title: Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z  18. júna 2009 o vytvorení Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) (Text s významom pre EHP)

text:
               8.7.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 155/11

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

   z 18. júna 2009
   o vytvorení Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET)
   (Text s významom pre EHP)
   2009/C 155/02
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),
   keďže:

               (1)

               Rozvoj a uznávanie vedomostí, zručností a odbornej spôsobilosti občanov sú rozhodujúce pre ich osobný a profesionálny rozvoj, ako aj pre konkurencieschopnosť, zamestnanosť a sociálnu súdržnosť v Spoločenstve. V súvislosti s tým by mali uľahčovať medzinárodnú mobilitu pre pracovníkov a vzdelávajúce sa osoby a prispievať k plneniu požiadaviek ponuky a dopytu na európskom trhu práce. Účasť na celoživotnom vzdelávaní bez hraníc pre všetkých a prenos, uznávanie a zhromažďovanie výsledkov vzdelávania osôb dosiahnutých vo formálnom, neformálnom a informálnom kontexte by sa mali preto podporovať a zlepšovať na úrovni Spoločenstva.

               (2)

               Na zasadnutí Európskej rady v roku 2000 v Lisabone sa dospelo k záveru, že vyššia transparentnosť kvalifikácie by mala byť jedným z hlavných prvkov, ktoré sú potrebné na prispôsobenie systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Spoločenstve požiadavkám vedomostnej spoločnosti. Na zasadnutí Európskej rady v roku 2002 v Barcelone sa okrem toho zdôraznila dôležitosť metód zlepšenia transparentnosti a uznávania v oblasti odborného vzdelávania a prípravy („OVP“).

               (3)

               Režimy OVP, jednej z hlavných oblastí celoživotného vzdelávania, priamo súvisia so všeobecným a vysokoškolským vzdelávaním a s politikou zamestnanosti a so sociálnou politikou jednotlivých členských štátov. Tým, že vplývajú na viaceré odvetvia, podporujú nielen konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a uspokojenie potrieb pracovného trhu, ale aj sociálnu súdržnosť, rovnoprávnosť a účasť a zaangažovanie občanov.

               (4)

               V uznesení Rady z 19. decembra 2002 o podpore posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave (4) („Kodanský proces“) a v spoločnej priebežnej správe Rady a Komisie o vykonávaní pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (5) prijatej v roku 2004 sa zdôrazňuje dôležitosť systému prenosu kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu, kým v spoločnej správe Rady a Komisie o pokroku z roku 2008 (6) sa zdôrazňuje potreba zintenzívniť snahy o zvyšovanie kvality a príťažlivosti OVP.

               (5)

               V záveroch Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 15. novembra 2004, o budúcich prioritách posilnenej európskej spolupráce v oblasti odborného vzdelávania a prípravy sa dala prednosť rozvoju a vykonávaniu Európskeho systému prenosu kreditov v oblasti OVP s cieľom umožniť, aby vzdelávajúce sa osoby pri prechode z jedného systému odbornej prípravy do druhého mohli stavať na výsledkoch dosiahnutých na svojej vzdelávacej dráhe.

               (6)

               Účelom tohto odporúčania je vytvoriť Európsky kreditový systém pre odborné vzdelávanie a prípravu („ECVET“) určený na uľahčenie prenosu, uznávania a zhromažďovania posúdených výsledkov vzdelávania osôb, ktoré sa usilujú získať kvalifikáciu. Takto sa zlepší všeobecné pochopenie výsledkov vzdelávania občanov a ich transparentnosť, medzinárodná mobilita a prenosnosť medzi členskými štátmi a prípadne v rámci členských štátov v priestore celoživotného vzdelávania bez hraníc a zlepší sa aj mobilita a prenosnosť kvalifikácií na vnútroštátnej úrovni medzi rôznymi hospodárskymi odvetviami a v rámci pracovného trhu. Navyše to prispeje k rozvoju a rozširovaniu európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

               (7)

               ECVET by sa mal zakladať na zásadách a technických špecifikáciách stanovených v prílohe II. Ďalej by sa mal posilniť spoločnými zásadami zabezpečenia kvality stanovenými v záveroch Rady z 28. mája 2004 o zabezpečovaní kvality odborného vzdelávania a prípravy a v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení európskeho referenčného rámca na zabezpečenie kvality odborného vzdelávania a prípravy (7).

               (8)

               ECVET je uplatniteľný na všetky výsledky vzdelávania, ktoré by sa v zásade mali dať dosiahnuť rôznymi vzdelávacími a študijnými dráhami na všetkých úrovniach Európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie („EKR“) a potom prenášať a uznávať. Toto odporúčanie preto prispieva k širším cieľom podpory celoživotného vzdelávania a zvyšovania zamestnateľnosti, otvorenosti mobilite a sociálneho začlenenia pracovníkov a vzdelávajúcich sa osôb. Uľahčuje predovšetkým rozvoj pružných a individualizovaných dráh a tiež uznávanie tých výsledkov vzdelávania, ktoré sú nadobudnuté prostredníctvom neformálneho a informálneho vzdelávania.

               (9)

               Transparentné zásady zabezpečenia kvality, výmena informácií a rozvoj partnerstiev medzi inštitúciami príslušnými pre kvalifikáciu, poskytovateľmi OVP a inými príslušnými zainteresovanými stranami by mali pomôcť pri budovaní vzájomnej dôvery a mali by uľahčovať vykonávanie tohto odporúčania.

               (10)

               Toto odporúčanie by malo uľahčiť zlučiteľnosť, porovnateľnosť a komplementárnosť kreditových systémov používaných v OVP a Európskym systémom prenosu a zhromažďovania kreditov („ECTS“), ktorý sa používa vo vysokoškolskom sektore, a tým prispieť k vyššej priepustnosti medzi úrovňami vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.

               (11)

               Potvrdzovanie výsledkov posudzovaného neformálneho a informálneho vzdelávania by malo byť podporované v súlade so závermi Rady z 28. mája 2004 o spoločných európskych zásadách identifikácie a potvrdzovania neformálneho a informálneho vzdelávania.

               (12)

               Toto odporúčanie dopĺňa odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (8), v ktorom sa odporúča, aby členské štáty podporovali úzke prepojenie medzi EKR a existujúcimi alebo budúcimi európskymi systémami prenosu a zhromažďovania kreditov vo vysokoškolskom a OVP. Keďže hlavným cieľom EKR je zvýšiť transparentnosť, porovnateľnosť a prenosnosť nadobudnutých kvalifikácií, cieľom ECVET je uľahčovať prenos, uznávanie a zhromažďovanie výsledkov vzdelávania osôb na ich ceste k dosiahnutiu kvalifikácie.

               (13)

               Toto odporúčanie zohľadňuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004 o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) (9) a odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility (10).

               (14)

               Toto odporúčanie by prípadne malo uľahčiť zapojenie príslušných miestnych a regionálnych orgánov do činnosti prepájania vnútroštátnych alebo iných kvalifikačných rámcov a systémov s ECVET.

               (15)

               Toto odporúčanie by nemalo mať vplyv na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (11), v ktorej sa poskytujú práva a ukladajú povinnosti príslušnému vnútroštátnemu orgánu, ako aj migrujúcej osobe. Používanie ECVET by nemalo mať vplyv na prístup na trh práce, ak sa odborná kvalifikácia uznala v súlade so smernicou 2005/36/ES. ECVET okrem toho neznamená pre občanov žiadny nový nárok na automatické uznávanie výsledkov vzdelávania alebo bodov.

               (16)

               Zavedenie a uplatňovanie ECVET je dobrovoľné podľa článkov 149 a 150 zmluvy, a preto ho možno uskutočniť len v súlade s platnými vnútroštátnymi zákonmi a nariadeniami.

               (17)

               Keďže ciele tohto odporúčania, a to podporu a doplnenie činností členských štátov, uľahčenie spolupráce medzi nimi, zvýšenie transparentnosti a podporu mobility a celoživotného vzdelávania, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu alebo účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, toto odporúčanie je v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku, toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, pretože nenahrádza ani nevymedzuje vnútroštátne kvalifikačné systémy a/alebo kvalifikácie a/alebo vnútroštátne kreditové systémy, nepredpisuje konkrétne výsledky vzdelávania ani odborné spôsobilosti osôb a nemá za cieľ ani nevyžaduje roztrieštenie ani zosúladenie kvalifikačných systémov,

         TÝMTO ODPORÚČAJÚ, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

               1.

               podporovali Európsky kreditový systém pre odborné vzdelávanie a prípravu („ECVET“) uvedený v prílohách I a II na všetkých úrovniach EKR s odkazom na kvalifikácie OVP s cieľom uľahčiť medzinárodnú mobilitu a uznávanie študijných výsledkov v OVP a celoživotné vzdelávanie bez hraníc;

               2.

               podľa potreby vytvorili nevyhnutné podmienky a prijali opatrenia, aby sa ECVET v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi a na základe skúšok a testovania mohol od roku 2012 postupne uplatňovať na kvalifikácie v OVP na všetkých úrovniach EKR a využívať na účely prenosu, uznávania a zhromažďovania výsledkov vzdelávania osôb, ktoré dosiahli vo formálnom a prípadne v neformálnom a informálnom kontexte;

               3.

