodnom oznámení Komisie k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní rozpočtových výsledkov v roku 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Belgicka. Komisia v tejto súvislosti zamýšľa využiť daný priestor na vlastné uváženie so zreteľom na cyklickú situáciu v Belgicku.

               (11)V prípade federatívneho členského štátu, ako je Belgicko, kde je veľká časť právomocí týkajúcich sa výdavkov decentralizovaná na nižšie úrovne štátnej správy, má účinná koordinácia v oblasti rozpočtu zásadný význam. V snahe zlepšiť vnútornú koordináciu a transponovať Zmluvu o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (ďalej len „rozpočtová dohoda“) uzatvorila v roku 2013 federálna vláda s vládami regiónov a spoločenstiev dohodu o spolupráci s cieľom vymedziť celkové a individuálne viacročné fiškálne postupy, ktoré má monitorovať Vysoká finančná rada. Týmto procesom sa však nepodarilo dosiahnuť formálnu dohodu o fiškálnych trajektóriách, ani neboli zavedené dostatočné záruky, pokiaľ ide o monitorovaciu rolu Vysokej finančnej rady. Tento nedostatok koordinácie spoločného úsilia ohrozuje uskutočniteľnosť celkovej trajektórie Belgicka smerom k strednodobému cieľu stanovenému v programe stability.

               (12)Napriek potenciálu verejných investícií v dlhodobom horizonte stimulovať rast sú tieto investície v porovnaní s inými európskymi krajinami veľmi nízke, najmä vo vzťahu k celkovým verejným výdavkom. Nielenže je objem dostupného verejného kapitálu nízky, ale aj kvalita verejnej infraštruktúry sa zhoršuje. Vzhľadom na veľmi prísne rozpočtové obmedzenia na všetkých úrovniach štátnej správy závisí zachovanie dostatočného priestoru pre investície od reštrukturalizácie zloženia celkových verejných výdavkov tak, že sa zlepší efektívnosť verejných služieb a politík a zamedzí sa rýchlemu nárastu určitých výdavkových položiek.

               (13)Belgicko dosiahlo v posledných rokoch značný pokrok v reforme svojho systému stanovovania miezd. Revízia zákona upravujúceho vyjednávanie o mzdách z roku 1996 má za cieľ zachovať zlepšenie nákladovej konkurencieschopnosti, ku ktorému došlo v dôsledku nedávneho úsilia o zmiernenie mzdových požiadaviek. Konzervatívnejšie východiskové prognózy a automatické predbežné úpravy pri výpočte mzdovej normy znamenajú, že reformovaný rámec vo veľkej miere prispieva k zlepšeniu nákladovej konkurencieschopnosti Belgicka v porovnaní s kľúčovými obchodnými partnermi v rámci eurozóny. Reforma navyše poskytuje rozsiahlejšie záruky toho, že vládne opatrenia na zníženie nemzdových nákladov na prácu v skutočnosti prispejú k nákladovej konkurencieschopnosti, a rozširuje sa ňou úloha vlády pri predchádzaní škodlivému vývoju nákladovej konkurencieschopnosti v dôsledku nadmernej inflácie. Rámec pre kolektívne vyjednávanie stanovuje podrobné sledovanie vývoja miezd a produktivity a ostatných činiteľov nákladovej a nenákladovej konkurencieschopnosti prostredníctvom organizácií sociálnych partnerov zastúpených v Ústrednej rade pre hospodárstvo. Keďže prax naviazania vývoja miezd na infláciu je v mnohých sektoroch stále rozšírená a v kontexte prehlbovania inflačnej medzery medzi Belgickom a susednými štátmi v rámci európskeho semestra sa budú aj naďalej podrobne sledovať zmeny jednotkových nákladov práce.

