title: Odporúčanie rozhodnutie Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0004(01)

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 8.1.2009KOM(2009) 4 v konečnom zneníOdporúčanieROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci LotyšskuaNávrhROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ LotyšskuOdporúčanieROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci LotyšskuaNávrhROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ LotyšskuDÔVODOVÁ SPRÁVA1. ÚVODZa posledné roky, počas ktorých rýchly rast lotyšskej ekonomiky poháňali uvoľnené úverové podmienky a nadmieru expanzívna fiškálna politika, sa v lotyšskej ekonomike vytvorila veľká nerovnováha, a to aj napriek rade, ktorú Lotyšsku predložila Komisia a Rada hlavne v podobe Stanovísk k následným konvergenčným programom Lotyšska. Túto situáciu do veľkej miery poznačila celosvetová kríza finančného trhu a všeobecná otupenosť voči vznikajúcim trhovým ekonomikám, v dôsledku čoho je prístup k úverom stále zložitejší a drahší. Lotyšský kapitál a finančné trhy sa od októbra ocitli pod značným tlakom, v čom sa odrazili obavy o udržateľnosti ekonomickej a finančnej situácie v krajine. Obavy sa zvlášť vzťahujú na stav bankového sektora a hlavne na životaschopnosť najväčšej banky v lotyšskom vlastníctve (Parex), ktorá sa veľmi spoliehala na vonkajšie financovanie, postupne prešla do štátneho vlastníctva a spadá pod štátnu kontrolu. Z toho vyplýva, že došlo ku konfrontácii Lotyšska s náhlou a závažnou krízou bankového sektoru a vonkajšieho financovania.Na základe uvedených skutočností lotyšské orgány požiadali EÚ a MMF o finančnú podporu. Komisia spolu s predsedníctvom Rady 22. novembra oznámila, že EÚ je spolu s MMF pripravená podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Lotyšska prostredníctvom spoločného finančného balíka. Pritom sa však zdôraznilo, že finančný balík bude Lotyšsku poskytnutý len v prípade, ak sa lotyšské orgány zaviažu k prísnemu a dôveryhodnému programu úpravy jeho hospodárstva. Lotyšský parlament vychádzajúc z diskusií s Komisiou a MMF prijal 12. decembra návrh lotyšských orgánov na „Program na ekonomickú stabilizáciu a oživenie rastu“ (ďalej len program). Hlavné ciele programu sú udržať domácu a medzinárodnú dôveru vo finančný systém, priamo a nepriamo prispieť k zastaveniu a zvráteniu nepriaznivého trendu v konkurencieschopnosti v oblasti nákladov a inflácie znižovaním v oblasti mzdových nákladov vo verejnom sektore ako kľúčového prvku prísnejšej fiškálnej politiky, ako aj posilniť rastový potenciál ekonomiky viacerými štrukturálnymi reformami.2. AKTUÁLNY MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJPo období sústavného vysokého rastu od konca 90-tych rokov, ktoré bolo z veľkej miery založené na domácom dopyte, sa v rokoch 2005 – 2007 skutočný HDP Lotyšska zvýšil na dvojciferné čísla. Rast bol poháňaný hlavne silnou expanziou úverov, ktorá posilnila súkromnú spotrebu a investície do nehnuteľností, čo sa skončilo v polovici roka 2007, keď sa už viac nedali udržať nadhodnotené ceny nehnuteľností. Počas týchto rokov sa štruktúra hospodárstva zmenila z obchodovateľného na neobchodovateľný sektor, čím sa porušila vonkajšia udržateľnosť hospodárstva, a to vyústilo do vážnych tlakov z prehriatia.V priebehu prvých troch štvrťrokov roku 2008 rast HDP prudko poklesol. Tento trend, ktorý poháňa najmä pokles v súkromnej spotrebe a súkromných investíciách, bude pravdepodobne pokračovať. Súkromnú spotrebu poznačila vysoká inflácia, klesajúce ceny nehnuteľností, zvýšené platby dlhovej služby, menšia dostupnosť úverov, zhoršené vyhliadky zamestnanosti a platové očakávania. Vzhľadom na malý predpoklad dopytu v krajine i v zahraničí klesajú fixné investície v stavebníctve, čo súvisí s končiacim sa rozmachom na trhu s nehnuteľnosťami ako aj s investíciami do zariadení. Podnikový sektor je z dôvodu zvýšenia pracovných nákladov pod veľkým tlakom na ich zníženie a financovanie je teda čoraz ťažšie. Projekty financované EÚ a všeobecne verejné projekty poskytnú istú ochranu pred veľmi rýchlym poklesom v iných investíciách. Počíta sa však s tým, že HDP bude ešte dosť dlho klesať, pretože malý dopyt v krajine je nedostatočne vyvážený nárastom čistého vývozu.Podmienky na trhu práce sa len nedávno začali uvoľňovať, ale reakcia trhu práce na pokles domáceho dopytu bude dôležitá. Nezamestnanosť vzrástla z 6,3 % v druhom štvrťroku už na 7,2 % v treťom štvrťroku 2008 a rast nominálnej mzdy sa z veľmi vysokých sadzieb zmiernil. Predpokladá sa, že lotyšský trh práce je dosť flexibilný, čo by malo obmedziť náklady na výrobu a zamestnanie spojené so zosúladením miezd s produktivitou.Po tom, ako inflácia podľa HICP dosiahla v máji 2008 rekordnú hodnotu 17,7 %, v novembri klesla na 11,8 %. Hlavná inflácia[1] (11,0 % v novembri) a inflácia cien služieb stále klesajú, pretože sa uvoľnil tlak dopytu. Vzhľadom na predpokladaný prudký pokles domáceho dopytu a nižšie mzdy vo verejnom sektore (pozri bod 6) a s tým súvisiace obmedzovanie miezd v súkromnom sektore a zníženie celosvetových komoditných cien sa očakáva, že inflácia bude naďalej výrazne klesať.Vonkajšia nerovnováha je pri neudržateľnom procese budovania vonkajších záväzkov veľmi veľká, avšak v roku 2008 úvery zo zahraničia na základe znižujúcej sa domácej absorpcie výrazne poklesli. Platobná bilancia a stav zahraničných investícií sa rozoberá nižšie v bode 5.3. VEREJNÉ FINANCIENa základe obmedzeného rozsahu menovej politiky podľa režimu kvázi fixného výmenného kurzu[2] zohrávajú verejné financie v Lotyšsku významnejšiu úlohu. Počas rozmachu domáceho dopytu v rokoch 2005 – 2007 však Lotyšsko aj napriek zlepšujúcim sa hlavným rozpočtovým výsledkom a opätovnej rade prostredníctvom Stanoviska Rady o následných aktualizáciách lotyšského konvergenčného programu uskutočňovalo procyklickú fiškálnu politiku. Neočakávané príjmy sa zvyčajne minuli na dodatočné rozpočty, ktoré sa vyskytli v priebehu roka, a nevytvorili sa žiadne rezervy na horšie časy. Rast miezd vo verejnom sektore spôsobil nárast miezd v súkromnom sektore, pričom úroveň miezd bola porovnateľne vyššia vo verejnom sektore. Viac ako 30 % zamestnaných pracuje v Lotyšsku vo verejnom sektore, a pretože sektor služieb s približne 75 % hrubej pridanej hodnoty je pomerne veľký, verejný sektor zohráva významnú úlohu pri tvorbe miezd súkromného sektora.Počas prvých desiatich mesiacov roku 2008 sa príjmy z DPH veľmi spomalili (o 3 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom), čo bolo spôsobené prudkým poklesom súkromnej spotreby. Príjmy z iných hlavných daňových kategórií sa spočiatku vďaka vysokej inflácii držali relatívne dobre, avšak tieto priaznivé efekty sa takisto začínajú vytrácať. Lotyšské Ministerstvo financií odhaduje, že deficit konsolidovaného štátneho rozpočtu na rok 2008, ktorý zahŕňa rozpočet centrálnej vlády a fondu sociálneho zabezpečenia, môže byť okolo 2½ až 2¾ % HDP[3]. Vzhľadom na možnosť, že za súčasných okolností môžu miestne správne orgány vykazovať malý deficit (napriek obmedzeniam, ktoré majú zabezpečiť, aby podsektor vykazoval vyrovnaný alebo prebytkový stav rozpočtu), bude deficit v sektore verejných financií v roku 2008 takmer 3 % HDP.Rozpočet na rok 2009, ktorý parlament schválil 14. novembra, predstavil konsolidovaný deficit centrálnej vlády vo výške 1½ % HDP, vychádza však z nerealistického obmedzenia produkcie iba o 1 %. Zahŕňa aj veľké zníženie priamych daní a nárast výdavkov. Už vtedy bolo jasné, že výroba poklesne o podstatne vyššiu sumu, a ak sa nezavedú protiopatrenia, hrozí riziko, že sa deficit veľmi zvýši. Po započítaní veľmi nízkeho deficitu miestnych samospráv orgány predpokladali deficit verejných financií 1,8 % HDP s primárnym deficitom vo výške 1,1 % HDP. Vzhľadom na zhromaždené údaje o daniach za posledné mesiace roku 2008 a zhoršujúce sa ekonomické vyhliadky na rok 2009 sa perspektíva salda verejných financií výrazne zhoršila v porovnaní s jesennou predpoveďou Komisie, kde sa uvádza deficit HDP 5,6 % v roku 2009. Naopak, miera zadĺženia verejných financií na konci roku 2007 vo výške 9,5 % bola jedna z najnižších v EÚ.4. FINANčNÉ TRHYNa lotyšskom finančnom trhu má takmer výhradné postavenie bankový sektor, ktorý sa za posledných desať rokov veľmi rýchlo rozvinul. Jasne sa dajú identifikovať dva segmenty. Na jednej strane sú banky v zahraničnom vlastníctve, ktoré sú hlavne financované priamo pôžičkami od materských spoločností, a ktorých podiel na trhu je okolo 70 %. Na druhej strane, domáce banky sú v prvom rade financované zahraničnými syndikovanými úvermi a vkladmi zahraničných osôb. Význam vkladov zahraničných osôb, ktorý predstavoval 43,5 % všetkých vkladov okrem menových a finančných inštitúcií (MFI) na začiatku novembra 2008, je čiastočne dobrý znak. Lotyšský finančný systém sa preto spolieha hlavne na vonkajšie financovanie, nezávisle od toho, či pochádza z materských spoločností, vkladov zahraničných osôb alebo zahraničných syndikovaných pôžičiek. Z toho vyplýva veľmi vysoký a narastajúci stav zahraničných záväzkov, oproti ktorému stoja pôžičky domácim osobám, hlavne v cudzej mene (takmer 90 % všetkých úverov). Domáci úver vzrástol z 10 % HDP v roku 1997 na 90 % v roku 2007. Z toho dôvodu sa zdá, že dve hlavné riziká ovplyvňujúce lotyšský bankový systém sú likvidita a úverové riziká.Riziko likvidity sa