               podporovali rozvoj vnútroštátnych a európskych partnerstiev a sietí, do ktorých sú zapojené inštitúcie a orgány zodpovedné za kvalifikáciu a diplomy, poskytovatelia OVP, sociálni partneri a ďalšie zainteresované strany, ktoré sú určené na testovanie, vykonávanie a podporu ECVET;

               4.

               zabezpečili, aby zainteresované strany a osoby v oblasti OVP mali prístup k informáciám a usmerneniam o používaní ECVET, a zároveň uľahčili výmenu informácií medzi členskými štátmi; ďalej aby zabezpečili, aby príslušné orgány riadne zverejňovali uplatňovanie ECVET na kvalifikáciu a aby súvisiace dokumenty „Europass“ vydané príslušnými orgánmi obsahovali jasne určené príslušné informácie;

               5.

               pri používaní ECVET uplatňovali v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi spoločné zásady zabezpečenia kvality v OVP stanovené v záveroch Rady z 28. mája 2004 o zabezpečení kvality odborného vzdelávania a prípravy, najmä v súvislosti s posudzovaním, potvrdzovaním a uznávaním výsledkov vzdelávania;

               6.

               zabezpečili fungovanie mechanizmov koordinácie a monitorovania na príslušných úrovniach v súlade s právnymi predpismi, štruktúrami a požiadavkami každého členského štátu s cieľom zaručiť kvalitu, transparentnosť a jednotnosť iniciatív prijatých na vykonávanie ECVET.

         SCHVAĽUJÚ ZÁMER KOMISIE:

               1.

               podporovať členské štáty pri vykonávaní úloh uvedených v bodoch 1 až 6 a pri uplatňovaní zásad a technických špecifikácií ECVET stanovených v prílohe II, a to najmä uľahčením testovania, spolupráce, vzájomného učenia sa, podpory a zavádzania informačných a konzultačných programov a zároveň zaručením prístupu k metodickým materiálom pre všetkých zainteresovaných občanov;

               2.

               vypracovať užívateľské príručky a nástroje, ako aj prispôsobiť príslušné dokumenty Europass v spolupráci s členskými štátmi, národnými a európskymi odborníkmi a používateľmi; rozvíjať odborné znalosti na posilnenie zlučiteľnosti a komplementárnosti medzi ECVET a ECTS, ktorý sa používa vo vysokoškolskom sektore, v spolupráci s OVP a odborníkmi vo vysokoškolskom sektore a používateľmi na európskej i vnútroštátnej úrovni; a pravidelne poskytovať informácie o rozvoji ECVET;

               3.

               podporovať európsku sieť ECVET, do ktorej patria príslušné strany zainteresované v OVP a príslušné vnútroštátne inštitúcie, a spoločne s členskými štátmi sa na nej zúčastňovať s cieľom šíriť a podporovať ECVET v rámci členských štátov a vytvoriť udržateľnú platformu na výmenu informácií a skúseností medzi nimi; vytvoriť, vychádzajúc z tohto rámca, skupinu používateľov ECVET s cieľom prispievať k aktualizácii užívateľskej príručky, ako aj ku kvalite a celkovému súladu procesu spolupráce zameraného na vykonávanie ECVET;

               4.

               monitorovať prijaté opatrenia vrátane výsledkov skúšok a testovania a nadväzovať na ne, a po posúdení a vyhodnotení týchto opatrení v spolupráci s členskými štátmi, do 18. júna 2014 podať Európskemu parlamentu a Rade správu o získaných skúsenostiach a dôsledkoch pre budúcnosť, v prípade potreby aj vrátane preskúmania a úpravy tohto odporúčania prostredníctvom aktualizácie príloh a metodických materiálov v spolupráci s členskými štátmi.

      V Bruseli 18. júna 2009

            Za Európsky parlament

            predseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            predseda

         Štefan FÜLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 140.

      (2)  Ú. v. EÚ C 325, 19.12.2008, s. 48.

      (3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 18. decembra 2008 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 11. mája 2009.

      (4)  Ú. v. ES C 13, 18.1.2003, s. 2.

      (5)  Ú. v. EÚ C 104, 30.4.2004, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ C 86, 5.4.2008, s. 1.

      (7)  Pozri stranu 1 tohto úradného vestníka.

      (8)  Ú. v. EÚ C 111, 6.5.2008, s. 1.

      (9)  Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 6.

      (10)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 5.

      (11)  Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22.

      PRÍLOHA I

         DEFINÍCIE

      Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

                  a)

                  „kvalifikácia“ je formálny výsledok procesu posudzovania a potvrdzovania, ktorý sa získa, keď príslušná inštitúcia určí, že osoba dosiahla výsledky vzdelávania zodpovedajúce daným normám;

                  b)

                  „výsledky vzdelávania“ sú vyjadrenia o tom, čo vzdelávajúca sa osoba vie, chápe a je schopná urobiť po ukončení procesu vzdelávania, ktoré sú vymedzené z hľadiska vedomostí, zručností a spôsobilostí;

                  c)

                  „jednotka výsledkov vzdelávania“ (jednotka) je zložka kvalifikácie tvorená súvislým súborom vedomostí, zručností a spôsobilostí, ktoré možno posudzovať a potvrdzovať;

                  d)

                  „kredit za výsledky vzdelávania“ (kredit) je súbor výsledkov vzdelávania jednotlivca, ktoré boli posúdené a ktoré možno zhromažďovať na účely kvalifikácie alebo prenášať do iných vzdelávacích programov alebo kvalifikácií;

                  e)

                  „príslušná inštitúcia“ je inštitúcia, ktorá je na základe pravidiel a postupov zúčastnených krajín zodpovedná za obsah kvalifikácie a jej udeľovanie alebo uznávanie jednotiek alebo za iné funkcie súvisiace s ECVET, ako je prideľovanie bodov ECVET ku kvalifikáciám a jednotkám, posudzovanie, potvrdzovanie a uznávanie výsledkov vzdelávania;

                  f)

                  „posudzovanie výsledkov vzdelávania“ sú metódy a postupy používané na určenie rozsahu, v akom vzdelávajúca sa osoba skutočne získala konkrétne vedomosti, zručnosti a spôsobilosti;

                  g)

                  „potvrdzovanie výsledkov vzdelávania“ je postup potvrdzovania, že určité posudzované výsledky vzdelávania dosiahnuté vzdelávajúcou sa osobou zodpovedajú osobitným výsledkom, ktoré sa môžu vyžadovať pre danú jednotku alebo kvalifikáciu;

                  h)

                  „uznávanie výsledkov vzdelávania“ je postup osvedčovania oficiálne dosiahnutých výsledkov vzdelávania prostredníctvom udeľovania jednotiek alebo kvalifikácií;

                  i)

                  „body ECVET“ sú numerickým vyjadrením celkovej váhy výsledkov vzdelávania v kvalifikácii a relatívnej váhy jednotiek v súvislosti s kvalifikáciou.

      PRÍLOHA II

         ECVET – ZÁSADY A TECHNICKÉ ŠPECIFIKÁCIE

      ECVET je technický rámec na prenos, uznávanie a prípadne zhromažďovanie výsledkov vzdelávania osôb, ktorých cieľom je získať kvalifikáciu. K nástrojom a metodológii ECVET patrí opis kvalifikácií, pokiaľ ide o jednotky výsledkov vzdelávania so súvisiacimi bodmi, prenos a postup zhromažďovania a doplnkové dokumenty, ako sú napríklad dohody o vzdelávaní, záznam výsledkov štúdia a užívateľské príručky ECVET.
      ECVET je určený na uľahčenie uznávania výsledkov vzdelávania v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, v rámci mobility, na účely získania kvalifikácie. Malo by sa poznamenať, že ECVET neznamená pre občanov žiadny nový nárok na automatické uznávanie výsledkov vzdelávania alebo bodov. Jeho uplatňovanie pre danú kvalifikáciu je v súlade s právnymi predpismi, pravidlami a predpismi uplatňovanými v členských štátoch a zakladá sa na týchto zásadách a technických špecifikáciách:
      1.   Jednotky výsledkov vzdelávania

      Jednotka predstavuje zložku kvalifikácie a pozostáva zo súvislého súboru vedomostí, zručností a spôsobilostí, ktoré možno posudzovať a potvrdzovať určitým počtom súvisiacich bodov ECVET. Kvalifikácia v zásade obsahuje viaceré jednotky a je tvorená celým súborom jednotiek. Vzdelávajúca sa osoba môže teda získať kvalifikáciu zhromaždením požadovaných jednotiek získaných v rôznych krajinách a v rôznych kontextoch (formálnom a prípadne neformálnom a informálnom) pri rešpektovaní vnútroštátnych právnych predpisov súvisiacich so zhromažďovaním jednotiek a uznávaním výsledkov vzdelávania.
      Jednotky, ktoré tvoria kvalifikáciu, by mali byť:

                  —

                  opísané zreteľne a zrozumiteľne odkazom na vedomosti, zručnosti a spôsobilosti, na ktoré sa vzťahujú,

                  —

                  vytvorené a organizované súvislým spôsobom vzhľadom na celkovú kvalifikáciu,

                  —

                  vytvorené spôsobom, ktorý umožňuje samostatné posudzovanie a potvrdzovanie výsledkov vzdelávania obsiahnutých v jednotke.

