title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/51

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2015
   (2015/C 272/14)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Francúzska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Francúzska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francúzska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Francúzsko určilo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Francúzsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že vo Francúzsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. Najmä v kontexte nízkeho rastu a nízkej inflácie spolu so slabou ziskovosťou spoločností a vzhľadom na doposiaľ nedostatočnú politickú reakciu došlo k významnému zvýšeniu rizík vyplývajúcich z cenovej aj necenovej konkurencieschopnosti, ako aj z vysokej a rastúcej zadlženosti, a to najmä verejného dlhu. Potreba opatrení na zníženie rizika nepriaznivých účinkov na francúzsku ekonomiku a všeobecnejšie na hospodársku a menovú úniu, a to vzhľadom na jeho veľkosť, je obzvlášť veľká.

               (7)

               Francúzsko 30. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Francúzsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2015 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit do roku 2017 v súlade s odporúčaním Rady z 10. marca 2015 a dosiahnuť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP – do roku 2018 (6). Hoci vláda plánuje dodržať ciele celkového deficitu stanovené Radou, fiškálne úsilie (7) plánované v období 2015 – 2017 je pod odporúčanou úrovňou. V programe stability Francúzska na rok 2015 vláda očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol na úrovni 97 % v roku 2016 a potom v roku 2018 klesne na 95,5 % HDP. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Francúzsko 10. júna 2015 predložilo správu o prijatých opatreniach a poskytlo ďalšie informácie o opatreniach naplánovaných na obdobie 2015 – 2017. Komisia po hodnotení správy vydala 1. júla 2015 oznámenie, v ktorom uvádza, že postup pri nadmernom deficite sa má pozastaviť. Vychádzajúc z prognózy Komisie z jari 2015, ktorá bola aktualizovaná v nadväznosti na informácie Francúzska o prijatých opatreniach, sa cieľ celkového deficitu na rok 2015 odhaduje na úrovni 3,8 % HDP, čím sa dodrží cieľ vo výške 4 % HDP, ktorý Rada stanovila v rámci postupu pri nadmernom deficite. Fiškálne úsilie očakávané pre uvedený rok však bude nižšie než to, ktoré odporúčala Rada. Pokiaľ ide o rok 2016, Komisia s ohľadom na doplňujúce informácie uvedené v správe Francúzska o prijatých opatreniach vo svojich aktualizovaných predpovediach uvádza, že celkový deficit dosiahne 3,4 % HDP, čo je v súlade s odporúčaným cieľom. Očakáva sa však, že fiškálne úsilie odporúčané Radou sa nesplní. Rada v odporúčaní z 10. marca 2015 žiadala hodnotenie kľúčových opatrení plánovaných na roky 2016 a 2017, to sa však v správe o prijatých opatreniach neuvádza.
               A napokon, zákon o plánovaní verejných financií „loi de programmation des finances publiques“ nebol aktualizovaný, ako odporúčala Rada. Konsolidačná stratégia Francúzska je prednostne založená na zlepšovaní cyklických podmienok a udržiavaní prostredia s nízkymi úrokovými sadzbami, a preto podlieha rizikám. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2015 a oznámenia Komisie z 1. júla 2015 zastáva názor, že Francúzsko vo všeobecnosti dodržiava ustanovenia Paktu stability a rastu. Avšak na zabezpečenie trvalej nápravy nadmerného deficitu v stanovenej lehote by bolo potrebné posilniť rozpočtovú stratégiu a podporiť ju vykonávaním komplexných a ambicióznych štrukturálnych reforiem.

               (9)

               Zásadný význam bude mať zintenzívnenie preskúmaní výdavkov a identifikácia veľkých oblastí škrtov vo výdavkoch, aby sa dosiahli očakávané výsledky. Francúzsko by malo zabezpečiť, aby ciele pre zníženie výdavkov zohľadňovali mieru inflácie, ktorá sa bude pohybovať blízko nuly. Úspory vyplývajúce z nižších nákladov na verejný dlh, než sa očakávalo, ktoré boli spôsobené nízkymi úrokovými sadzbami, by sa zároveň mali presmerovať na zníženie deficitu. Rozsiahle krátkodobé úspory navyše nemožno dosiahnuť bez toho, aby sa výrazným spôsobom neobmedzil nárast výdavkov na sociálne zabezpečenie, ktoré v roku 2014 predstavovali 26 % HDP, čo je takmer polovica všetkých výdavkov verejného sektora. V období 2015 – 2017 sa plánujú úspory výdavkov na zdravotnú starostlivosť vo výške 11 miliárd EUR, avšak na obmedzenie zvýšenia výdavkov v tejto oblasti je potrebné ďalšie úsilie. Predovšetkým existuje priestor na vykonanie ďalších opatrení obmedzovania nákladov v oblasti cien liečiv a výdavkov na nemocnice. Dôchodkový systém bude až do roku 2020 čeliť deficitu a predchádzajúce dôchodkové reformy nebudú postačovať na odstránenie jeho deficitu. Na celkový dôchodkový deficit majú naďalej ťaživý vplyv najmä systémy pre štátnych úradníkov a zamestnancov štátom kontrolovaných spoločností. Na udržateľnosť dôchodkového systému má navyše veľký vplyv makroekonomická situácia, najmä situácia doplnkových dôchodkových systémov. Na obnovu finančného zdravia doplnkového dôchodkového systému sú potrebné rozhodné opatrenia.

               (10)

               Francúzsko vykonalo reformu miestnej správy zameranú na zvýšenie efektívnosti systému. Malo by pokračovať vo vykonávaní plánovaného zníženia grantov ústrednej štátnej správy a posilniť kontrolu výdavkov miestnej samosprávy prostredníctvom zavedenia hornej hranice ročného zvýšenia daňových príjmov miestnej samosprávy pri zohľadnení existujúcich stropov pri niekoľkých miestnych daniach. Konať je potrebné aj v snahe obmedziť zvyšovanie správnych nákladov miestnych orgánov.

               (11)

               Boli prijaté politické opatrenia na zníženie nákladov práce a zlepšenie ziskových marží podnikov prostredníctvom daňovej úľavy vo výške 20 miliárd EUR na konkurencieschopnosť a zamestnanosť a 10 miliárd EUR v podobe dodatočných škrtov v príspevkoch zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie plánovaných v rámci paktu zodpovednosti a solidarity. Tieto dve opatrenia predstavujú 1,5 % HDP a mali by prispieť k zníženiu medzery medzi Francúzskom a priemerom eurozóny z hľadiska daňovo-odvodového zaťaženia. Vykonávanie týchto opatrení by malo pokračovať v roku 2016, ale vzhľadom na ich vysoké náklady pre verejný rozpočet je dôležité posúdiť ich účinnosť na úrovni spoločností. Toto hodnotenie by malo osobitne zohľadniť nepružnosť, ktorá ovplyvňuje pracovný trh a trh s výrobkami, a najmä nepružnosť v oblasti miezd. Náklady na prácu za minimálnu mzdu zostávajú v porovnaní s inými členskými štátmi vysoké. Minimálna mzda by sa mala vyvíjať spôsobom, ktorý je prospešnejší pre konkurencieschopnosť a tvorbu pracovných miest. Popri tom môže jej automatická indexácia v kontexte nízkej inflácie viesť k zvýšeniu miezd nad rámec toho, čo je nevyhnutné na zachovanie kúpnej sily.