už prejavilo trvalým tlakom na likviditu od októbra 2008. Vzhľadom na očakávané ťažkosti so splatením dve zahraničné konzorciá naznačili, že môžu požadovať predčasné vyplatenie pôžičiek banke Parex vo výške 0,8 miliardy EUR vo februári a júni 2009. Tento fakt posúril čiastočné znárodnenie banky 10. novembra 2008. Záruky verejných úverov sa však týmto považovali za nedostatočné, a to viedlo k úplnému znárodneniu banky Parex na začiatku decembra a tiež k zavedeniu limitov pri výbere vkladov (50 000 EUR/mesiac pre súkromné osoby). Napriek týmto opatreniam došlo odvtedy v banke Parex a v domácich bankách s podobnými obchodnými modelmi k veľmi významným výberom vkladov zahraničných osôb, z ktorých len malá časť bola opätovne vložená do iných bánk v Lotyšsku. Systematický tlak na likviditu urýchlil proces v Banke Lotyšska, ktorá 13. novembra oznámila ďalšie zníženie svojich povinných minimálnych rezerv zo 7 % na 5 % v oblasti krátkodobých finančných záväzkov a z 5 % na 3 % v oblasti záväzkov so splatnosťou viac ako 2 roky, čím sa uvoľnila likvidita (tieto rozhodnutia sa uplatnia v dvoch krokoch s 1 percentuálnym bodom 24. novembra a 24. decembra). Naďalej pokračoval odliv rezerv a čistá medzinárodná investičná pozícia Banky Lotyšska sa zhoršila o 0,9 miliardy EUR v období od októbra 2008 do konca roka. Vklady domácich a zahraničných osôb do bánk v zahraničnom vlastníctve sa v tom istom období zvýšili a čo je dôležité, zdá sa, že sa zabezpečila podpora likvidity materských spoločností.Úverové riziko sa ešte značne neprejavilo, ale v nasledujúcich mesiacoch sa očakáva nárast. Zatiaľ čo sa už zvýšil počet úverov s uplynulou splatnosťou, nesplatené úvery doposiaľ predstavujú menej ako 1 % celkového počtu úverov, a to aj z dôvodu reštrukturalizácie problémových úverov. Negatívny vplyv očakávanej predĺženej recesie v oblasti príjmu domácich osôb, a teda aj vplyv na ich schopnosť splatiť dlhy, zreteľne stúpne. Platobná schopnosť poklesne a možno sa priblíži k predpísanému minimu, kedy budú potrebné kapitálové injekcie.Momentálna a budúca pozícia bankového sektora závisí od objektívnych faktorov, ale takisto aj od jeho dôveryhodnosti a spoľahlivosti. V momentálnej situácii je dôležité zabezpečiť dôveru, aby sa stabilizoval vkladový základ a uvoľnil pokračujúci tlak na likviditu. Vzhľadom na obmedzené verejné financie by bolo obnovenie dôvery vo finančný sektor zásahom vlády dôveryhodné len vtedy, keby taký zásah sprevádzala silná medzinárodná finančná podpora.5. PLATOBNÁ BILANCIA A POžIADAVKY NA EXTERNÉ FINANCOVANIEEkonomický rozmach v Lotyšsku do roku 2007 sprevádzala veľká zahraničná nerovnováha a neudržateľná tvorba zahraničných záväzkov. Hrubý zahraničný dlh prekročil 135 % HDP na konci roka 2007 (čistý zahraničný dlh bol 52 % HDP). Medzinárodná investičná pozícia na konci roka 2007 sa rozšírila o čisté záväzky v hodnote 79 % HDP, pričom odhad čistých záväzkov na konci druhého štvrťroka 2008 sa zvýšil na 82 % HDP.V roku 2008 spolu s klesajúcou domácou absorpciou výrazne poklesli zahraničné pôžičky. Podľa predbežných odhadov Banky Lotyšska deficit bežného účtu klesol v treťom štvrťroku 2008 na približne 12½ % HDP (z hodnoty viac ako 27 % HDP v štvrtom štvrťroku 2006). Očakáva sa, že deficit v obchode s tovarom v roku 2009 sa udrží okolo 10 % HDP (tak ako počas posledných mesiacov roku 2008), ale vzhľadom na pozitívnu bilanciu služieb a zlepšujúci sa účet príjmov by bol deficit bežného účtu nižší. Z dôvodu zabezpečenia prechodu základu rastu HDP z ustupujúceho domáceho dopytu k stúpajúcemu vývozu vzniká potreba lepšieho zosúladenia miezd s produktivitou a vývojom štrukturálnych reforiem, ktoré posilňujú ekonomiku.Vyrovnanie deficitu bežného účtu, ktorý posledné roky dosahoval neudržateľnú úroveň, síce predstavuje dôležitý bod v opätovnom vytvorení zdravej situácie v oblasti platobnej bilancie, na dosiahnutie zahraničnej udržateľnosti to však nebude stačiť, pretože Lotyšsko má veľké dlhy a väčšina z nich je krátkodobá. Zahraničné financovanie pravdepodobne na určité obdobie zostane pod značným tlakom, dostupnosť zahraničných úverov sa zmenší, dôjde k prípadným odlivom vkladov zahraničných i domácich osôb a zhorší sa perspektíva prichádzajúcich investícií. Ďalší odliv devízových rezerv (ktorý zaznamenal pokles o približne 25 % v období od začiatku októbra do začiatku decembra 2008) by ohrozil udržateľnosť fixácie výmenného kurzu Lotyšska. Napriek tomuto sa bude požadovať, aby zahraničná finančná pomoc krytá silným programom danej politiky v krátkom období uvoľnila obmedzenia likvidity a v strednodobom období podporila zahraničné prispôsobenia.So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že existuje vážne ohrozenie lotyšskej platobnej bilancie. Komisia preto Rade odporúča, aby rozhodla o poskytnutí vzájomnej pomoci.6. „PROGRAM EKONOMICKEJ STABILIZÁCIE A OŽIVENIA RASTU“ LOTYŠSKA: MAKROEKONOMICKÉ OPATRENIA A OPATRENIA FINANČNÉHO SYSTÉMUPrebiehajúce diskusie medzi lotyšskými orgánmi a potenciálnymi prispievateľmi do koordinovaného balíka medzinárodnej finančnej podpory viedli k tomu, že orgány prijali ambiciózny politický program (tak ako je naznačené vyššie, ktorý predložil a schválil Parlament 12. decembra). Program vychádza z udržania súčasnej fixácie meny lat, čo naďalej zostane kľúčovým pevným bodom tejto politiky. Program je zameraný na slabé miesta finančného sektora, na urovnanie fiškálnej nerovnováhy a posilnenie konkurencieschopnosti, zatiaľ čo sa má udržať úzkopásmový výmenný kurz. To zahŕňa okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných úradov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia. Na makroekonomickej úrovni program predpokladá obmedzenie HDP o 5 % v roku 2009 a o ďalšie 3 % v roku 2010, čo má viesť k slabému rastu o 2 % v roku 2011. Cieľom fiškálnej stratégie je deficit verejných financií na úrovni nie viac ako 3 % HDP do roku 2011 so zámerom splniť Maastrichtské kritérium o deficite v uvedenom roku.Rokovania o finančnej pomoci s EÚ, MMF a s inými stranami, ktoré zaregistrovali vážne budúce deficity rozpočtu, priviedli vládu k tomu, aby prijala zmenený a doplnený plánovaný rozpočet na rok 2009. Parlament ho schválil 12. decembra spolu s núdzovým programom ekonomickej stabilizácie. Zmenený a doplnený rozpočet, ktorý vychádza z preskúmaného predpokladu zníženia HDP o 5 % v roku 2009, zohľadňuje momentálne zhoršenie ekonomickej perspektívy a sústreďuje sa na deficit verejných financií pod úrovňou 5 % HDP[4], čo naznačuje len miernu štrukturálnu úpravu v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok 2008 (ale oveľa väčšiu úpravu v porovnaní s rozpočtom schváleným v novembri). Okrem toho sa má do konca marca 2009 prijať plnoprávny zákon o dodatkovom rozpočte na rok 2009, ktorý je v súlade s decembrovým plánom rozpočtu.Na strane výdavkov sa sústreďuje konsolidácia na rozsiahle zníženie miezd vo verejnom sektore (o 15 % pri priemernej kompenzácii vzhľadom na pôvodný rozpočet zo 14. novembra 2008, čo len čiastočne vyrovnáva výrazný skutočný nárast zaregistrovaný v posledných rokoch) a ďalšie zníženie personálu. Okrem toho je plánované výrazné zníženie bežných nepersonálnych nákladov. Zníženie pomoci (okrem sociálnej podpory) a výdavkov na tovar a služby a obmedzenie výdavkov miestnych samospráv sú ďalšie plánované dôležité opatrenia. V tejto súvislosti zostane národné spolufinancovanie projektov financovaných EÚ na plánovanom stupni a pomôže preorientovať ekonomiku na obchodovateľný sektor. Na strane príjmov je naplánované zvýšenie štandardnej sadzby DPH o 3 percentuálne body na 21 %, zvýšenie zníženej sadzby DPH pre oveľa nižší daňový základ (hlavne lieky) z 5 % na 10 %, zvýšená spotrebná daň z pohonných látok (zosúladenie s právnym základom EÚ) a čiastočné vyrovnanie znížením sadzby dane z príjmu o dva percentuálne body.Ďalšia fiškálna konsolidácia je naplánovaná na rok 2010 a strednodobý fiškálny rámec je postavený na tom, aby deficit verejných financií v roku 2011 neprekročil 3 % HDP, a teda aby bol v súlade s konvergenčným kritériom z Maastrichtu. Uloženie ďalšieho obmedzenia výdavkov v roku 2010 a zavedenie dane z kapitálového príjmu (10 %), zvýšenie dane z nehnuteľností a majetkovej dane odstránením výnimiek, aby sa tak zvýšil daňový vymeriavací základ, predstavujú ďalšiu konsolidáciu v uvedenom roku. Tieto opatrenia sa navyše zavedú, aby posilnili návrh a zavedenie rozpočtových krokov schválením nového fiškálneho rámca a zákona o reforme rozpočtu.Predpokladom pre zahraničnú finančnú pomoc je okrem uvedeného fiškálneho balíka také riešenie pre banku Parex, pri ktorom súčasní akcionári nebudú mať žiadny vlastnícky podiel. Po prvom audite vláda už získala kontrolu nad viac ako 85 % vlastného kapitálu banky. Došlo k zmenám v manažmente. Nový manažment pracuje na pláne riešenia, ktorý má minimalizovať straty štátu. V blízkej budúcnosti bude cieľom získať od vonkajších strán jednoznačný záväzok, aby obnovili syndikované financovanie banky Parex.Iné opatrenia sa sústreďujú na väčšiu stabilitu bankového sektora v strednodobom až dlhodobom období. Prvým krokom orgánov bude obnovenie dôvery v bankový systém. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu. Životaschopné banky, ktorých kapitál sa musí navýšiť, sa budú musieť usilovať o súkromnú reštrukturalizáciu pomocou vonkajších investorov alebo fúzií, alebo o podporenie kapitálu zo strany materských bánk.Takmer celý aktuálny zahraničný dlh predstavuje dlh súkromného sektora. Okrem opatrení finančnej, dozornej a menovej politiky predstavuje aj reštrukturalizácia dlhu dôležitú súčasť programu, ktorej cieľom je zosúladiť úroveň dlhu s udržateľným rastom v budúcnosti. Mal by sa posilniť primeraný právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov.Program hospodárskej politiky takisto obsahuje opatrenia pre štrukturálnu reformu, ktoré podporuje aj lisabonská stratégia, ako napríklad politika aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšia účasť hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrenia na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.7. POMOC EÚ V RÁMCI SYSTÉMU PRE PLATOBNÉ BILANCIE AKO SÚčASť MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIAVzhľadom na vážne ťažkosti v Lotyšsku s platobnou bilanciou a v závislosti od jednoznačného záväzku lotyšských orgánov implementovať hlavné programy prispôsobenia hospodárstva Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom z 12. januára 2009 Rade odporúča, aby poskytla vzájomnú pomoc podľa článku 119 Zmluvy.Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku na odporúčanie Komisie Rada prijala rozhodnutie, v rámci systému EÚ pre členské štáty [zavedeného nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002], o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Lotyšsku vo výške do 3,1 miliardy EUR na podporu udržateľnosti jej platobnej bilancie.Strednodobá finančná pomoc by sa dostavila práve v momente, kedy Lotyšsku skutočne hrozí strata domácej a medzinárodnej dôvery v jeho finančný systém, zhoršuje sa fiškálna situácia a v blízkej dobe bude čeliť značným finančným tlakom. Táto pomoc má celkovo zjednodušiť potrebné prispôsobenie vonkajšej a vnútornej ekonomiky. Celkové finančné potreby v období do prvého štvrťroku 2011 sa odhadujú na 7,5 miliardy EUR. Táto suma zahŕňa očakávaný deficit zahraničnej bilancie (bežného a kapitálového účtu), výbery vkladov, neúplné obnovenie splatných úverov, chyby a omyly v platobnej bilancii a vytvorenie medzinárodnej rezervy na bezpečnej úrovni.Podpora by bola poskytnutá v spolupráci s MMF a inými multilaterálnymi a bilaterálnymi podporami. Bola by vyplatená v šiestich splátkach a prepojená s podmienkami v oblasti hospodárskej politiky. Navrhované rozhodnutie by bolo platné tri roky odo dňa nadobudnutia účinnosti. Podmienenosť hospodárskej politiky, ktorá je spojená s jednotlivými splátkami úveru EÚ, sa určí v memorande o porozumení uzatvorenom s lotyšskými orgánmi, pričom hlavné prvky tejto podmienenosti sú:Významná fiškálna konsolidácia v období do roku 2011. Vzhľadom na pôvodný rozpočet zo 14. novembra 2008 je na rok 2009 naplánovaná rozsiahla fiškálna konsolidácia, ktorej cieľom je deficit rozpočtu pod 5 % HDP a ďalšia konsolidácia v roku 2010. Medzi opatrenia na podporu rozpočtu patria: i) prijatie jasne ustanoveného strednodobého fiškálneho programu zostaveného za účelom zníženia deficitu rozpočtu verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP uvedenú v zmluve do roku 2011, ii) v rámci strednodobých rozpočtových stropov zníženie priemerných nominálnych miezd vo verejnom sektore o približne 15 % v roku 2009, to by sa malo vzťahovať aj na miestne orgány, vládne agentúry a spoločnosti vo vlastníctve štátu, iii) odstránenie bonusových a iných podobných platieb, iv) zníženie pracovných miest vo verejnom sektore a miestnych samospráv minimálne o 5 %, v) rozsiahle zníženie dotácií (okrem sociálnej podpory) a výdavkov na tovar a služby, vi) implementácia projektov financovaných EÚ na pôvodne plánovanom stupni.Finančné podmienené opatrenia zamerané na vyššiu stabilitu bankového sektora v strednodobom až dlhodobom období. Prvým krokom orgánov bude obnovenie dôvery v bankový systém. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu. Životaschopné banky, ktorých kapitál sa musí navýšiť, sa budú musieť usilovať o súkromnú reštrukturalizáciu pomocou vonkajších investorov alebo fúzií, alebo o podporenie kapitálu zo strany materských bánk. Dôležitým krokom v tomto procese bol záväzok troch veľkých zahraničných materských bankových skupín zostať v Lotyšsku a podporiť tam ich činnosti, ktorý samostatne oznámili 18. decembra 2008.Reštrukturalizácia dlhu v súkromnom sektore s cieľom znížiť jeho zraniteľnosť spôsobenú vysokými dlhmi (takmer za celý zahraničný dlh je zodpovedný súkromný sektor), ktorá je doplnená o obozretné opatrenia a opatrenia v oblasti dohľadu a menovej politiky. Mal by sa posilniť právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov. To zahŕňa zmenu a doplnenie zákona o platobnej neschopnosti, aby sa zjednodušili dohody medzi životaschopnými podnikmi a ich veriteľmi a aby sa zlepšil právny rámec pre súkromné konanie vo veci platobnej neschopnosti.Štrukturálne opatrenia v oblasti príjmovej politiky, fiškálnej disciplíny a rozpočtového procesu a manažmentu. Zákon o rozpočte a finančnom manažmente sa zmení a doplní s cieľom sprísniť ustanovenia o finančnej zodpovednosti, transparentnosti a zodpovednosti, pričom sa bude aplikovať strednodobý rozpočtový rámec. Vytvorí sa špeciálny výbor, ktorý bude monitorovať mzdové obmedzenia a vydá odporúčania, aby vývoj miezd smeroval k opätovnému vytvoreniu konkurencieschopnosti.Opatrenia štrukturálnej reformy, ktoré okrem iného podporila aj lisabonská stratégia , ako napríklad politika aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšia účasť hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrenia na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.Na zaistenie nevyhnutnej miery flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje umožniť využitie swapov na úrokové sadzby pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje tento úver. S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu úverovú kvalitu.Odporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci LotyšskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (EFC),keďže:(1) V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu a veľmi výrazného vonkajšieho dlhu, čo oslabuje verejné financie a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský bankový sektor zažíva vážne problémy likvidity a dôvery. Stav zahraničných menových rezerv poklesol, keď centrálna banka zasiahla, aby udržala viazanie menového kurzu.(2) Rada pravidelne preveruje hospodárske politiky, ktoré Lotyšsko zavádza, hlavne v kontexte lotyšského konvergenčného programu, národného programu reforiem, ako aj konvergenčných správ.(3) Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku 2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR.(4) Lotyšské orgány požiadali o značnú finančnú pomoc EÚ, iné medzinárodné finančné inštitúcie a krajiny, aby pomohli udržať platobnú bilanciu.(5) V súvislosti s platobnou bilanciou Lotyšska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Spoločenstva spolu s MMF a inými prispievateľmi.(6) Balík finančnej pomoci by bol poskytnutý pod tou podmienkou, že sa lotyšské orgány jasne zaviažu k implementácii ambiciózneho programu fiškálnej reformy, reformy finančného systému a štrukturálnej reformy, aby sa zjednodušili potrebné vonkajšie a vnútorné úpravy, aby sa stabilizovala ekonomika a dosiahla dôveryhodnosť hospodárskej politiky. Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí, či sú podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci plne implementované.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Jediný článokSpoločenstvo poskytne Lotyšsku vzájomnú pomoc.Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V Bruseli [...]Za RadupredsedaNávrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva LotyšskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/2002[5] z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho článok 3 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (EFC),keďže:(1) Rada sa [….] rozhodla poskytnúť Lotyšsku vzájomnú pomoc.(2) V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu, oslabené verejné financie a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský bankový sektor zažíva vážne problémy likvidity a dôvery. Úroveň menových rezerv poklesla, keď centrálna banka zasiahla, aby udržala viazanie menového kurzu.(3) Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku 2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR.(4) V rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, zavedeného nariadením (ES) č. 332/2002, sa Lotyšsku môže poskytnúť pomoc Spoločenstva do výšky 3,1 miliardy EUR. Pomoc Spoločenstva by sa mala poskytnúť spolu s úverom od Medzinárodného menového fondu vo výške 1,5 miliardy SDR (približne 1,7 miliardy EUR, 1200 % lotyšskej kvóty MMF) v rámci pohotovostného úveru MMF, ktorý bol schválený 23. decembra 2008. Severské krajiny (Švédsko, Dánsko, Fínsko a Nórsko) spoločne prispejú sumou 1,8 miliardy EUR, Svetová banka sumou 0,4 miliardy EUR, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Česká republika, Poľsko a Estónsko spoločne sumou 0,5 miliardy EUR, teda celková suma za obdobie do prvého štvrťroku 2011 predstavuje 7,5 miliardy EUR.