            Jednotka môže byť špecifická pre jednotlivú kvalifikáciu alebo spoločná pre viaceré kvalifikácie. Očakávané výsledky vzdelávania, ktoré jednotku vymedzujú, možno dosiahnuť bez ohľadu na to, kde alebo ako sa dosiahli. Jednotka sa preto nemá zamieňať so zložkou formálneho vzdelávacieho programu alebo poskytovania odbornej prípravy.
      Pravidlá a postupy pre vymedzenie charakteristiky jednotiek výsledkov vzdelávania a pre spájanie a zhromažďovanie jednotiek pre danú kvalifikáciu určujú príslušné inštitúcie a partneri zapojení do procesu odbornej prípravy v súlade s vnútroštátnymi alebo regionálnymi pravidlami.
      Špecifikácie pre jednotku by mali obsahovať:

                  —

                  všeobecný názov jednotky,

                  —

                  všeobecný názov kvalifikácie (alebo kvalifikácií), ktorej sa jednotka týka, a to podľa potreby,

                  —

                  odkaz na kvalifikáciu podľa úrovne EKR, prípadne úrovne národného kvalifikačného rámca („NKR“), s kreditovými bodmi ECVET spojenými s danou kvalifikáciou,

                  —

                  výsledky vzdelávania obsiahnuté v jednotke,

                  —

                  postupy a kritériá na posudzovanie týchto výsledkov vzdelávania,

                  —

                  body ECVET spojené s jednotkou,

                  —

                  v prípade potreby trvanie platnosti jednotky.

            2.   Prenos a zhromažďovanie výsledkov vzdelávania, partnerstvá ECVET

      V ECVET sa posudzujú jednotky výsledkov vzdelávania dosiahnuté v jednom prostredí a po úspešnom posúdení sa prenášajú do iného prostredia. V tomto druhom prostredí ich potvrdzuje a uznáva príslušná inštitúcia ako súčasť požiadaviek na kvalifikáciu, ktorú sa daná osoba snaží dosiahnuť. Jednotky výsledkov vzdelávania možno potom zhromažďovať na získanie tejto kvalifikácie v súlade s vnútroštátnymi alebo regionálnymi pravidlami. Postupy a usmernenia na posudzovanie, potvrdzovanie, zhromažďovanie a uznávanie jednotiek výsledkov vzdelávania stanovujú príslušné dotknuté inštitúcie a partneri zapojení do procesu odbornej prípravy.
      Prenos kreditov založený na ECVET a uplatňovaný na výsledky vzdelávania získané vo formálnych kontextoch vzdelávania by sa mal uľahčiť budovaním partnerstiev a sietí zahŕňajúcich príslušné inštitúcie, z ktorých každá má právomoc vo svojom prostredí udeľovať kvalifikácie alebo jednotky, alebo udeľovať kredit za získané výsledky vzdelávania na účely prenosu a potvrdzovania.
      Budovanie partnerstiev má za cieľ:

                  —

                  poskytovať všeobecný rámec spolupráce a nadväzovania kontaktov medzi partnermi stanovený v memorande o porozumení („MoP“), prostredníctvom ktorého sa vytvára prostredie vzájomnej dôvery,

                  —

                  pomôcť partnerom pri vytváraní osobitných mechanizmov prenosu kreditov pre vzdelávajúce sa osoby.

            V MoP by sa malo potvrdiť, že partneri:

                  —

                  navzájom akceptujú svoje postavenie príslušných inštitúcií,

                  —

                  navzájom akceptujú kritériá a postupy zabezpečovania kvality, posudzovania, potvrdzovania a uznávania ako uspokojivé na účely prenosu kreditov,

                  —

                  súhlasia s podmienkami vykonávania partnerstva, akými sú ciele, trvanie a mechanizmy preskúmania MoP,

                  —

                  súhlasia s porovnateľnosťou príslušných kvalifikácií na účely prenosu kreditov, s použitím referenčných úrovní stanovených EKR,

                  —

                  určia ďalších aktérov a príslušné inštitúcie, ktoré sa môžu podieľať na príslušnom procese, a ich funkcie.

            Na uplatnenie ECVET na výsledky vzdelávania získané v neformálnom a informálnom vzdelávacom kontexte alebo mimo rámca MoP by príslušná inštitúcia, ktorá má právomoc udeľovať kvalifikácie alebo jednotky alebo udeľovať kredit, mala zaviesť postupy a mechanizmy identifikácie, potvrdzovania a uznávania týchto výsledkov vzdelávania prostredníctvom udeľovania zodpovedajúcich jednotiek a s nimi súvisiacich bodov ECVET.
      3.   Dohoda o vzdelávaní a osobný záznam

      Pri uplatnení prenosu kreditov, v ktorom sú zapojení dvaja partneri a konkrétna mobilná vzdelávajúca sa osoba, uzatvoria príslušné dve inštitúcie zapojené do procesu odbornej prípravy a potvrdzovania a vzdelávajúca sa osoba dohodu o vzdelávaní v rámci MoP. V tejto dohode:

                  —

                  by sa malo rozlišovať medzi príslušnou „domovskou“ a „hostiteľskou“ inštitúciou (1),

                  —

                  by sa mali spresniť osobitné podmienky pre obdobie mobility, ako totožnosť vzdelávajúcej sa osoby, trvanie obdobia mobility, očakávané výsledky vzdelávania a súvisiace body ECVET.

            V dohode o vzdelávaní by sa malo stanoviť, že v prípade, ak vzdelávajúca sa osoba očakávané výsledky vzdelávania dosiahla a „hostiteľská“ inštitúcia ich posúdila kladne, „domovská“ inštitúcia by ich mala potvrdiť a uznať ako súčasť požiadaviek na kvalifikáciu v súlade s pravidlami a postupmi stanovenými príslušnou inštitúciou.
      Prenos medzi partnermi sa môže vzťahovať na výsledky vzdelávania dosiahnuté vo formálnom, prípadne aj v neformálnom a informálnom kontexte. Prenos kreditu za dosiahnuté výsledky vzdelávania má preto tri etapy:

                  —

                  „hostiteľská“ inštitúcia posudzuje dosiahnuté výsledky vzdelávania a udeľuje kredit vzdelávajúcej sa osobe. Dosiahnuté výsledky vzdelávania a zodpovedajúce body ECVET sa zaznamenávajú v osobnom „zázname“ vzdelávajúcej sa osoby (2),

                  —

                  „domovská“ inštitúcia potvrdí kredit ako vhodné potvrdenie o výsledkoch, ktoré vzdelávajúca sa osoba dosiahla,

                  —

                  „domovská“ inštitúcia potom uzná výsledky vzdelávania, ktoré sa dosiahli. Toto uznanie predstavuje dôvod na udelenie jednotiek a ich zodpovedajúcich bodov ECVET v súlade s pravidlami „domovského“ systému.

            Potvrdzovanie a uznávanie príslušnou „domovskou“ inštitúciou závisí od úspešného posúdenia výsledkov vzdelávania príslušnou „hostiteľskou“ inštitúciou v súlade s dohodnutými postupmi a kritériami zabezpečenia kvality.
      4.   Body ECVET

      Body ECVET poskytujú doplňujúce informácie o kvalifikáciách a jednotkách v numerickej forme. Nemajú žiadnu hodnotu nezávislú od nadobudnutých výsledkov vzdelávania pre konkrétnu kvalifikáciu, ktorej sa týkajú, a sú odrazom dosiahnutých úspechov a zhromažďovania jednotiek. V záujme umožnenia spoločného prístupu k používaniu bodov ECVET sa uplatňuje dohoda, podľa ktorej sa k výsledkom vzdelávania, ktoré by sa mali dosiahnuť za rok formálneho denného OVP, priradí 60 bodov.
      V ECVET má priraďovanie bodov zvyčajne dve fázy: body ECVET sa priradia najprv na kvalifikáciu ako celok a potom na jej jednotky. Pre danú kvalifikáciu sa berie jeden formálny vzdelávací kontext ako referenčný a na základe dohody sa tejto kvalifikácii priradí celkový počet bodov. Z tohto celkového počtu sa potom priradia body ECVET každej jednotke podľa jej relatívnej váhy v rámci kvalifikácie.
      V prípade kvalifikácie, ktorá sa nezakladá na formálnom vzdelávaní, ktoré sa používa ako referenčná hodnota, možno kreditové body ECVET priradiť na základe odhadu porovnaním s inou kvalifikáciou, ktorá je založená na referenčnom formálnom kontexte. Na vytvorenie porovnateľnosti kvalifikácie by sa príslušná inštitúcia mala odvolávať na príslušnú úroveň EKR, prípadne NKR, alebo na podobnosť výsledkov vzdelávania v úzko príbuznej profesijnej oblasti.
      Relatívna váha jednotky výsledkov vzdelávania vzhľadom na kvalifikáciu by sa mala určovať podľa týchto kritérií alebo ich kombinácie:

                  —

                  relatívna dôležitosť výsledkov vzdelávania, ktoré tvoria jednotku, pre účasť na trhu práce, pre napredovanie k iným kvalifikačným úrovniam alebo pre sociálnu integráciu,

                  —

                  zložitosť, rozsah a objem výsledkov vzdelávania v jednotke,

                  —

                  úsilie, ktoré vzdelávajúca sa osoba musí vynaložiť na dosiahnutie vedomostí, zručností a spôsobilostí požadovaných pre jednotku.

