title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/32

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2015
   (2015/C 272/09)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2). Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2014, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2014.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej Česká republika nebola určená za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Českej republike na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Česká republika dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)

               Česká republika predložila 30. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Česká republika v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje postupne zlepšiť celkový deficit na 1,9 % HDP v roku 2015 a do roku 2018 ďalej na 0,6 % HDP. Zámerom vlády je dosiahnuť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP – v roku 2018, avšak podľa prepočítaného štrukturálneho salda (5) sa očakáva, že tento cieľ sa dosiahne do roku 2016. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2015 takmer 41 % a že postupne klesne na 40,2 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný a opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016 sú dostatočne špecifikované. Existuje však riziko, že vplyv plánovaných opatrení na strane príjmov by mohol byť nižší, než sa odhaduje.
               Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa očakáva, že referenčná hodnota pre výdavky sa v roku 2015 dodrží. V roku 2016 sa očakáva určitá odchýlka, keďže čistý rast výdavkov presiahne referenčnú hodnotu o 0,3 % HDP. V roku 2016 budú preto potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že v prípade Českej republiky sa očakáva, že vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Hlavné prvky súčasného fiškálneho rámca sú zavedené. Rozsah strednodobého rozpočtového plánovania a numerického fiškálneho pravidla je však obmedzený a presadzovanie je slabé. Počas roka 2015 by mal byť podľa súčasných plánov prijatý návrh reformného balíka, ktorý bol niekoľkokrát upravený a odložený. Česká republika stále čelí problémom týkajúcim sa dlhodobej fiškálnej udržateľnosti spôsobeným vo veľkej miere predpokladaným zvýšením výdavkov v oblasti dôchodkov a zdravotnej starostlivosti. V dôsledku priaznivejších demografických prognóz sa dosiahli určité zlepšenia, pokiaľ ide o výhľad týkajúci sa dôchodkového systému. Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku sa postupne zvyšuje, zo strednodobého hľadiska je však programovaná zmena príliš pomalá. V súčasnosti sa diskutuje o zmenách súčasného systému indexácie dôchodkov, zatiaľ sa však neprijali žiadne opatrenia. Aj keď sa prijali niektoré opatrenia na zlepšenie nákladovej účinnosti, ako aj správy a riadenia v sektore zdravotnej starostlivosti, v tejto oblasti sa dosiahol iba obmedzený pokrok. Z ukazovateľov použitých na meranie výsledkov v sektore zdravotnej starostlivosti vyplýva, že lekárske ošetrenie sa vždy neposkytuje nákladovo účinným spôsobom, pričom prideľovanie zdrojov je brzdené súčasnými ťažkosťami so spustením systému preplácania nákladov vynaložených nemocnicami. Existujú takisto náznaky, že všeobecní lekári neplnia dostatočne svoju úlohu lekárov prvého kontaktu. Verejné obstarávanie v sektore zdravotnej starostlivosti trpí vysokým výskytom nezrovnalostí, čo naznačuje nedostatočné usmernenia a dohľad.

               (9)

               K hlavným výzvam v oblasti zdanenia patrí zníženie daňových únikov a dosiahnutie menej nákladného a menej časovo náročného výberu daní pre daňovníkov i pre orgány. Česká republika identifikovala ako priority daňovú disciplínu a boj proti daňovým únikom a v týchto oblastiach prijíma viacero krokov. V roku 2015 boli zavedené niektoré opatrenia týkajúce sa priamych aj nepriamych daní a ďalšie opatrenia sa plánujú na rok 2016. Náklady na dodržiavanie disciplíny sú však stále príliš vysoké. Normalizovanie daňových základov pre daň z príjmu fyzických osôb, ako aj príspevkov na sociálne a zdravotné zabezpečenie by pomohlo zjednodušiť daňový systém, táto zmena sa však nezaviedla a v súčasnosti neexistujú plány na riešenie tejto otázky. Práce na zjednodušení daňových priznaní a zvýšenom využívaní predvyplnených formulárov neprebiehajú systematickým spôsobom. Namiesto zjednodušenia systému DPH zaviedla Česká republika v roku 2014 tretiu sadzbu DPH. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri znižovaní rozdielov v zdaňovaní zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb. V oblasti daňových príjmov sa Česká republika stále vo veľkej miere spolieha na zdanenie práce a pracovníci s nízkymi príjmami, najmä bezdetní, sú vystavení pomerne vysokému daňovému zaťaženiu práce. Opatreniami, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2015, sa mierne zníži zdanenie práce špecifických skupín, budú mať však vcelku obmedzený vplyv. Dane z nehnuteľností a environmentálne dane (okrem daní z palív) zostávajú nízke, čo naznačuje potenciálny priestor na presunutie daní z práce.

               (10)

               V roku 2014 sa dosiahol obmedzený pokrok v oblasti urýchľovania reformy regulovaných profesií, ale priebežný národný akčný plán prijatý v apríli 2015 obsahuje niekoľko konkrétnych opatrení a akcií určených na zlepšenie regulačného rámca a na odstránenie neodôvodnených a neprimeraných požiadaviek.

               (11)

               Úsilie vyvinuté v posledných rokoch na riešenie problému korupcie sa stretlo so závažnými zdržaniami. Najnovší protikorupčný akčný plán zahrnul niekoľko prioritných oblastí: zákony o finančnej kontrole, verejnej prokuratúre, financovaní politických strán, ochrane oznamovateľov korupcie, novej politike riadenia štátnych podnikov, ako aj zmenu zákona o voľnom prístupe k informáciám. Napriek tomu sa však zdá, že sa robí iba málo na to, aby tieto zákony boli prijaté. Prijatím a vykonávaním zákona o štátnej službe a príslušných opatrení začína Česká republika riešiť problémy týkajúce sa efektívnosti a stability svojej verejnej správy. Pre verejné investície sú brzdou administratívne a regulačné prekážky súvisiace s plánovaním investícií, ako aj nedostatočná transparentnosť a dlhé trvanie postupov pri získavaní stavebných a územných povolení. Na verejné obstarávanie sa v minulých rokoch zameriavalo niekoľko iniciatív, obavy o transparentnosť však stále pretrvávajú. Predovšetkým verejné zákazky stále nie sú uverejňované v centralizovanom registri. Efektívnosť postupov verejného obstarávania je brzdená neprimeraným poskytovaním usmernení a výcviku inštitúciám, ktoré zadávajú zákazku. Dohľad nad systémom je aj naďalej nedostatočný.

               (12)

               Celková úroveň zamestnanosti je v súčasnosti vysoká, niektoré znevýhodnené skupiny však majú naďalej nedostatočné zastúpenie na trhu práce. Ide o rodičov s malými deťmi, nízkokvalifikovaných pracovníkov, osoby so zdravotným postihnutím a o Rómov. Prijali sa niektoré opatrenia na posilnenie efektívnosti a účinnosti verejných služieb zamestnanosti. Úroveň zamestnanosti medzi mladými ľuďmi sa zvyšuje a verejné služby zamestnanosti sa snažia zameriavať svoje služby predovšetkým na mladých ľudí. Nedostatok cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti o deti, ako aj obmedzené využívanie pružného pracovného času komplikuje ženám s deťmi účasť na trhu práce. Prijali sa opatrenia na zvýšenie dostupnosti starostlivosti o deti, ale politiky podporujúce verejné služby starostlivosti o najmenšie deti sú stále nedostatočné.