               (14)K určitému pokroku došlo v oblasti fungovania trhu práce. Vyšší vek odchodu do dôchodku a ďalšie obmedzenia v prípade predčasného odchodu do dôchodku podporujú starších ľudí v tom, aby zostali v práci alebo aby sa do nej vrátili. Postupné znižovanie daňovo-odvodového zaťaženia pomohlo zvýšiť mieru zamestnanosti. Vytváranie pracovných miest bolo solídne a podporoval ho hospodársky rast a vyššia nákladová konkurencieschopnosť. Odráža to aj skutočnosť, že škrty v oblasti zdaňovania práce a zmierňovanie rastu miezd zlepšili konkurencieschopnosť belgických spoločností v oblasti nákladov práce. Napriek tomu pretrvávajú viaceré štrukturálne nedostatky. Miera prechodu z nezamestnanosti alebo neaktivity do zamestnania je nízka a na celkovú mieru zamestnanosti stále negatívne vplýva slabá výkonnosť konkrétnych skupín. Medzi ne patria osoby s nízkou kvalifikáciou, mladí ľudia, starší pracovníci a ľudia s migrantským pôvodom, ako sú napríklad pracovníci narodení mimo EÚ, ale aj migranti druhej generácie. Zamestnávanie ľudí s migrantským pôvodom, a to aj po zohľadnení odlišných individuálnych charakteristík, vykazuje jedny z najhorších výsledkov v EÚ. Konkrétne sa konštatuje, že medzera zamestnanosti v prípade osôb narodených mimo EÚ je najvyššia v EÚ: ich miera zamestnanosti pre vekovú skupinu od 20 do 64 rokov bola v roku 2016 na úrovni 49,1 %, v porovnaní s mierou 70,2 % pri osobách narodených v tuzemsku, a v prípade žien narodených mimo EÚ bola dokonca ešte nižšia (39,1 %). Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia obyvateľov narodených mimo EÚ predstavovalo v roku 2015 50,7 %, v porovnaní so 17 % v prípade osôb narodených v tuzemsku. Tieto výrazné rozdiely v zamestnanosti medzi konkrétnymi skupinami obyvateľstva aj naďalej vedú k chronicky nedostatočnému využívaniu pracovnej sily. Napriek tomu, že cieľom prebiehajúcich regionálnych reforiem systému stimulov pre zamestnanosť je racionalizácia a prispôsobenie tohto systému, mala by sa pravidelne monitorovať nákladová účinnosť zvolených politík. Niektoré koncepčné prvky politík zameraných na cieľové skupiny môžu mať neočakávané účinky a účinky presunu. Pre účinnosť cielených politík má zásadný význam aj koordinácia a komunikácia medzi jednotlivými úrovňami politiky a v rámci nich. Dane, vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie pri nižších mzdách, a odňatie sociálnych dávok pri vstupe na trh práce alebo pri zvýšení počtu odpracovaných hodín môžu spôsobovať neaktivitu a vytvárať pasce nízkej mzdy.

               (15)Pri reformách v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy zameraných na zlepšenie rovnosti, kľúčových kompetencií a kvality vzdelávania sa dosiahol určitý pokrok. Napriek dobrým priemerným výsledkom v medzinárodnom porovnaní klesol podiel 15-ročných žiakov s najlepšími výsledkami a zároveň sa zvýšil percentuálny podiel žiakov so slabými výsledkami. Nerovnosti v oblasti vzdelávania súvisiace so sociálno-ekonomickým zázemím sú navyše nad priemerom EÚ aj OECD. Medzera vo výsledkoch žiakov migrantského pôvodu je tiež veľká a druhá generácia dosahuje len o niečo lepšie výsledky ako prvá, a to aj pri zohľadnení sociálno-ekonomického zázemia. Riešenie nerovností v oblasti vzdelávania si teda bude vyžadovať rozsiahle opatrenia v oblasti príslušnej politiky presahujúce rámec vzdelávacieho systému. Silný nárast počtu žiakov, najmä v prípade žiakov s migrantským pôvodom (ich podiel sa zvýšil z 15,1 % v roku 2012 na 17,7 % v roku 2015), bude problém nerovnosti ďalej prehlbovať. Belgicko navyše čelí nedostatku kvalifikovaných učiteľov. Medzi hlavné dôvody patria ťažkosti s prilákaním najvhodnejších študentov a uchádzačov do učiteľského povolania; vysoká miera odchodu začínajúcich učiteľov a nedostatočný počet učiteľov podieľajúcich sa na výučbe. Okrem toho je v súčasnosti v Belgicku dĺžka počiatočného vzdelávania učiteľov relatívne krátka (3 roky). Reformy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sú pre zlepšenie účasti na trhu práce nízkokvalifikovaných mladých ľudí a pre podporu prechodu na znalostné hospodárstvo kľúčové.

               (16)Nenákladové aspekty konkurencieschopnosti si stále vyžadujú zlepšovanie. V tejto súvislosti je veľmi podstatné zvyšovanie produktivity a rozsiahle investovanie do znalostného kapitálu, najmä v prípade zavádzania digitálnych technológií. Hoci je systém verejného výskumu vysokokvalitný, lepšie výsledky v oblasti inovácií by si vyžadovali rozsiahlejšie šírenie znalostí v menej produktívnych odvetviach. Túto potrebu uznávajú všetky federatívne subjekty, ktoré v posledných rokoch prijali na podporu inovácií rôzne stratégie a opatrenia. Na podporu takéhoto vývoja by sa však mohlo urobiť viac s cieľom zlepšiť rámcové podmienky pre inovácie. Okrem toho sa zdá, že v Belgicku existuje priestor na zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej podpory výskumu a inovácií, najmä pomocou hodnotenia prípadných účinkov vytesňovania súkromných investícií a ďalšieho zjednodušenia celého systému.