               (12)

               Francúzsko by malo prijať rozhodné opatrenie na odstránenie regulačných prahových hodnôt v pracovnom práve a účtovných predpisoch, ktoré obmedzujú rast francúzskych podnikov, najmä MSP. Celkovo existuje priestor na zvýšenie hospodárskej súťaže v sektore služieb, najmä odborných služieb, v maloobchode a sieťových odvetviach. Hospodársku aktivitu obmedzuje niekoľko nariadení a sadzieb pre regulované povolania. Prostredníctvom nedávneho zákona o raste, hospodárskej aktivite a rovnakých príležitostiach boli prijaté nové opatrenia na zlepšenie hospodárskej súťaže v právnických povolaniach a ich vykonávanie bude mať zásadný význam pre zabezpečenie odstránenia prekážok v praxi. Francúzsko by malo zároveň prijať opatrenia na odstránenie prekážok v iných sektoroch, najmä v zdravotníctve. Princíp obmedzeného počtu (numerus clausus) pri prístupe k zdravotníckym povolaniam stále brzdí prístup k službám a mohol by sa preskúmať bez toho, aby bola ohrozená kvalita a bezpečnosť.

               (13)

               V roku 2014 bol pomer daní k HDP na úrovni 45,8 % a je jedným z najvyšších v Únii. Sadzby dane z príjmov právnických osôb sú vysoké a majú negatívny vplyv na investície francúzskych spoločností. Efektívna daňová sadzba, ktorú platia spoločnosti v priemere, je na úrovni 38,3 %, čo patrí medzi najvyššie hodnoty v Únii. Popri prebiehajúcom postupnom ukončení solidárnej dane uloženej spoločnostiam a znížení zákonnej sadzby na 28 % v roku 2020 by Francúzsko malo zintenzívniť úsilie v krátkodobom horizonte s cieľom zabezpečiť, aby bolo zdaňovanie právnických osôb prínosné pre rast a investície. Je potrebné vyvinúť úsilie na zjednodušenie daňového systému prostredníctvom odstránenia neefektívnych daní. Bolo identifikovaných viac ako 100 daní s nízkymi alebo žiadnymi výnosmi a ich odstránením by sa mohli zjednodušiť postupy pre spoločnosti a domácnosti.

               (14)

               Miera nezamestnanosti vo Francúzsku bola aj v roku 2014 vysoká a miera dlhodobej nezamestnanosti sa zhoršila, čo odráža slabý hospodársky rast. Celková miera nezamestnanosti bola na úrovni 10,2 %, v porovnaní s 10,3 % v roku 2013 a 7,5 % v roku 2008, pričom zasiahla najmä mladých ľudí, starších a nízko kvalifikovaných pracovníkov. Francúzsko trpí segmentáciou trhu práce, kde zmluvy na dobu určitú predstavujú stále vyšší podiel prijatých zamestnancov. Cieleným úsilím na zníženie úrovne segmentácie, najmä prostredníctvom vysokých sociálnych príspevkov pre zmluvy s veľmi krátkym trvaním, sa tento trend nepodarilo obmedziť. Preskúmanie právneho rámca upravujúceho pracovné zmluvy by pomohlo túto segmentáciu znížiť. Nedávne reformy vytvorili len obmedzený priestor pre zamestnávateľov na odchýlenie sa od dohôd, ktoré sa uzatvárajú na úrovni pobočky, k dohodám uzatváraným na úrovni spoločnosti. To obmedzuje schopnosť spoločností prispôsobovať pracovnú silu podľa ich potrieb. Sektory a spoločnosti majú možnosť flexibility pri stanovovaní na individuálnom základe a po rokovaniach so sociálnymi partnermi, za akých podmienok by sa mal pracovný čas odchýliť od 35-hodinového pracovného týždňa, čo však významne vplýva na náklady. Zákon, ktorým sa vytvorili dohody na udržanie zamestnania (accords de maintien de l'emploi), nepriniesol očakávané výsledky. Len veľmi málo spoločností využilo nové dojednania pre dohody na úrovni spoločnosti pre zvýšenie flexibility pracovných podmienok. Táto schéma by mala prejsť revíziou s cieľom dať spoločnostiam väčší priestor na prispôsobenie miezd a pracovného času ich ekonomickej situácii.

               (15)

               Dlhodobé zhoršenie na trhu práce ovplyvnilo systém dávok v nezamestnanosti a spochybnilo udržateľnosť tohto modelu. Nový dohovor o systéme dávok v nezamestnanosti zavedený 1. júla 2014 je na zníženie deficitu nedostačujúci. Očakáva sa, že rôzne zavedené opatrenia prinesú v roku 2014 úspory vo výške 0,3 miliardy EUR a v roku 2015 ďalších 0,8 miliardy EUR. Deficit systému má však stále rásť z 3,9 miliardy v roku 2014 na 4,4 miliardy v roku 2015, čo povedie k ďalšiemu zvýšeniu dlhu v rámci systému na 25,9 miliardy EUR. Na zabezpečenie životaschopnosti tohto systému sú potrebné štrukturálne opatrenia. Sociálni partneri zodpovední za riadenie systému by mali preskúmať najmä podmienky oprávnenosti, degresívnu štruktúru dávok a mieru náhrady pre pracovníkov s najvyššími mzdami.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní (1) až (6).

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (8) je premietnuté najmä do odporúčania (1).

               (18)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní (1) až (6).

               (19)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (9). Ako krajina, ktorej menou je euro, by Francúzsko malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť účinné opatrenia v rámci postupu pri nadmernom deficite a trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2017 posilnením rozpočtovej stratégie, prijatím potrebných opatrení pre všetky roky a použitím všetkých neočakávaných príjmov na zníženie deficitu a dlhu. Bližšie určiť škrty vo výdavkoch plánované na tieto roky a poskytnúť nezávislé hodnotenie vplyvu hlavných opatrení.

               2.

               Zintenzívniť úsilie o dosiahnutie účinného preskúmania výdavkov, pokračovať v prehodnocovaní verejných politík a identifikovať príležitosti na dosiahnutie úspor vo všetkých subsektoroch verejnej správy, a to aj na úrovni sociálneho zabezpečenia a miestnej samosprávy. Prijať kroky na obmedzenie zvýšenia administratívnych výdavkov miestnych orgánov. Prijať ďalšie opatrenia s cieľom uviesť dôchodkový systém do rovnováhy, a najmä do marca 2016 zabezpečiť, aby bola finančná situácia doplnkových dôchodkových systémov dlhodobo udržateľná.

               3.

               Zabezpečiť udržateľnosť znížení nákladov práce vyplývajúcich z daňovej úľavy na konkurencieschopnosť a zamestnanosť a z paktu zodpovednosti a solidarity, najmä prostredníctvom ich plánovaného vykonania v roku 2016. Zhodnotiť účinnosť týchto systémov v súvislosti s nepružnosťou na trhu práce a trhu s výrobkami. Na základe konzultácií so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi reformovať proces stanovovania miezd s cieľom zabezpečiť, aby sa mzdy vyvíjali v súlade s produktivitou. Zabezpečiť, aby minimálny vývoj miezd bol v súlade s cieľmi podpory zamestnanosti a konkurencieschopnosti.