               (13)

               Výsledky vzdelávania v Českej republike sa v posledných rokoch zlepšili, ale štrukturálne problémy stále zostávajú. Účasť na terciárnom vzdelávaní sa výrazne zvýšila, vynorili sa však obavy v súvislosti s poklesom zručností mladších absolventov terciárneho vzdelávania. Existuje nádej, že v rámci dlho očakávanej reformy vyššieho vzdelávania, ktorá má byť podľa plánu prijatá v roku 2015, sa zavedie inštitucionálna akreditácia, intenzívnejšie vnútorné zabezpečovanie kvality a väčšie využívanie profilovania študentov a zlepšia sa systémy financovania. Je potrebné prijať viac učiteľov do sektora povinnej školskej dochádzky, ale nízke platy a negatívne vnímanie profesie komplikuje pritiahnutie talentovaných kandidátov. Nový kariérny systém navrhnutý na zlepšenie náboru učiteľov a na ich profesionálny rozvoj by sa mal finalizovať v prvej polovici roku 2015 a zaviesť v septembri 2016. Jeho celkový vplyv bude však do značnej miery závisieť od dostupných finančných prostriedkov. Komplexný prístup k hodnoteniu a podpore škôl a žiakov so slabými výsledkami je zatiaľ stále nedostatočný. Zavedenie takéhoto prístupu by mohlo pomôcť zlepšiť efektívnosť a rovnosť v sektore vzdelávania. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri zabezpečovaní inkluzívnejšieho vzdelávania, a to napriek tomu, že vláda prijala komplexnú stratégiu vzdelávania. Ukázalo sa, že mladí ľudia zo slabého sociálno-ekonomického zázemia vrátane Rómov sú pri vzdelávaní a na trhu práce menej úspešní.

               (14)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Českej republike v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2015 a 2016 prijala opatrenia s cieľom:

               1.

               dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,5 % HDP v roku 2016. Ďalej zlepšovať nákladovú účinnosť, ako aj správu a riadenie sektora zdravotnej starostlivosti;

               2.

               bojovať proti daňovým únikom, zjednodušiť daňový systém a zaviesť protikorupčný plán. Prijať opatrenia na zvýšenie transparentnosti a efektívnosti verejného obstarávania, najmä zriadením centrálneho registra verejných zákaziek a posilnením usmernení a dohľadu;

               3.

               znížiť vysokú úroveň zdanenia v prípade osôb s nízkymi príjmami, a to presunutím zdanenia do iných oblastí. Ďalej zlepšiť dostupnosť cenovo dostupnej starostlivosti o deti;

               4.

               prijať reformu vyššieho vzdelávania. Zabezpečiť primeraný výcvik pre učiteľov, podporiť školy so slabšími výsledkami a prijať opatrenia na zvýšenie účasti znevýhodnených detí vrátane Rómov.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 12).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


               3.10.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 251/1

         Odporúčanie k nariadeniu Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou
   (ECB/2008/9)
   (2008/C 251/01)
   DÔVODOVÁ SPRÁVA
   1.   ÚVOD
   Rada Európskej únie prijala 23. novembra 1998 nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (ďalej len „ECB“) (1). V súčasnosti je potrebné zvážiť viacero zmien a doplnení, aby nariadenie (ES) č. 2533/98 bolo aj naďalej efektívnym nástrojom na vykonávanie úloh Európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len „ESCB“) v oblasti zberu štatistických informácií.
   V súlade s článkom 107 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ECB už v minulosti predložila Rade svoje odporúčanie ECB/1998/10 k nariadeniu Rady (ES) o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (2). Je preto vhodné postupovať rovnakým spôsobom pri zapracovaní navrhnutých zmien a doplnení do nariadenia (ES) č. 2533/98.
   2.   PRIPOMIENKY K ČLÁNKOM
   Článok 1
   Všeobecný odkaz na úlohy ESCB
   Článok 5.4 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) ustanovuje, že Rada vymedzí, na ktoré fyzické a právnické osoby sa vzťahujú požiadavky na vykazovanie. Článok 5.1 štatútu ESCB a článok 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2533/98 ustanovujú, že ECB môže zbierať štatistické informácie, ktoré sú potrebné na uskutočňovanie úloh ESCB. Článok 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2533/98 určuje referenčnú spravodajskú skupinu, od ktorej ECB zbiera tieto štatistické informácie a vymenúva špecifické štatistické účely, na ktoré možno tieto informácie zbierať. S cieľom minimalizovať záťaž spojenú s vykazovaním sú však údaje čoraz častejšie zbierané len raz a slúžia na mnohonásobné štatistické účely. V dôsledku toho sa priama väzba medzi referenčnou spravodajskou skupinou a špecifickými typmi štatistiky stala neefektívnou a tieto ustanovenia musia byť zmenené a doplnené.
   ECB bez ohľadu na tento všeobecný odkaz na úlohy ESCB odporúča poskytnúť demonštratívny zoznam štatistických účelov, pre ktoré sa má zbierať štatistika od referenčnej spravodajskej skupiny. Toto by malo zahŕňať nasledovné:

               —

               „menová a finančná štatistika“: tento pojem je vhodnejší ako v súčasnosti používaný pojem „menová a banková štatistika“, s ohľadom na integráciu finančných trhov a vzrastajúci komplexný charakter finančných nástrojov,

               —

               „štatistika platieb a platobných systémov“: slovo „štatistika platobných systémov“ sa nahrádza, aby sa objasnilo, že účel, pre ktorý sa môže zbierať štatistika, zahŕňa údaje o platbách ako súčasť štatistiky platobných systémov. Článok 105 ods. 2 zmluvy ukladá ESCB podporovať plynulé fungovanie platobných systémov. V tomto kontexte, sú podrobnejšie údaje tak o platobných infraštruktúrach, ako aj platbách vykonaných prostredníctvom týchto infraštruktúr pre ECB potrebné pri stanovovaní politík vrátane dohľadu nad týmito trhovými infraštruktúrami,

               —

               „štatistika platobnej bilancie a medzinárodnej investičnej pozície“,

               —

               „štatistika finančnej stability“: keďže článok 105 ods. 5 zmluvy ustanovuje, že ESCB prispieva k hladkému vykonávaniu politík prijatých príslušnými orgánmi v oblasti dohľadu nad obozretným podnikaním úverových inštitúcií a stabilitou finančného systému, toto si môže vyžadovať zber štatistických údajov o obozretnom podnikaní na makroúrovni.