(5) Túto pomoc Spoločenstva by mala riadiť Komisia. Špecifické podmienky hospodárskej politiky, ktoré odsúhlasia lotyšské orgány po konzultácii s EFC, by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. Mali by okrem iného zahŕňať opatrenia na zníženie momentálnych tlakov na likviditu, opatrenia na opätovné vytvorenie dlhodobej stability posilnením bankového sektora, ako aj opatrenia na opravu fiškálnej nerovnováhy a na prijatie domácich politík, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť. Opatrenia by ďalej mali obsahovať okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných orgánov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia. Podrobné finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v úverovej zmluve.(6) Pomoc by mala byť poskytnutá s ohľadom na zníženie momentálnych tlakov na likviditu a v závislosti od politík s cieľom vytvoriť dlhodobú stabilitu posilnením bankového sektora, opraviť fiškálnu nerovnováhu a prijať domáce politiky, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť, zatiaľ čo sa úzkopásmový výmenný kurz bude držať na úrovni súčasného ústredného kurzu.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 11. Spoločenstvo sprístupní Lotyšsku strednodobý úver vo výške maximálne 3,1 miliardy EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti päť rokov.2. Finančná pomoc Spoločenstva je k dispozícii počas troch rokov počnúc prvým dňom po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia.Článok 21. Komisia riadi túto pomoc v súlade so záväzkami Lotyšska a odporúčaniami Rady. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande o porozumení. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v úverovej zmluve.2. Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci. Komisia priebežne informuje EFC o možnom splácaní pôžičiek, alebo o reštrukturalizácii finančných podmienok.3. Lotyšsko je pripravené prijať a implementovať dodatočné konsolidačné opatrenia na stabilizáciu hospodárstva, v prípade že také opatrenia budú počas programu pomoci potrebné. Lotyšské orgány sa s Komisiou vopred poradia o prijatí takýchto dodatočných opatrení.Článok 31. Finančnú pomoc Spoločenstva sprístupní Komisia Lotyšsku prostredníctvom najviac šiestich splátok, ktorých výška sa určí v memorande o porozumení.2. Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď úverová zmluva a memorandum o porozumení nadobudnú účinnosť.3. Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality.4. Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok po tom, ako získa stanovisko EFC.5. Vyplatenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania nového hospodárskeho programu (Program na ekonomickú stabilizáciu a oživenie rastu) lotyšskej vlády vrátane konvergenčného programu, a konkrétnejšie na základe špecifických podmienok hospodárskej politiky ustanovených v memorande o porozumení. Tieto okrem iného obsahujú:1.  Prijatie jasne ustanoveného strednodobého fiškálneho programu navrhnutého za účelom zníženia deficitu verejných financií do roku 2011 na nie viac ako referenčnú úroveň HDP 3 % uvedenú v zmluve.2.  Spravovanie rozpočtu na rok 2009 tak, ako je upravené v dodatočnom rozpočte prijatom 12. decembra 2008 (a ktorý sa podrobnejšie upraví počas prvého štvrťroku 2009) s cieľom nepresiahnuť deficit verejných financií 5 % HDP.3.  Zníženie priemerných nominálnych miezd vo verejnom sektore v roku 2009 o minimálne 15 % voči pôvodnému rozpočtu zo 14. novembra 2008 a o ďalšie 2 % v období 2010 – 2011.4.  Zníženie pracovných miest vo verejnom sektore a miestnych samospráv minimálne o 5 % v priebehu roka 2009.5.  Zlepšenie návrhu a zavedenia rozpočtových procesov prijatím zákona o fiškálnom rámci a o reforme rozpočtu.6.  Zavedenie jasného a transparentného systému vyplácania miezd pre priamych zamestnancov verejnej správy a zriadenie jednotného plánovania ľudských zdrojov a systému manažmentu pre inštitúcie verejnej správy.7.  Mechanizmus na zabezpečenie väčšej stability bankového sektora na stredné až dlhodobé obdobie, vrátane širokej škály obozretných opatrení a opatrení v oblasti dohľadu a menovej politiky. Tieto opatrenia by mali obmedziť rast úverov na udržateľnú úroveň a mali by zabrániť úplnému spoliehaniu sa na nezabezpečené financovanie zo zahraničia. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu.8.  Primerané opatrenia v súvislosti s reštrukturalizáciou dlhu súkromného sektora. Posilní sa príslušný právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov.9.  Zabezpečenie, aby zvyšní menšinoví akcionári banky Parex neprofitovali z riešenia vytvoreného pre banku a ani z opatrení na zlepšenie finančnej stability prostredníctvom úplného znárodnenia banky Parex.10.  Opatrenia štrukturálnej reformy, ktoré podporila aj lisabonská stratégia, a ktoré sú implementované do lotyšského národného programu reforiem, vrátane politiky aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšej účasti hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrení na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.11.  Implementácia projektov financovaných EÚ na plánovanom stupni na zvýšenie príspevku obchodovateľného sektora k hospodárskemu rastu.12.  Opatrenia, aby spoločnosti a podnikatelia, ktorých žiadosti o štrukturálne fondy boli schválené, alebo ktorí sa môžu o tieto prostriedky uchádzať, získali lepší prístup k finančným prostriedkom.Toto rozhodnutie je určené Lotyšskej republike. Rozhodnutie je uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie .V Bruseli [...]Za Radupredseda  VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET(pozri článok 16 interného predpisu)PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTIČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJENÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ LOTYŠSKU1. NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej bilancie2. PRÁVNY ZÁKLAD:Čl. 119; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002.3. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by si dlžník (Lotyšsko) neplnil zmluvné záväzky.Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade skutočnej žiadosti o záruku. Očakáva sa, že za bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať.3a – Bežný rokNeuplatňuje sa.VRP |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) |Presuny |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3b – PrenosyNeuplatňuje sa.VRP |Prenosy |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3c – Ďalší finančný rokNeuplatňuje sa.VRP |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Presuny |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu | p.m. |4. OPIS AKCIENavrhovaná strednodobá finančná pomoc Lotyšsku pozostáva z úveru Spoločenstva (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške 3,1 miliardy EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 1,5 miliardy SDR (približne 1,7 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Severské krajiny prispejú sumou 1,8 miliardy EUR a Estónsko, Česká republika, Poľsko a Európska banka pre obnovu a rozvoj sa zaviazali prispieť sumou 0,5 miliardy EUR.Táto pomoc odráža vôľu podporiť Lotyšsko, ktorého kapitál a finančné trhy sa ocitli pod tlakom z dôvodu všeobecného otupenia trhu voči vznikajúcim trhom. Strednodobá finančná pomoc Spoločenstva Lotyšsku má znížiť súčasné tlaky na likviditu, vytvoriť dlhodobú stabilitu posilnením bankového sektora, opravením fiškálnej nerovnováhy a prijať domáce politiky, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť, zatiaľ čo sa má udržať úzkopásmový výmenný kurz. Balík hospodárskej politiky, ktorý je týmto podporený, zahŕňa okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných úradov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia.Pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob, ako zabezpečiť, že EÚ bude aj naďalej úzko zapojená do vytvárania hospodárskych politík v Lotyšsku a že tieto politiky budú konzistentné so záväzkami Lotyšska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Lotyšsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva. Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré sa poskytnú Lotyšsku, je 3,1 miliardy EUR.Štruktúra pre záruku poskytnutú Európskou úniou umožní Komisii splácať dlh v prípade, že by si Lotyšsko neplnilo zmluvné záväzky.S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia na splácanie dlhu dočasne čerpať zo svojich hotovostných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).5. POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTUNeuplatňuje sa.6. ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)Neuplatňuje sa.Položka | Rozpočtové prostriedky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Nasledujúce finančné roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Spolu |[1] Definovaná ako celkový index s výnimkou energie a nespracovaných potravín.[2] Lotyšsko má dlhú tradíciu fixácie výmenného kurzu svojej meny, lat, od roku 1994 na SDR (Special Drawing Rights – zvláštne práva čerpania) a od roku 2005 na euro. V máji 2005 vstúpilo Lotyšsko do ERM II, čím jednostranne prijalo fluktuačné pásmo +/- 1 % okolo ústredného kurzu.[3] Údaj podľa národnej metodiky, bez miestnych samospráv[4] Tento program pomoci uznáva, že Lotyšsko v roku 2009 vykáže nadmerný deficit.[5] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2017
   (2017/C 261/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Belgicko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Belgicko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 2.