               4.

               Do konca roku 2015 znížiť regulačné prekážky pre rast spoločností, a to najmä pomocou preskúmania kritérií týkajúcich sa veľkosti v predpisoch, aby sa zabránilo prahovým efektom. Odstrániť obmedzenia v prístupe k regulovaným povolaniam a ich vykonávaní nad rámec právnických povolaní, najmä pokiaľ ide o zdravotnícke povolania od roku 2015.

               5.

               Zjednodušiť a zlepšiť efektívnosť daňového systému, najmä prostredníctvom odstránenia neefektívnych daňových výdavkov. Na účely podpory investícií prijať opatrenie na zníženie daní z výroby a zákonných sadzieb príjmu právnických osôb pri rozšírení daňového základu zo spotreby. Prijať opatrenia od roku 2015 na zrušenie neefektívnych daní, ktoré prinášajú malé alebo neprinášajú žiadne výnosy.

               6.

               Reformovať pracovné právo s cieľom poskytnúť viac motivačných faktorov pre zamestnávateľov pre uzatváranie zmlúv na dobu neurčitú. Zjednodušiť využívanie odchýlok od všeobecných právnych ustanovení na úrovni spoločností a pobočiek, najmä pokiaľ ide o dojednania o pracovnom čase. Reformovať zákon, ktorým sa vytvorili dohody na udržanie zamestnania (accords de maintien de l'emploi), do konca roka 2015 s cieľom zvýšiť ich využívanie spoločnosťami. Prijať opatrenia po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou na reformu systému dávok v nezamestnanosti s cieľom vrátiť tento systém na udržateľnú rozpočtovú úroveň a poskytnúť viacej motivačných faktorov pre návrat do práce.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 42).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Vláda revidovala svoj strednodobý cieľ oproti predchádzajúcemu programu stability a chce dosiahnuť štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP oproti úrovni 0,25 %. Strednodobý cieľ sa má dosiahnuť o jeden rok neskôr, než sa predpokladalo v minuloročnom programe stability.

      (7)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií uvedených v programe stability podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (9)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Komisie z  26. júla 2012 , týkajúce sa vykonávania plánov a cieľov výkonnosti v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie, prijatými podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 a príprav na druhé referenčné obdobie výkonnosti  Text s významom pre EHP

text:
               31.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 228/1

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 26. júla 2012,
   týkajúce sa vykonávania plánov a cieľov výkonnosti v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie, prijatými podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 a príprav na druhé referenčné obdobie výkonnosti
   (Text s významom pre EHP)
   2012/C 228/01
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2,
   So zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) č. 691/2010, ktorým sa stanovuje systém výkonnosti letových navigačných služieb a sieťových funkcií a mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 2096/2005, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb (1),
   keďže:

               (1)

               V nariadení Komisie (EÚ) č. 691/2010 sa ustanovuje prijatie vnútroštátnych plánov výkonnosti alebo plánov výkonnosti funkčných blokov vzdušného priestoru členskými štátmi vrátane záväzných vnútroštátnych cieľov alebo cieľov na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru. Ustanovuje sa v ňom aj to, že Komisia by mala posúdiť, či vnútroštátne ciele alebo ciele na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru sú v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie, ktoré boli na prvé referenčné obdobie výkonnosti (od roku 2012 do roku 2014) prijaté rozhodnutím Komisie 2011/121/EÚ z 21. februára 2011 (2), a či k nim adekvátne prispievajú.

               (2)

               Podľa článku 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 vymenovala Komisia 29. júla 2010 orgán na preskúmanie výkonnosti, ktorý jej pomáha pri vykonávaní systému výkonnosti.

               (3)

               Členské štáty oznámili svoje pôvodné vnútroštátne plány Komisii do 5. júla 2011 vrátane plánu predloženého spoločne Belgickom a Luxemburskom. Dánsko a Švédsko oznámili Komisii plán za svoj funkčný blok vzdušného priestoru (Dánsko-švédsky FAB). Belgicko, Francúzsko, Nemecko, Luxembursko a Holandsko oznámili Komisii plán za svoj funkčný blok vzdušného priestoru (FABEC).

               (4)

               Podľa článku 13 ods. 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 Komisia prijala 23. novembra 2011 odporúčanie Komisie C(2011) 8329 v konečnom znení o revízii cieľov obsiahnutých v plánoch výkonnosti.

               (5)

               Do 1. februára 2012 všetky členské štáty okrem Cypru oznámili Komisii v súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 prijatie svojich revidovaných plánov a cieľov výkonnosti. Do dňa prijatia tohto odporúčania Cyprus neoznámil Komisii, že prijal revidovaný plán a ciele.

               (6)

               Komisia za pomoci orgánu na preskúmanie výkonnosti posúdila revidované vnútroštátne plány a ciele alebo plány a ciele na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru v súlade s postupom uvedeným v článku 14 ods. 1 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010.

               (7)

               Na základe tohto posúdenia Komisia zistila, že ciele obsiahnuté vo vnútroštátnych plánoch alebo plánoch na úrovni funkčných blokov vzdušného priestoru sú v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie a adekvátne k nim prispievajú. Členským štátom to bolo oznámené v súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010.

               (8)

               Zatiaľ čo celkové posúdenie umožňovalo Komisii zistiť súlad s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie a adekvátne prispievanie k týmto cieľom, posúdenie ukázalo, že existujú významné rozdiely medzi úsilím vynaloženým jednotlivými členskými štátmi. V niektorých prípadoch Komisia zistila, že jednotlivé členské štáty môžu svoje ciele výkonnosti ďalej zlepšiť.

               (9)

               S prihliadnutím na posúdenie Komisie sa toto odporúčanie zaoberá vykonávaním plánov a cieľov výkonnosti v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie a prípravami na druhé referenčné obdobie výkonnosti. Na tento účel Komisia pri posudzovaní plánov a cieľov výkonnosti na druhé referenčné obdobie výkonnosti bude brať do úvahy výsledok prvého referenčného obdobia výkonnosti.

               (10)

               Komisia toto odporúčanie konzultovala s dotknutými členskými štátmi.

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť vykonávanie plánov a cieľov výkonnosti v súlade s cieľmi výkonnosti na úrovni Európskej únie, prijatými rozhodnutím Komisie 2011/121/EÚ na prvé referenčné obdobie výkonnosti čiže na roky 2012 až 2014. Jeho cieľom je aj zabezpečiť, aby sa výsledky prvého referenčného obdobia výkonnosti patrične zohľadnili pri prípravách na druhé referenčné obdobie výkonnosti.

               2.