         Úprava referenčnej spravodajskej skupiny
   S neustále rastúcou prepojenosťou medzi finančnými transakciami a bilančnými pozíciami rôznych typov finančných sprostredkovateľov, ako sú peňažné finančné inštitúcie, poisťovne a finančné spoločnosti zvláštneho účelu, sa finančné trhy sa stávajú čoraz viac zložitejšími. Uvedené môže mať za následok, že ECB bude vyžadovať pre tieto podsektory porovnateľné, časté a včasné štatistiky, aby mohla pokračovať v plnení svojich úloh. ECB by preto mala mať možnosť uskutočňovať zber potrebných štatistických informácií, ak prínos takéhoto zberu prevyšuje náklady a ak zber týchto informácií ešte neuskutočňujú iné orgány. V dôsledku toho musí referenčná spravodajská skupina v súčasnosti zahŕňať sektor finančných spoločností ako celok. Predovšetkým musí zahŕňať poisťovne a penzijné fondy (ďalej len „ICPF“), ktoré predstavujú druhý najväčší podsektor finančných spoločností v eurozóne z hľadiska finančných aktív. Naviac, čoraz väčšie uvedomovanie si finančných dôsledkov dlhovekosti, ako aj všeobecný posun k systémom dôchodkového sporenia pravdepodobne zvýšia význam podsektoru ICPF pri rozhodovaní o politikách ECB. V súvislosti s tým uvedené inštitúcie spravujú svoje portfólia omnoho aktívnejšie ako v minulosti, čo ďalej zvyšuje ich význam z hľadiska menovej politiky.
   Okrem toho, pomocné finančné inštitúcie zohrávajú významnú úlohu na finančných trhoch a v ich vzťahoch s ostatnými finančnými podsektormi. Preto je tiež dôležité, aby bola daná možnosť zbierať štatistiku aj od týchto inštitúcií, ak to bude potrebné.
   Nakoniec, s ohľadom na pripravovanú zmenu a doplnenie nariadenia Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (3), by toto nariadenie mohlo obsahovať dynamický odkaz na uvedené nariadenie.
   Zmena prechodných opatrení na stále opatrenia
   Malo by sa trvale umožniť vykazovanie pozícií v rámci jednotlivých krajín eurozóny a vykazovanie s tým súvisiacich transakcií. Uvedené je potrebné na zostavovanie vysokokvalitnej platobnej bilancie a finančných účtov za eurozónu. Súčasný právny rámec zaviedol toto vykazovanie na prechodné obdobie počas prvých rokov jednotnej meny. Avšak skúsenosti ukazujú, že takéto vykazovanie zostáva nevyhnutné na prekonanie obmedzení v zbere údajov a s cieľom minimalizovať záťaž spojenú s vykazovaním.
   Štatistické zásady
   Nariadenie (ES) č. 2533/98 malo odkazovať na štatistické zásady, ktoré upravujú zber, zostavovanie a šírenie štatistiky potrebnej na uskutočňovanie úloh ESCB. Ani článok 5 štatútu ESCB ani nariadenie (ES) č. 2533/98 v súčasnosti neupravujú štatistické zásady, zatiaľ čo článok 285 ods. 2 zmluvy, ktorý upravuje štatistiku Európskeho štatistického systému (EŠS) výslovne ustanovuje zásady, ktoré upravujú tvorbu štatistiky Spoločenstva (4). Zahrnutie štatistických zásad ESCB do nariadenia (ES) č. 2533/98 by upresnilo, že štatistické aktivity ESCB sa spravujú týmito zásadami. Zároveň by sa tým zdôraznilo, že Európske štatistické spoločenstvo zdieľa rovnaké základné hodnoty, hoci je založené na dvoch paralelných systémoch a riadiacich štruktúrach.
   Režim utajenia
   Výmena dôverných informácií v rámci ESCB
   S cieľom minimalizovať záťaž spojenú s vykazovaním a zbierať údaje len raz, ako aj s cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu vypracovanej štatistiky a riadne uskutočňovanie úloh ESCB, je potrebné rozšíriť výmenu dôverných štatistických informácií v rámci ESCB. Okrem toho sa vyžaduje právna zrozumiteľnosť pri prenose dôverných informácií medzi ECB a národnými centrálnymi bankami a medzi národnými centrálnymi bankami navzájom. Na tento účel by sa mal takýto prenos dôverných štatistických informácií zozberaných podľa článku 5 štatútu ESCB umožniť pod podmienkou, že je potrebný na uskutočňovanie úloh ESCB alebo na efektívny rozvoj, tvorbu alebo šírenie štatistík alebo na zvyšovanie ich kvality. Dostupné informácie by sa mali z rovnakého dôvodu používať v maximálnom možnom rozsahu bez ohľadu na účel, na ktorý boli pôvodne zozbierané, pričom by sa mala zabezpečiť ich dôvernosť, ak sa to požaduje. V skutočnosti sa informácie stávajú štatistickými informáciami vtedy, keď sa použijú na zostavovanie štatistiky bez ohľadu na účel, na ktorý boli pôvodne zozbierané.
   Výmena dôverných informácií medzi ESCB a EŠS
   Rozšírená výmeny dôverných informácií medzi ESCB a EŠS je potrebná na minimalizáciu záťaže spojenej s vykazovaním alebo na efektívnejší rozvoj, zostavovanie alebo šírenie európskej štatistiky alebo na zvýšenie jej kvality. Takáto výmena by mala prebiehať spôsobom, ktorý umožní zachovať dôveru spravodajských jednotiek v ochranu dôverných informácií. Rovnaké ustanovenia, ktoré umožňujú takúto výmenu dôverných informácií medzi EŠS a ESCB, by mali byť súčasťou tak súčasťou nariadenia (ES) č. 2533/98, ako aj navrhovaného nariadenia o európskej štatistike. Mali by sa uplatňovať tieto hlavné zásady:

               1.

               výmena dôverných údajov medzi ESCB a EŠS sa môže uskutočniť, ak je to potrebné na minimalizáciu záťaže spojenej s vykazovaním alebo na efektívnejší rozvoj, tvorbu alebo šírenie európskej štatistiky alebo na zvýšenie jej kvality;

               2.

               výmena dôverných údajov medzi ESCB a EŠS by sa mala uskutočniť len na štatistické účely, t. j. výlučne len na zostavovanie štatistík v ich príslušných oblastiach pôsobnosti;

               3.

               dôverné údaje, ktoré sa vymieňajú, musia byť chránené pred nezákonným zverejnením;

               4.

               ESCB a EŠS by mali informovať spravodajské jednotky o možnosti výmeny dôverných informácií;

               5.

               v záujme jasnosti by sa mali na výmenu dôverných údajov medzi ESCB a EŠS uplatňovať jednotné ochranné opatrenia na zabezpečenie dôvernosti. Tieto ochranné opatrenia sú ustanovené v článku 19 nariadenia (ES) č. [XX] o európskej štatistike.

         Navrhovaným právnym rámcom nie sú dotknuté žiadne opatrenia na vnútroštátnej úrovni týkajúce sa výmeny dôverných štatistických informácií iných než informácií, na ktoré sa vzťahuje toto odporúčanie.
   Cieľom novej úpravy režimu utajenia je rovnocenne upraviť zodpovedajúce ustanovenia navrhnuté v stanovisku ECB CON/2007/35 zo 14. novembra 2007 na žiadosť Rady Európskej únie k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej štatistike (5), takže rovnaký mechanizmus prenosu sa použije na prenos údajov z EŠS do ESCB a na prenos údajov z ESCB do EŠS.
   Prístup k dôverným štatistickým informáciám, ktoré neumožňujú priamu identifikáciu, na výskumné účely
   Prístup k dôverným štatistickým informáciám, ktoré neumožňujú priamu identifikáciu, je v stále väčšej miere potrebný na výskumné účely, napríklad na analýzu a pochopenie rozvoja v rámci sektorov a jednotlivých krajín. V súčasnosti právny rámec ustanovuje predovšetkým decentralizovaný prístup vedecko-výskumných organizácií k takýmto štatistickým informáciám na vnútroštátnej úrovni. Uvedené sa preto musí na úrovni ESCB doplniť vhodným právnym rámcom, ktorý pri zachovaní prísnych záruk na zabezpečenie dôvernosti umožní udeliť vedecko-výskumným organizáciám prístup k takýmto informáciám.