               (17)V oblasti odstraňovania prevádzkových obmedzení a obmedzení týkajúcich sa zriaďovania prevádzok v odvetví maloobchodu sa dosiahol obmedzený pokrok. Na základe reformy, ktorá previedla právomoci týkajúce sa zriaďovania maloobchodných prevádzok na regióny, sa zaviedli nové regionálne právne predpisy, ktorými sa zjednodušuje administratívny postup schvaľovania. Existuje však značný priestor pre rôzny výklad niektorých ustanovení, čo prináša riziko neodôvodnených prekážok vstupu na trh. Spotrebiteľské ceny sú aj naďalej vyššie ako v susedných členských štátoch a sú nad úrovňou, ktorá by mohla odôvodnená vyššími nákladmi práce. V záujme toho, aby spotrebitelia mohli mať úžitok z konkurencieschopného trhu a nižších cien, je potrebná komplexná stratégia riešenia uvedených problémov.

               (18)Hospodársku súťaž v Belgicku obmedzuje vysoká miera regulácie v sieťových odvetviach a niektorých odborných službách, čo platí najmä v prípade realitných maklérov, architektov a účtovníkov. Medzi uvedené prekážky patria okrem iných požiadaviek obmedzenia týkajúce sa držby podielov a právnej formy pre architektov; pravidlá o nezlučiteľnosti zakazujúce súbežné vykonávanie akejkoľvek inej hospodárskej činnosti pre všetky typy účtovníckych profesií; obmedzenia výkonu povolania pre realitných maklérov a obmedzenia týkajúce sa držby podielov a hlasovacích práv. Zmiernenie týchto prekážok by mohlo vyvolať intenzívnejšiu hospodársku súťaž, čo by mohlo viesť k vstupu väčšieho počtu podnikov na trh a k výhodám pre spotrebiteľov vo forme nižších cien. Európska komisia v januári 2017 predstavila balík opatrení na prekonanie prekážok na trhoch so službami
                  12
               . Tento balík obsahuje rôzne reformné odporúčania adresované Belgicku zamerané na prekonanie týchto výziev.

               (19)Dopravná sieť predstavuje jednu z oblastí, v ktorej existuje najnaliehavejšia investičná medzera. Čoraz závažnejším problémom sú dopravné zápchy v čase dopravnej špičky, ktoré zhoršujú atraktívnosť krajiny v očiach zahraničných investorov a s ktorými sú spojené značné hospodárske a environmentálne náklady. Belgicko zároveň podľa očakávaní nedosiahne svoj cieľ na rok 2020 v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a má závažné problémy so znečistením ovzdušia. Medzi najnaliehavejšie výzvy patria modernizácia základnej železničnej a cestnej dopravnej infraštruktúry a riešenie chýbajúcich prepojení medzi hlavnými hospodárskymi centrami. Zároveň je dôležité riešiť dopravné zápchy v čase dopravnej špičky tak, že sa zlepšia služby verejnej dopravy, optimalizuje sa riadenie premávky a odstránia sa narušenia trhu a škodlivé daňové stimuly, ako napríklad priaznivé zaobchádzanie, pokiaľ ide o služobné vozidlá. Ďalšia výzva sa týka primeranosti domácej výroby energie a bezpečnosti dodávok vo všeobecnosti. Neplánované výpadky viacerých jadrových zariadení viedli k obavám, pokiaľ ide o spôsob vyváženia dopytu po elektrickej energii a jej ponuky, pričom opakované revidovanie harmonogramu na postupné ukončenie činnosti jadrových zariadení aj naďalej vytvára atmosféru, ktorá neprospieva prijímaniu dlhodobých investičných rozhodnutí. Aj keď sa zmiernili riziká týkajúce sa krátkodobých dodávok, a to najmä zvýšením strategickej rezervy, a pri zlepšovaní prepojení sa dosiahol určitý pokrok, potreby dlhodobejších investícií sú stále výrazné. Okrem ďalšieho zlepšovania prepojení sú potrebné aj inteligentné siete, aby sa rozvinulo aj riadenie na strane spotreby. Vzhľadom na značný čas, ktorý si pred samotným spustením vyžadujú projekty v energetickom sektore, a vzhľadom na naliehavú potrebu náhradných kapacít v priebehu nasledujúceho desaťročia budú potrebné rýchle opatrenia najmä vo forme vhodného právneho rámca, ktorým sa podporí aj rozvoj flexibilných kapacít (výrobných a skladovacích kapacít a kapacít riadenia na strane spotreby).