               Na základe odporúčaní obsiahnutých v hodnotiacich správach orgánu na preskúmanie výkonnosti a s patričným zohľadnením spoločného pokroku dosiahnutého členskými štátmi, ktoré sa zúčastňujú na systéme výkonnosti, Komisia zastáva názor, že:

                           a)

                           členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich poskytovatelia letových navigačných služieb zmenili a doplnili svoje plány súvisiace s kapacitou a umožnili tak poskytnutie dostatočnej kapacity v záujme splnenia cieľov prijatých plánov výkonnosti;

                           b)

                           členské štáty by mali poskytnúť plánovanú kapacitu pri súčasnom dosiahnutí stanoveného cieľa nákladovej efektívnosti, pri ktorom bude kontrola vývoja nákladov obzvlášť dôležitá;

                           c)

                           členské štáty by mali Komisii každý rok, už od prvého referenčného obdobia výkonnosti podávať správy o

                                       i)

                                       rozdieloch medzi určenými nákladmi a skutočnými nákladmi s cieľom identifikovať najmä nekontrolovateľné náklady a pozorne preskúmať vývoj a relevantnosť týchto nákladov;

                                       ii)

                                       rozdieloch medzi investíciami poskytovateľov letových navigačných služieb, zaznamenanými v plánoch výkonnosti a skutočne vynaloženými prostriedkami, ako aj medzi plánovaným dátumom uvedenia do prevádzky týchto investícií a skutočnou situáciou;

                           d)

                           členské štáty z týchto funkčných blokov vzdušného priestoru: Severoeurópsky funkčný blok vzdušného priestoru (NEAB), Baltic a Blue MED by mali oznámiť Komisii najneskôr do konca roku 2012 informácie o celkových cieľoch výkonnosti so zdôraznením súladu na úrovni funkčného bloku vzdušného priestoru s cieľmi na úrovni Európskej únie, ako sa uvádzajú v článku 5 ods. 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010.

               3.

               Vzhľadom na prípravy na druhé referenčné obdobie výkonnosti Komisia zastáva názor, že:

                           e)

                           pri posudzovaní plánov a cieľov výkonnosti na druhé referenčné obdobie výkonnosti by sa mal zohľadniť podiel jednotlivých členských štátov na dosiahnutí cieľov výkonnosti na úrovni EÚ počas prvého referenčného obdobia výkonnosti, pričom ako referenčný rok by sa mal zobrať rok 2009;

                           f)

                           členské štáty by mali očakávať, že na dosiahnutie nákladovo efektívneho cieľa pre druhé referenčné obdobie výkonnosti, ktorý by bol významne nižší, než bola priemerná hodnota v prvom referenčnom období výkonnosti, bude potrebné vynaložiť značné úsilie. Dá sa očakávať, že to bude spojené so silným tlakom na zníženie nákladov európskych poskytovateľov letových navigačných služieb v súlade s vytváraním funkčných blokov vzdušného priestoru;

                           g)

                           členské štáty by mali pri prípravách na druhé referenčné obdobie výkonnosti plne prihliadať na skutočné riziko, ktorému sú vystavení poskytovatelia letových navigačných služieb, a zabezpečiť, aby kapitálová návratnosť primeranejšie zohľadňovala toto riziko.

               4.

               Komisia v spojitosti s orgánom na preskúmanie výkonnosti zamýšľa monitorovať vykonávanie tohto odporúčania a iných odporúčaní obsiahnutých v hodnotiacej správe orgánu na preskúmanie výkonnosti prostredníctvom dvojstranných a/alebo viacstranných kontaktov s členskými štátmi.

               5.

               Komisia pripomína členským štátom ich povinnosť podľa článku 17 ods. 1 a 3 nariadenia Komisie (EÚ) č. 691/2010 zabezpečiť nepretržité monitorovanie a oznamovanie vykonávania plánov výkonnosti.

               6.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 26. júla 2012

            Za Komisiu

         Siim KALLAS

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 201, 3.8.2010, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 16.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na roky 2011 – 2016

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na roky 2011 – 2016
   2012/C 219/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2011 a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Rakúsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Rakúsko 24. apríla 2012 predložilo svoj program stability na roky 2011 – 2016 týkajúci sa roku 2012 a 25. apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je v prípade rokov 2012 a 2013 obozretný. V prípade obdobia 2014 – 2016 je scenár optimistickejší a predpokladá priemerný rast HDP vo výške 2,1 %, čo je pevne nad súčasnými odhadmi potenciálneho rastu. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je upraviť do roku 2013 nadmerný deficit a do roku 2016 dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ. V programe stability sa zmenil strednodobý rozpočtový cieľ z dosiahnutia vyrovnaného rozpočtu v priebehu hospodárskeho cyklu na dosiahnutie štrukturálneho deficitu vo výške 0,45 % HDP, čo primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Predpokladaná náprava nadmerného deficitu je v súlade s termínom, ktorý je stanovený v odporúčaní Rady vydanom v rámci postupu pri nadmernom deficite v decembri 2009. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (5) je však priemerné ročné fiškálne úsilie plánované na obdobie 2011 – 2013 vo výške 0,5 % HDP nižšie než 0,75 % HDP, ktoré odporučila Rada. Predpokladaný štrukturálny pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu je na rok 2015 dostatočný, ale je nižší než referenčná hodnota Paktu o stabilite a raste na roky 2014 a 2016 vo výške 0,5 % HDP ročne. Predpokladaná miera rastu verejných výdavkov v rokoch 2014 – 2015 po zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov však rešpektuje referenčnú hodnotu pre výdavky stanovenú v Pakte o stabilite a raste. Napriek tomu existujú riziká spojené s fiškálnymi cieľmi na strane príjmov aj výdavkov. Napríklad je ťažké vyčísliť rozpočtový vplyv niektorých opatrení z dôvodu závislosti od ich jednotlivého etablovania sa. Keďže právne predpisy ešte nie sú dohodnuté, podrobnosti o dani z finančných transakcií nie sú doposiaľ známe. Predpokladané znižovanie výdavkov na nižšej než štátnej úrovni ešte nebolo identifikované. V programe stability sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP, ktorý na konci roka 2011 dosiahol 72,2 %, dosiahne svoj vrchol v roku 2013 vo výške 75,3 % a potom sa bude postupne znižovať až na 70,6 % v roku 2016. Z hľadiska referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu stanovenej v Pakte o stabilite a Raste bude Rakúsko v rokoch 2014 – 2016 v prechodnom období a na základe plánov uvedených v programe stability by sa mal zabezpečiť dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu súladu s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu. Táto prognóza je však vystavená rizikám z dôvodu narastajúceho dlhu štátnych podnikov, ktoré nepatria do verejnej správy, a prípadnej ďalšej záťaži vzhľadom na vládnu podporu bankového sektora.

               (11)

               Prijatím najnovšieho balíka fiškálnej konsolidácie sa Rakúsko vydalo smerom vedúcim k väčšej udržateľnosti verejných financií. Opatrenia obsiahnuté v balíku však nezahŕňajú významné zjednodušenie fiškálnych vzťahov medzi štátnou, regionálnou a miestnou správou, ktoré sa všeobecne považuje za hlavný zdroj možných úspor. Medzi orgánmi štátnej a regionálnej správy sa dosiahla zásadná dohoda o centralizovanom financovaní zdravotnej starostlivosti, ale o podrobnostiach treba ešte stále rokovať.

               (12)

               S cieľom zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku Rakúsko uskutočnilo reformy zamerané najmä na obmedzenie prístupu k systému invalidného dôchodku. Predloženie harmonizácie zákonného veku odchodu do dôchodku medzi mužmi a ženami, ktorá sa v súčasnosti predpokladá na obdobie 2024 – 2033, sa neriešilo. Treba ďalej zvýšiť zamestnateľnosť starších pracovníkov a kultúru aktívneho starnutia v rámci podnikov. Navrhované opatrenia nemusia byť dostatočne ďalekosiahle na to, aby sa podstatne zvýšil skutočný vek odchodu do dôchodku.