      Odporúčanie pre:

         „NARIADENIE RADY,
         ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len ‚štatút‘), a najmä na jeho článok 5.4,
         so zreteľom na odporúčanie Európskej centrálnej banky (ďalej len ‚ECB‘),
         so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,
         so zreteľom na stanovisko Komisie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. [XX] o európskej štatistike,
         v súlade postupom ustanoveným v článku 107 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článku 42 štatútu,
         keďže:

                     (1)

                     Nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (6) je kľúčovou zložkou právneho rámca, ktorý podporuje zber štatistických informácií ako jednu z úloh ECB, pri plnení ktorej jej pomáhajú národné centrálne banky. ECB sa o to neustále opiera pri uskutočňovaní a monitorovaní koordinovaného zberu štatistických informácií, ktoré sú potrebné na zabezpečenie plnenia úloh Európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len ‚ESCB‘).

                     (2)

                     Aby nariadenie (ES) č. 2533/98 naďalej zostalo efektívnym nástrojom pre ECB pri plnení úloh týkajúcich sa zberu štatistických informácií ESCB a zaručilo ECB nepretržitú dostupnosť štatistických informácií v potrebnej kvalite, ktoré zahŕňajú úplný rozsah úloh ESCB, je nevyhnutné preskúmať rozsah požiadaviek na vykazovanie, ktoré ukladá toto nariadenie. V tejto súvislosti treba venovať pozornosť nielen plneniu úloh ESCB a jeho nezávislosti, ale aj štatistickým zásadám ustanoveným v tomto nariadení.

                     (3)

                     Je potrebné zmeniť a doplniť nariadenie (ES) č. 2533/98, aby ECB mohla zbierať štatistické informácie potrebné na zabezpečenie plnenia úloh ESCB, ktoré mu boli zverené štatútom. V súlade s uvedeným by účely, na ktoré možno zbierať štatistické informácie, mali zahŕňať tiež zostavovanie štatistiky o obozretnom podnikaní na makroúrovni požadovanej na plnenie úloh ESCB podľa článku 105 ods. 5 zmluvy.

                     (4)

                     Pri vymedzení rozsahu požiadaviek na vykazovanie, ktoré sú potrebné na plnenie úloh ESCB, by sa mal tiež zohľadniť štrukturálny vývoj finančných trhov a súvisiace požiadavky na štatistické informácie, ktoré boli menej zrejmé v čase prijatia nariadenia (ES) č. 2533/98. Z toho dôvodu je preto potrebné umožniť zber štatistických informácií z celého sektora finančných spoločností, a to najmä od poisťovní a penzijných fondov, ktoré predstavujú druhý najväčší podsektor finančných spoločností v eurozóne z hľadiska finančných aktív.

                     (5)

                     Aby sa umožnilo nepretržité zostavovanie štatistiky platobnej bilancie v dostatočnej kvalite, je potrebné objasniť požiadavky na vykazovanie uložené v súvislosti s údajmi o všetkých pozíciách a transakciách medzi rezidentmi zúčastnených členských štátov.

                     (6)

                     Výskumníci v čoraz väčšej miere požadujú prístup k dôverným štatistickým informáciám, ktoré neumožňujú priamu identifikáciu s cieľom analyzovať a pochopiť vývoj v rámci sektorov a jednotlivých krajín. Je preto dôležité umožniť ECB a národným centrálnym bankám udeľovať vedecko-výskumným organizáciám prístup k takýmto podrobným štatistickým informáciám na úrovni ESCB pri zachovaní prísnych záruk na zabezpečenie dôvernosti.

                     (7)

                     S cieľom minimalizovať záťaž spravodajských jednotiek spojenú s vykazovaním a umožniť efektívny rozvoj, tvorbu a šírenie vysoko kvalitných štatistík a riadne plnenie úloh ESCB je potrebné umožniť maximálne využitie existujúcich informácií na zostavovanie štatistík, vrátane výmeny dôverných štatistických informácií v rámci ESCB.

                     (8)

                     Okrem toho je dôležité zaistiť úzku spoluprácu medzi ESCB a Európskym štatistickým systémom (ďalej len ‚EŠS‘), najmä na podporu výmeny dôverných údajov medzi oboma systémami na štatistické účely, v zmysle článku 285 zmluvy a článku 5 štatútu.

                     (9)

                     Európska štatistika sa v súčasnosti a aj naďalej bude rozvíjať, tvoriť a šíriť tak ESCB, ako aj EŠS, avšak podľa rôznych právnych rámcov odzrkadľujúcich ich riadiace štruktúry. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (ES) č. [XX],

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:
         Článok 1
         Nariadenie (ES) č. 2533/98 sa mení a dopĺňa takto:

                     1.

                     článok 1 ods. 4 sa mení a dopĺňa takto: slová ‚v prílohe A‘ sa nahrádzajú slovami ‚v nariadení Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve.‘;

                     2.

                     článok 2 sa mení a dopĺňa takto:

                                 a)

                                 odsek 1 sa nahrádza takto:
                                 ‚1.   Na plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie je ECB oprávnená za pomoci národných centrálnych bánk v súlade s článkom 5.2 štatútu zbierať, v rámci referenčnej spravodajskej skupiny a toho, čo je potrebné na plnenie úloh ESCB, štatistické informácie na rozvoj, tvorbu a šírenie európskej štatistiky. Informácie môžu byť predovšetkým zbierané na plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie vrátane oblasti menovej a finančnej štatistiky, štatistiky platieb a platobných systémov, štatistiky finančnej stability, štatistiky platobnej bilancie a štatistiky medzinárodnej investičnej pozície.‘;

                                 b)

                                 odsek 2 sa nahrádza takto:
                                 ‚2.   V rozsahu, v akom je poskytovanie štatistických informácií potrebné na plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie, tvoria referenčnú spravodajskú skupinu tieto spravodajské jednotky:

                                             a)

                                             právnické a fyzické osoby, ktoré sú rezidentmi v členskom štáte a patria do sektora »finančné spoločnosti« tak, ako sú vymedzené v ESA 95;

                                             b)

                                             poštové žírové inštitúcie;

                                             c)

                                             právnické a fyzické osoby, ktoré sú rezidentmi v členskom štáte, ak držia cezhraničné pozície alebo vykonávajú cezhraničné transakcie;

                                             d)

                                             právnické a fyzické osoby, ktoré sú rezidentmi v členskom štáte, ak vydávajú cenné papiere alebo elektronické peniaze;

                                             e)

                                             právnické a fyzické osoby, ktoré sú rezidentmi v zúčastnenom členskom štáte, ak držia finančné pozície voči rezidentom iných zúčastnených členských štátov alebo vykonávajú finančné transakcie s rezidentmi iných zúčastnených členských štátov.‘;

                     3.