               (20)Belgicko dosiahlo určitý pokrok pri reforme daňového systému, a to najmä presunom zdaňovania z práce na iné základy dane, čím sa postupne zníži daňovo-odvodové zaťaženie práce. Zdaňovanie práce vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie sa znižuje vo viacerých fázach v období rokov 2016 až 2020. Začínajú sa prejavovať účinky prebiehajúcej daňovej reformy. Daňový systém však stále zostáva zložitý a základy dane sú narúšané osobitnými výnimkami, odpočtami a zníženými sadzbami dane. To vedie k stratám príjmov, hospodárskym deformáciám a veľkému administratívnemu zaťaženiu. Zdá sa, že posun daňového zaťaženia nie je z rozpočtového hľadiska neutrálny vzhľadom na to, že škrty v oblasti zdaňovania práce boli iba čiastočne kompenzované zvýšením iných daní (najmä daní zo spotreby). Stále existuje značný priestor na zlepšovanie podoby daňového systému, a to ďalším rozširovaním základov dane, čo by viedlo k nižším zákonným sadzbám a menšiemu počtu deformácií. Zároveň existuje výrazný potenciál pre „ekologický“ posun daňového zaťaženia, ktorým sa má okrem iného odstrániť priaznivé daňové zaobchádzanie so služobnými vozidlami a palivovými kartami, ktoré zabraňujú ďalšiemu pokroku pri riešení problémov, ako sú dopravné zápchy, znečisťovanie vzduchu a emisie skleníkových plynov. Vláda plánuje zmeniť systém služobných vozidiel, avšak prínos tejto reformy pre životné prostredie bude pravdepodobne obmedzený.

               (21)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (22)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  13
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo bude v roku 2018 predstavovať značné fiškálne úsilie. Pri prijímaní opatrení v príslušných oblastiach politiky by sa malo prihliadať na plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Belgicka. Dohodnúť sa na vynútiteľnom rozdelení fiškálnych cieľov medzi jednotlivé úrovne verejnej správy a zabezpečiť nezávislé fiškálne monitorovanie. Odstrániť rušivé daňové výdavky. Zlepšiť zloženie verejných výdavkov v záujme vytvorenia priestoru na investovanie do infraštruktúry vrátane dopravnej infraštruktúry.

               2.Zabezpečiť, aby najviac znevýhodnené skupiny vrátane ľudí s migrantským pôvodom mali rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelaniu, odbornej príprave, ako aj na trh práce.

               3.Podporovať investície do znalostného kapitálu, najmä pomocou opatrení na intenzívnejšie zavádzanie digitálnych technológií, a podnecovať šírenie inovácií. Zlepšiť hospodársku súťaž na trhoch s odbornými službami a v maloobchode a posilniť trhové mechanizmy v sieťových odvetviach.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 501 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 67 final.

                     (8)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (11)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 256 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Nemecka na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Nemecka na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  5
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nemecka na rok 2015
                  6
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej určila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Nemecku na rok 2015
                  9
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o Nemecku tiež obsahuje výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýza Komisie vyplýva záver, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a monitorovanie. Riziká sa zvýšili vzhľadom na pretrvávajúci nedostatok súkromných a verejných investícií, ktorý brzdí rast a prispieva k veľmi vysokému prebytku bežného účtu, čo si aj naďalej vyžaduje osobitnú pozornosť. Potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na nemecké hospodárstvo a vzhľadom na jeho veľkosť aj na hospodársku a menovú úniu v širšom rozsahu, je obzvlášť dôležitá.

               (7)Nemecko 28. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a 16. Apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Nemecko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Podľa programu stability na rok 2015 plánuje nemecká vláda zachovať rozpočtový prebytok. Počas programového obdobia sa aj naďalej dodržiava strednodobý cieľ, ktorý spočíva v štrukturálnom deficite na úrovni 0,5 % HDP. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne na 61,5 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy a ktorý nebol schválený nezávislým orgánom, vychádza z opatrených predpokladov rastu. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zostane nad úrovňou strednodobého cieľa. Hrubý dlh vykazuje podľa prognózy aj naďalej pevnú klesajúcu tendenciu nad rámec požiadavky dlhového pravidla. To vytvára fiškálny priestor na oživenie investícií. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2015 zastáva názor, že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Spolková vláda zvýšila výdavky na vzdelávanie a výskum, ale podiel verejných výdavkov na vzdelávanie je v pomere k HDP stále pod priemerom EÚ a je možné, že celkové výdavky na vzdelávanie a výskum nedosiahnu národný cieľ na úrovni 10 % HDP do roku 2015. Nemecko zamýšľa zvýšiť do roku 2018 verejné investície vrátane dodatočnej sumy vo výške 10 miliárd EUR na infraštruktúru a 5 miliárd EUR na podporu investícií zo strany finančne slabých obcí. Tieto pozitívne kroky sa však zdajú byť nedostatočné na dobehnutie celkového investičného sklzu. Ak by Nemecko dokázalo využiť svoj fiškálny priestor, umožnilo by mu to investovať do budúceho potenciálu rastu jeho hospodárstva a dobehnúť sklz vo verejných investíciách, ktorý je zrejmý najmä v oblasti infraštruktúry a na úrovni obcí. Nemecko nedosiahlo žiadny pokrok pri zlepšovaní efektívnosti daňového systému. Celkovo sa zdá, že možnosti na presunutie zdanenia smerom k zdrojom príjmom, ktoré viac podporujú rast, sú nevyužité. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností zostávajú naďalej pomerne nízke (0,5 % HDP v roku 2012 oproti 1,5 % HDP v EÚ-28) a nehnuteľnosti sa oceňujú zastaranými trhovými hodnotami z rokov 1963/64 v prípade západných spolkových krajín (Länder) a z roku 1935 v prípade východných spolkových krajín. Hoci reforma obecnej dane z nehnuteľností (Grundsteuer) bola súčasťou koaličnej dohody a bola oznámená v národných programoch reforiem na rok 2014 a 2015, doteraz sa neprijali žiadne konkrétne kroky. Namiesto toho, aby sa venovala väčšia pozornosť menej rušivým periodickým daniam z nehnuteľností, aj naďalej bola prítomná tendencia zvyšovať dane z prevodu nehnuteľností. Miestna živnostenská daň (Gewerbesteuer) nebola preskúmaná. Zaraďovanie neziskových prvkov do daňového základu vedie k neefektívnostiam. Administratívne zaťaženie, ktoré spoločnosti znášajú z dôvodu zdanenia, a náklady na výber daní sú v Nemecku aj naďalej pomerne vysoké, zatiaľ čo podávanie daňových priznaní elektronickou formou sa pri dani z príjmu fyzických a právnických osôb využíva v priemere menej než v EÚ. Pokračujúce preskúmanie fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou, spolkovými krajinami a obcami ponúka príležitosť na posilnenie rámca udržateľných fiškálnych politík vrátane zabezpečenia primeraných verejných investícií na všetkých úrovniach verejnej správy. Toto preskúmanie je tiež príležitosťou na zlepšenie rozdelenia príjmových a výdavkových kompetencií, ako aj efektívnosti systému horizontálneho fiškálneho vyrovnávania a správy daní.