            Relatívna váha akejkoľvek danej jednotky, ktorá je spoločná pre viaceré kvalifikácie, vyjadrená v bodoch ECVET, môže byť pri jednotlivých kvalifikáciách rozdielna.
      Priraďovanie bodov ECVET je zvyčajne súčasťou štruktúry kvalifikácií a jednotiek. Vykonáva ho príslušná inštitúcia zodpovedná za určovanie obsahu a udržiavanie kvalifikácie alebo osobitne splnomocnená na túto úlohu. V krajinách, v ktorých už existuje vnútroštátny systém bodov, vytvoria príslušné dotknuté inštitúcie mechanizmy na konverziu vnútroštátnych kreditových bodov na body ECVET.
      Úspešné dosiahnutie kvalifikácie alebo jednotky je impulzom na udelenie súvisiacich bodov ECVET nezávisle od skutočného času potrebného na ich dosiahnutie.
      Prenos jednotky zvyčajne znamená prenos zodpovedajúcich bodov ECVET, aby boli zahrnuté, keď sa uznávajú prenášané výsledky vzdelávania, a to v súlade s vnútroštátnymi alebo regionálnymi pravidlami. Je vecou príslušnej inštitúcie, aby v prípade potreby opakovane posúdila body ECVET, ktoré sa majú započítať, pokiaľ sú pravidlá a metodiky stanovené na tento účel transparentné a podporené zásadami zabezpečenia kvality.
      Každá kvalifikácia získaná prostredníctvom neformálneho alebo informálneho vzdelávania, pre ktorú možno identifikovať referenčný formálny spôsob vzdelávania, a zodpovedajúce jednotky majú rovnaký počet bodov ECVET ako referenčný spôsob vzdelávania, keďže sa dosahujú rovnaké výsledky vzdelávania.

         (1)  „Domovská“ inštitúcia je inštitúcia, ktorá bude potvrdzovať a uznávať výsledky vzdelávania dosiahnuté vzdelávajúcou sa osobou. „Hostiteľská“ inštitúcia je inštitúcia, ktorá poskytuje odbornú prípravu pre získanie výsledkov vzdelávania a posudzuje dosiahnuté výsledky vzdelávania.

         (2)  Osobný záznam je doklad, v ktorom sa špecifikujú posúdené výsledky vzdelávania vzdelávajúcej sa osoby, jednotky a udelené body ECVET.


Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2005 až 2009


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2011 – 2014

text:
               23.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/9

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2011 – 2014
   2011/C 217/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení k politikám zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu uprednostniť obnovenie stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženie nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženie nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Švédsko 29. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. Tieto dva programy sa posudzovali súčasne.

               (6)

               Švédske hospodárstvo sa pred hospodárskou krízou (2008 – 2009) viac ako desaťročie tešilo zo silného rastu poháňaného domácim dopytom a čistým vývozom. Keďže Švédsko je hospodárstvo orientované na vývoz s rozsiahlym finančným sektorom, prudký pokles vonkajšieho dopytu a zmrazenie finančných trhov v roku 2008 ho výrazne ovplyvnili, v dôsledku čoho v roku 2009 došlo k poklesu HDP vo výške 5,1 % a k zvýšeniu miery nezamestnanosti z približne 6 % na viac ako 9 %. Recesia bola vďaka stabilnej východiskovej pozícii bez potrieb veľkých úprav, pokiaľ ide o domácnosti, bankový a verejný sektor, ako aj vďaka primeranej monetárnej a fiškálnej politickej reakcii pomerne krátka a ovplyvnila najmä výrobný sektor orientovaný na vývoz. S oživovaním svetového obchodu zaznamenalo švédske hospodárstvo veľmi silné a široké oživenie, pričom reálny HDP zaznamenal v roku 2010 nárast o 5,7 %. Fiškálne saldo zaznamenalo v dôsledku kombinovaného účinku automatických stabilizátorov a diskrečných opatrení pokles z prebytku vo výške 3,7 % HDP v roku 2007 na deficit vo výške 0,9 % HDP v roku 2009 a následne sa v roku 2010 opäť vrátilo do rovnovážneho stavu.

               (7)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz je realistický, s výnimkou roka 2012, keď sa zdá optimistický v porovnaní s jarnou predpoveďou útvarov Komisie. Rozpočtová stratégia vymedzená v aktualizovanom konvergenčnom programe je primeraná, keďže by sa ňou prispelo k splneniu strednodobého cieľa Švédska, ktorým je prebytok vo výške 1 % HDP počas jedného cyklu. Poskytlo by sa tým isté rozmedzie voči prekročeniu referenčnej hodnoty vo výške 3 % HDP v rámci akéhokoľvek budúceho poklesu. Program predpokladá rozšírenie celkového prebytku verejných financií z 0,6 % HDP v roku 2011 na 3,7 % HDP v roku 2014, ktorý je posledným rokom programu. Toto zlepšenie by bolo spôsobené predpokladaným silným hospodárskym rastom, pretože v programe sa v týchto rokoch nepredpokladá žiadne konsolidačné úsilie. Riziká ohrozujúce rozpočtové ciele sú viac-menej vyvážené. Keďže predpoveď príjmov predložená v programe je na rok 2011 istým spôsobom opatrná, rozpočtové výsledky by mohli byť tento rok o niečo lepšie. S priaznivými makroekonomickými predpokladmi sú však od roku 2012 spojené určité nepriaznivé riziká ohrozujúce rozpočtové prognózy. Keďže vláda naznačila, že ďalšie expanzívne fiškálne opatrenia naplánované v návrhu rozpočtu na rok 2011 (vrátane piateho kroku v rámci zamestnaneckého daňového bonusu pre zárobkovo činné osoby, ďalšieho zvýšenia prahu pre platbu dane z príjmu, nižšej DPH v prípade reštauračných služieb a nižšej dane z dôchodkov) by sa mohli – ak na to existuje dostatočný fiškálny priestor – vykonávať od roku 2012, existuje riziko procyklickej pozície fiškálnej politiky. Vzhľadom na demografické prognózy je preto dôležité, aby sa fiškálna politika udržala na ceste, ktorá zabezpečí neustále plnenie strednodobého cieľa. Podľa posledných posúdení Komisie, riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia ako nízke.

               (8)

               Súčasná situácia na trhu s nehnuteľnosťami a hypotekárnom trhu je zdrojom možnej nestability. Po krátkej a miernej korekcii na vrchole finančnej krízy sa ceny nehnuteľností vo Švédsku na rozdiel od iných krajín opäť vrátili k silnej rastúcej tendencii zaznamenávanej od druhej polovice 90. rokov 20. storočia a v súčasnosti dosahujú rekordne vysokú úroveň. Výrazné zvýšenie cien nehnuteľností kráča ruka v ruke so zvyšujúcou sa zadlženosťou domácností, ktorá do konca prvého polroka 2010 predstavovala približne 170 % disponibilného príjmu, čo je historicky najvyššia hodnota. Okrem toho sa veľká časť hypotekárneho dlhu vyznačuje variabilnými sadzbami s nízkou mierou amortizácie. Švédske domácnosti sú v dôsledku toho obzvlášť citlivé na zvýšenia úrokovej sadzby alebo zhoršenia situácie v oblasti zamestnanosti. Výrazná korekcia na trhu s nehnuteľnosťami by mohla mať nepriaznivé dôsledky pre makroekonomickú stabilitu tým, že domácnosti budú svoju spotrebu držať na uzde s cieľom vyrovnať svoje rozpočty, a prostredníctvom rastúcich finančných nákladov švédskych bánk.

               (9)

               Pokiaľ ide o švédsky trh práce, mladí ľudia a osoby, ktoré nie sú občanmi EÚ majú v porovnaní s priemerom EÚ pomerne slabé postavenie. Ďalšie zlepšenie ich postavenia na trhu práce je nevyhnutné na zvýšenie celkovej miery zamestnanosti a zlepšenie ponuky pracovných síl z dlhodobého hľadiska, aby sa tak reagovalo na demografické výzvy spojené so starnúcim obyvateľstvom. Švédska vláda v súčasnosti vykonáva niekoľko reforiem s cieľom zlepšiť situáciu v oblasti zamestnanosti oboch skupín, ako napr. zvýšenie prostriedkov na školenia, miesta na získanie pracovných skúseností, odborné vzdelávanie dospelých, učňovská odborná príprava a školenia, cielené dotácie na mzdy a efektívne kurzy švédskeho jazyka. Najnovšie štatistiky ukazujú jasné príznaky toho, že situácia na švédskom trhu práce sa celkovo zlepšuje, s výnimkou žien narodených v zahraničí.

               (10)

               Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-hospodársku politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ, a to vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa na úrovni EÚ poskytnú podnety pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Zastáva názor, že v programoch sa primerane reaguje na hlavné výzvy, ktorým Švédsko čelí. Fiškálna stratégia vlády, ktorou je naďalej dodržiavať strednodobý cieľ, je primeraná, od roku 2012 je však potrebné dbať na to, aby sa zabránilo príliš voľnej fiškálnej politike v obdobiach priaznivého rastu. Mali by sa posúdiť riziká makroekonomickej nerovnováhy, najmä tie, ktoré vyplývajú z rastúcich cien nehnuteľností a zadlženosti domácností. Okrem toho je potrebné monitorovať a zlepšiť účasť citlivých skupín na trhu práce, a to najmä mladých ľudí a žien narodených v zahraničí.