                     článok 3 sa mení a dopĺňa takto:

                                 a)

                                 na začiatku sa dopĺňa táto veta:
                                 ‚Rozvoj, tvorba a šírenie štatistiky prostredníctvom ESCB sa spravuje zásadami nestrannosti, objektivity, profesionálnej nezávislosti, efektívnosti nákladov, štatistickej dôvernosti, ako aj zásadami minimalizácie spravodajského zaťaženia a vysokej kvality výstupov.‘;

                                 b)

                                 písmeno a) sa nahrádza takto:

                                             ‚a)

                                             využíva existujúce štatistiky v čo najväčšom možnom rozsahu.‘;

                     4.

                     článok 8 sa mení a dopĺňa takto:

                                 a)

                                 odsek 2 sa nahrádza takto:
                                 ‚2.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia (ES) č. [XX],

                                             a)

                                             prenos dôverných štatistických informácií v rámci ESCB, ktoré sú zbierané podľa článku 5 štatútu, sa uskutočňuje: i) v rozsahu a tak podrobne, ako je potrebné na plnenie úloh ESCB podľa článku 105 zmluvy; alebo ii) pokiaľ je takýto prenos potrebný pre efektívny rozvoj, tvorbu alebo šírenie štatistiky podľa článku 5 štatútu alebo na zvýšenie jej kvality;

                                             b)

                                             Rada guvernérov môže rozhodnúť o zbere a prenose dôverných informácií v rámci ESCB, ktoré boli pôvodne zozbierané na iné účely ako tie, ktoré sú uvedené v článku 5 štatútu, a to v takom rozsahu a tak podrobne, ako je potrebné, za predpokladu, že uvedené je potrebné na efektívny rozvoj alebo tvorbu štatistiky alebo na zvýšenie jej kvality a za predpokladu, že takáto štatistika je potrebná na plnenie úloh ESCB podľa článku 105 zmluvy.‘;

                                 b)

                                 odsek 3 sa nahrádza takto:
                                 ‚3.   Spravodajským jednotkám sa oznámi, na aké štatistické a iné administratívne účely môžu byť použité štatistické informácie, ktoré poskytli, bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (ES) č. [XX]. Spravodajské jednotky sú oprávnené získať informácie o právnom základe týkajúcom sa prenosu a prijatých ochranných opatrení.‘;

                                 c)

                                 odsek 4 sa nahrádza takto:
                                 ‚4.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 12 tohto článku, ESCB používa dôverné štatistické informácie, ktoré mu boli poskytnuté, výlučne na plnenie úloh ESCB s výnimkou týchto prípadov:

                                             a)

                                             ak spravodajská jednotka alebo iná právnická osoba, fyzická osoba, subjekt alebo pobočka, ktorá môže byť identifikovaná, udelila výslovný súhlas s použitím uvedených štatistických informácií na iné účely;

                                             b)

                                             prenosu členom Európskeho štatistického systému (ďalej len »EŠS«) v súlade s odsekom 11;

                                             c)

                                             poskytnutia prístupu vedecko-výskumným organizáciám k dôverným štatistickým informáciám, ktoré neumožňujú priamu identifikáciu, a s predchádzajúcim výslovným súhlasom orgánu, ktorý poskytol informácie;

                                             d)

                                             ak sa uvedené štatistické informácie používajú v oblasti obozretného dohľadu alebo na plnenie iných úloh, ako sú tie, ktoré sú uvedené v štatúte v súlade s článkom 14.4 štatútu, pokiaľ ide o národné centrálne banky.‘;

                                 d)

                                 odsek 5 sa nahrádza takto:
                                 ‚5.   Dôverné štatistické informácie sa v rámci ESCB môžu vymieňať s cieľom poskytnutia prístupu vedecko-výskumným organizáciám k takýmto informáciám v súlade s odsekom 3 a odsekom 4 písm. c) tohto článku.‘;

                                 e)

                                 odsek 8 sa nahrádza takto:
                                 ‚8.   Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby bolo dotknutá smernica 95/46/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (7).‘;

                                 f)

                                 v odseku 9 sa posledné dve vety nahrádzajú touto vetou:
                                 ‚ECB vymedzuje všeobecné pravidlá a implementuje minimálne štandardy na zabránenie nezákonnému zverejneniu a neoprávnenému použitiu údajov poskytnutých podľa odsekov 1 a 2.‘;

                                 g)

                                 dopĺňajú sa tieto odseky 11 až 13:
                                 ‚11.   Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne ustanovenia o výmene iných dôverných štatistických informácií než informácií, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, prenos dôverných štatistických informácií medzi členom ESCB, ktorý zozbieral informácie a orgánom EŠS sa môže uskutočniť, pokiaľ je tento prenos potrebný pre efektívny rozvoj, tvorbu alebo šírenie európskej štatistiky alebo na zvýšenie jej kvality v rámci príslušných oblastí pôsobnosti EŠS a ESCB. Akýkoľvek prenos, ktorý nasleduje po prvom prenose, musí byť výslovne schválený členom ESCB, ktorý zozbieral informácie.
                                 12.   Ak sú dôverné údaje prenášané medzi orgánom EŠS a členom ESCB, tieto údaje sa použijú výlučne na štatistické účely a môžu byť sprístupnené len zamestnancom zapojeným do pracovných činností v oblasti štatistiky v rámci ich špecifickej pracovnej oblasti.
                                 13.   Ochranné opatrenia uvedené v článku 19 nariadenia (ES) č. [XX] sa vzťahujú na všetky dôverné údaje prenášané medzi orgánom EŠS a členom ESCB podľa odsekov 11 a 12 a podľa článku 20 ods. 1a nariadenia (ES) č. [XX]. ECB zverejní výročnú správu o opatreniach, ktoré prijala na zabezpečenie dôvernosti štatistických údajov.‘;

                     5.

                     prílohy A a B sa zrušujú.

               Článok 2
         Toto nariadenie nadobúda účinnosť [dátum].
         Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.“

      Vo Frankfurte nad Mohanom 15. septembra 2008

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (2)  Ú. v. ES C 246, 6.8.1998, s. 12.

      (3)  Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s. 1.

      (4)  „Štatistika Spoločenstva“ tvorí súčasť „európskej štatistiky“, ktorá je uvedená v odôvodneniach nariadenia (ES) č. [XX] o európskej štatistike.

      (5)  Ú. v. EÚ C 291, 5.12.2007, s. 1.