               (3)

               Správa o Belgicku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Belgicka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)

               Belgicko 28. apríla 2017 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Belgicko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje postupne zlepšovať celkové saldo, a to z deficitu na úrovni 2,6 % HDP v roku 2016 na úroveň -0,1 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa plánuje dosiahnuť do roku 2019. Prepočítané (5) štrukturálne saldo však stále vykazuje deficit vo výške 0,3 % HDP v roku 2019. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP dosiahol v roku 2014 vrchol na úrovni takmer 107 % HDP a v rokoch 2015 a 2016 klesol na približne 106 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2017 očakáva, že do roku 2020 bude ďalej klesať na úroveň 99 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň však platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2018 neboli konkretizované, čo prispieva k zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2018, ktoré pri nezmenených politikách očakávala vo svojej prognóze z jari 2017 Komisia.

               (7)

               Komisia 22. mája 2017 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože Belgicko v roku 2016 nedosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu. V správe dospela k záveru, že na základe posúdenia všetkých relevantných faktorov by sa dlhové kritérium malo v súčasnosti považovať za splnené. Zároveň sa v roku 2017 majú prijať dodatočné fiškálne opatrenia s cieľom zabezpečiť celkové dodržiavanie postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu období rokov 2016 a 2017 posudzovaných spolu.

               (8)

               V programe stability na rok 2017 sa poukazuje na skutočnosť, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení v rokoch 2016 a 2017 na rozpočet je významný a poskytuje primeraný dôkaz o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie predstavovali v roku 2016 oprávnené dodatočné výdavky súvisiace s mimoriadnym prílevom utečencov 0,08 % HDP a výdavky súvisiace s bezpečnostnými opatreniami 0,05 % HDP. V súčasnosti sa odhaduje, že v roku 2017 bude dodatočný vplyv bezpečnostných opatrení na rozpočet v porovnaní s rokom 2016 predstavovať 0,01 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú nezvyčajnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Belgicka je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto bola požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2016 znížená s cieľom zohľadniť dodatočné náklady súvisiace s utečencami a s bezpečnostnými opatreniami. Pokiaľ ide o rok 2017, na jar 2018 sa na základe zistených údajov poskytnutých belgickými orgánmi vykoná konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm.

               (9)

               Rada 12. júla 2016 Belgicku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni minimálne 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Stále však hrozí riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, a to za obdobie rokov 2016 a 2017 posudzovaných spolu. Tento záver by sa nezmenil ani v prípade, ak by sa od požiadavky odrátal vplyv mimoriadneho prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet.

               (10)

               Od Belgicka sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na jeho úroveň dlhu očakáva, že bude v roku 2018 vykonávať ďalšie úpravy smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav stanovenej v Pakte stability a rastu predstavuje daná úprava požiadavku, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v roku 2018 nepresiahla 1,6 %. To by zodpovedalo ročnej štrukturálnej úprave vo výške najmenej 0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Prima facie sa nepredpokladá, že Belgicko v rokoch 2017 a 2018 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2017 budú potrebné ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu. V nariadení (ES) č. 1466/97 sa však stanovuje, že pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov by sa malo brať do úvahy rozpočtové saldo členského štátu so zreteľom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie o európskom semestri na rok 2017, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií Belgicka. V tejto súvislosti Rada berie na vedomie, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu v Belgicku.

               (11)

               V prípade federatívneho členského štátu, ako je Belgicko, kde je veľká časť právomocí týkajúcich sa výdavkov decentralizovaná na nižšie úrovne štátnej správy, má účinná koordinácia v oblasti rozpočtu zásadný význam. V snahe zlepšiť vnútornú koordináciu a transponovať Zmluvu o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (ďalej len „rozpočtová dohoda“) uzatvorila v roku 2013 federálna vláda s vládami regiónov a spoločenstiev dohodu o spolupráci s cieľom vymedziť celkové a individuálne viacročné fiškálne postupy, ktoré má monitorovať Vysoká finančná rada. Týmto procesom sa však nepodarilo dosiahnuť formálnu dohodu o fiškálnych trajektóriách, ani neboli zavedené dostatočné záruky, pokiaľ ide o monitorovaciu rolu Vysokej finančnej rady. Tento nedostatok koordinácie spoločného úsilia ohrozuje uskutočniteľnosť celkovej trajektórie Belgicka smerom k strednodobému cieľu stanovenému v programe stability na rok 2017.

               (12)

               Napriek potenciálu verejných investícií v dlhodobom horizonte stimulovať rast sú tieto investície v porovnaní s inými európskymi krajinami veľmi nízke, najmä vo vzťahu k celkovým verejným výdavkom. Nielenže je objem dostupného verejného kapitálu nízky, ale aj kvalita verejnej infraštruktúry sa zhoršuje. Vzhľadom na veľmi prísne rozpočtové obmedzenia na všetkých úrovniach štátnej správy závisí zachovanie dostatočného priestoru pre investície od reštrukturalizácie zloženia celkových verejných výdavkov tak, že sa zlepší efektívnosť verejných služieb a politík a zamedzí sa rýchlemu nárastu určitých výdavkových položiek.

               (13)

               Belgicko dosiahlo v posledných rokoch značný pokrok v reforme svojho systému stanovovania miezd. Revízia zákona upravujúceho vyjednávanie o mzdách z roku 1996 má za cieľ zachovať zlepšenie nákladovej konkurencieschopnosti, ku ktorému došlo v dôsledku nedávneho úsilia o zmiernenie mzdových požiadaviek. Konzervatívnejšie východiskové prognózy a automatické predbežné úpravy pri výpočte mzdovej normy znamenajú, že reformovaný rámec vo veľkej miere prispieva k zlepšeniu nákladovej konkurencieschopnosti Belgicka v porovnaní s kľúčovými obchodnými partnermi v rámci eurozóny. Reforma navyše poskytuje rozsiahlejšie záruky toho, že vládne opatrenia na zníženie nemzdových nákladov na prácu v skutočnosti prispejú k nákladovej konkurencieschopnosti, a rozširuje sa ňou úloha vlády pri predchádzaní škodlivému vývoju nákladovej konkurencieschopnosti v dôsledku nadmernej inflácie. Rámec pre kolektívne vyjednávanie stanovuje podrobné sledovanie vývoja miezd a produktivity a ostatných činiteľov nákladovej a nenákladovej konkurencieschopnosti prostredníctvom organizácií sociálnych partnerov zastúpených v Ústrednej rade pre hospodárstvo. Keďže prax naviazania vývoja miezd na infláciu je v mnohých sektoroch stále rozšírená a v kontexte prehlbovania inflačnej medzery medzi Belgickom a susednými štátmi v rámci európskeho semestra sa budú aj naďalej podrobne sledovať zmeny jednotkových nákladov práce.

               (14)

               K určitému pokroku došlo v oblasti fungovania trhu práce. Vyšší vek odchodu do dôchodku a ďalšie obmedzenia v prípade predčasného odchodu do dôchodku podporujú starších ľudí v tom, aby zostali v práci alebo aby sa do nej vrátili. Postupné znižovanie daňovo-odvodového zaťaženia pomohlo zvýšiť mieru zamestnanosti. Vytváranie pracovných miest bolo solídne a podporoval ho hospodársky rast a vyššia nákladová konkurencieschopnosť. Odráža to aj skutočnosť, že škrty v oblasti zdaňovania práce a zmierňovanie rastu miezd zlepšili konkurencieschopnosť belgických spoločností v oblasti nákladov práce. Napriek tomu pretrvávajú viaceré štrukturálne nedostatky. Miera prechodu z nezamestnanosti alebo neaktivity do zamestnania je nízka a na celkovú mieru zamestnanosti stále negatívne vplýva slabá výkonnosť konkrétnych skupín. Medzi ne patria osoby s nízkou kvalifikáciou, mladí ľudia, starší pracovníci a ľudia z prostredia prisťahovalcov, ako sú napríklad pracovníci narodení mimo EÚ, ale aj migranti druhej generácie. Zamestnávanie ľudí z prostredia prisťahovalcov, a to aj po zohľadnení odlišných individuálnych charakteristík, vykazuje jedny z najhorších výsledkov v Únii. Rozdiel v zamestnanosti osôb narodených mimo EÚ je najvyšší v Únii: miera ich zamestnanosti pre vekovú skupinu od 20 do 64 rokov bola v roku 2016 na úrovni 49,1 %, v porovnaní s mierou 70,2 % pri osobách narodených v Belgicku, a v prípade žien narodených mimo EÚ bola dokonca ešte nižšia (39,1 %). Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia obyvateľov narodených mimo EÚ predstavovalo 50,7 % v roku 2015, v porovnaní so 17 % v prípade osôb narodených v Belgicku. Tieto výrazné rozdiely v zamestnanosti medzi konkrétnymi skupinami obyvateľstva aj naďalej vedú k chronicky nedostatočnému využívaniu pracovnej sily. Napriek tomu, že cieľom prebiehajúcich regionálnych reforiem systému stimulov pre zamestnanosť je racionalizácia a prispôsobenie tohto systému, mala by sa pravidelne monitorovať nákladová účinnosť zvolených politík. Niektoré koncepčné prvky politík zameraných na cieľové skupiny môžu mať neočakávané účinky a účinky presunu. Pre účinnosť cielených politík má zásadný význam aj koordinácia a komunikácia medzi jednotlivými úrovňami politiky a v rámci nich. Dane, vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie pri nižších mzdách, a odňatie sociálnych dávok pri vstupe na trh práce alebo pri zvýšení počtu odpracovaných hodín môžu spôsobovať neaktivitu a vytvárať pasce nízkej mzdy.