               (11)

               Vzhľadom na toto posúdenie Rada preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Švédska na rok 2011 a jej stanovisko (3) sa odráža najmä v odporúčaní uvedenom v bode 1 v ďalšej časti textu. Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Švédska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2011 – 2012 prijalo tieto opatrenia:

               1.

               Udržiavať fiškálnu politiku na ceste, ktorá zaisťuje neustále plnenie strednodobého cieľa.

               2.

               Prijať preventívne opatrenia na riešenie makroekonomických rizík spojených s rastúcimi cenami nehnuteľností a zadlženosťou domácností. Mohol by sa zvážiť rozsiahly súbor opatrení, ako napr. preskúmanie hypotekárneho systému, vrátane kapitálových požiadaviek bánk, regulácie nájomného, zdaňovania nehnuteľností a stavebných povolení.

               3.

               Monitorovať a zlepšovať účasť mladých ľudí a iných citlivých skupín na trhu práce.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  25. augusta 2011 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de Portugal (ECB/2011/11)

text:
               2.9.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 258/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 25. augusta 2011
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de Portugal
   (ECB/2011/11)
   2011/C 258/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasných externých audítorov Banco de Portugal sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2010. Je preto potrebné vymenovať externých audítorov od finančného roku 2011.

               (3)

               Banco de Portugal vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2011 až 2016 spoločnosť PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť PricewaterhouseCoopers & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. vymenovaná za externého audítora Banco de Portugal na finančné roky 2011 až 2016.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 25. augusta 2011

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 o vykonávaní hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov, ktorých menou je euro

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/95

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012
   o vykonávaní hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov, ktorých menou je euro
   2012/C 219/28
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s jej článkom 121 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Od svojho vytvorenia hrala Euroskupina ústrednú úlohu pri správe ekonomických záležitostí v eurozóne a mala v tomto ohľade osobitnú zodpovednosť. Hospodárska kríza naplno odhalila úzke prepojenia v eurozóne a zvýraznila potrebu koherentnej, celkovej politickej pozície, ktorá by zohľadňovala výrazné účinky presahovania medzi krajinami, ktorých menou je euro, ako aj potrebu účinných mechanizmov koordinácie politík, ktoré by umožňovali rýchlo reagovať na zmeny hospodárskeho prostredia.

               (2)

               Rada vydala odporúčania pre jednotlivé krajiny určené každému z členských štátov, ktorých menou je euro (ďalej len „členské štáty eurozóny“). V týchto odporúčaniach sa riešia hospodárske výzvy na vnútroštátnej úrovni a zároveň sú ústredným prvkom pri determinácii stability a rastu v eurozóne ako celku. Členské štáty eurozóny sa takisto zaviazali vykonať v rámci Paktu Euro Plus viaceré ďalekosiahle dodatočné reformy politík zamerané na posilnenie konkurencieschopnosti, podporu zamestnanosti, zvýšenie úsilia o udržateľnosť verejných financií a posilnenie finančnej stability. Členské štáty eurozóny a osem ďalších členských štátov (ďalej len „členské štáty mimo eurozóny“) podpísali 2. marca 2012 Zmluvu o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, v ktorej sa dohodli na zabezpečení toho, aby medzi sebou vopred prerokovali a podľa potreby aj koordinovali všetky hlavné reformy hospodárskej politiky, ktoré plánujú vykonať. Táto koordinácia ex-ante v kontexte eurozóny, či už je uskutočňovaná prostredníctvom predkladania návrhov rozpočtov alebo prerokovania hlavných plánovaných reforiem hospodárskej politiky, prispeje k zohľadneniu účinkov presahovania vnútroštátnych opatrení na eurozónu ako celok.

               (3)

               Existencia solídne navrhnutých rozpočtových rámcov posilňujúcich vnútroštátne fiškálne riadenie je kľúčovým prvkom riadneho hospodárenia s verejnými financiami a prispieva k udržateľnosti verejných financií v eurozóne ako celku. Hlavy štátov alebo predsedovia vlád eurozóny sa v júli a októbri 2011 zaviazali zaviesť vnútroštátne fiškálne rámce podľa smernice Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (1) už koncom roka 2012, t. j. pred lehotou predpokladanou v smernici, a prekročiť rámec požiadaviek stanovených v tejto smernici. Dňa 2. marca 2012 sa okrem toho členské štáty eurozóny spolu s ôsmimi členskými štátmi mimo eurozóny podpísaním Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii zaviazali k ďalšiemu posilňovaniu svojej vnútroštátnej fiškálnej správy, a to najmä prostredníctvom zavedením záväzných pravidiel pre rozpočtové pozície vlád na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa.

               (4)

               Úsilie o fiškálnu konsolidáciu je ústredným prvkom stratégie na prekonanie krízy v eurozóne. Fiškálny rámec EÚ umožňuje diferenciáciu tempa konsolidácie medzi jednotlivými členskými štátmi v závislosti od ich fiškálneho priestoru a makroekonomických podmienok. Pakt stability a rastu a Zmluva o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii sú zamerané na štrukturálne saldá, a tým umožňujú zohľadniť účinky cyklu a jednorazových opatrení na hlavné rozpočtové saldá. Opatrenia, ktoré sa prijali v nadväznosti na odporúčania Rady s cieľom odstrániť nadmerný deficit, sa posudzujú zo štrukturálneho hľadiska. Primeraná štruktúra konsolidácie je rozhodujúca na posilnenie dôvery v trvalý charakter konsolidácie v eurozóne a na obmedzenie jej krátkodobého negatívneho dosahu na rast. Je potrebné uprednostniť výdavky podporujúce rast, a to najmä investičné výdavky. Vo viacerých členských štátoch eurozóny by sa dali nájsť produktívne investičné projekty, pri ktorých by súkromná aj spoločenská návratnosť prevýšila terajšie nízke úrokové miery. Na podporu dlhodobej udržateľnosti verejných financií sú naliehavo potrebné reformy dlhodobých výdavkov, najmä v oblasti zdravotníctva a dôchodkov. Vhodná daňová politika, ako je zníženie daňového zaťaženia práce, rozšírenie daňových základov a účinnejšie opatrenia v boji proti daňovým únikom, by mohli prispieť ku konsolidácii a súčasne k zvyšovaniu konkurencieschopnosti a vytváraniu lepších podmienok pre rast.

               (5)

               Stabilita a dobré fungovanie finančného systému sú predpokladom na odvrátenie „scenára strateného desaťročia“ poznamenaného pomalým rastom v eurozóne a na posilnenie dôvery investorov. Vzhľadom na potrebu ďalšieho oddlžovania súvah bánk je potrebné zabezpečiť, aby tento proces prebehol systematickým spôsobom a bol konzistentný so zachovaním primeraného toku úverov do reálnej ekonomiky. Na zamedzenie vynárajúceho sa trendu finančnej fragmentácie je potrebné dosiahnuť ďalší pokrok v integrácii, pokiaľ ide o štruktúry a postupy dohľadu a cezhraničné krízové riadenie.

               (6)

               Pre udržateľný rast a stabilitu v eurozóne je rozhodujúce systematické odstraňovanie makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny. Proces znižovania makroekonomickej nerovnováhy sa už začal, je však potrebné v ňom vytrvalo pokračovať. Vykonanie opatrení na nápravu nerovnováhy je naliehavejšie v krajinách s deficitmi, v ktorých je nutné uskutočniť reformy na zlepšenie konkurencieschopnosti a uľahčenie prerozdelenia zdrojov v prospech obchodovateľných sektorov. Krajiny s prebytkom môžu zároveň prispieť k opätovnému dosiahnutiu rovnováhy tým, že odstránia nepotrebné regulačné a iné obmedzenia domáceho dopytu, neobchodovateľných činností a investičných príležitostí.

               (7)

               Uznanie vzájomnej závislosti hospodárstiev členských štátov eurozóny a výhod, ktoré stabilita v tejto menovej únii môže svojim členom a celej Únii priniesť, je nevyhnutným predpokladom pre ďalší rozvoj hospodárskej únie. Pri pohľade do budúcnosti členské štáty eurozóny budú musieť prehĺbiť svoju integráciu, aby dosiahli plnú hospodársku a menovú úniu.

               (8)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1466/97 (2) a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny prijali v období rokov 2012 – 2013 individuálne a spoločné opatrenia bez toho, aby boli dotknuté právomoci Rady pri koordinácii hospodárskych politík členských štátov, avšak najmä v kontexte koordinácie hospodárskych politík v rámci Euroskupiny s cieľom:

               1.

               Posilniť pracovné metódy Euroskupiny s cieľom umožniť jej prevziať zodpovednosť za celkovú politickú pozíciu v eurozóne, účinne reagovať na zmeny hospodárskeho prostredia a riadiť koordináciu hospodárskej politiky v kontexte posilneného rámca dohľadu, ktorý sa uplatňuje na členské štáty eurozóny.

               2.

               Zintenzívniť politickú spoluprácu v rámci Euroskupiny prostredníctvom zdieľania informácií a prerokovávania rozpočtových plánov a plánov hlavných reforiem s možnými účinkami presahovania do eurozóny. Zabezpečiť, aby sa vykonali také reformy, ktoré sú potrebné pre stabilnú a odolnú eurozónu, vrátane vykonania odporúčaní Rady pre jednotlivé členské štáty eurozóny, a ktoré okrem riešenia výziev na celoštátnej úrovni majú vplyv aj na eurozónu ako celok.