      (6)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (7)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0290

Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2006 – 2009  /* SEK/2007/0291 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 7.3.2007SEK(2007) 290 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s prvým odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2006 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTIPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy).Bulharsko pristúpilo k EÚ 1. januára 2007 a svoj prvý konvergenčný program predložilo 5. januára 2007. Rada k nemu v súlade s nariadením predloží stanovisko na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).2. KONTEXT HODNOTENIA PROGRAMUS cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v konvergenčnom programe, obsahuje tento odsek prehľad o výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov.Bulharsko dosiahlo vysoký stupeň makroekonomickej stability, ktorú podporili zdravé verejné financie. Hospodársky rast bol silný a stabilný, v posledných rokoch sa zvýšil na približne 5,5 %, HDP na hlavu (v PKS) však zostáva nízky na úrovni 32,9 % priemernej úrovne EÚ – 25 v roku 2005. Priestor približovania sa preto zostáva široký a predstavuje prvoradú úlohu Bulharska v strednodobom a dlhodobom horizonte. Zamestnanosť sa neustále zvyšovala, ale hoci sa miery nezamestnanosti podstatne znížili, miery zamestnanosti zostávajú pod priemernou úrovňou EÚ. Kvalifikácia a zemepisné rozdiely bránia flexibilite trhu práce a stále sa hromadia nedostatky, najmä vo vysokokvalifikovaných segmentoch trhu práce. Vysťahovalectvo a pokles miery pôrodnosti prispeli k rýchlemu ubúdaniu a starnutiu obyvateľstva. Priemerný rast produktivity práce bol v období rokov 1996 – 2005 pomerne nízky, v poslednom období sa však zvýšil na takmer 4 % v dôsledku rastúcich zahraničných a domácich investícií. Po zavedení režimu „currency board“ v roku 1997 sa inflácia do roku 1999 znížila na jednomiestne čísla, proces znižovania inflácie sa však v posledných rokoch zastavil. Veľmi vysoký rast úverov a rastúce vonkajšie deficity – hoci spojené s veľmi vysokým prílevom priamych zahraničných investícií – boli príčinou obáv o makroekonomickú stabilitu. Značný stupeň fiškálnej konsolidácie sa dosiahol tým, že od roku 1998 bol rozpočet verejných financií takmer vyvážený alebo prebytkový. Pomer dlhu k HDP sa znížil z úrovne nad 100 % na úroveň nižšiu ako 30 %. Navyše boli prijaté určité opatrenia na dosiahnutie demografickej zmeny pre dôchodkový systém.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[2], súlad s kódexom správania[3], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s prvým odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], a najmä na jeho článok 9 ods. 1,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:1.  Rada [27. marca 2007] preskúmala konvergenčný program Bulharska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.2.  Bulharsko dosiahlo vysoký stupeň makroekonomickej stability, ktorú podporili zdravé verejné financie. Hospodársky rast bol silný a stabilný, v posledných rokoch sa zvýšil na približne 5,5 %, HDP na hlavu (v PKS) však zostáva nízky na úrovni 32,9 % priemeru EÚ – 25 v roku 2005. Priestor približovania sa preto zostáva široký a predstavuje prvoradú úlohu Bulharska v strednodobom a dlhodobom horizonte. Po zavedení režimu „currency board“ v roku 1997 sa inflácia do roku 1999 znížila na jednomiestne čísla, proces znižovania inflácie sa však v posledných rokoch zastavil a inflácia ISC dosiahla v roku 2006 7,3 %.3.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že rast reálneho HDP zostane na vysokej úrovni, mierne sa zvýši z 5,9 % v roku 2006 na priemernú úroveň 6,1 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Vysoké nerovnováhy platobnej bilancie však v strednodobom horizonte naďalej prestavujú rizikový faktor, najmä keď vonkajší deficit bol v roku 2006 vyšší ako plánovaný na úrovni 16 % HDP namiesto 14,1 % HDP napriek tomu, že bol v plnej výške financovaný v dôsledku prílivu priamych zahraničných investícií. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické.4.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa prebytok verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 3,3 % HDP oproti cieľovému vyváženému rozpočtu stanovenému v predvstupovom hospodárskom programe (PHP) z decembra 2005 a plánovanému prebytku 3,2 % HDP v konvergenčnom programe. Výrazne lepší rozpočtový výsledok je spôsobený najmä vyššími ako plánovanými príjmami v dôsledku konzervatívnych predpovedí týkajúcich sa príjmov v PHP, vyššieho rastu produkcie a lepšieho výberu daní. Aj výdavky sú v porovnaní s prognózami v PHP nižšie o 1 % HDP, čo odráža najmä nižšie bežné výdavky.5.  Strednodobá rozpočtová stratégia ustanovená v konvergenčnom programe sa zameriava na udržanie prebytku verejných financií v rozpätí 0,8 % až 1,5 % HDP s cieľom zaručiť makroekonomickú stabilitu a udržateľnosť verejných financií. V roku 2007 sa plánuje silné fiškálne uvoľnenie, pričom rozpočtový prebytok klesne z úrovne 3,2 % HDP v roku 2006 na úroveň 0,8 % HDP. Prebytok verejných financií by sa mal v rokoch 2008 a 2009 opätovne zvýšiť a ustáliť na úrovni 1,5 % HDP. Plánuje sa pokles primárneho prebytku zo 4,5 % HDP v roku 2006 na 2,25 % HDP v roku 2007, v rokoch 2008 a 2009 sa vráti na úroveň približne 2,75 % HDP, pričom úrokové výdavky počas celého programového obdobia klesnú o približne 0,25 % HDP. Fiškálne uvoľnenie v roku 2007 by bolo takmer výhradne na strane výdavkov. Plánuje sa nárast výdavkov o 2,75 % HDP, pričom sa iba časť toho zvýšenia, približne 0,75 % HDP, vráti späť v roku 2008. Plánovaný nárast výdavkov v roku 2007 by bol spôsobený najmä „ostatnými výdavkami“ (+ 2,5 % HDP) a dotáciami (+ 0,5 % HDP). Nárast „ostatných výdavkov“ odráža príspevok Bulharska do EÚ (1,25 % HDP), nárast výdavkov na projekty štrukturálneho fondu EÚ (0,25 % HDP), čo by úplne pokrývali vyššie príjmy plynúce z grantov EÚ, a nárast „ostatných bežných výdavkov“ (1 % HDP). Predpokladá sa, že plánované zníženie daní z príjmov fyzických a právnických osôb v roku 2007 sa v takmer v plnej miere vyrovná lepšími mierami zhody a výberu daní. V dôsledku toho by mali celkové príjmy zostať takmer nezmenené (ako podiel na HDP) počas programového obdobia. V programe sa takisto uvádza, že hoci sa v rozpočte na rok 2007 predpokladá prebytok verejných financií vo výške 0,8 % HDP, pri plnení rozpočtu sa skutočne zameria na vyšší prebytok vo výške 2 % HDP. To by sa uskutočnilo na základe ustanovení zákona o štátnom rozpočte, ktoré povoľujú vynaložiť 10 % primárnych výdavkov v súčasnom rozpočte iba v prípade, že sa vonkajší deficit ďalej nerozšíri. Rozpočtové ciele sa v porovnaní s predvstupovým hospodárskym programom na rok 2005 výrazne zrevidovali smerom nahor, čo odráža podstatne lepšie príjmy v roku 2006 s vplyvom prenosu v nasledujúcich rokoch a o niečo priaznivejší výhľad rastu produktu.6.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, má podľa plánu klesnúť z hodnoty približne 3,25 % HDP v roku 2006 na 1 % v roku 2007 a následne sa opäť zvýšiť na úroveň približne 2 % HDP v rokoch 2008 a 2009. Ak by sa v roku 2007 dosiahol v priebehu plnenia rozpočtu vyšší nominálny prebytok na úrovni 2 % HDP, čo sa v programe uvádza ako cieľ, postup úpravy by bol plynulejší. Strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe je vyvážený rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, ktorý sa v programe plánuje vo veľkom rozsahu udržať počas celého programového obdobia . Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,25 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.7.  Rozpočtový výsledok v roku 2007 by mohol byť lepší, ako sa v programe plánuje, pričom v rokoch 2008 a 2009 sa riziká pre rozpočtové prognózy zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené. Vzhľadom na dobré výsledky zaznamenané pri dosahovaní rozpočtových cieľov a ustanovení zákona o štátnom rozpočte na rok 2007 na obmedzenie výdavkov v priebehu plnenia rozpočtu sa zdá, že vyšší prebytok v roku 2007 je reálny, aj keď prognózy týkajúce sa príjmov na rok 2007 by mohli znamenať určité negatívne riziká, keďže nedostatok príjmov v dôsledku zníženia daní sa nemusí v plnej miere vyrovnať lepšími mierami zhody a výberu poplatkov. Hoci nie sú poskytnuté žiadne podrobné údaje o stratégii pre úpravu od roku 2008, rozpočtové ciele do konca programového obdobia sa vo všeobecnosti zdajú byť pravdepodobné za predpokladu, že sa v roku 2007 dosiahne lepší rozpočtový výsledok, ako sa v súčasnosti plánuje.8.  V zmysle hodnotenia rizika rozpočtová pozícia v programe naznačuje, že sa strednodobý cieľ udržiava s veľkou rezervou počas celého programového obdobia. Okrem toho poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas celého programového obdobia. Pozícia fiškálnej politiky naznačená v programe by mohla byť procyklická v priaznivom období v roku 2007. To by nebolo úplne v súlade s paktom stability a rastu. Priaznivé obdobie sa očakáva v roku 2007, keď sa v programe plánuje pokles štrukturálneho salda o približne 2,25 % HDP a v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 o 1,5 %.9.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 25,25 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že v priebehu programového obdobia klesne pomer dlhu o 4 percentuálne body.10.  Bez dlhodobých prognóz výdavkov súvisiacich s vekom, založených na spoločných makroekonomických predpokladoch Výboru pre hospodársku politiku/Komisie, nie je možné hodnotiť vplyv starnutia obyvateľstva v Bulharsku na porovnateľnom a pevnom základe, ako sa to v súčasnosti robí v iných členských štátoch, pre ktoré sú prognózy na tomto základe dostupné. Vzhľadom na súčasnú demografickú štruktúru však nemožno vylúčiť podstatný vplyv starnutia obyvateľstva na výdavky. Počiatočná rozpočtová pozícia s vysokým štrukturálnym prebytkom významne prispieva k stabilizácii dlhu pred začlenením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by prispelo k zmierneniu rizík pre udržateľnosť verejných financií.11.  Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Plánuje sa predovšetkým, že pozícia fiškálnej politiky v roku 2007 bude procyklická v priaznivom období a môže zhoršiť už vysoký vonkajší deficit. Navyše, hoci sa prijali opatrenia na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému, predložilo sa veľmi málo konkrétnych opatrení na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov, najmä pokiaľ ide o výdavky na zdravotnú starostlivosť, kde sa stále vyskytujú problémy s monitorovaním a kontrolou výdavkov a s kvalitou poskytovaných služieb.12.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch[5].Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia je príkladom fiškálnej politiky uskutočňovanej v súlade s paktom stability a rastu. Plánované zníženie rozpočtového prebytku v priaznivom hospodárskom období v roku 2007 by mohlo znamenať procyklickú fiškálnu pozíciu a mohlo by zväčšiť existujúce nerovnováhy platobnej bilancie.V zmysle uvedeného hodnotenia sa Bulharsko vyzýva, aby:(i) v roku 2007 dosiahlo vyšší rozpočtový prebytok, ako je v súčasnosti plánovaný, a v ďalších rokoch udržalo silnú pozíciu s cieľom podporiť makroekonomickú stabilitu a zmierniť vysoký vonkajší deficit;(ii) ďalej posilnilo efektívnosť verejných výdavkov, najmä prostredníctvom reformy systému zdravotnej starostlivosti.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 12 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. |3 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. |4 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. |5 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. |6 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 5,8 %, 6,3 %, 6,4 %, resp. 6,7 % v období rokov 2005 – 2008. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[3] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[5] Neuvádzajú sa najmä údaje o odpracovaných hodinách na trhu práce a niektoré informácie o dlhodobej udržateľnosti.