               (13)

               Výkonnosť rakúskeho trhu práce bola veľmi dobrá, čo dokazuje najnižšia miera nezamestnanosti v Únii v rokoch 2010 a 2011. Podľa prognóz však bude potenciál pracovnej sily Rakúska od roku 2020 klesať. Rakúsko sa preto bude musieť usilovať plne využiť potenciál obyvateľstva v produktívnom veku vyriešením problémov nízkej miery zamestnanosti starších pracovníkov, vyriešením otázky všeobecne rozšíreného využívania predčasného odchodu do dôchodku a systému invalidného dôchodku, otázky vysokého zaťaženia v oblasti daní a sociálneho zabezpečenia v prípade pracovného príjmu a relatívne vysokej miery žien zamestnávaných prevažne na miestach s nízkymi mzdami a na čiastočný úväzok. Okrem toho nie je plne využitý potenciál ľudí z prostredia migrantov pre nízke dosiahnuté vzdelanie alebo ťažkosti s uznávaním zručností nadobudnutými v zahraničí. Výsledky vzdelávania podľa programu medzinárodného hodnotenia žiakov OECD (PISA) sú pod priemerom EÚ a vplyv sociálno-ekonomického zázemia na dosiahnuté vzdelanie je obzvlášť vysoký. Medzi hlavné výzvy naďalej patrí neustále rastúci počet študentov v dôsledku vysokej prichádzajúcej mobility („masová univerzita“) a vysokej miery predčasného ukončovania školskej dochádzky (okolo 40 %) spoločne so značnou medzerou vo financovaní.

               (14)

               Rakúsko má priaznivú pozíciu z hľadiska konkurencieschopnosti a produktivity. Napriek tomu čelí v niektorých oblastiach relatívnym štrukturálnym nedostatkom, ktoré môžu uškodiť jeho dlhodobému rastovému potenciálu. Hospodárska súťaž v odvetví služieb príliš neprispela k oživeniu domáceho dopytu. Neriešili sa otázky vysokých cien za prístup do sietí a správanie etablovaných podnikov narúšajúce súťaž (obmedzovanie vstupu na trh, hospodárskej súťaže a inovácií). Neodôvodnené obmedzenia v slobodných povolaniach pretrvávajú: počet regulovaných povolaní, ktoré Rakúsko oznámilo Komisii, je ďaleko nad priemerom EÚ. Existuje potreba posúdiť odôvodnenosť a proporcionalitu regulácie v týchto povolaniach. V prípade záväzku Rakúska posilniť spolkový úrad pre hospodársku súťaž sa nedosiahol žiadny hmatateľný pokrok. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (6) (ďalej len „smernica o službách“) sa podľa odporúčania Rady z roku 2011 nakoniec vykonala prostredníctvom prijatia „horizontálneho“ právneho predpisu a prostredníctvom zmien v právnych predpisoch na úrovni spolkovej krajiny.

               (15)

               Rakúsky finančný sektor čelí osobitným výzvam, ktoré súvisia s vysokou expozíciou rakúskych bánk voči krajinám strednej, východnej a juhovýchodnej Európy, pretože v ekonomike niektorých týchto krajín môže aj naďalej pokračovať zhoršovanie kvality aktív. Politickým rozhodnutiam s cezhraničným vplyvom musí predchádzať výmena informácií a koordinácia s orgánmi dohľadu v hostiteľských krajinách. Orgány musia takisto aj naďalej pozorne sledovať a reštrukturalizovať tie banky, ktoré boli príjemcami štátnej pomoci, a to najmä zoštátnené úverové inštitúcie.

               (16)

               Rakúsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a plnenie záväzkov predstavených v roku 2011 sa vzťahuje na podporu zamestnanosti, zlepšenie hospodárskej súťaže a posilnenie udržateľnosti verejných financií. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (7).

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1),

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:

               1.

               Plniť rozpočet na rok 2012 podľa plánu a posilniť a dôsledne vykonávať rozpočtovú stratégiu na rok 2013 a po tomto roku; dostatočne špecifikovať opatrenia (najmä na nižšej než štátnej úrovni) na zabezpečenie včasnej nápravy nadmerného deficitu a dosiahnutie priemernej ročnej štrukturálnej úpravy uvedenej v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Ďalej zabezpečiť primerané úsilie vzťahujúce sa na štrukturálne prispôsobenie na dosiahnutie dostatočného pokroku smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky.

               2.

               Vykonať ďalšie kroky na posilnenie vnútroštátneho rozpočtového rámca zladením zodpovedností v rámci štátnej, regionálnej a miestnej správy, a to predovšetkým vykonaním konkrétnych reforiem zameraných na zlepšenie organizácie, financovania a efektívnosti zdravotnej starostlivosti a vzdelávania.

               3.

               Predložiť harmonizáciu zákonného veku odchodu do dôchodku medzi mužmi a ženami; posilniť zamestnateľnosť starších pracovníkov a pozorne sledovať vykonávanie nedávnych reforiem na obmedzenie prístupu k režimom predčasného odchodu do dôchodku s cieľom zabezpečiť, aby sa skutočný vek odchodu do dôchodku zvyšoval, a to aj prepojením zákonného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života.

               4.

               Vykonať kroky na zníženie zaťaženia pracovnej sily v oblasti skutočného zdanenia a sociálneho zabezpečenia, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami, na účely zvýšenia miery zamestnanosti starších osôb a žien vzhľadom na potrebu zamedziť vplyvu demografických zmien na obyvateľstvo v produktívnom veku. Rozpočtovo neutrálnym spôsobom preniesť daňové zaťaženie na dane z nehnuteľností a environmentálne dane. Znížiť vysoké platové rozdiely medzi mužmi a ženami a zvýšiť možnosti žien pracovať na plný úväzok, najmä prostredníctvom zabezpečenia dodatočných služieb starostlivosti o deti a závislé osoby.

               5.

               Pokračovať vo vykonávaní opatrení na zlepšenie výsledkov v oblasti vzdelávania, najmä znevýhodnených mladých ľudí. Prijať opatrenia na zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky v oblasti vyššieho vzdelávania.

               6.

               Vykonať ďalšie kroky na podporu hospodárskej súťaže, najmä v odvetví služieb, a to odstránením prekážok vstupu na trh telekomunikácií, dopravy a maloobchodný trh s energiou. Mali by sa odstrániť neoprávnené obmedzenia prístupu k slobodným povolaniam v oblastiach, kde existujú. Posilniť právomoci Spolkového úradu pre kontrolu hospodárskej súťaže a urýchliť vykonávanie reformy právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže.

               7.

               Ďalej reštrukturalizovať a monitorovať banky, ktoré boli príjemcami štátnej pomoci, pri zamedzení nadmerného znižovania pákového efektu. Ešte viac zlepšiť spoluprácu a koordináciu vnútroštátnych politických rozhodnutí s orgánmi dohľadu nad finančným sektorom v iných krajinách.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 210, 16.7.2011, s. 8.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Greeceand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Greece, 2011-2014

text:
      EURÓPSKA KOMISIA

                                    V Bruseli, 7.6.2011
                                    SEK(2011) 808 v konečnom znení

                        Odporúčanie pre

                   ODPORÚČANIA RADY

     k národnému programu reforiem Grécka na rok 2011,

             ktorým sa predkladá stanovisko Rady

k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2011 – 2014

               {SEK(2011) 717 v konečnom znení}
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie pre

                                           ODPORÚČANIA RADY

                          k národnému programu reforiem Grécka na rok 2011,

                                    ktorým sa predkladá stanovisko Rady

                  k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2011 – 2014

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
     148 ods. 4,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

     so zreteľom na závery Európskej rady,

     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     keďže:

     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej
              stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
              koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
              potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.