               3.

               Posilniť fiškálnu disciplínu a fiškálne inštitúcie na národnej a regionálnej úrovni s cieľom zvýšiť dôveru trhov v strednodobú a dlhodobú udržateľnosť verejných financií v eurozóne. V nadväznosti na dohodu hláv štátov alebo predsedov vlád eurozóny z júla a októbra 2011 a 2. marca 2012 presunúť transpozíciu smernice 2011/85/EÚ už na koniec roka 2012 a ďalej posilniť fiškálnu správu a riadenie, a to najmä zavedením predpisov týkajúcich sa štrukturálne vyrovnaného rozpočtu a automatických korekčných mechanizmov do vnútroštátnych právnych predpisov všetkých členských štátov eurozóny.

               4.

               Zabezpečiť na základe záverov zo zasadnutia Európskej rady konaného 1. a 2. marca 2012 koherentnú celkovú fiškálnu politiku v eurozóne pokračovaním fiškálnej konsolidácie, ako sa stanovuje v odporúčaniach a rozhodnutiach Rady v súlade s pravidlami Paktu o stabilite a raste, zohľadňujúcich makrofinančné situácie konkrétnych krajín. Členské štáty postihnuté výraznými a potenciálne narastajúcimi rizikovými prirážkami by mali obmedziť svoje odchýlky od cieľov nominálneho salda aj v prípade, že makroekonomické podmienky budú horšie, než sa očakávalo; ostatné členské štáty by mali umožniť automatickým stabilizátorom zohrávať úlohu v prispôsobovaní v štrukturálnom vyjadrení a byť pripravené preskúmať proces konsolidácie v prípade, že sa makroekonomické podmienky ďalej zhoršia. Zloženie štátnych výdavkov a príjmov by malo odzrkadľovať vplyv výdavkových položiek a zdrojov príjmov na rast. Na podporu verejných investícií v eurozóne by sa mali použiť všetky dostupné rozpočtové rezervy s prihliadnutím na rozdiely medzi krajinami, pokiaľ ide o náklady na financovanie.

               5.

               Prijať opatrenia na zlepšenie fungovania a stability finančného systému v eurozóne. Urýchliť kroky k vytvoreniu integrovanejšej finančnej štruktúry, ktorá by zahŕňala dohľad nad bankami a cezhraničné riešenie krízových situácií.

               6.

               Vykonať štrukturálne reformy, ktoré tiež podporujú pružné úpravy miezd a ktoré by spolu s diferencovanou fiškálnou stratégiou podporovali systematické odstraňovanie makroekonomickej nerovnováhy v eurozóne, a tým aj rast a zamestnanosť. Zahŕňalo by to prijatie opatrení na vnútroštátnej úrovni, ktoré by zohľadňovali osobitnú situáciu každej krajiny a odporúčania Rady pre jednotlivé členské štáty eurozóny.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41.

      (2)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.


title: RECOMMENDATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL to authorise the Commission to open negotiations on behalf of the European Union for the renewal of the protocol to the Fisheries Partnership Agreement with the Kingdom of Morocco

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                     EURÓPSKA KOMISIA

                                                  Brusel, 11.2.2011
                                                  SEK(2011) 170 v konečnom znení

                            ODPORÚČANIE KOMISIE RADE,

     ktorým sa Komisia poveruje začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom obnoviť
         protokol k dohode o partnerstve v oblasti rybolovu s Marockým kráľovstvom

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                       ODPORÚČANIE KOMISIE RADE,

         ktorým sa Komisia poveruje začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom obnoviť
             protokol k dohode o partnerstve v oblasti rybolovu s Marockým kráľovstvom

     1.        DÔVODOVÁ SPRÁVA

     Európska únia a Marocké kráľovstvo uzavreli Dohodu o partnerstve v sektore rybolovu a
     súvisiaci protokol, ktorý bol prijatý 22. mája 20061 a nadobudol platnosť 28. februára 2007.
     Protokol, ktorým sa plavidlám EÚ poskytujú rybolovné možnosti a stanovuje sa ich finančná
     náhrada, prestane platiť 27. februára 2011.

     Súčasná dohoda sa uplatňuje až po vody južne od 27°40' s. š. V súlade s osobitým
     charakterom uvedenej zóny v rámci medzinárodného práva a právnymi podmienkami, podľa
     ktorých EÚ podpísala s Marokom bilaterálnu dohodu zahŕňajúcu túto zónu, Komisia v roku
     2010 viackrát požiadala Maroko o vyhodnotenie prínosu súčasnej dohody pre miestnu
     populáciu. Maroko na túto žiadosť odpovedalo 13. decembra. Zatiaľ čo sa pokračuje vo
     vyhodnocovaní situácie na tomto základe, navrhuje sa obnoviť súčasný protokol na jeden rok
     a poskytnúť tak čas na uzatvorenie rokovaní o revidovanom protokole s príslušnými zárukami
     a takisto zabezpečiť, aby sa zatiaľ mohlo pokračovať s rybolovnými aktivitami. Žiadame
     Radu, aby prijala usmernenia k rokovaniam priložené k tomuto odporúčaniu.

     2.        ODPORÚČANIE

     Na základe uvedených skutočností Komisia odporúča:

     – aby Rada poverila Komisiu začať a viesť rokovania o obnovení protokolu v rámci dohody
       o partnerstve v oblasti rybolovu s Marockým kráľovstvom,

     – aby sa obnovenie obmedzilo na jeden rok,

     – aby menovala Komisiu za vyjednávača Únie v tejto oblasti,

     – aby Komisia viedla takéto rokovania po porade s osobitným výborom v súlade s
       ustanoveniami vytýčenými v Zmluve o fungovaní Európskej únie a

     – aby Rada schválila usmernenia k rokovaniam priložené k tomuto odporúčaniu.

     1
              Ú. v. EÚ L 141, 29. mája 2006, s. 1.

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---      PRÍLOHA

     Usmernenia k rokovaniam

     – Cieľom rokovaní je obnova protokolu v rámci dohody o partnerstve v oblasti rybolovu
       medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom v súlade so závermi Rady z 15. júla
       2004 o partnerstvách v oblasti rybolovu, ktoré sú založené na oznámení Komisie z 23.
       decembra 2002.

     – S cieľom zabezpečiť podporu udržateľného a zodpovedného rybolovu, budú ciele rokovaní
       Komisie založené na:

             – obnovení súčasného protokolu na jeden rok, ktorý je potrebný na prijatie nového
               právneho rámca pre vzťahy v oblasti rybolovu medzi EÚ a Marokom, s výhradou
               týchto podmienok:

             – prispôsobenie rybolovných      možností    najlepším   dostupným    vedeckými
               odporúčaniam,

             – pravidelné podávanie správ o vykonávaní odvetvovej politiky prostredníctvom
               spoločne dohodnutých ukazovateľov vrátane regionálneho dosahu protokolu.

             –

SK                                                                                SK


title: Odporúčanie Komisie zo 17. marca 2010 o monitorovaní perfluóralkylovaných látok v potravinách (Text s významom pre EHP)

text:
               18.3.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 68/22

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   zo 17. marca 2010
   o monitorovaní perfluóralkylovaných látok v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   (2010/161/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Perfluóralkylované látky (Perfluoralkylated substances – PFAS) majú široké využitie v priemyselných a spotrebných aplikáciách vrátane prípravkov na ochranu textílií a kobercov proti znečisteniu, oleofóbnych prípravkov na ochranu výrobkov z papiera schválených na potravinárske použitie, hasiacich pien, povrchovo aktívnych látok pre banský a ropný priemysel, leštidiel na podlahu a insekticídov. Dôležitou podskupinou sú (per)fluórované organické povrchovo aktívne látky, kam patrí perfluóroktánsulfonát (PFOS) a kyselina perfluóroktánová (perfluorooctanoic acid – PFOA).

               (2)

               Vzhľadom na toto široké využitie sa látky PFOS, PFOA, ich soli a prekurzory zistili v životnom prostredí, v telách rýb, vtákov a cicavcov. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) preto požiadal svoju vedeckú skupinu pre kontaminanty v potravinovom reťazci, aby vypracovala stanovisko k významu potravín a relatívnemu prínosu rôznych potravín a materiálov, ktoré prichádzajú do styku s potravinami, k expozícii človeka látke PFOS a jej soliam, a aby navrhla, aké ďalšie kroky týkajúce sa hodnotenia rizika perfluórovaných organických zlúčenín je treba podniknúť.

               (3)

               Vedecká komisia pre kontaminanty v potravinovom reťazci prijala 21. februára 2008 vedecké stanovisko týkajúce sa látok PFOS, PFOA a ich solí (1).

               (4)

               V tomto vedeckom stanovisku úrad EFSA nepovažoval za pravdepodobné, že by sa negatívny vplyv látok PFOS a PFOA prejavil v celej populácii, avšak vzal do úvahy nezrovnalosti, ktoré panujú v súvislosti s ich účinkami na vývoj živých organizmov. Úrad EFSA označil získavanie ďalších údajov o hladinách látok PFAS v potravinách a v ľudských telách za žiaduce, najmä pokiaľ ide o monitorovanie vývoja expozície.