title: Odporúčanie Komisie z  11. augusta 2006 o programoch na zadržanie škodcu s cieľom obmedziť ďalšie šírenie organizmu Diabrotica virgifera Le Conte v oblastiach Spoločenstva, kde je jeho prítomnosť potvrdená

text:
               17.8.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 225/30

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 11. augusta 2006
   o programoch na zadržanie škodcu s cieľom obmedziť ďalšie šírenie organizmu Diabrotica virgifera Le Conte v oblastiach Spoločenstva, kde je jeho prítomnosť potvrdená
   (2006/565/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej druhú zarážku článku 211,
   keďže:

               (1)

               V rozhodnutí Komisie 2003/766/ES z 24. októbra 2003 o núdzových opatreniach na prevenciu šírenia Diabrotica virgifera Le Conte v Spoločenstve (1) (ďalej len „organizmus“) sa ustanovujú obmedzenia na pestovanie kukurice v oblastiach, o ktorých bolo predtým známe, že sú to oblasti bez výskytu tohto organizmu, ale v ktorých bol organizmus objavený, ako aj v oblastiach, v ktorých sa už organizmus usadil.

               (2)

               V súlade s článkom 4a ods. 2 rozhodnutia 2003/766/ES môžu členské štáty každoročne organizovať programy na zadržanie škodcu v zamorených zónach a v ich okolí s cieľom obmedziť šírenie organizmu zo zamorených zón do oblastí bez výskytu organizmu.

               (3)

               V záujme uľahčenia koordinovaného prístupu by sa pre tieto programy na zadržanie škodcu mali poskytnúť technické usmernenia.

               (4)

               Programy na zadržanie škodcu by mali byť založené na prísnych vedeckých zásadách, biológii organizmu, stupni zamorenia a jednotlivých systémoch produkcie kukurice v príslušnom členskom štáte.

               (5)

               Pri vypracovaní technických usmernení sa vzala do úvahy práca a skúsenosti zodpovedných úradných orgánov v členských štátoch, pokiaľ ide o kontrolu organizmu.

               (6)

               Technické usmernenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre zdravie rastlín,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Presné vymedzenie zamorených zón uvedené v článku 4a ods. 1 rozhodnutia 2003/766/ES by malo byť založené na prísnych vedeckých zásadách, biológii organizmu, stupni zamorenia a jednotlivých systémoch produkcie kukurice v príslušnom členskom štáte.
               Vymedzenie zamorených zón by sa malo prehodnotiť v prípade, že v prieskumoch uvedených v článku 2 rozhodnutia 2003/766/ES sa najmenej počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov získajú podobné výsledky, pokiaľ ide o neprítomnosť alebo prítomnosť organizmu.