     (2)      Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k
              hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
              prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení k politikám zamestnanosti členských
              štátov1, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby
              integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych
              politikách a politikách zamestnanosti.

     1
              Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

SK                                                        2                                                     SK
 ---pagebreak---      (3)   Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok
           nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a
           integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

     (4)   Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej
           reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na
           ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu uprednostniť obnovenie
           stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženie nezamestnanosti
           prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženie nového úsilia na posilnenie
           rastu.

     (5)   Grécko 3. mája 2010 predložilo komplexný program úprav podporovaný finančnou
           pomocou vo výške 110 mld. EUR, ktorú poskytli členské štáty eurozóny a MMF. V
           sprievodnom memorande o porozumení a jeho následných doplnkoch sa stanovujú
           podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých sa finančná pomoc vypláca.

     (6)   Kľúčové prvky politickej podmienenosti sa nachádzajú v rozhodnutí Rady
           2010/320/EÚ a jeho následných zmenách a doplneniach2, ktoré sú adresované Grécku
           s cieľom posilniť a prehĺbiť fiškálny dohľad a oznámiť Grécku, aby prijalo opatrenia
           na zníženie deficitu, ktoré sa považujú za potrebné na napravenie situácie nadmerného
           deficitu podľa ustanovení článku 136 a článku 126 ods. 9 zmluvy.

     (7)   Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na
           Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do
           ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných
           programov reforiem. Grécko zatiaľ nepredložilo aktualizovaný program stability, ani
           vyslovene neoznámilo svoje konkrétne záväzky a opatrenia v rámci Paktu Euro Plus
           na rok 2011. Očakáva sa, že sa predložia Európskej rade.

     (8)   Výsledky Grécka v oblasti rastu vychádzali v poslednom desaťročí z neudržateľných
           hnacích síl: rozmach spotreby a rezidenčných investícií bol sprevádzaný výraznými
           zvýšeniami reálnej mzdy a rýchlym rastom úverov. Tento rozmach bol podporovaný
           nízkymi reálnymi úrokovými sadzbami spojenými s prijatím eura a liberalizáciou
           finančného trhu. Svetová kríza (2008 – 2009) odhalila slabé miesta vrátane
           neudržateľných fiškálnych politík, ktoré čiastočne skryli nespoľahlivé štatistiky a
           dočasne vysoké príjmy, strnulých trhov práce a výrobkov, straty
           konkurencieschopnosti a zvyšujúceho sa vonkajšieho dlhu. Hospodárska kríza spojená
           so stratou dôvery sa dotkla najmä bankového sektora, hoci nie od začiatku. Neskoré
           odhalenie rozsahu úpadku fiškálnej pozície Grécka bolo spôsobené závažnými
           nedostatkami v jeho účtovných a štatistických systémoch. Nápravné opatrenia sa preto
           začali vykonávať s oneskorením. S rastúcimi obavami o finančnú udržateľnosť Grécka
           a zvyšovaním celosvetovej nechuti riskovať zaznamenali nálady na trhu vo vzťahu k
           Grécku začiatkom roka 2010 výrazné zhoršenie. Grécko v apríli 2010 požiadalo o
           medzinárodnú finančnú pomoc, keďže stálo pred rozsiahlymi potrebami financovania
           a nebolo schopné prístupu na medzinárodné kapitálové trhy.

     2
           Rozhodnutie Rady z 10. mája 2010 (2010/320/EÚ), (Ú. v. EÚ L 145, 11.6.2010, s. 6), rozhodnutie
           Rady zo 7. septembra 2010 (2010/486/EÚ), (Ú. v. EÚ L 241, 14.9.2010, s. 12), rozhodnutie Rady z 20.
           decembra 2010 (2011/57/EÚ), (Ú. v. EÚ L 26, 29.1.2011, s. 15), rozhodnutie Rady zo 7. marca 2011
           (2011/257/EÚ), (Ú. v. EÚ L 110, 29.4.2011, s. 26).

SK                                                     3                                                         SK
 ---pagebreak---      (9)    Grécko sa zaviazalo uskutočniť program hospodárskych a finančných úprav s cieľom
            korigovať fiškálne a vonkajšie nerovnováhy a obnoviť dôveru v krátkodobom
            horizonte. So strednodobého hľadiska by malo položiť základy pre model rastu, ktorý
            sa viac spolieha na investovanie a vývoz podporujúce rast a zamestnanosť. V
            programe sú naplánované komplexné opatrenia v troch oblastiach: (i) stratégia
            fiškálnej konsolidácie sústredená na začiatok obdobia a podporovaná štrukturálnymi
            fiškálnymi opatreniami a lepšou finančnou kontrolou, (ii) štrukturálne reformy na trhu
            práce a trhu výrobkov s cieľom posilniť konkurencieschopnosť a rast, a (iii) úsilie
            zamerané na ochranu stability bankového systému.

     (10)   Komisia posúdila návrh národného programu reforiem3. Zohľadnila nielen jeho
            význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-hospodársku politiku v Grécku, ale aj jeho
            súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ, a to vzhľadom na potrebu posilniť celkové
            hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa na úrovni EÚ poskytnú podnety pre
            budúce vnútroštátne rozhodnutia. Komisia v tejto súvislosti zdôrazňuje nutnosť
            vykonať plánované opatrenia na dosiahnutie súladu s rozhodnutím Rady (2010/320),

     TÝMTO ODPORÚČA, aby Grécko:

     v plnej miere vykonalo opatrenia stanovené v rozhodnutí Rady 2010/320/EÚ zmenenom a
     doplnenom rozhodnutím Rady XXXX/XXX a ďalej špecifikované v memorande o
     porozumení z XX/XX/XXXX a v jeho následných doplnkoch [, najmä v poslednom doplnku
     z XX/XX/XXXX]