               (5)

               V Štokholmskom dohovore o perzistentných organických znečisťujúcich látkach (persistent organic pollutants – POP) sa požaduje, aby zmluvné strany monitorovali perzistentné organické znečisťujúce látky, ich alternatívy a látky, ktoré môžu byť medzi perzistentné organické znečisťujúce látky zaradené, a látka PFOS, jej soli a perfluóroktánsulfonát (PFOSF) sa ním zaradili do prílohy B k dohovoru medzi látky, ktorých výroba a používanie podlieha obmedzeniu,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali v rokoch 2010 a 2011 monitorovať prítomnosť perfluóralkylovaných látok v potravinách. Toto monitorovanie by malo zahŕňať širokú škálu potravín odzrkadľujúcich spotrebiteľské návyky vrátane potravín živočíšneho pôvodu, ako sú ryby, mäso, vajcia, mlieko a odvodené produkty, a potravín rastlinného pôvodu, aby sa mohol uskutočniť presný odhad expozície.

               2.

               Členské štáty by mali dodržiavať postupy odberu vzoriek stanovené v prílohe I k nariadeniu Komisie (ES) č. 1883/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analýzy na úradnú kontrolu hladiny dioxínov a dioxínom podobných PCB v určitých potravinách (2), aby sa zabezpečila dostatočná reprezentatívnosť vzoriek v rámci šarže.

               3.

               Odporúča sa, aby členské štáty uskutočňovali analýzu perfluóralkylovaných látok na účely zisťovania prítomnosti zlúčenín PFOS a PFOA, a ak je to možné, ich prekurzorov, ako je napríklad perfluóroktánsulfonamid (PFOSA), 2-(N-etylperfluóroktánsulfonamidoetanol (NEtFOSE) a (2-hydroxyetyl)derivát fluórovaného telomeru C8. Ak je to možné, mali by členské štáty analyzovať zlúčeniny, ktoré sú látkam PFOS a PFOA podobné, ale majú inú dĺžku reťazca (C4 – C15), a polyfluoralkyl-fosfátové povrchovo aktívne látky (polyfluoralkyl phosphate surfactants – PAPS) ako napríklad bis(polyfluóralkyl)-fosfát (8:2 diPAPS) a mono(polyfluóralkyl)-fosfát (8:2 monoPAPS), aby bolo možné odhadnúť význam ich prítomnosti v potravinách.

               4.

               Členské štáty by mali uskutočňovať analýzu perfluóralkylovaných látok v súlade s prílohou III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (3) a používať metódy analýzy, ktoré preukázateľne vedú k spoľahlivým výsledkom. Výťažnosť by mala byť najlepšie v rozmedzí 70 – 120 %, kvantifikačný limit 1 μg/kg.

               5.

               Odporúča sa, aby členské štáty pravidelne poskytovali úradu EFSA údaje o monitorovaní vyjadrené na základe celkovej hmotnosti spolu s informáciami v elektronickom formáte predkladania správ, ako stanovil úrad EFSA na účely ich zhromaždenia do jednej databázy. Členské štáty by tiež mali poskytnúť údaje z predchádzajúcich rokov, ktoré získali používaním metódy analýzy, ktoré preukázateľne vedú k spoľahlivým výsledkom, aby bolo možné sledovať vývoj expozície.

      V Bruseli 17. marca 2010

            Za Komisiu

         John DALLI

            člen Komisie

      (1)  Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food chain on Perfluorooctane sulfonate (PFOS), perfluorooctanoic acid (PFOA) and their salts, The EFSA Journal (2008) 653, s. 1-131.

      (2)  Ú. v. EÚ L 364, 20.12.2006, s. 32.

      (3)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Maltaand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Malta 2011-2014

text:
     EURÓPSKA KOMISIA

                                    V Bruseli, 7.6.2011
                                    SEK(2011) 812 v konečnom znení

                       Odporúčanie pre

                   ODPORÚČANIA RADY

      k národnému programu reforiem Malty na rok 2011

             ktorým sa predkladá stanovisko Rady

k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2011 – 2014

              {SEK(2011) 726 v konečnom znení}
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie pre

                                           ODPORÚČANIA RADY

                           k národnému programu reforiem Malty na rok 2011

                                    ktorým sa predkladá stanovisko Rady

                   k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2011 – 2014

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
     148 ods. 4,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2,

     so zreteľom na závery Európskej rady,

     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     keďže:

     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej
              stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
              koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
              potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.

     (2)      Dňa 13. júla 2010 Rada prijala odporúčanie o všeobecných usmerneniach pre
              hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
              prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov3, ktoré
              spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto
              integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a
              politike zamestnanosti.

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
     2
              Ú. v. EÚ C , , s. .
     3
              Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

SK                                                        2                                                     SK
 ---pagebreak---      (3)   Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok
           nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a
           integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

     (4)   Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej
           reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na
           ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu
           stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
           prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie
           rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
           konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
           konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

     (5)   Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na
           Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do
           ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných
           programov reforiem.

     (6)   Malta 28. apríla 2011 predložila svoj národný program reforiem na rok 2011 a 29.
           apríla 2011 predložila svoju aktualizáciu programu stability na rok 2011, ktorá sa
           vzťahuje na obdobie 2011 − 2014. S cieľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto
           dva programy posúdené súčasne.

     (7)   Zásahom krízy výrazne poklesli vývoz a investície a v roku 2009 sa reálny HDP znížil
           o 3,4 %. Zamestnanosť sa znížila len mierne aj s podporou štátnej pomoci. Malta
           zaznamenala v roku 2010 výrazné oživenie hospodárskej činnosti a pokles
           nezamestnanosti v spojení s výrazným nárastom vývozu a podnikateľských investícií v
           roku 2010. Vzhľadom na vysokú úroveň verejného dlhu (vo výške 61,5 % HDP v roku
           2008) vláda neprijala veľký fiškálny stimul a deficit verejných financií v roku 2009
           (3,7 % HDP) bol nižší ako jeho úroveň v eurozóne ako celku. V roku 2010 bol pomer
           vládneho fiškálneho deficitu a dlhu pomerne stabilný.

     (8)   Na základe posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia Rady (ES)
           č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ
           rozpočtových prognóz, je optimistický, najmä v neskorších rokoch programového
           obdobia. Z 3,6 % HDP v roku 2010 sa v rámci programu stability plánuje zníženie
           schodku verejných financií pod referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve do roku 2011.
           Postupný pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, ktorým je vyvážená
           pozícia v štrukturálnom vyjadrení, by sa mal potom podporiť záväzkom zabezpečiť
           trvalo udržateľnú konsolidáciu z veľkej časti založenú na výdavkoch. V programe
           stability sa však nepredpokladá dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v
           programovom horizonte. Pomer dlhu k HDP má podľa prognózy klesnúť z vrcholu
           68 % v roku 2010 na 63,7 % v roku 2014 v dôsledku pozitívneho primárneho salda a
           jeho posilňovania. Priemerné ročné úsilie o štrukturálnu úpravu v období 2012 – 2014
           vypočítané útvarmi Komisie je vo všeobecnosti v súlade s ustanoveniami Paktu o
           stabilite a raste. Rozpočtové výsledky by však v dôsledku možného prekročenia
           výdavkov a nedostatku informácií o opatreniach na podporu úsilia o konsolidáciu po
           roku 2011 mohli byť horšie, ako sa očakávalo.

     (9)   Pre Maltu je kľúčovou výzvou realizácia fiškálnej konsolidácie na dosiahnutie
           strednodobého cieľa. Aj keď sa v rámci rozpočtu na rok 2011 zaviedli opatrenia na

SK                                               3                                                  SK
 ---pagebreak---             korekciu nadmerného deficitu v roku 2011, v prípade sklzov by boli potrebné
            doplnkové opatrenia. Dôveryhodnosť strednodobej konsolidačnej stratégie, ktorá ešte
            nie je podložená konkrétnymi opatreniami, by sa pozdvihla na vyššiu úroveň
            prostredníctvom silnejšieho viacročného rozpočtového rámca. Hlavnou slabinou je
            nezáväzný charakter viacročných cieľov, čo má za následok relatívne krátky horizont
            fiškálneho plánovania. V programe stability sa uvádza, že sa zvažuje zavedenie
            pravidiel pre výdavky.