               (10)Neurčili sa žiadne opatrenia s cieľom zvýšiť stimuly na neskorší odchod do dôchodku, ktorý sa zdá byť nevyhnutný vzhľadom na prognózu výrazného poklesu populácie v produktívnom veku v Nemecku a na možný nedostatok kvalifikovaných pracovníkov v strednodobom horizonte. Daňovo-odvodové zaťaženie pracovníkov, ktorí zarábajú medzi 50 % a 67 % priemernej mzdy, sa od roku 2001 prevažne nezmenilo a patrí k najvyšším v EÚ. Nedávne reformy systémov sociálneho poistenia budú pravdepodobne viesť k ďalšiemu zvýšeniu sadzieb príspevkov i k ďalšiemu nárastu daňovo-odvodového zaťaženia. To by malo potenciálne negatívne účinky na účasť na trhu práce a disponibilné príjmy. Vplyv fiškálnej brzdy v súčasnosti zmierňuje nízka inflácia. Za podmienok dynamického nárastu miezd a o niečo vyšších mier inflácie v nadchádzajúcich rokoch by však fiškálna brzda mohla viesť k významnému nediskrečnému nárastu daní. To by zase mohlo mať vplyv na disponibilné príjmy. Pri zvyšovaní úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených osôb sa dosiahol obmedzený pokrok. U mladých ľudí z prostredia migrantov existuje dvakrát vyššie riziko predčasného ukončenia školskej dochádzky. Dôležitými faktormi, ktoré odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od toho, aby sa zamestnali alebo pracovali dlhšie, sú fiškálne dôvody. To prispieva k nízkemu podielu žien pracujúcich na plný úväzok a k jednému z najnižších počtov hodín odpracovaných ženami v priemere v EÚ. Vyňatie tzv. minizamestnaní z dane z príjmu fyzických osôb a v mnohých prípadoch aj zo všetkých sociálnych príspevkov zamestnancov takisto odrádza pracovníkov od toho, aby prijali pracovné miesto so zárobkom vyšším, než je prahová hodnota pre minizamestnania vo výške 450 EUR mesačne.

               (11)Politické opatrenia na stimuláciu hospodárskej súťaže v odvetví služieb, a to najmä odborných služieb, boli obmedzené. Miera rastu produktivity práce v oblasti odborných služieb v Nemecku je už viac ako desať rokov negatívna alebo takmer nulová. Nemecko takisto patrí k členským štátom EÚ, v ktorých regulácia vytvára najmenej priaznivé prostredie pre hospodársku súťaž v odvetví odborných služieb. K obmedzeniam patria požiadavky na odbornú kvalifikáciu, právnu formu a podiel na kapitále. Pokiaľ ide o poslednú požiadavku, v niektorých spolkových krajinách dochádza k obmedzeným zmenám, ale doposiaľ nedošlo k rozsiahlemu preskúmaniu týchto obmedzení. Nemecko sa zúčastňuje na vzájomnom hodnotení v súlade so smernicou, ktorou sa mení smernica o uznávaní odborných kvalifikácií, ale doposiaľ neprijalo v nadväznosti na toho preskúmanie žiadne opatrenia. Stav hospodárskej súťaže na trhoch nemeckej železničnej dopravy sa od minulého roku významne nezlepšil. Najmä v segmente diaľkovej osobnej železničnej dopravy odrádza náročné konkurenčné prostredie nových účastníkov. Poplatky za prístup na trať v prípade diaľkovej osobnej dopravy patria k najvyšším v EÚ. Trhový podiel nových účastníkov, pokiaľ ide o trh diaľkovej osobnej železničnej dopravy, je aj naďalej pod 1 % a klesá.