     V Bruseli

                                                Za Radu
                                                predseda

     3
            SEK(2011) 717.

SK                                                4                                                  SK


				|

		52014DC0422

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2014 /* COM/2014/0422 final - 2014/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Poľska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
Poľska na rok 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 9 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské
štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej
vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Poľska na roky 2012 – 2016.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[4],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej
neurčila Poľsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu
ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Poľsko predložilo 24. apríla 2014 svoj
národný program reforiem na rok 2014 a 30. apríla 2014 svoj
konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť
prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.
(8)
Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v konvergenčnom programe na rok 2014 je dostať deficit do roku
2015 pod úroveň referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve
a do roku 2018 dosiahnuť strednodobý cieľ. Strednodobý cieľ
(–1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení) je prísnejší než požiadavka
v Pakte stability a rastu. Pokiaľ ide o celkový deficit,
ciele uvedené v konvergenčnom programe na rok 2014 zodpovedajú
včasnej náprave nadmerného deficitu. Okrem toho, zatiaľ čo
v roku 2014 je (prepočítaná) štrukturálna úprava v súlade
s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite,
v roku 2015 nedosahuje požadované zlepšenie. Plánovaný (prepočítaný)
ročný pokrok smerom k strednodobému cieľu je v rokoch po
plánovanej náprave nadmerného deficitu nižší, než sa požaduje v Pakte
stability a rastu. Z tohto dôvodu sú ciele programu
čiastočne v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
Predpokladá sa, že dlh verejnej správy počas programového obdobia zostane
pod úrovňou 60 % HDP. Poľské orgány predpokladajú jeho prudký
pokles z 57,1 % HDP v roku 2013 na 49,5 % v roku 2014,
a to hlavne z dôvodu rozsiahleho jednorazového presunu aktív
dôchodkových fondov, pričom na tejto úrovni zostane aj v roku 2015.
Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedené
v programe, je realistický na rok 2014 a optimistický na rok 2015
vzhľadom na vyššiu mieru rastu reálneho HDP vo výške 3,8 % v porovnaní
s hodnotou 3,4 % uvedenou v prognóze Komisie z jari 2014.
Vychádzajúc zo svojho posúdenia programu a prognózy Komisie podľa
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že zatiaľ
čo Poľsko v roku 2014 podľa očakávania neprekročí
strop celkového deficitu odporúčaný Radou, v roku 2015 jestvujú
riziká pre udržateľnú nápravu nadmerného deficitu a neskôr pre
primeraný postup úprav smerom k strednodobému cieľu.
(9)
Na zabezpečenie úspešnosti stratégie fiškálnej
konsolidácie je dôležité, aby sa fiškálna konsolidácia opierala o komplexné
štrukturálne reformy. Nízky podiel výdavkov podporujúcich rast (vzdelávanie,
výskum a inovácie) obmedzuje dlhodobé rastové vyhliadky. V dôsledku
starnutia spoločnosti sa v strednodobom až dlhodobom horizonte
očakáva značný nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť.
Zaťaženie verejných financií by sa mohlo znížiť a prístup
k zdravotnej starostlivosti by sa mohol zlepšiť posilnením systémov
primárnej starostlivosti a posielania na vyšetrenia, ako aj využitím
potenciálu zvýšenia nákladovej efektívnosti v oblasti nemocničnej
starostlivosti. Problémom zostáva nízka daňová disciplína, najmä z hľadiska
efektívnosti daňovej správy a úrovne administratívneho zaťaženia
daňovníkov. Poľsko má rozsiahly systém znížených sadzieb DPH, ktorý
prispieva k najväčšej medzere v politike DPH v rámci EÚ.
Vedie k stratám daňových príjmov a zvyšovaniu nákladov na
dodržiavanie daňovej disciplíny. Relatívne nízka je úroveň
zdaňovania energie. V nedávnej minulosti sa podnikli kroky na
zlepšenie fiškálneho rámca v Poľsku. Tento rámec by však mohol
ťažiť zo zriadenia plnohodnotnej nezávislej fiškálnej rady
zodpovednej za kontroly dodržiavania fiškálnych pravidiel ex ante,
posúdenie makroekonomických a rozpočtových prognóz a analýzu
dlhodobej udržateľnosti verejných financií, ako aj za hodnotenie
dodržiavania fiškálnych pravidiel ex post.
(10)
V priebehu uplynulého roka sa postupne zvyšovala
nezamestnanosť mladých ľudí, a to čiastočne v dôsledku
pretrvávajúceho nesúladu medzi výsledkami v oblasti vzdelávania a potrebami
trhu práce, ako aj v dôsledku rastúceho podielu mladých ľudí, ktorí
nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej
prípravy. Napriek prebiehajúcemu úsiliu o reformu systému odborného
vzdelávania a prípravy je potrebné v súlade s cieľmi záruky
pre mladých ľudí ďalej uľahčiť prístup ku kvalitnej
učňovskej príprave a k učeniu sa prácou, posilniť
spoluprácu medzi školami a zamestnávateľmi a osloviť
neevidovaných mladých ľudí. Prispôsobenie kvalifikácií požiadavkám trhu
práce je mimoriadne dôležité aj v kontexte celoživotného vzdelávania, kde
je účasť naďalej veľmi nízka, najmä pokiaľ ide o starších
pracovníkov, ktorých schopnosti sú často prekonané. Pretrváva segmentácia
trhu práce so širokým využívaním zamestnávania na dobu určitú vrátane
občianskoprávnych zmlúv. Výskyt zamestnávania na dobu určitú je
mimoriadne vysoký medzi mladými ľuďmi. Napriek častému tvrdeniu,
že zmluvy na dobu určitú sú nástrojom umožňujúcim nezamestnaným vstup
na trh práce s perspektívou neskoršej zmeny na trvalú pracovnú zmluvu, sa
zdá, že v prípade väčšiny poľských pracovníkov to neplatí, ak sa
vezme do úvahy, že miera prechodu od zamestnania na dobu určitú k trvalému
zamestnaniu je nízka, čo má tendenciu negatívne ovplyvňovať
produktivitu a kvalitu ľudského kapitálu.
(11)
Účasť žien na trhu práce zostáva nízka. Poľsko prijalo niekoľko opatrení na zvýšenie zamestnanosti
žien, a to vrátane zlepšenia prístupnosti služieb starostlivosti o najmenšie
deti (detské jasle) a zvýšenia financovania materských škôl z verejných
prostriedkov s cieľom podnietiť rodičov, aby svoje deti
zapisovali do predprimárneho vzdelávania. Prístupnosť služieb
starostlivosti o najmenšie deti je však stále nízka, a to
predovšetkým vo vidieckych oblastiach, a rozdiely v prístupe k predprimárnemu
vzdelávaniu pretrvávajú. V Poľsku je naďalej nízka
účasť starších pracovníkov na trhu práce. Možnosti predčasného
odchodu do dôchodku sa značne obmedzili, je však potrebné ďalšie
úsilie na zvýšenie zamestnateľnosti starších pracovníkov a predĺženie
skutočnej dĺžky pracovného života. Výzvou zostáva reforma osobitných
dôchodkových systémov baníkov a poľnohospodárov. Dôchodkový systém
poľnohospodárov (KRUS) stimuluje malých poľnohospodárov, aby