     (10)   Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet vrátane dôchodkov je na Malte
            výrazne vyšší ako v priemere v rámci EÚ. Okrem toho je vďaka stále relatívne nízkej
            vekovej hranici odchodu do dôchodku, častejšiemu odchodu do predčasného
            dôchodku a veľmi nízkemu podielu starších žien účasť starších pracovníkov na trhu
            práce veľmi nízka. V rámci dôchodkovej reformy z roku 2006 sa zvyšuje vek odchodu
            do dôchodku, aj keď veľmi postupne, a zohľadňuje sa primeranosť budúcich
            dôchodkov, a to najmä zabezpečením štedrejších mechanizmov indexácie a zavedením
            garantovaného národného minimálneho dôchodku. V rámci národného programu
            reforiem sa podávajú správy o prebiehajúcich konzultáciách o návrhoch na ďalšiu
            dôchodkovú reformu, ktorú predložila pracovná skupina pre dôchodky, vrátane
            vytvorenia explicitného prepojenia medzi vekom odchodu do dôchodku a priemernou
            dĺžkou života a zavedenia povinného druhého a dobrovoľného tretieho piliera. V rámci
            národného programu reforiem sa však nepredkladá komplexná stratégia aktívneho
            starnutia, ktorá by sprevádzala prebiehajúce a predpokladané zmeny v právnych
            predpisoch. Relatívne vysoký výskyt neevidovanej práce predstavuje riziko pre
            udržateľnosť verejných financií v dlhodobom horizonte. Vláda v národnom programe
            reforiem uvádza niekoľko opatrení na riešenie tohto problému, ale neexistujú žiadne
            návrhy na revíziu daňového systému a systému sociálnych dávok s cieľom zabezpečiť,
            aby sa oplatilo pracovať. Zveľaďovanie účasti žien na trhu práce je ďalšou veľkou
            výzvou pre Maltu vzhľadom na to, že miera zamestnanosti žien je najnižšia v EÚ. V
            rámci národného programu reforiem vláda predložila značné množstvo iniciatív
            zameraných na pracujúce ženy. Ich realizácia a úspech by sa mali vyhodnotiť v roku
            2012.

     (11)   Malta v posledných rokoch zaznamenala intenzívnu reštrukturalizáciu priemyslu, v
            rámci ktorej sa nahradila tradičná výroba náročná na pracovnú silu novými činnosťami
            s vysokou pridanou hodnotou. Toto viedlo k nepomeru medzi dopytom po
            zručnostiach a ich ponukou na pracovnom trhu, čo poukazuje na potrebu zabezpečiť
            dostupnosť zručností potrebných v rámci nových odvetví, najmä prostredníctvom
            vyššieho vzdelávania, s cieľom ďalej diverzifikovať hospodársku základňu Malty.

     (12)   Malta má najvyššiu mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky v EÚ, na úrovni
            36,8 % v roku 2009 v porovnaní s priemerom EÚ 14,4 %. Tento štát má takisto malý
            podiel ľudí s univerzitným alebo rovnocenným vzdelaním vo veku 30 – 34 rokov
            (21,1 % v porovnaní s priemerom EÚ o 32,3 % v roku 2009). Malta chce do roku 2020
            znížiť predčasné opúšťanie škôl na úroveň 29 % a zvýšiť podiel vysokoškolského
            alebo rovnocenného vzdelania 30 – 34 ročných na 33 %. V roku 2011 zaviedla
            opatrenia na usmernenie tých, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, smerom k
            zaujímavým možnostiam prostredníctvom odborného vzdelávania a prípravy alebo
            príležitostí vzdelávania sa v rámci tzv. druhej šance.

     (13)   Malta je jedným z mála členských štátov EÚ s mechanizmom všeobecnej indexácie
            miezd. Zvyšovanie miezd je viazané na povinnú kompenzáciu za životné náklady, čo

SK                                               4                                                 SK
 ---pagebreak---             má za následok zvyšovanie miezd podľa vývoja inflácie v minulosti, čo znamená
            pomerne vyššie mzdy na spodnej časti mzdového spektra. Okrem minimálnej mzdy aj
            táto úprava môže ďalej brzdiť konkurencieschopnosť sektorov s vyšším podielom
            ľudskej práce. Táto otázka je dôležitá najmä v súvislosti s nedávnym nárastom cien
            energií, čo by mohlo viesť k špirálovitému zvyšovaniu miezd a cien.

     (14)   Malta je takmer úplne závislá od dovozu ropy pre energetickú výrobu, a jej
            hospodárstvo je teda citlivé na zmeny cien ropy. Spolu s neprimeranosťou
            energetického systému Malty to môže spôsobovať problémy v oblasti súkromného
            podnikania a konkurencieschopnosti MSP. Využívanie potenciálu na výrobu energie z
            obnoviteľných zdrojov energie by mohlo priniesť dvojité výhody: zlepšenie
            konkurencieschopnosti a dosiahnutie energetických a klimatických cieľov. Informácie
            poskytnuté v národnom programe reforiem o opatreniach v oblasti energetiky sú však
            obmedzené, preto je ťažké hodnotiť ich uskutočniteľnosť a nákladovú efektívnosť.

     (15)   Malta v rámci Paktu Euro Plus prijala niekoľko záväzkov4. Záväzky sa vzťahujú na
            dve oblasti paktu: konkurencieschopnosť a udržateľnosť verejných financií. Z
            fiškálneho pohľadu tieto záväzky zahŕňajú posilňovanie zodpovednosti a
            transparentnosti rozpočtového rámca, spolu so zvažovaním zavedenia mechanizmov
            na zvýšenie disciplíny pri plnení rozpočtu. Čo sa týka produktivity, existujú opatrenia
            na zlepšenie podnikateľského prostredia a podmienok financovania pre podniky, ako
            aj na posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti služieb, najmä v oblasti
            telekomunikácií. Napriek tomu, že sa nachádzajú v národnom programe reforiem, sa
            záväzky Paktu Euro Plus nevzťahujú na zamestnanosť a finančnú stabilitu. Aj keď sa
            úrady zameriavajú na zvyšovanie produktivity, nepriznávajú, že súčasný mechanizmus
            indexácie miezd má vplyv na konkurencieschopnosť Malty. Záväzky vyplývajúce z
            Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

     (16)   Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov
            vyplývajúcich z Paktu Euro Plus pre Maltu5. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka
            udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Malty, ale aj ich súlad s
            pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske
            riadenie Európskej únie tým, že poskytne príspevky na úrovni EÚ do budúcich
            vnútroštátnych rozhodnutí. V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že hoci tento
            cielený pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa je vhodný, pre
            konsolidačnú stratégiu to predstavuje významné riziká, pretože sa neopiera o
            konkrétne opatrenia a mohli by sa prekročiť výdavky, ako sa stalo v minulosti. Okrem
            toho sa v rámci nezáväzného charakteru strednodobého rozpočtového rámca nemôže
            podporiť fiškálna disciplína. Relatívne vysoké dlhodobé náklady starnutia
            obyvateľstva, najmä výdavky na dôchodkové zabezpečenie, vystavujú dlhodobú
            udržateľnosť verejných financií Malty riziku. V rámci národného programu reforiem
            sa uznávajú hlavné štrukturálne výzvy, ktorým hospodárstvo Malty čelí, hoci sa zdá
            byť opodstatnená aj dodatočná pozornosť venovaná určitým otázkam, najmä lepšiemu
            využívaniu pracovného potenciálu hospodárstva, reforme stanovovania miezd na
            zabezpečenie lepšieho prepojenia vývoja miezd a produktivity a diverzifikácii energie.

     4
            Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus sa uvádzajú v SEK(2011) 726.
     5
            SEK(2011) 726.

SK                                                      5                                                   SK
 ---pagebreak---      (17)   Na základe tohto hodnotenia a s prihliadnutím na odporúčanie Rady zo 16. februára
            2010 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada preskúmala
            aktualizáciu programu stability Malty na rok 2011 a jej stanovisko6 sa odráža najmä v
            odporúčaní v bodoch 1) a 2), ktoré sú uvedené nižšie. Po zohľadnení záverov
            Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Malty.

     TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v období 2011 – 2012 prijala opatrenia, podľa ktorých:

     (1)     zabezpečí korekciu nadmerného deficitu v roku 2011, aby bola pripravená prijať
             ďalšie opatrenia tak, aby sa predišlo možným sklzom, a prijme konkrétne opatrenia
             na podporu cieľového deficitu v roku 2012. S cieľom posilniť dôveryhodnosť
             strednodobej stratégie konsolidácie určí nevyhnutné všeobecné opatrenia, zabuduje
             fiškálne ciele do záväzného viacročného rozpočtového rámca založeného na
             pravidlách a zlepší monitorovanie plnenia rozpočtu;

     (2)     prijme opatrenia na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému
             urýchlením postupného zvyšovania veku odchodu do dôchodku a jeho prepojením na
             predpokladanú dĺžku života. Spojí zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku s
             komplexnou stratégiou aktívneho starnutia, odradí od využívania predčasného
             odchodu do dôchodku a podporí súkromné dôchodkové sporenie;

     (3)     sústredí výsledky v oblasti vzdelávania viac na potreby trhu práce, a to najmä
             prijatím opatrení na zlepšenie prístupu k vyššiemu vzdelávaniu a posilnením
             účinnosti systému odborného vzdelávania. Prijme opatrenia na zníženie predčasného
             odchodu zo školy stanovením, analýzou a zmeraním jej príčin do roku 2012 a
             zriadením mechanizmu pravidelného monitorovania a predkladania správ o
             úspešnosti týchto opatrení;

     (4)     po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s národnými postupmi zreformuje
             mechanizmus automatickej indexácie miezd, aby sa zabezpečilo, že rast miezd bude
             lepšie odrážať vývoj produktivity práce a konkurencieschopnosť.

     (5)     posilní úsilie na zníženie závislosti Malty od dovážanej ropy prostredníctvom
             urýchlenia investícií do obnoviteľných energií a plného využitia dostupných
             finančných prostriedkov EÚ na modernizáciu infraštruktúry a podporu energetickej
             účinnosti.

     V Bruseli

                                                      Za Radu
                                                      predseda

     6
            Predpokladá sa v článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

SK                                                       6                                          SK