               2.

               Na účely implementácie programov na zadržanie škodcu uvedených v článku 4a ods. 2 rozhodnutia 2003/766/ES by členské štáty mali vziať do úvahy tieto zásady:

                           a)

                           Opatrenia na obmedzenie šírenia organizmu zo zamorených zón do oblastí bez výskytu organizmu („opatrenia na zadržanie škodcu“). Tieto opatrenia by sa mali zaviesť v zóne („zóna na zadržanie škodcu“), ktorá by mala siahať najmenej 10 kilometrov do zamorenej zóny a najmenej 30 kilometrov do nezamorenej zóny.
                           V zóne na zadržanie škodcu by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa na kukuričných poliach:

                                       —

                                       rotácia plodín organizovala tak, aby sa kukurica počas akéhokoľvek obdobia dvoch po sebe nasledujúcich rokov pestovala najviac raz, alebo

                                       —

                                       rotácia plodín robila tak, aby sa mohla kukurica počas akéhokoľvek obdobia troch po sebe nasledujúcich rokov pestovať dva razy a aby sa na základe miestneho systému predpovede vývoja organizmu najmenej jedna z týchto kukuričných plodín vysiala iba po objavení sa lariev škodcu, alebo

                                       —

                                       rotácia plodín robila tak, aby sa mohla kukurica počas akéhokoľvek obdobia troch po sebe nasledujúcich rokov pestovať dva razy, zakaždým v kombinácii s účinným ošetrením insekticídmi proti dospelým organizmom alebo s akýmikoľvek inými opatreniami alebo ošetreniami, ktorých výsledkom je podobná úroveň kontroly organizmu.

                           b)

                           Opatrenia založené na globálnom zvládnutí škodcu vo zvyšnej časti zamorenej zóny, ktorých cieľom je znížiť možnosti ďalšieho šírenia organizmu a zabezpečiť trvalo udržateľnú produkciu kukurice („opatrenia na potláčanie“).

                           c)

                           Prítomnosť organizmu v nezamorenej časti zóny na zadržanie škodcu by sa mala intenzívne monitorovať použitím feromónových lapačov, pričom sa vezmú do úvahy miestne okolnosti a charakteristiky zóny na zadržanie škodcu.

      V Bruseli 11. augusta 2006

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 49. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/564/ES (pozri stranu 28 tohto úradného vestníka).


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2011 – 2014

text:
               21.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 215/8

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2011 – 2014
   2011/C 215/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Rada 20. januára 2009 prijala rozhodnutie 2009/290/ES (2), ktorým sprístupnila Lotyšsku strednodobú finančnú pomoc na obdobie troch rokov podľa ustanovení článku 143 zmluvy. V sprievodnom memorande o porozumení podpísanom 28. januára 2009 a v jeho ďalších doplneniach sa stanovujú podmienky hospodárskej politiky, podľa ktorých sa uhrádza finančná pomoc. Rozhodnutie 2009/290/ES bolo zmenené a doplnené 13. júla 2009 rozhodnutím Rady 2009/592/ES (3). Zatiaľ posledné doplnenie memoranda o porozumení bolo podpísané v júni 2011.

               (2)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (3)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (4), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (4)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (6)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem. Lotyšský konvergenčný program a národný program reforiem obsahujú všeobecný odkaz na Pakt Euro Plus. V liste zaslanom Európskej rade 17. mája 2011 sa zdôrazňujú osobitné záväzky a opatrenia na rok 2011 zahrnuté do programov, ktoré sú konzistentné s cieľmi Paktu Euro Plus.

               (7)

               Lotyšsko 29. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Lotyšská ekonomika, ovplyvnená konvergenčnými vyhliadkami, tokom financií zo zahraničia a veľmi silným dopytom po spotrebe rástla v období rokov 2000 až 2007 rýchlejšie ako vo všetkých ostatných členských štátoch. Aspoň čiastočne v dôsledku expanzívnej makroekonomickej politiky však došlo k prehriatiu ekonomiky. Vznikla veľká nerovnováha, čo sa prejavilo v deficite bežného účtu, ktorý v roku 2007 predstavoval 22,3 % HDP a v roku 2008 13,1 %; z toho dôvodu ekonomika v období rokov 2008 – 2009 zaznamenala najväčší pokles v EÚ. Počas tohto obdobia sa reálny HDP znížil z vrcholu do stagnácie o 25 %, keďže kolaps domáceho dopytu sa zosilnil poklesom celosvetového obchodu. Lotyšská miera zamestnanosti, predtým jedna z najvyšších v EÚ (75,8 % v roku 2008), sa znížila o 10 percentuálnych bodov a miera nezamestnanosti nad 18 % patrí v súčasnosti medzi najvyššie v EÚ. Deficit verejných financií v roku 2009 predstavoval 9,7 %, ale v dôsledku fiškálnych konsolidačných opatrení sa v roku 2010 znížil na 7,7 %. Tento výsledok sa dosiahol okrem iného stabilizačnými opatreniami pre finančný sektor, ktoré v roku 2009 predstavovali 1,1 % HDP a v roku 2010 to bolo 2,3 % HDP.

               (9)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v konvergenčnom programe, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický, hoci prognózy inflácie na rok 2011 sa môžu pohybovať na dolnej hodnotovej hranici. Cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie konvergenčného programu je do lehoty uvedenej v odporúčaní Rady zo 7. júla 2009 znížiť celkový deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 %. So zohľadnením opatrení realizovaných od vydania odporúčania na zníženie nadmerného deficitu a ďalšej konsolidácie, ktoré vyplývajú z aktualizovaného konvergenčného programu, zodpovedá plánovaná fiškálna konsolidácia na roky 2011 - 2012 požadovanej úprave. Vzhľadom na východiskovú pozíciu sa v konvergenčnom programe nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia, plánované fiškálne úsilie na dosiahnutie strednodobého cieľa by sa však po znížení nadmerného deficitu najmä v roku 2013 mohlo zrýchliť. Smer fiškálnej konsolidácie plánovaný v konvergenčnom programe je orientovaný najmä na výdavky. Rozpočtovým cieľom hrozia riziká poklesu, keďže konvergenčný program neobsahuje úplné informácie o opatreniach, ktoré by mali viesť k dosiahnutiu stanovených cieľov. Tieto opatrenia sa podľa očakávania stanovia v budúcich rozpočtoch. Strednodobé zníženie primárneho deficitu plánované v konvergenčnom programe by prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií.

               (10)

               Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich dodržiavanie pravidiel a usmernení EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. V tejto súvislosti Komisia zdôrazňuje naliehavosť realizácie plánovaných opatrení, aby sa zabezpečil súlad s rozhodnutím 2009/290/ES,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko:
   Realizovalo opatrenia stanovené v rozhodnutí 2009/290/ES, zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2009/592/ES, a ďalej špecifikované v memorande o porozumení z 20. januára 2009 a jeho ďalších doplneniach, najmä v jeho poslednom doplnení zo 7. júna 2011.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 79, 25.3.2009, s. 39.

      (3)  Ú. v. EÚ L 202, 4.8.2009, s. 52.

      (4)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.