               (12)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (13)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Nemecka a dospela k názoru
                  10
               , že Nemecko dodržiava Pakt stability a rastu.

               (14)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (15)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Nemecko by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Ďalej zvýšiť verejné investície do infraštruktúry, vzdelávania a výskumu, a to aj s využitím fiškálneho priestoru, ktorý je k dispozícii. Podporovať súkromné investície, prijať opatrenia na zlepšenie efektívnosti daňového systému, a to najmä preskúmaním miestnej živnostenskej dane a dane z príjmov právnických osôb a modernizáciou správy daní. Využiť prebiehajúce preskúmanie na zlepšenie koncepcie fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou, jednotlivými spolkovými krajinami (Länder) a obcami, najmä s cieľom zabezpečiť primerané verejné investície na všetkých úrovniach verejnej správy.

               2.Zvýšiť stimuly na neskorší odchod do dôchodku. Prijať opatrenia na zníženie vysokého zdanenia práce a príspevkov na sociálne zabezpečenie, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami, a riešiť vplyv fiškálnej brzdy. Preskúmať fiškálny režim minizamestnaní s cieľom uľahčiť prechod do iných foriem zamestnania.

               3.Prijať ambicióznejšie opatrenia na stimuláciu hospodárskej súťaže v odvetví služieb, a to najmä odborných služieb, odstránením neodôvodnených obmedzení, ako napríklad požiadaviek na právnu formu subjektov, podiel na kapitále a pevne stanovených sadzieb. Na tento účel ukončiť prebiehajúce vnútroštátne preskúmanie týchto prekážok a prijať následné opatrenia. Odstrániť zostávajúce prekážky v oblasti hospodárskej súťaže na trhoch železničnej dopravy, najmä pokiaľ ide o diaľkovú osobnú železničnú dopravu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 256.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8801 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904 final.

                     (9)
                  SWD(2015) 25 final.

                     (10)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli21. 10. 2015
            COM(2015) 601 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            týkajúce sa zriadenia rád pre konkurencieschopnosť v členských štátoch eurozóny

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               týkajúce sa zriadenia rád pre konkurencieschopnosť v členských štátoch eurozóny

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292 v spojení s článkom 121 ods. 2 a článkom 136,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Hoci je potrebné zlepšiť koordináciu a dohľad nad vývojom v oblasti konkurencieschopnosti v rámci Únie, z nedávnej krízy možno vidieť, že členské štáty, ktorých menou je euro (ďalej len „členské štáty eurozóny“), môžu byť obzvlášť vystavené možnému nárastu a náhlemu odstráneniu makroekonomických nerovnováh, ktoré sa môžu rozšíriť aj na iné členské štáty eurozóny. Pri absencii pružných nominálnych výmenných kurzov potrebujú aj primerané mechanizmy na prispôsobenie sa šokom v jednotlivých krajinách. Dynamika konkurencieschopnosti je dôležitá pre zhromažďovanie a nápravu makroekonomických nerovnováh (napr. obchodných deficitov a deficitov bežného účtu, objemov domácich a vonkajších záväzkov), ako aj pre účinné prispôsobenie sa asymetrickým šokom. Zhoršovanie konkurencieschopnosti môže byť takisto príčinou nižšieho potenciálneho rastu, v dôsledku ktorého sa ťažšie spláca vysoký dlh. Koordinácia politík, ktoré majú vplyv na dynamiku konkurencieschopnosti, by pomohla zabezpečiť, aby vývoj konkurencieschopnosti bol zlučiteľný s cieľom hladkého fungovania hospodárskej a menovej únie (HMÚ). Hoci je toto odporúčanie určené členským štátom eurozóny, ostatné členské štáty sa takisto nabádajú, aby zriadili podobné orgány.

               (2)Európsky semester, najmä postup pri makroekonomickej nerovnováhe, ako je stanovený v nariadení (EÚ) č. 1176/2011 a nariadení (EÚ) č. 1174/2011, poskytuje rámec pre integrovanú koordináciu hospodárskych politík a dohľad nad nimi. Vzhľadom na potrebu podporovať pokrok v oblasti štrukturálnych reforiem v oblasti konkurencieschopnosti musia byť tieto existujúce mechanizmy podporené zreteľnejšou zodpovednosťou štátov pri programoch reforiem. Na tento účel sa javí opodstatnené zvyšovanie úrovne nezávislej expertízy politiky na vnútroštátnej úrovni a posilnenie dialógu v oblasti relevantných politík medzi Úniou a členskými štátmi eurozóny.