               (15)

               Pri reformách v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy zameraných na zlepšenie rovnosti, kľúčových kompetencií a kvality vzdelávania sa dosiahol určitý pokrok. Napriek dobrým priemerným výsledkom v medzinárodnom porovnaní klesol podiel 15-ročných žiakov s najlepšími výsledkami a zároveň sa zvýšil percentuálny podiel žiakov so slabými výsledkami. Nerovnosti v oblasti vzdelávania súvisiace so sociálno-ekonomickým zázemím sú navyše nad priemerom Únie aj OECD. Medzera vo výsledkoch žiakov z prostredia prisťahovalcov je tiež veľká a druhá generácia dosahuje len o niečo lepšie výsledky ako prvá, a to aj pri zohľadnení sociálno-ekonomického zázemia. Riešenie nerovností v oblasti vzdelávania si teda bude vyžadovať rozsiahle opatrenia v oblasti príslušnej politiky presahujúce rámec vzdelávacieho systému. Silný nárast počtu žiakov, najmä v prípade žiakov z prostredia prisťahovalcov (ich podiel sa zvýšil z 15,1 % v roku 2012 na 17,7 % v roku 2015), bude problém nerovnosti ďalej prehlbovať. Belgicko navyše čelí vznikajúcemu nedostatku učiteľov, pričom učitelia nie sú vždy vhodne pripravení alebo podporovaní tak, aby zvládali čoraz rôznorodejšiu žiacku základňu. Medzi hlavné dôvody patria ťažkosti s prilákaním najvhodnejších študentov a uchádzačov do učiteľského povolania, vysoká miera odchodu začínajúcich učiteľov a nedostatočný počet vyučujúcich učiteľov. Okrem toho je v súčasnosti v Belgicku dĺžka počiatočného vzdelávania učiteľov relatívne krátka (3 roky). Reformy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sú pre zlepšenie účasti na trhu práce nízkokvalifikovaných mladých ľudí a pre podporu prechodu na znalostné hospodárstvo kľúčové.

               (16)

               Nenákladové aspekty konkurencieschopnosti si stále vyžadujú zlepšovanie. V tejto súvislosti je veľmi podstatné zvyšovanie produktivity a rozsiahle investovanie do znalostného kapitálu, najmä v prípade zavádzania digitálnych technológií. Hoci je systém verejného výskumu vysokokvalitný, lepšie výsledky v oblasti inovácií by si vyžadovali rozsiahlejšie šírenie znalostí v menej produktívnych odvetviach. Túto potrebu uznávajú všetky federatívne subjekty, ktoré v posledných rokoch prijali na podporu inovácií rôzne stratégie a opatrenia. Na podporu takéhoto vývoja by sa však mohlo urobiť viac s cieľom zlepšiť rámcové podmienky pre inovácie. Okrem toho sa zdá, že v Belgicku existuje priestor na zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej podpory výskumu a inovácií, najmä pomocou hodnotenia prípadných účinkov vytesňovania súkromných investícií a ďalšieho zjednodušenia celého systému.

               (17)

               V oblasti odstraňovania prevádzkových obmedzení a obmedzení týkajúcich sa zriaďovania prevádzok v odvetví maloobchodu sa dosiahol obmedzený pokrok. Na základe šiestej štátnej reformy, ktorá previedla právomoci týkajúce sa zriaďovania maloobchodných prevádzok na regióny, sa zaviedli nové regionálne právne predpisy, ktorými sa zjednodušuje administratívny postup schvaľovania. Existuje však značný priestor pre rôzny výklad niektorých ustanovení, čo prináša riziko neodôvodnených prekážok vstupu na trh. Spotrebiteľské ceny sú aj naďalej vyššie ako v susedných členských štátoch a sú nad úrovňou, ktorá by mohla odôvodnená vyššími nákladmi práce. V záujme toho, aby spotrebitelia mohli mať úžitok z konkurencieschopného trhu a nižších cien, je potrebná komplexná stratégia riešenia uvedených problémov.

               (18)

               Hospodársku súťaž v Belgicku obmedzuje vysoká miera regulácie v sieťových odvetviach a niektorých odborných službách, čo platí najmä v prípade realitných maklérov, architektov a účtovníkov. Medzi uvedené prekážky patria okrem iných požiadaviek obmedzenia týkajúce sa držby podielov a právnej formy pre architektov, pravidlá o nezlučiteľnosti zakazujúce súbežné vykonávanie akejkoľvek inej hospodárskej činnosti pre všetky typy účtovníckych profesií, obmedzenia výkonu povolania pre realitných maklérov a obmedzenia týkajúce sa držby podielov a hlasovacích práv. Zmiernenie týchto prekážok by mohlo vyvolať intenzívnejšiu hospodársku súťaž, čo by mohlo viesť k vstupu väčšieho počtu podnikov na trh a k výhodám pre spotrebiteľov vo forme nižších cien. Komisia v januári 2017 predstavila balík opatrení na prekonanie prekážok na trhoch so službami. Tento balík obsahuje rôzne reformné odporúčania adresované Belgicku zamerané na prekonanie týchto výziev.

               (19)

               Dopravná sieť predstavuje jednu z oblastí, v ktorej existuje najnaliehavejšia investičná medzera. Čoraz závažnejším problémom sú dopravné zápchy v čase dopravnej špičky, ktoré zhoršujú atraktívnosť krajiny v očiach zahraničných investorov a s ktorými sú spojené značné hospodárske a environmentálne náklady. V Belgicku sa prejavujú sa závažné problémy v oblasti znečistenia ovzdušia a neočakáva sa, že sa krajine podarí v roku 2020 splniť cieľ zníženia emisií mimo ETS o 15 % v porovnaní s rokom 2005, i keď s najväčšou pravdepodobnosťou splní svoje záväzky vyplývajúce z právnych predpisov Únie v oblasti klímy prostredníctvom využitia existujúcich ustanovení o flexibilite. Medzi najnaliehavejšie výzvy patria modernizácia základnej železničnej a cestnej dopravnej infraštruktúry a riešenie chýbajúcich prepojení medzi hlavnými hospodárskymi centrami. Zároveň je dôležité riešiť dopravné zápchy v čase dopravnej špičky tak, že sa zlepšia služby verejnej dopravy, optimalizuje sa riadenie premávky a odstránia sa narušenia trhu a škodlivé daňové stimuly, ako napríklad priaznivé zaobchádzanie, pokiaľ ide o služobné vozidlá. Ďalšia výzva sa týka primeranosti domácej výroby energie a bezpečnosti dodávok vo všeobecnosti. Neplánované výpadky viacerých jadrových zariadení viedli k obavám, pokiaľ ide o spôsob vyváženia dopytu po elektrickej energii a jej ponuky, pričom opakované revidovanie harmonogramu na postupné ukončenie činnosti jadrových zariadení aj naďalej vytvára atmosféru, ktorá neprospieva prijímaniu dlhodobých investičných rozhodnutí. Aj keď sa zmiernili riziká týkajúce sa krátkodobých dodávok, a to najmä zvýšením strategickej rezervy, a pri zlepšovaní prepojení sa dosiahol určitý pokrok, potreby dlhodobejších investícií sú stále výrazné. Okrem ďalšieho zlepšovania prepojení sú potrebné aj inteligentné siete, aby sa rozvinulo aj riadenie na strane spotreby. Vzhľadom na značný čas, ktorý si pred samotným spustením vyžadujú projekty v energetickom sektore, a vzhľadom na naliehavú potrebu náhradných kapacít v priebehu nasledujúceho desaťročia budú potrebné rýchle opatrenia najmä vo forme vhodného právneho rámca, ktorým sa podporí aj rozvoj flexibilných kapacít (t. j. výrobných a skladovacích kapacít a kapacít riadenia na strane dopytu).