zostávali v sektore poľnohospodárstva, čo vedie k skrytej
nezamestnanosti vo vidieckych oblastiach a podnecuje tieňovú
ekonomiku. Baníci naďalej požívajú výsady, pokiaľ ide o dôchodkové
práva a požadovaný minimálny počet odpracovaných rokov. Obidva
dôchodkové systémy brzdia mobilitu pracovnej sily medzi sektormi a územiami.
(12)
Poľsko patrí medzi tie krajiny EÚ, ktoré majú
najnižšiu úroveň výdavkov na výskum a vývoj, a je jednou z tých,
ktoré vykazujú najhoršie výsledky, pokiaľ ide o všeobecné ukazovatele
inovácie. Obzvlášť nízke sú výdavky súkromného
sektora na výskum a vývoj. Nízke výdavky na výskum a vývoj sú spojené
so slabou výskumnou a inovačnou činnosťou podnikov
a s podnikateľským prostredím vyznačujúcim sa
nedostatočnou podporou inovácií. Systém podpory
inovácií v Poľsku nie je naklonený riziku, zväčša sa zakladá na
grantoch, podporuje absorpciu technológií a ich transfer bez veľkého
vplyvu na skutočne nové inovácie. Existujúce daňové stimuly pre
výskum a vývoj sú neefektívne pri podpore vnútorného výskumu a vývoja
zo strany súkromného sektora a využívajú ich len veľké
spoločnosti. Poľské podniky sa vo veľkej miere opierajú o absorpciu
technológií. Aj keď bol tento prístup úspešný pri zabezpečovaní
zvyšovania produktivity a hospodárskeho rastu, v súčasnosti
Poľsko potrebuje prejsť na model založený vo väčšej miere na
domácich inováciách. Výzvou zostáva zvyšovanie inovačnej kapacity
poľských podnikov, posilnenie prepojenia medzi vedou a priemyslom
a vytváranie cielených nástrojov prispôsobených na celý inovačný
cyklus.
(13)
Vo všetkých sektoroch poľského hospodárstva
stále existuje veľmi vysoký potenciál ziskov vyplývajúcich zo zlepšenia
energetickej účinnosti, ktoré by mohli podporiť rast, zlepšiť
konkurencieschopnosť a prispieť k zníženiu energetickej
závislosti Poľska. Domáca kapacita výroby energie zastaráva a elektrizačná
sústava stále trpí preťažením, projekty na zvýšenie kapacity prepojenia so
susednými členskými štátmi však napredujú. Kľúčovým problémom na
trhu so zemným plynom zostáva nedostatočná diverzifikácia a hospodárska
súťaž.
(14)
Nedostatočne rozvinutá dopravná a širokopásmová
infraštruktúra Poľska je naďalej významnou prekážkou rastu. Potrebné
sú najmä značné investície do opotrebovanej železničnej siete na
zvýšenie konkurencieschopnosti železničného sektora a dosiahnutie
lepšej vyváženosti medzi cestnou a železničnou dopravou. V dobrom
technickom stave je iba asi tretina z celkovej dĺžky 20 000 km
prevádzkovaných železničných tratí. Neprestávajú problémy s včasnou
realizáciou železničných projektov. Efektívne využívanie zdrojov sa môže
zvýšiť pomocou zlepšenia odpadového hospodárstva.
(15)
Vymáhateľnosť zmluvného plnenia je
v Poľsku zdĺhavá a postup pri získavaní stavebných povolení
je dlhý a zaťažujúci. Náklady na dodržiavanie daňovej disciplíny
sú vysoké, čo v podnikateľskom prostredí predstavuje podstatný
problém. Poľsko urobilo významný
pokrok pri zavádzaní ambicióznej reformy na zjednodušenie prístupu k regulovaným
profesiám.
(16)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska. Posúdila konvergenčný
program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 6.
(17)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala
konvergenčný program Poľska a jej stanovisko[6] je premietnuté najmä do
odporúčania 1.
TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť rozpočtovú
stratégiu na zabezpečenie udržateľnej nápravy nadmerného deficitu do
roku 2015 prostredníctvom dosiahnutia úsilia o štrukturálnu úpravu
špecifikovaného v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom
deficite. Po náprave nadmerného deficitu a až do dosiahnutia strednodobého
cieľa sledovať ako referenčnú hodnotu ročnú štrukturálnu
úpravu vo výške 0,5 % HDP. Trvalá náprava fiškálnych nerovnováh si
vyžaduje dôveryhodné vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem v záujme
zvýšenia schopnosti prispôsobiť sa a podpory rastu a zamestnanosti.
V tejto súvislosti minimalizovať škrty investícií podporujúcich rast,
zlepšiť zacielenie sociálnych politík a nákladovú účinnosť
výdavkov, ako aj celkovú efektívnosť sektora zdravotnej starostlivosti,
rozšíriť daňový základ riešením otázky rozsiahleho systému znížených
sadzieb DPH a zlepšiť daňovú disciplínu predovšetkým zvýšením
efektívnosti daňovej správy. Zriadiť nezávislú fiškálnu radu.
2.           V súlade s cieľmi
záruky pre mladých ľudí zintenzívniť úsilie o zníženie
nezamestnanosti mladých ľudí, najmä pokračovaním zvyšovania
relevantnosti vzdelania pre potreby trhu práce, zvyšovaním prístupnosti
učňovskej prípravy a miest na učenie sa prácou a posilnením
dosahu na neevidovaných mladých ľudí, ako aj spolupráce medzi školami
a zamestnávateľmi. Zvýšiť účasť dospelých na
celoživotnom vzdelávaní, aby sa ponuka kvalifikácií prispôsobila dopytu po
nich. Bojovať proti segmentácii trhu práce vystupňovaním úsilia
o zabezpečenie lepšieho prechodu zo zamestnania na dobu určitú
do trvalého zamestnania a obmedzením nadmerného využívania
občianskoprávnych zmlúv.
3.           Pokračovať v úsilí
o zvýšenie účasti žien na trhu práce, najmä prostredníctvom
ďalších krokov na zlepšenie prístupnosti finančne dostupnej kvalitnej
starostlivosti o deti a predprimárneho vzdelávania, ako aj
zabezpečenia stabilného financovania. Začleniť
poľnohospodárov do všeobecného dôchodkového systému, počnúc tým, že
sa zrýchli vytvorenie systému posudzovania a evidencie príjmov
poľnohospodárov. Postupne zrušiť osobitný dôchodkový systém baníkov
s cieľom integrovať ich do všeobecného systému. Poskytnúť
oporu všeobecnej dôchodkovej reforme zintenzívnením úsilia na podporu
zamestnateľnosti starších pracovníkov v záujme zvýšenia veku odchodu
z trhu práce do dôchodku.
4.           Zvýšiť
účinnosť daňových stimulov pri podpore výskumu a vývoja
v súkromnom sektore ako súčasti úsilia o posilnenie prepojenia
medzi politikou v oblasti výskumu, inovácií a priemyslu, ako aj
zlepšiť zacielenie existujúcich nástrojov na rôznych stupňoch
inovačného cyklu.
5.           Obnoviť a rozšíriť
kapacitu výroby energie a zvýšiť efektívnosť pozdĺž celého
energetického reťazca. Zvýšiť rýchlosť a rozsah rozvoja
elektrizačnej sústavy vrátane cezhraničných prepojení so susednými
členskými štátmi a vybudovať prepojovací plynovod s Litvou.
Bez ďalšieho odkladu zabezpečiť účinnú realizáciu
investičných projektov v oblasti železníc a zvýšiť
administratívnu kapacitu tohto sektora. Zintenzívniť úsilie o rozšírenie
širokopásmového pokrytia. Zlepšiť odpadové hospodárstvo.
6.           Podniknúť ďalšie
kroky na zlepšenie podnikateľského prostredia prostredníctvom
zjednodušenia vymáhateľnosti zmluvného plnenia a požiadaviek na
stavebné povolenie. Vystupňovať úsilie o zníženie nákladov
a skrátenie času, ktorý podniky vynaložia na dodržiavanie
daňovej disciplíny. Dokončiť prebiehajúcu reformu zameranú na
uľahčenie prístupu k regulovaným profesiám.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 422 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.