               (3)Zriadenie rád pre konkurencieschopnosť v členských štátoch zodpovedných za sledovanie výkonnosti a politík v oblasti konkurencieschopnosti by malo prispieť k zvýšeniu zodpovednosti za nevyhnutné politiky a reformy na vnútroštátnej úrovni a k zlepšeniu vedomostného základu pre koordináciu hospodárskej politiky Únie v oblasti konkurencieschopnosti. Tieto rady by mali posudzovať vývoj a politiky v oblasti konkurencieschopnosti, ale aj poskytovať poradenstvo pri vykonávaní reforiem s ohľadom na vnútroštátne špecifiká a zaužívané postupy.

               (4)Rozsah pôsobnosti rád pre konkurencieschopnosť by mal pokrývať konkurencieschopnosť v jej komplexnom ponímaní. Do pôsobnosti týchto rád by mal spadať mzdový vývoj, ako aj iné ako mzdové faktory, a hnacie mechanizmy produktivity a dynamické hľadiská týkajúce sa investícií, inovácií a atraktívnosti hospodárstva pre podniky.

               (5)Radám pre konkurencieschopnosť by sa mali zveriť kapacity zabezpečujúce vysokokvalitnú hospodársku analýzu ako základ pre ich poradnú funkciu.

               (6)Rady pre konkurencieschopnosť by mali byť nezávislé od ministerstiev alebo verejných orgánov, ktoré riešia otázky súvisiace s konkurencieschopnosťou. Rady pre konkurencieschopnosť by mali byť nestranné v tom zmysle, že by nemali vyjadrovať výlučne alebo hlavne názory konkrétnych skupín zainteresovaných strán. Cieľom týchto požiadaviek na nezávislosť a nestrannosť je zabezpečiť, aby poradná funkcia rád pre konkurencieschopnosť primerane odzrkadľovala odborný úsudok formulovaný vo všeobecnom záujme.

               (7)Charakteristiky rád pre konkurencieschopnosť by mali byť v súlade s článkom 152 zmluvy a mali by zohľadňovať vnútroštátnu prax a inštitúcie pre stanovovanie miezd. V súlade s článkom 28 Charty základných práv Európskej únie by ich činnosť nemala ovplyvňovať práva zamestnancov a zamestnávateľov alebo ich príslušných organizácií vyjednávať a uzatvárať kolektívne zmluvy na zodpovedajúcich úrovniach, ani právo uskutočňovať kolektívne akcie v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.

               (8)Komisia by mala koordinovať činnosť rád pre konkurencieschopnosť s cieľom podporovať dosiahnutie cieľov celej eurozóny a s ohľadom na vstupy zo systému rád pre konkurencieschopnosť do koordinácie hospodárskych politík Únie.

               (9)Rady pre konkurencieschopnosť by mali vypracovávať a zverejňovať svoje analýzy a stanoviská vo výročnej správe. V záujme zabezpečenia, aby sa v rámci práce rád zohľadňovali ciele eurozóny aj Únie, by sa pri vypracúvaní týchto správ a počas služobných ciest na účely zistenia potrebných skutočností do členských štátov mali uskutočňovať konzultácie medzi Komisiou a radami pre konkurencieschopnosť. Tieto správy budú informovať Komisiu o analýze vykonanej v kontexte európskeho semestra a postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.

               (10)V záujme uľahčenia koordinácie na nadnárodnej úrovni by mal existovať jedna identifikovateľná rada pre konkurencieschopnosť v každom členskom štáte. S cieľom riadne vykonávať svoje činnosti by sa však mohli rady pre konkurencieschopnosť spoliehať na rôzne už existujúce orgány za predpokladu, že spĺňajú uvedené spoločné zásady.

               (11)Monitorovanie a presadzovanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny by mali zostať v rámci európskeho semestra a uplatňovania postupu pri makroekonomickej nerovnováhe na úrovni Únie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) č. 1176/2011,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               I. Ciele a rozsah pôsobnosti

               1.Cieľom tohto odporúčania je zriadiť rady pre konkurencieschopnosť v členských štátoch na monitorovanie výkonnosti a politík v oblasti konkurencieschopnosti, a tým prispieť k podpore udržateľnej ekonomickej konvergencie a k zvýšeniu zodpovednosti za nevyhnutné reformy na vnútroštátnej úrovni.

               2.Toto odporúčanie je určené členským štátom eurozóny. Ostatné členské štáty sa takisto nabádajú, aby zriadili podobné orgány.