               (20)

               Belgicko dosiahlo určitý pokrok pri reforme daňového systému, a to najmä presunom zdaňovania z práce na iné základy dane, čím sa postupne zníži daňovo-odvodové zaťaženie práce. Zdaňovanie práce vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie sa znižuje vo viacerých fázach v období rokov 2016 až 2020. Začínajú sa prejavovať účinky prebiehajúcej daňovej reformy. Daňový systém však stále zostáva zložitý a základy dane sú narúšané osobitnými výnimkami, odpočtami a zníženými sadzbami dane. To vedie k stratám príjmov, hospodárskym deformáciám a veľkému administratívnemu zaťaženiu. Zdá sa, že posun daňového zaťaženia nie je z rozpočtového hľadiska neutrálny, keďže škrty v oblasti zdaňovania práce boli iba čiastočne kompenzované zvýšením iných daní, vrátane spotrebných daní. Stále existuje značný priestor na zlepšovanie podoby daňového systému, a to ďalším rozširovaním základov dane, čo by viedlo k nižším zákonným sadzbám a menšiemu počtu deformácií. Zároveň existuje výrazný potenciál pre „ekologický“ posun daňového zaťaženia, ktorým sa má okrem iného odstrániť priaznivé daňové zaobchádzanie so služobnými vozidlami a palivovými kartami, ktoré zabraňujú ďalšiemu pokroku pri riešení problémov, ako sú dopravné zápchy, znečisťovanie vzduchu a emisie skleníkových plynov. Vláda plánuje zmeniť systém služobných vozidiel, avšak prínos tejto reformy pre životné prostredie bude pravdepodobne obmedzený.

               (21)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku V Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu a zohľadniť pritom potrebu posilniť prebiehajúce oživenie a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií Belgicka. Využiť neočakávané zisky, ako sú napríklad zisky z predaja aktív, na rýchlejšie zníženie pomeru dlhu verejnej správy. Dohodnúť sa na vynútiteľnom rozdelení fiškálnych cieľov medzi jednotlivé úrovne verejnej správy a zabezpečiť nezávislé fiškálne monitorovanie. Odstrániť rušivé daňové výdavky. Zlepšiť zloženie verejných výdavkov v záujme vytvorenia priestoru na investovanie do infraštruktúry vrátane dopravnej infraštruktúry.

               2.

               Zabezpečiť, aby najviac znevýhodnené skupiny vrátane ľudí z prostredia prisťahovalcov mali rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelaniu, odbornej príprave, ako aj na trh práce.

               3.

               Podporovať investície do znalostného kapitálu, najmä pomocou opatrení na intenzívnejšie zavádzanie digitálnych technológií, a podnecovať šírenie inovácií. Zlepšiť hospodársku súťaž na trhoch s odbornými službami a v maloobchode a posilniť trhové mechanizmy v sieťových odvetviach.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o nadmernom deficite v Taliansku – uplatnenie článku 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva


				|

		52013DC0366

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0366 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Luxemburska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na roky 2012 – 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a
21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky
zamestnanosti členských štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád rozhodli 29. júna 2012 o Pakte pre rast a zamestnanosť,
ktorý poskytuje ucelený rámec pre opatrenia na úrovni členských štátov, EÚ
a eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a politiky.
Rozhodli o prijatí opatrení na úrovni členských štátov, pričom
vyjadrili najmä úplné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a
vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Luxemburska na rok
2012 a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability
Luxemburska na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia 28. novembra 2012
prijala ročný prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych
politík na rok 2013. V ten istý deň, t. j. 28. novembra 2012,
Komisia na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii
a náprave makroekonomických nerovnováh prijala správu o mechanizme
varovania[6],
pričom Luxembursko nebolo uvedené medzi členskými štátmi,
v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrení na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá bude
podporovať rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo,
podporovať rast a konkurencieschopnosť, znížiť
nezamestnanosť a vyriešiť sociálne dôsledky krízy, ako aj
modernizovať verejnú správu.
(7)       Luxembursko 26. apríla 2013
predložilo svoj program stability na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov 2012 – 2016,
a svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi týmito dvoma programami sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je realistický. Najmä scenár programu, ktorý
sa týka roku 2013, je veľmi blízky predpovedi útvarov Komisie z jari 2013,
zatiaľ čo scenár týkajúci sa roku 2014 je o niečo
optimistickejší. Strednodobé prognózy deficitu vychádzajú z mierne
optimistického scenára rastu, ktorý sa pohybuje nad potenciálnym rastom.
Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je
znížiť deficit z 0,8 % HDP v roku 2012 na 0,6 % HDP v roku 2014. V
posledných rokoch programového obdobia sa však predpovedá zhoršenie deficitu na
1,3 % HDP v roku 2015 aj v roku 2016. Vyplýva to zo zavedenia nových
pravidiel DPH týkajúcich sa elektronických služieb, ktoré nadobudnú
platnosť 1. januára 2015 a vďaka ktorým bude Luxembursko v
súlade s pravidlami EÚ. Podľa týchto pravidiel sa príjmy z DPH
pochádzajúce z elektronických obchodných činností prevedú z krajiny, v
ktorej sa nachádza dodávateľ, do krajiny, v ktorej sídli zákazník. Orgány
odhadujú, že vplyvom nových pravidiel sa daňové príjmy z DPH znížia o
1,4 % HDP. Vláda už oznámila, že štandardná sadzba DPH sa zvýši, aby sa
doplnila časť straty príjmov. Program stability na rok 2013
potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je
štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ
zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Na základe predpovede útvarov
Komisie z jari 2013, ako aj na základe (prepočítaného) štrukturálneho
rozpočtového salda uvedeného v programe sa očakáva, že Luxembursko sa
bude v roku 2012 nachádzať v štrukturálnom prebytku vo výške 0,1 %
HDP, čo je pod strednodobým rozpočtovým cieľom, a v roku 2013
dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Luxembursko by sa však
malo podľa predpovede opäť vzdialiť od svojho strednodobého
rozpočtového cieľa o 0,3 % HDP počnúc rokom 2014
a ešte viac v rokoch 2015 a 2016. Vnútroštátne orgány potvrdili svoj
cieľ, ktorým je opätovné dosiahnutie strednodobého rozpočtového
cieľa najneskôr v roku 2017, aby tak zabezpečili väčší
manévrovací priestor. V roku 2012 sa hrubý verejný dlh nachádzal na úrovni
20,8 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou stanovenou v
zmluve.
(9)       Za posledné roky sa
Luxembursku darilo udržať verejný dlh pod hraničnou úrovňou
3 % HDP, takže nemusel voči nemu byť začatý postup pri
nadmernom deficite. Darilo sa mu to skôr vďaka vysokým príjmom než
vďaka obmedzeniu výdavkov. Odhaduje sa, že miera rastu výdavkov štátu bez
diskrečných opatrení na strane príjmov presiahla najmä v roku 2012
referenčnú hodnotu pre výdavky stanovenú v Pakte stability a rastu.
Odhaduje sa, že odchýlka miery rastu výdavkov štátu od referenčnej hodnoty
stanovenej pre výdavky dosiahne 1,3 % HDP, čo je nad hraničnou
hodnotou 0,5 % HDP vymedzenou v nariadení (ES) č. 1466/97. Na posúdenie
tejto odchýlky je však nutné vykonať celkové posúdenie, v ktorom sa
zohľadnia ďalšie faktory: i) zhoršenie štrukturálneho deficitu iba o
0,2 % HDP v roku 2012; ii) hospodárstvo Luxemburska je vzhľadom na
veľkosť krajiny a jeho mieru otvorenosti veľmi premenlivé; a
iii) podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2013 by Luxembursko malo svoj
strednodobý rozpočtový cieľ dosiahnuť už v roku 2013. Všetky
tieto prvky poukazujú na neštrukturálnu povahu odchýlky. Vysoká
premenlivosť príjmov vyberaných luxemburskou verejnou správou, ktoré boli
doteraz vyššie než plánované príjmy, však predstavujú riziko pre
udržateľnosť verejných financií. S cieľom lepšie čeliť
týmto rizikám by dlhové i výdavkové obmedzenia mali byť stanovené zákonom.
Navyše by sa mal určiť monitorovací orgán a vopred stanovený postup
používaný v prípade nedodržiavania obmedzení. Keďže 1. januára 2015
nadobudne platnosť vyššie uvedený balík opatrení týkajúci sa DPH, ktorý
bude mať následne výrazne negatívny vplyv na výber daní, je dôležité, aby
Luxembursko zaviedlo strednodobý rozpočtový rámec. Bude si to
vyžadovať mimoriadne obozretné zámery fiškálnej politiky v roku 2014.
(10)     Menej než polovica príjmov z
daní pochádza v súčasnosti zo spotrebných daní, čiastočne z
dôvodu miernych štandardných a znížených sadzieb DPH. Luxembursko je na prvom
mieste v EÚ, pokiaľ ide o počet kategórií tovarov a služieb, na
ktoré sa vzťahujú znížené sadzby DPH. Rozsiahly finančný sektor
Luxemburska, na ktorý sa nevzťahuje DPH, takisto prispieva k nízkemu
pomeru DPH k HDP. Luxembursko vo všeobecnosti disponuje priestorom na zvýšenie
príjmov, a to rozšírením štandardnej sadzby DPH. Navyše systém daní z príjmu
právnických osôb sa v Luxembursku vyznačuje výrazným daňovým
zvýhodňovaním zadlženosti, ktoré prispieva k vysokému pomeru
súkromnému dlhu k HDP.
(11)     Dôchodkovú reformu, ktorá bola
v Luxembursku prijatá v decembri 2012, možno považovať iba za prvý krok
správnym smerom. Aj keď sa zohľadní väčšina aspektov prijatej
dôchodkovej reformy, Luxembursko bude musieť vykonávať ešte aj
politiku na podporu dlhodobej udržateľnosti, ktorá by mala zodpovedať
trvalému zlepšeniu primárneho salda vo výške 8,6 percentuálneho bodu HDP, aby
sa vyplnila fiškálna medzera. Luxembursko preto musí pokročiť vo
svojej dôchodkovej reforme. Zavedením hornej hranice pre úpravy dôchodkov na
základe zvýšenia reálnych miezd by sa zvýšili dôchodkové rezervy a prepojenie
zákonného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života by prispelo k
zabezpečeniu dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Navyše by
sa mali obmedziť možnosti predčasného odchodu do dôchodku a
možnosť pracovať dlhšie, než je požadované minimum, by mala byť
atraktívnejšia. Navyše vplyv výdavkov dlhodobej starostlivosti na fiškálnu
udržateľnosť by mal podľa predpovede prispieť k
luxemburskej medzere udržateľnosti 2,1 percentuálnymi bodmi.
Očakávané zvýšenie počtu starších osôb a počtu závislých osôb v
Luxembursku je v porovnaní s priemerom EÚ vysoké.
(12)     Súčasná produktivita
Luxemburska je dosť vysoká. Manévrovací priestor z hľadiska
zvyšovania produktivity je však čoraz menší. Rast jednotkových nákladov
práce by sa mal preto obmedziť tak, aby sa zabezpečila lepšia
korelácia medzi mzdami a produktivitou. Luxembursko prijalo opatrenia na
zmiernenie rastu miezd prostredníctvom modulácie systému indexácie v rokoch
2012 až 2014. Táto reforma je však iba dočasná a nezaručuje, že sa
mzdy budú postupom času vyvíjať v súlade s produktivitou.
Produktivita sa v jednotlivých sektoroch hospodárstva líši a úroveň
produktivity vo finančnom sektore je takmer dvakrát taká vysoká ako vo
zvyšnej časti hospodárstva. Konkurencieschopnosť Luxemburska bude
výrazne ohrozená od roku 2015, keď sa automatický systém indexácie bude
opäť uplatňovať normálnym spôsobom. Mali by sa preto prijať
dodatočné opatrenia, aby sa systém tvorby miezd zreformoval trvalejším
spôsobom, aby sa predišlo ďalšiemu zhoršovaniu konkurencieschopnosti v
budúcnosti.
(13)     Luxemburské hospodárstvo je
výrazne závislé od finančného sektora, ktorý predstavuje približne 30 %
celkovej pridanej hodnoty a 25 % vyzbieraných fiškálnych príjmov. Aby sa
zachovala konkurencieschopnosť krajiny do budúcnosti, mali by sa v krajine
vyvinúť alternatívne oblasti kompetencií. Luxemburský systém výskumu
a inovácie je však naďalej veľmi slabý a Luxembursko nesmeruje
k dosiahnutiu svojho cieľa intenzity výskumu a vývoja na rok
2020. Výkonnosť Luxemburska, pokiaľ ide o ukazovatele spolupráce
medzi verejnými výskumnými inštitúciami a firmami, sa nachádza výrazne pod
priemerom EÚ, čo je odrazom súčasného prerušenia väzby medzi
súkromným sektorom v oblasti výskumu a vývoja a verejným výskumným systémom.
Luxembursko by malo zvrátiť klesajúci trend intenzity výskumu
a vývoja, a to najmä tak, že prispeje k podpore rastu intenzity
výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore. Vývoj lepšie cielenej
stratégie inteligentnej špecializácie by mohol zohrávať kľúčovú
úlohu z hľadiska maximalizácie hospodárskeho vplyvu financovania verejného
výskumu, najmä prostredníctvom zabezpečenia pákového efektu na súkromné
investície. Takýto cielený prístup by mal byť doplnený komplexnou
horizontálnou politikou zameranou na rozvoj a rast inovačných podnikov.
(14)     Nezamestnanosť mládeže
zotrváva na vysokej úrovni (18 % ) a výrazne závisí od vzdelanostnej úrovne.
Miestna mládež je často vystavená intenzívnej súťaži na trhu práce s
nerezidentmi, ktorí sú často kvalifikovanejší. Hoci sa Luxembursko pevne
zaviazalo bojovať proti nezamestnanosti mládeže, bude musieť
vyvinúť ďalšie úsilie. V záujme maximalizácie výnosov by prijaté
opatrenia mali byť súčasťou komplexnej reformnej stratégie
vrátane posilnených aktivačných politík na boj proti závislosti na
sociálnych dávkach. Výsledky testovania výkonnosti základných zručností
mládeže v Luxembursku na základe systému PISA sú relatívne slabé. Na
zvrátenie negatívneho vývoja v oblasti čítania, matematiky a vedy
pozorovaného od roku 2006 budú nutné ďalšie opatrenia. Malo by sa
vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa zlepšili a zacielili vzdelávacie zdroje
pre školy so znevýhodnenými študentmi a aby sa zvýšili zdroje dostupné na
podporu výučby jazykov a doučovanie. Osobitné výzvy, ktorým
čelia na trhu práce osoby z prostredia migrantov, by sa mali lepšie
preskúmať a riešiť pomocou cielených opatrení, a to aj v súvislosti s
jazykovými znalosťami. V tomto kontexte by sa mala venovať osobitná
pozornosť odbornému vzdelávaniu a príprave. Mali by sa prijať
ďalšie opatrenia na zlepšenie vzdelávania v ranom detstve a na obmedzenie
predčasného ukončovania školskej dochádzky, najmä v populácii migrantov.
Zamestnanosť starších osôb by sa mala zlepšiť, a to aj
prostredníctvom zlepšenia zručností.
(15)     Luxembursko sa zaviazalo
obmedziť emisie skleníkových plynov v sektoroch, na ktoré sa
nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, o 20 % v roku 2020 v porovnaní
s rokom 2005, ale očakáva sa, že tento cieľ minie o 27 percentuálnych
bodov. V sektore dopravy sa v roku 2010 vyprodukovalo 64 % emisií, na
ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, a sú hlavnou
výzvou pre Luxembursko. V súčasnosti zavedené opatrenia by prispeli k
zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré je nutné na dosiahnutie cieľa,
len približne o tretinu. Preto je nutné výrazne zintenzívniť opatrenia,
najmä zvýšením daní z paliva, aby sa vyrovnala medzera zdaňovania so
susednými krajinami. Reforma daní z vozidiel by sa mala takisto urýchliť.
Luxembursko by malo pokračovať vo vykonávaní projektov, ktoré
podporujú využívanie verejnej dopravy. Malo by zaviesť poplatky za
preťaženie na cestách, aby podporilo prechod na používanie verejnej dopravy.
Mali by sa podporovať lepšie verejné dopravné spojenia so susednými
regiónmi.
(16)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska.
Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tak, že sa
poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej
uvedených odporúčaní 1 až 6.
(17)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Luxemburska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do
odporúčania 1.
(18)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra aj analýzu hospodárskej politiky v eurozóne ako celku. Na
tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Luxembursko by malo zabezpečiť úplné a
včasné vykonávanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Zachovať zdravú fiškálnu
pozíciu a zotrvať na strednodobom cieli, aby sa zabezpečila dlhodobá
udržateľnosť verejných financií, a to najmä s prihliadnutím na
implicitné záväzky spojené so starnutím. Posilniť
fiškálne riadenie prijatím strednodobého rozpočtového rámca
vzťahujúceho sa na verejnú správu a zahŕňajúceho viacročné
stropy pre výdavky a zavedením nezávislého monitorovania fiškálnych pravidiel.
2.           Prijať opatrenia na
riešenie problému podporovania dlhu v systéme zdaňovania príjmov
právnických osôb a rozšíriť uplatňovanie štandardnej sadzby DPH.
3.           Obmedziť výdavky spojené
s vekom zvýšením nákladovej efektívnosti dlhodobej starostlivosti, najmä prostredníctvom
väčšieho dôrazu na prevenciu, rehabilitáciu a nezávislý život, posilnením
naposledy prijatej dôchodkovej reformy, prijatím dodatočných opatrení na
obmedzenie predčasného odchodu do dôchodku a zvýšením skutočného
odchodu do dôchodku, a to aj prepojením zákonného veku odchodu do dôchodku so
strednou dĺžkou života.
4.           Popri súčasnom zmrazovaní výdavkov prijať ďalšie
štrukturálne opatrenia v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s
národnými postupmi, aby sa zreformoval systém tvorby miezd vrátane indexácie
miezd, zlepšila sa jeho reaktívnosť na produktivitu, sektorový vývoj a
podmienky trhu práce a podporila konkurencieschopnosť. Zintenzívniť úsilie s cieľom
diverzifikovať štruktúru hospodárstva podporujúc súkromné investície do
výskumu, najmä prostredníctvom rozvoja spolupráce medzi verejným výskumom a
firmami.
5.           Zintenzívniť úsilie s cieľom obmedziť
nezamestnanosť mládeže, a to zlepšením navrhovania a monitorovania
aktívnej politiky trhu práce. Posilniť
všeobecné a odborné vzdelávanie, aby sa lepšie prispôsobili zručnosti
mladých ľudí podľa dopytu na trhu práce, najmä u osôb z prostredia
migrantov. Prijať rozhodné opatrenia na
zvýšenie miery ekonomickej aktivity starších pracovníkov vrátane zlepšenia ich
zamestnateľnosti pomocou celoživotného vzdelávania.
6.           Zintenzívniť opatrenia na dosiahnutie cieľa, ktorým je
obmedzenie emisií skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém
obchodovania s emisiami, najmä prostredníctvom zvýšenia daní z energetických
produktov určených pre dopravu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 366 final.
[3]               P7_TA(2013)0052
a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutie
Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.