               II. Zriadenie rád pre konkurencieschopnosť

               3.Každý členský štát by mal zriadiť radu pre konkurencieschopnosť s týmito úlohami:

               a)
                     monitorovanie vývoja v oblasti konkurencieschopnosti v dotknutom členskom štáte s ohľadom na faktory, ktoré môžu ovplyvniť ceny a kvalitu obsahu tovaru a služieb súvisiacich s globálnymi konkurentmi v krátkodobom horizonte (vrátane nákladov práce), ako aj dlhodobé hnacie mechanizmy, napr. produktivitu a inovačnú kapacitu, ktoré sú významné nielen pre relatívnu výkonnosť ekonomiky, ale aj pre jej potenciál rastu a schopnosť prilákať investície, podniky a ľudský kapitál;

               b)
                     informovanie o procesoch stanovovania miezd na vnútroštátnej úrovni poskytnutím príslušných informácií;

               c)
                     monitorovanie politík, ktoré súvisia s konkurencieschopnosťou v dotknutom členskom štáte, vrátane prispievania k hodnoteniu politík ex post a

               d)
                     posudzovanie výziev politiky a formulovanie stanovísk v oblasti konkurencieschopnosti. Stanoviská rád pre konkurencieschopnosť by mali brať do úvahy širší rozmer eurozóny a Únie. Rady pre konkurencieschopnosť by mali okrem iného poskytovať poradenstvo o plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny adresovaných príslušnému členskému štátu Radou v rámci európskeho semestra;

               4.Každý členský štát by mal určiť jednu radu pre konkurencieschopnosť, ktorá by sa mohla spoliehať na rôzne existujúce orgány.

               5.Rady pre konkurencieschopnosť by mali vykonávať svoju činnosť nepretržite. Mali by vypracovávať a zverejňovať svoje analýzy a stanoviská vo výročnej správe. Mali by nadviazať kontakty s Komisiou a radami pre konkurencieschopnosť iných členských štátov s cieľom koordinovať názory.

               III. Charakteristiky rád pre konkurencieschopnosť

               6.Rady pre konkurencieschopnosť by mali byť štrukturálne nezávislé alebo by mali mať funkčnú nezávislosť voči akémukoľvek verejnému orgánu, ktorý sa zaoberá otázkami súvisiacimi s konkurencieschopnosťou členských štátov (najmä voči ministerstvám, verejnej správe, verejným inštitúciám a verejným agentúram). Mali by sa opierať o vnútroštátne právne ustanovenia zaručujúce vysoký stupeň funkčnej nezávislosti a zodpovednosti vrátane:

               a)
                     štatutárneho režimu stanoveného vo vnútroštátnych zákonoch, iných právnych predpisoch alebo právne záväzných správnych opatreniach;

               b)
                     zákazu prijímania pokynov od akýchkoľvek verejných orgánov, ktoré sa zaoberajú otázkami súvisiacimi s konkurencieschopnosťou alebo od akéhokoľvek iného verejného orgánu alebo súkromného subjektu;

               c)
                     spôsobilosti včas verejne komunikovať;

               d)
                     postupov vymenúvania členov na základe ich skúseností a schopností;

               e)
                     primeranosti zdrojov a vhodného prístupu k informáciám na vykonávanie ich mandátu.

               7.Rady pre konkurencieschopnosť by mali konzultovať s relevantnými zainteresovanými stranami (napr. vnútroštátnymi aktérmi alebo skupinami aktérov vrátane sociálnych partnerov, ktorí sa pravidelne zúčastňujú na hospodárskom a sociálnom dialógu členských štátov), ale nemali by vyjadrovať výlučne alebo hlavne názory a záujmy určitej skupiny zainteresovaných strán.

               8.Rady pre konkurencieschopnosť by mali mať spôsobilosť vykonávať vysokokvalitné ekonomické a štatistické analýzy vrátane analýz uznaných akademickou obcou.

               IV. Prepojenie s európskym semestrom

               9.Komisia by mala uľahčovať koordináciu medzi radami pre konkurencieschopnosť v členských štátoch a vymieňať si s nimi názory, najmä s cieľom zabezpečiť zohľadnenie cieľov eurozóny a EÚ pri práci týchto rád. Mali by sa nadviazať kontakty pred vypracovaním ich výročných správ a počas služobných ciest na účely zistenia potrebných skutočností do členských štátov.

               10.Nezávislá expertíza, ktorú budú poskytovať tieto rady aj prostredníctvom výročných správ, sa použije na informovanie členských štátov a Komisie o analýze vykonanej v rámci európskeho semestra a postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.

               V. Zodpovednosť a transparentnosť

               11.Platí pravidlo, že analýzy predložené týmito radami by sa mali byť verejné.

               Záverečné ustanovenia

               12.Členské štáty sa vyzývajú, aby zaviedli zásady stanovené v tomto odporúčaní do [dátum prijatia tohto odporúčania + 6 mesiacov].

               13.Komisia sa vyzýva, aby do [dátum prijatia tohto odporúčania + 12 mesiacov] vypracovala správu o pokroku na základe príslušných informácií od členských štátov o vykonávaní a vhodnosti tohto odporúčania vrátane toho, či sa prijatie záväzných ustanovení javí ako nevyhnutné.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda