               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 257 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIA RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIA RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Estónska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  4
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estónska na rok 2015
                  5
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  6
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  7
               , v ktorej neurčila Estónsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie  podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Estónsku na rok 2015
                  8
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)Estónsko nepredložilo národný program reforiem do stanoveného termínu.

               (8)Estónsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Nastupujúca vláda nepredložila program stability do stanoveného termínu. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa celkový prebytok zaznamenaný v roku 2014 podľa plánu zmení na deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2015 a 0,1 % HDP v roku 2016. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu bude postupne klesať z úrovne 10,6 % HDP v roku 2014 na úroveň pod 10 % HDP v roku 2016. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od strednodobého cieľa v roku 2015, keďže štrukturálne saldo by sa malo od strednodobého cieľa odchýliť o 0,4 % HDP. Odchýlka začne byť výrazná v roku 2016, v ktorom sa požaduje zlepšenie o 0,4 % HDP, ale štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť o 0,3 % HDP. Preto budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Estónsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Miera zamestnanosti Estónska dosiahla 74,5 % obyvateľstva v produktívnom veku v treťom štvrťroku 2014 a miera nezamestnanosti klesla na 7,6 %, čo je najnižšia úroveň od roku 2009. Podiel dlhodobo nezamestnaných je výrazne pod priemerom EÚ. Avšak znižujúci sa počet pracovných síl v kombinácii s nízkou produktivitou práce začína byť strednodobým až dlhodobým problémom. Realizácia ambicióznej reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti začala len nedávno. Aj keď boli prijaté niektoré daňové opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce, nezameriavajú sa osobitne na osoby s nízkymi príjmami. Rozdiely v odmeňovaní žien a mužov patria medzi najväčšie v EÚ. Nedostatok zariadení starostlivosti o deti sťažuje mladým rodičom, najmä matkám, návrat na trh práce. Podiel študentov pôsobiacich v praktickej učňovskej príprave je tiež nízky. V technologických a vedeckých odboroch je nedostatok absolventov. Kvalita práce miestnych orgánov a sociálnych služieb je nerovnomerná.

               (10)Estónska vláda prijala stratégiu celoživotného vzdelávania začiatkom roka 2014 a programy na jej vykonávanie boli predložené v marci 2015. Prebieha reforma osnov systému odborného vzdelávania a prípravy a zvýšila sa účasť na celoživotnom vzdelávaní. Začiatkom roka 2015 schválil parlament zákon o vzdelávaní dospelých a zákon o povolaniach. Príťažlivosť odborného vzdelávania a prípravy a učňovského vzdelávania je aj naďalej problematická. Zlepšili sa systémy výskumu a inovácie a spolupráca medzi podnikmi, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a výskumnými inštitúciami. Zdá sa však, že verejnej podpore výskumu a inovácie v rámci stratégie v oblasti výskumu, vývoja a inovácie a stratégie rastu podnikania chýba koordinácia a mala by viac zamerať na obmedzený počet oblastí inteligentnej špecializácie. Systém vysokoškolského vzdelávania, najmä pokiaľ ide o vedu a techniku, stále nie dostatočne prepojený s potrebami podnikov a výskumných inštitúcií. Miera investícií do duševného vlastníctva je nízka a len málo spoločností spolupracuje s výskumnými inštitúciami.

               (11)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Posúdila aj následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Estónska a jej stanovisko
                  9
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (13)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Estónsko by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.vyhnúť sa odchýlke od strednodobého fiškálneho cieľa v rokoch 2015 a 2016.

               2.Zlepšiť účasť na trhu práce, a to aj prostredníctvom realizácie reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti. Zlepšiť stimuly, ktoré by motivovali ľudí pracovať, prostredníctvom opatrení zameraných na osoby s nízkym príjmom. Prijať opatrenia na zníženie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Zabezpečiť vysokú kvalitu služieb sociálnej starostlivosti a starostlivosti o deti na miestnej úrovni.

               3.Zvýšiť účasť na odbornom vzdelávaní a príprave, a jeho význam pre trh práce, najmä zlepšením dostupnosti učňovských miest. Zamerať verejnú podporu výskumu a inovácie na obmedzený počet oblastí inteligentnej špecializácie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 257.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8802 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 26 final.

                     (9)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 517 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Malta ako krajina, ktorej menou je euro, by mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 2.

               (3)Správa o Malte
                  7
                na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020
                  8
               .

               (4)Malta predložila 18. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 2. mája 2017 svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  9
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  10
               .

               (6)Malta v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zachovať prebytok celkového rozpočtu v rokoch 2017 až 2020. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej so značnou rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia z hľadiska HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP zostane pod referenčnou hodnotou 60 % HDP a postupne klesne z 58,3 % HDP v roku 2016 na 47,6 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický na rok 2017 a opatrný na roky 2018 až 2020. Zároveň existujú možné riziká súvisiace s plnením rozpočtu.

               (7)Rada 12. júla 2016 Malte odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Výsledné údaje naznačujú, že Malta dosiahla svoj strednodobý rozpočtový cieľ už v roku 2016. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2017 prebytok 0,4 % HDP a v roku 2018 prebytok 0,7 % HDP, čo je naďalej nad rámec strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Malta podľa predpokladov v rokoch 2017 a 2018 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (8)Napriek dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa o tri roky skôr, ako bolo plánované, rast výdavkov predbehol rast potenciálneho produktu. Ak sa tento trend zachová, bude predstavovať problém pre udržateľnosť verejných financií, predovšetkým v prípade neočakávaných otrasov na strane príjmov. Orgány vykonali preskúmania výdavkov v niektorých oblastiach verejných výdavkov, ktoré sú obzvlášť relevantné z hľadiska udržateľnosti – zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a odborná príprava, ako aj sociálne zabezpečenie. Včasné a účinné vykonávanie výsledných odporúčaní ovplyvní účinnosť pri dosahovaní ich cieľa. Okrem toho verejné financie Malty v dlhodobom horizonte naďalej čelia rizikám z hľadiska udržateľnosti kvôli predpokladaným nákladom súvisiacim so starnutím obyvateľstva, ako napríklad na zdravotnú starostlivosť, dlhodobú starostlivosť a dôchodky. Prudký nárast predpokladaných výdavkov súvisiacich so starnutím je predovšetkým spôsobený výdavkami na dôchodky, ktoré podľa odhadov uvedených v správe o starnutí obyvateľstva z roku 2015 majú do roku 2060 narásť o 3,2 percentuálneho bodu HDP. Niektoré z nedávno zavedených opatrení pravdepodobne prinesú úspory. Tieto úspory však pravdepodobne nebudú stačiť na to, aby vyvážili rastúce tlaky na strane výdavkov a rozhodujúcim spôsobom zlepšili dlhodobú udržateľnosť. Preto bude možno potrebné prijať ďalšie opatrenia.

               (9)Malta predložila viaceré opatrenia na riešenie dvojitého problému udržateľnosti a zaistenia dostatočných dôchodkových príjmov, ktorý existuje v dôchodkovom systéme. Očakáva sa, že opatrenia zavedené v rozpočte na rok 2017 mierne znížia riziko chudoby pre starších ľudí a čiastočne zlepšia čistú mieru náhrady garantovaného minimálneho dôchodku. Celkovo ukazovateľ primeranosti dôchodkov stále poukazuje na značný priestor na zlepšenie, okrem iného pri znižovaní vysokého rozdielu v pokrytí mužov a žien.

               (10)Preťaženie ciest sa stalo prekážkou obchodu, jeho externé (hospodárske a environmentálne) náklady sa odhadujú na 274 mil. EUR ročne a očakáva sa, že budú rásť. Okrem toho emisie skleníkových plynov z vozidiel naďalej rastú a Malta pravdepodobne do roku 2020 nesplní svoje ciele týkajúce sa emisií. Malta prijala ambicióznu národnú dopravnú stratégiu do roku 2050 a operačný plán riadenia premávky do roku 2025. Tieto dokumenty obsahujú rôznorodý súbor opatrení na racionalizáciu používania osobných vozidiel, podporu alternatívnych riešení v oblasti mobility a na účinnejšie využívanie multimodálnych a kolektívnych transportných systémov. Aj keď sa očakáva, že tieto opatrenia prinesú značné zlepšenia, predpokladá sa, že preťaženie ciest bude naďalej rásť a emisie skleníkových plynov z vozidiel sa do roku 2030 majú znížiť len mierne.

               (11)Finančný systém je charakterizovaný značným počtom zahraničných inštitúcií, ktoré okrem iných faktorov láka priaznivé daňové prostredie. Malta je jediný členský štát EÚ, ktorý využíva úplný systém započítavania zdaňovania spoločností a ponúka systém vratných daňových úverov. Má širokú sieť zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia a pre fyzické osoby ponúka atraktívny režim daňovej rezidencie. Zaistiť dohľad nad medzinárodne orientovaným podnikaním je však náročné. Finančný sektor vykonáva väčšinu svojich aktivít mimo Malty. Schopnosť relatívne malého orgánu dohľadu vykonávať dohľad nad veľkým systémom, predovšetkým v sektore poisťovníctva, ale aj v bankovníctve, je pod tlakom. Maltský orgán pre finančné služby po konzultácii s ECB požiadal o odobratie bankovej licencie malému poskytovateľovi elektronického bankovníctva, ktorý zhromažďuje vklady aj mimo Malty.

               (12)Napriek pokroku sú stále potrebné ďalšie zlepšenia efektívnosti justičného systému. Aj keď vláda navrhla nové opatrenia týkajúce sa druhej šance a platobnej neschopnosti, zdĺhavé postupy vyhlásenia platobnej neschopnosti a oddlženia poškodzujú kvalitu podnikateľského prostredia na Malte. Okrem toho rámec pre oddlženie nestanovuje lehotu, a preto mu chýba právna istota. V parlamente bol na riešenie týchto nedostatkov predložený návrh na zmenu zákona o spoločnostiach, ktorý zavádza značné zmeny právneho rámca pre platobnú neschopnosť, ako napríklad možnosť mediácie, a v súčasnosti sa o ňom rokuje. Vplyv týchto zmien v konečnom rozsahu pôsobnosti a formulácii je ešte potrebné analyzovať.

               (13)Objavujú sa nedostatky pracovných síl v celom spektre zručností a prispôsobenie ponuky zručností potrebám trhu práce stále nie je dokončené. Značný podiel pracovnej sily na Malte má stále nízku kvalifikáciu. Aj keď rastie dosiahnutý stupeň vzdelania, úroveň predčasného ukončenia školskej dochádzky je stále vysoká a získavanie základných zručností medzi mladými ľuďmi je naďalej na nízkej úrovni. Prístup a účasť na celoživotnom vzdelávaní so zapojením zamestnávateľov sa zlepšuje, okrem iného pre pracujúcich s nízkou kvalifikáciou, vzhľadom na rozsah problému je však potrebné pokračujúce úsilie. Očakáva sa, že značné investície do systému vzdelávania a odbornej prípravy prinesú výsledky, predovšetkým pokiaľ budú opatrenia udržané a v budúcnosti zlepšené, najmä vďaka nedávno zriadenej Národnej rade pre zručnosti (National Skills Council). Miera zamestnanosti sa postupne zlepšuje a miera nezamestnanosti klesla pod 5 %. Účasť na trhu práce však stále patrí medzi najnižšie v EÚ, predovšetkým pri starších ženách a ženách s nízkou kvalifikáciou, čo takisto poukazuje na pretrvávajúce riziká sociálneho vylúčenia pre tých, ktorí nie sú pripravení prispôsobiť sa rýchlo sa meniacemu hospodárstvu. Preto je potrebné zachovať súčasné investície do príslušnej oblasti politiky a podrobne monitorovať ďalší vývoj.

               (14)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (15)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  11
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2017 a 2018 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Rozšíriť rozsah pôsobnosti prebiehajúcich preskúmaní výdavkov na širší verejný sektor a zaviesť verejné výdavky založené na dosiahnutých výsledkoch.

               2.Zaistiť účinný dohľad nad medzinárodne orientovaným podnikaním finančných inštitúcií s licenciou na Malte, v spolupráci s domácimi orgánmi dohľadu v krajinách, v ktorých tieto inštitúcie pôsobia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 517 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, str. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 83 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 264 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Litvy na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na rok 2014.

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej neurčila Litvu za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Litve na rok 2015
                  6
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)Dňa 13. apríla 2015 predložila Litva svoj národný program reforiem na rok 2015 a dňa 30. apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Litva sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. V rámci svojho programu stability Litva požiadala o uplatnenie doložky o dôchodkovej reforme. Litva odhaduje rozpočtové náklady dôchodkovej reformy za rok 2016 na 0,1 % HDP. V závislosti od potvrdenia Eurostatu, že dôchodková reforma spĺňa potrebné podmienky a berúc do úvahy, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva, pokiaľ ide o referenčnú hodnotu deficitu, Rada zastáva názor, že Litva by v roku 2016 mohla využiť požadovanú dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2015 plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 1,2 % HDP v roku 2015 a premeniť ho do roku 2018 na prebytok vo výške 0,7 % HDP. Vláda chce dodržať strednodobý rozpočtový cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP – počas celého programového obdobia. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 vo výške 42,2 % a v roku 2018 klesne na 33,7 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Avšak potrebné opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu v roku 2015 z toho dôvodu, že rast čistých výdavkov vo výške 0,3 % HDP presiahol referenčnú hodnotu. Na roky 2015 a 2016 sa štrukturálne saldo aj rast výdavkov značne odchyľujú od požadovaného postupu úprav, čo naznačuje riziko výraznej odchýlky v roku 2016. Preto budú v obidvoch rokoch potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Litva nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Okrem toho napriek nedávnemu pokroku by sa mal súčasný fiškálny rámec ďalej zlepšovať, a to posilnením svojho záväzného charakteru a zabezpečením plného súladu s fiškálnymi ustanoveniami EÚ. Daňové príjmy Litvy vo veľkej miere závisia od nepriameho zdanenia a zdanenia práce, zatiaľ čo príjmy z environmentálneho zdaňovania a zdaňovania majetku sú stále nízke. Litva aj naďalej čelí výzvam v oblasti daňovej disciplíny, najmä v súvislosti s DPH.

               (9)Litva čelí značnému poklesu obyvateľstva v produktívnom veku, ktorý je spôsobený demografiou, migráciou a slabou výkonnosťou systému zdravotnej starostlivosti. Trvalo nízka úroveň účasti na celoživotnom vzdelávaní neprispieva k posilňovaniu ľudského kapitálu, zlepšovaniu zamestnateľnosti či zvyšovaniu produktivity. Školy majú nadpriemerne vysoký počet osôb so slabými výsledkami v oblasti základných zručností, čo naznačuje potrebu modernizácie odbornej prípravy učiteľov a podpory ďalšieho profesionálneho rastu. Ponúkané vzdelávanie a odborná príprava nie sú vždy pre trh práce relevantné. Počet študentov, ktorí navštevujú programy odborného vzdelávania a prípravy je v rámci stredoškolského vzdelávania nízky. Litva prijíma opatrenia na zlepšenie a rozšírenie učňovskej prípravy a učenia sa prácou, ale počet a kvalita takýchto programov je stále nedostatočná. Počet nemocničných postelí na osobu je v porovnaní so zvyškom EÚ aj naďalej vysoký, čo naznačuje možné nerovnováhy pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Zároveň celkové verejné investície do zdravotníctva zostávajú nízke. Vykazované časté neformálne platby za služby zdravotnej starostlivosti spolu s obavami týkajúcimi sa korupcie v rámci postupov verejného obstarávania pre zdravotnícke tovary ukazujú potrebu zlepšiť riadenie systému zdravotnej starostlivosti.

               (10)Opatrenia dôchodkovej reformy, ktoré boli prijaté, nedostatočne riešia otázku strednodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku sa bude až do roku 2026 postupne zvyšovať, ale dôchodkový systém nezohľadňuje ukazovatele týkajúce sa strednej dĺžky života. Okrem toho nie sú jasné pravidlá indexácie dôchodkov. Nízka účasť v dobrovoľných systémoch dôchodkového sporenia a chýbajúce zamestnanecké dôchodkové systémy ohrozujú primeranosť budúcich dôchodkov. Vláda chce realizovať komplexnú reformu dôchodkového systému ako súčasť širšieho „nového sociálneho modelu“. Táto stratégia ešte nebola finalizovaná a prijatá, najprv je však potrebné uzavrieť konzultácie so sociálnymi partnermi. Litva zaviedla opatrenia finančnej podpory pre starších a finančné stimuly na zamestnávanie starších pracovníkov. Komplexná stratégiu aktívneho starnutia však stále chýba.

               (11)Viac ako 30 % populácie Litvy ohrozuje chudoba. Reforma hotovostnej sociálnej pomoci spolu so zlepšením hospodárskej situácie viedla k značnému poklesu výdavkov a počtu príjemcov sociálnej pomoci. Aktívne opatrenia trhu práce a iné služby na podporu príjemcov sú však stále obmedzené.

               (12)Litva dosiahla výrazný pokrok v reforme štátnych podnikov a prijala právne predpisy, aby zabezpečila, že reformy budú mať dlhotrvajúci účinok. Vláda dokončila oddelenie komerčných a nekomerčných aktivít, ktoré sa teraz zverejňujú vo výročných správach. V prípade zostávajúcich štátnych podnikov sa vyžaduje, aby vymenovali nezávislých členov predstavenstva do konca septembra 2015.

               (13)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Litvy a jej stanovisko
                  7
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (15)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Litva by mala takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2015 a 2016 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Vyhnúť sa odchýlke od strednodobého cieľa v roku 2015 a zabezpečiť, aby sa odchýlka v roku 2016 obmedzovala na povolenú rezervu spájanú so systémovou dôchodkovou reformou. Rozšíriť daňový základ a zlepšiť daňovú disciplínu.

               2.Riešiť otázku zmenšujúcej sa populácie v produktívnom veku zlepšovaním relevantnosti vzdelávania pre trh práce, zvyšovaním ovládania základných zručností a zlepšovaním výkonnosti systému zdravotnej starostlivosti. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami, a to presunutím daňového zaťaženia na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast.

               3.Prijať komplexnú reformu dôchodkového systému, ktorá sa zaoberá aj otázkou primeranosti dôchodkov. Zlepšiť mieru pokrytia a primeranosti dávok v nezamestnanosti a hotovostnej sociálnej pomoci a zlepšiť tiež zamestnateľnosť tých, ktorí si hľadajú prácu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 264.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 34 final.

                     (7)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 503 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Českú republiku neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Českej republike na rok 2017
                  6
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česká republika dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Českej republiky pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Českej republike neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (3)Česká republika predložila 25. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 28. apríla 2017 svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  7
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  8
               .

               (5)Česká republika v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 plánuje v rokoch 2016 až 2020 dosiahnuť celkový rozpočtový prebytok. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1,0 % HDP. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2020 postupne klesne na 32,7 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zatiaľ čo riziká spojené s dosiahnutím rozpočtových cieľov sa javia ako všeobecne vyvážené, výrazný pokles verejných investícií v roku 2016, ktorý súvisí so začiatkom nového cyklu fondov EÚ, by mohol v roku 2017 viesť k silnejšiemu oživeniu verejných investícií, než sa očakávalo. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa zníži približne na 0 % HDP v roku 2017 a –0,2 % HDP v roku 2018, a zostane tak nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Česká republika v rokoch 2017 a 2018 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Pokiaľ ide o fiškálnu udržateľnosť, Česká republika z dlhodobého hľadiska naďalej čelí stredne vysokým rizikám. Tieto riziká vyplývajú predovšetkým z očakávaného účinku verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti a dôchodkov. Prognózované zvýšenie dlhodobých výdavkov na zdravotnú starostlivosť je zdrojom obáv, a to z hľadiska správy aj nákladovej efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ktorý sa vo veľkej miere spolieha na drahšiu ústavnú starostlivosť. Viaceré opatrenia sa nachádzajú v rôznych fázach implementácie, ale ich výsledky sa ešte neprejavili. Nedávno prijaté alebo plánované opatrenia na zmenu dôchodkového systému môžu v prípade ich realizácie viesť z dlhodobého hľadiska k zhoršeniu stavu verejných financií. Po prvé, parlament prijal právne predpisy, na základe ktorých vláda získala právomoc pružnejšie upravovať mechanizmus indexácie dôchodkov. Parlament tiež rokuje o návrhoch, ktorými sa má stanoviť strop pre zákonný vek odchodu do dôchodku na 65 rokov a vytvoriť mechanizmus pravidelného preskúmavania veku odchodu do dôchodku. Okrem toho sa v súčasnosti diskutuje aj o ďalších zmenách, ako je napríklad veľkorysejší vzorec indexácie dôchodkov a diferencované sadzby sociálneho poistenia v závislosti od počtu detí.

               (7)Parlament v januári 2017 schválil zákon o rozpočtovej zodpovednosti, ktorého cieľom je riešiť hlavné nedostatky českého fiškálneho rámca, ktorý bol nedávno vyhodnotený ako jeden z najslabších v EÚ. Doteraz však nebola zriadená nezávislá fiškálna rada, ktorá by na dodržiavanie pravidiel dohliadala. Okrem toho pre zvýšenie účinnosti a stability fiškálneho rámca bude kľúčové, aby sa nedávno zavedené opatrenia implementovali.

               (8)Česká republika čelí problémom v oblasti predchádzania korupcii, ako aj neefektívnosti vo verejnom obstarávaní. Hoci sa vykonali viaceré opatrenia z vládneho protikorupčného programu a ďalšie reformy sa chystajú, v praxi nie je korupcia systematicky postihovaná. Všeobecne možno konštatovať, že hospodárska súťaž v rámci postupov verejného obstarávania v Českej republike je naďalej nedostatočná, čo sa prejavuje vysokým počtom postupov s jedinou predloženou ponukou a priamo zadaných zákaziek, a to najmä v sektore informačných technológií. Nedostatočná podpora v oblasti odbornej prípravy a neexistencia štruktúr pre hromadné nákupy a kompetenčných centier bránia profesionalizácii verejného obstarávania a sťažujú dosiahnutie dobrého pomeru medzi kvalitou a cenou pri zadávaní verejných zákaziek. V tejto súvislosti je typické aj veľmi zriedkavé využívanie kvality ako kritéria na vyhodnotenie ponúk. Prechod na elektronické obstarávanie zostáva naďalej výzvou z viacerých hľadísk. Okrem iného je nevyhnutné zlepšiť štátom vlastnenú platformu elektronického obstarávania – Národný elektronický nástroj – a vyjasniť právny rámec pre poskytovanie služieb súkromnými poskytovateľmi, ktorí už pôsobia na českom trhu elektronického obstarávania.

               (9)Podnikateľské prostredie v Českej republike trpí v dôsledku vysokej regulačnej záťaže a mnohých administratívnych prekážok, najmä pokiaľ ide o postupy vydávania povolení a platbu daní. V septembri 2016 vláda predložila návrh novely stavebného zákona a súvisiacich právnych predpisov s cieľom zrýchliť a zjednodušiť postup udeľovania stavebných povolení tým, že sa doň začlení posudzovanie vplyvov na životné prostredie. O novele sa v súčasnosti rokuje v parlamente. Náklady podnikov na dodržiavanie daňových predpisov sú stále nad priemerom EÚ. Medzi nedostatky patria aj časté zmeny daňového poriadku. Prioritou českých orgánov je aj naďalej riešenie otázky porušovania daňovej disciplíny, ale na zjednodušenie sa nekladie žiaden osobitný dôraz. Zákon o dani z príjmov, ktorý by mal byť predložený, má zjednodušiť daňový poriadok, ale jeho návrh ešte nie je k dispozícii.

               (10)Miera používania služieb elektronickej verejnej správy v Českej republike patrí medzi najnižšie v EÚ, ale od roku 2015 sa zvýšila. České orgány prijali opatrenia na zlepšenie dostupnosti služieb elektronickej verejnej správy, ale mnohé sú stále vo fáze realizácie a niektoré individuálne opatrenia ešte neboli iniciované. Zodpovednosť za zavedenie služieb je rozdelená medzi viaceré ministerstvá a zainteresované strany považujú spoluprácu medzi jednotlivými rezortmi za obmedzenú.

               (11)Intenzita výskumu a vývoja sa v posledných rokoch výrazne zvýšila, ale kvalita jeho výsledkov sa zodpovedajúcim spôsobom nezlepšila. Reformy systému riadenia výskumu a vývoja prebiehajú, ale ešte neboli úplne dokončené. Vláda vo februári 2017 schválila novú metodiku hodnotenia (Metodika 17+), ktorá by mala posilniť mechanizmy súvisiace s prideľovaním finančných prostriedkov na základný a aplikovaný výskum. Prijíma sa rad opatrení na uľahčenie vytvárania silnejších väzieb medzi vysokými školami a podnikmi, pričom základom sú štrukturálne účinky českých inovačných platforiem.

               (12)Výsledky vzdelávania sú vo všeobecnosti dobré, ale úroveň základných zručností sa zhoršila. Výsledky študentov sú výrazne ovplyvnené ich sociálno-ekonomickým zázemím. Slabé výsledky v oblasti vzdelávania znevýhodnených skupín, predovšetkým rómskej komunity, vzbudzujú značné obavy. Odhaduje sa, že veľmi vysoký podiel rómskych detí ukončuje školskú dochádzku predčasne. Prijalo sa značné množstvo legislatívnych a administratívnych opatrení zameraných na podporu inkluzívneho vzdelávania, ktoré sa teraz začínajú vykonávať. Očakáva sa, že tieto opatrenia pomôžu znížiť rozdiely v dosiahnutom stupni vzdelania a vo výsledkoch vzdelávania medzi rómskymi a nerómskymi deťmi. Parlament v marci 2016 prijal novelu školského zákona, ktorou sa povinná školská dochádzka rozširuje aj na posledný rok predškolského vzdelávania a ktorou sa zabezpečí, aby menšie deti mali nárok na miesto v materskej škole. Napriek tomu však platí, že rozdiely vo vzdelávacom systéme sú prekážkou zvyšovania kvality ľudského kapitálu a v neskoršom živote sťažujú presadenie sa na trhu práce. V dôsledku zvýšených požiadaviek na učiteľov a starnutia učiteľského zboru je zaistenie atraktivity učiteľského povolania naďalej výzvou. Dôvodom je sčasti pomerne nízka mzda, hoci v posledných rokoch sa platové podmienky zlepšili. Vláda po viacerých odkladoch schválila nový kariérny systém pre učiteľov a pedagogických pracovníkov, ktorý má zvýšiť atraktívnosť tohto povolania. S výraznou podporu z fondov EÚ sa rozvíjajú príležitosti priebežného profesionálneho rozvoja učiteľov s dôrazom na činnosti profesionálneho rozvoja spojené s výučbou zmiešaných skupín a inkluzívnym vzdelávaním. V januári 2016 parlament prijal reformu vysokoškolského vzdelávania a jej výsledky treba sledovať. Plánuje sa aj reforma systému financovania inštitúcií vysokoškolského vzdelávania.

               (13)Miera nezamestnanosti v Českej republike naďalej klesá. Napätejšia situácia na trhu práce komplikuje zamestnávateľom nábor pracovníkov. Stále však existuje určitý potenciál kompenzovať nedostatok pracovných síl mobilizáciou skupín, ktoré sú na trhu práce zastúpené v menšej miere, ako sú napríklad ženy s malými deťmi, nízkokvalifikované osoby a príslušníci rómskej komunity. K zvýšeniu ekonomickej aktivity týchto nevyužitých skupín by prispelo posilnenie informačnej a aktivačnej kapacity verejných služieb zamestnanosti v spojení s vhodnými a dobre cielenými aktívnymi politikami trhu práce a individualizovanými službami. Prekážkou účasti žien s malými deťmi na trhu práce je pretrvávajúci nedostatok cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti o deti, najmä pre deti do troch rokov, nárok na dlhú rodičovskú dovolenku, obmedzené využívanie pružného pracovného času oboma rodičmi a nízka miera využívania rodičovskej dovolenky zo strany otcov. V posledných rokoch sa prijali určité opatrenia na riešenie týchto problémov. Nízkokvalifikované osoby však dosahujú na trhu práce výrazne horšie výsledky než všetky ostatné skupiny. V parlamente v súčasnosti prebieha diskusia o legislatívnom rámci sociálneho bývania, ktorý by mal stanoviť vnútroštátne štandardy a cieľové skupiny.

               (14)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Českej republike v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (15)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a zastáva názor, že Česká republika podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2017 a 2018 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Zaistiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií so zreteľom na starnutie obyvateľstva. Zvýšiť účinnosť verejných výdavkov, najmä bojom proti korupcii a neefektívnym postupom vo verejnom obstarávaní.

               2.Odstrániť prekážky rastu najmä zjednodušením postupu udeľovania stavebných povolení a ďalším znížením administratívnej záťaže podnikov, zavedením kľúčových služieb elektronickej verejnej správy, zlepšením kvality výskumu a vývoja a podporou zamestnanosti skupín, ktoré sú nedostatočne zastúpené na trhu práce.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 344 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Európska rada 17. – 18. marca 2016 schválila priority ročného prieskumu rastu. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Slovinsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. Komisia v ten istý deň prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike v eurozóne
                  7
               . Európska rada uvedené odporúčanie schválila na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Slovinsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania.

               (2)Správa o Slovinsku na rok 2016
                  8
                bola uverejnená 26. februára 2016. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015 a národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 predložila výsledky hĺbkového preskúmania
                  9
               . Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Slovinsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Nedostatky v bankovom sektore, zadlženosť podnikov, nedostatok investícií a dlhodobé riziká v oblasti fiškálnej udržateľnosti predstavujú zraniteľné miesta, ktoré si vyžadujú pozornosť. Do slovinského bankového sektora sa vrátila dôvera. Úverový rast však zostáva negatívny a úroveň nesplácaných úverov je naďalej relatívne vysoká. Je nevyhnutné, aby sa Slovinsko zaoberalo rizikami v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ktoré pramenia z rastúceho tlaku na jeho systém zdravotnej starostlivosti a dôchodkový systém, a aby znížilo vysoký verejný dlh. Potrebné je tiež ďalšie obmedzenie prekážok brániacich investíciám, a to najmä v oblasti verejnej správy. Treba posilniť zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík a vykonávania štrukturálnych reforiem, a to najmä v oblasti dôchodkov, zdravotníctva, dlhodobej starostlivosti a politík trhu práce.

               (3)Slovinsko 15. apríla 2016 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako sa predpokladá v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  10
               .

               (5)Program stability Slovinska na rok 2016 naznačuje, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov na rozpočet je významný a poskytuje primerané dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových výdavkov. Podľa Komisie predstavovali dodatočné oprávnené výdavky 0,06 % HDP v roku 2015, pričom na rok 2016 sa v súčasnosti odhadujú vo výške 0,07 % HDP. Ustanovenia vymedzené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 umožňujú považovať tieto dodatočné výdavky za výdavky spĺňajúce podmienky, keďže prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, ktorej vplyv na slovinské verejné financie je významný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu. Keďže toto ustanovenie neplatí pre rok 2015, pretože sa na Slovinsko vzťahoval postup pri nadmernom deficite, konečné posúdenie, týkajúce sa roku 2016, vrátane oprávnených súm sa uskutoční na jar roku 2017, na základe zistených údajov poskytnutých slovinskými orgánmi.

               (6)[Po ukončení postupu pri nadmernom deficite sa na Slovinsko v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo.] Podľa programu stability na rok 2016 vláda plánuje postupne znížiť celkové saldo z 2,2 % HDP v roku 2016 na 0,4 % HDP v roku 2019. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení a ktorý nezohľadňuje požiadavky Paktu stability a rastu, sa dosiahne v roku 2020, teda nad rámec programového horizontu. Prepočítané štrukturálne saldo však ukazuje štrukturálny deficit vo výške 1,2 % HDP v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2016 na 80,2 % a bude naďalej klesať až na 73,8 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Podľa prognózy Komisie z jari 2016, slovinská produkčná medzera na rok 2017 predstavuje 1,8 % HDP, zatiaľ čo potenciálny rast sa odhaduje na úrovni 1,1 % HDP a rast reálneho HDP na úrovni 2,3 % HDP. Na základe týchto údajov sa usudzuje, že Slovinsko sa v roku 2017 bude nachádzať v „priaznivom období“ s požadovanou štrukturálnou úpravou na úrovni 1 % HDP. V konkrétnom v prípade Slovinska však existuje značná neistota v súvislosti s výpočtom potenciálneho rastu a produkčnej medzery, a to vzhľadom na osobitú situáciu na pracovnom trhu, obzvlášť výrazný pokles hospodárskej činnosti v rokoch 2008 až 2013 a prebiehajúce štrukturálne reformy. Alternatívne odhady produkčnej medzery v rámci dlhšieho časového horizontu, odzrkadľujúce prebiehajúce preskúmanie metódy odhadu, naznačujú miernejší profil produkčnej medzery v Slovinsku, čo znamená, že by bolo predčasné konštatovať, že slovinské hospodárstvo sa v roku 2017 bude nachádzať v priaznivom období. Javí sa preto vhodné požadovať za súčasnej situácie štrukturálne úsilie v roku 2017 v súlade s bežnými podmienkami. Zdá sa, že existuje riziko určitej odchýlky od odporúčanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a významnej odchýlky v roku 2017 za predpokladu, že nedôjde k zmene politík. Závery pre rok 2016 by sa nezmenili v prípade, ak by sa z posúdenia vylúčil vplyv na rozpočet spôsobený mimoriadnym prílevom utečencov. Predpokladá sa, že Slovinsko v roku 2016 dodrží prechodné dlhové pravidlo a v roku 2017 ho bude dodržiavať vo všeobecnosti. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Slovinsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia na zaručenie ich dodržania.

               (7)Parlament v júli 2015 prijal zákon o fiškálnych pravidlách. Treba však ešte zriadiť nezávislú fiškálnu radu, ktorá by dohliadala na vykonávanie pravidiel. Okrem toho sú potrebné úpravy zákona o verejných financiách, ktorými sa zabezpečí úplné sfunkčnenie zákona o fiškálnych pravidlách, s cieľom zaistiť zákonné postavenie viacročného prístupu k zostavovaniu rozpočtu.

               (8)Vysoký verejný dlh na úrovni viac ako 60 % HDP spôsobuje, že Slovinsko je zraniteľné voči otrasom v oblastiach nominálneho rastu a úrokových sadzieb. Obyvateľstvo v Slovinsku zároveň v porovnaní s väčšinou členských štátov starne rýchlejšie. Slovinsko čelí vysokým rizikám v oblasti dlhodobej udržateľnosti verejných financií, keďže zaznamenáva najvyšší ukazovateľ medzery dlhodobej udržateľnosti spomedzi všetkých členských štátov, ktorý vyplýva z plánovaného zvýšenia verejných výdavkov na dôchodky, zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Plánované verejné výdavky na dôchodky sú najvyššie spomedzi všetkých členských štátov, pričom sa odhaduje nárast z 11,8 % HDP v roku 2013 na 15,3 % HDP v roku 2060. Odhaduje sa, že miera odkázanosti obyvateľstva v dôchodkovom veku sa od roku 2013 do roku 2060 viac ako zdvojnásobí, čo vytvorí významný tlak na dôchodkové systémy. Plánované implicitné záväzky, ktoré sa týkajú výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sú odzrkadlením dlhodobých výziev v tejto oblasti. Navyše v budúcnosti možno očakávať problémy s primeranosťou pracovníkov pre trh práce v prípadoch neúplnej dĺžky pracovného života, keďže počet osôb s neúplnými alebo krátkymi pracovnými kariérami sa zvyšuje, čo vyplýva aj z ich neskorého vstupu na pracovný trh, krátkodobých zamestnaní a nízkej miery príspevkov do dôchodkového systému. Biela kniha o dôchodkoch bola uverejnená v apríli 2016 a slúži ako základ pre rozsiahlu verejnú konzultáciu. Výsledky tejto verejnej konzultácie sa premietnu do novej dôchodkovej reformy, ktorá by sa mala prijať v súčasnom volebnom období, pričom ju odštartuje rýchla dohoda so sociálnymi partnermi o jej kľúčových aspektoch, najmä o veku odchodu do dôchodku, výške dôchodkov, indexácii a optimalizácii druhého piliera.

               (9)Odhaduje sa, že verejné výdavky na dlhodobú starostlivosť sa v dôsledku starnutia obyvateľstva do roku 2060 viac ako zdvojnásobia. Toto predstavuje veľkú výzvu v oblasti fiškálnej udržateľnosti v Slovinsku. Očakáva sa, že podiel obyvateľstva vo veku 80 rokov a viac vzrastie trojnásobne, zo 4,6 % v roku 2013 na 12,4 % v roku 2060. Celkové výdavky na dlhodobú starostlivosť vzrástli od roku 2003 do roku 2013 o 85 %, pričom súkromné výdavky rástli rýchlejšie ako verejné. V Slovinsku neexistuje integrovaný systém dlhodobej starostlivosti. Výdavky v Slovinsku sú zamerané na formálne vecné dávky, pričom väčšina z nich je určená skôr na ústavnú ako na domácu starostlivosť, hoci hodnoty v oboch oblastiach sa nachádzajú pod priemerom EÚ. Existuje značný priestor na zlepšenie nákladovej účinnosti v systéme zdravotnej starostlivosti tým, že sa posilnia opatrenia na zlepšenie primárnej starostlivosti, ktorá predstavuje prvý kontakt s pacientom, zabezpečí sa presun z nemocničnej na ambulantnú starostlivosť, zlepší sa efektivita a riadenie nemocníc, ako aj postupy pri zazmluvňovaní verejných súťažiach a platbách v oblasti zdravotníckych služieb, budú sa poskytovať kvalitnejšie informácie o nákladoch na prispôsobenie importovaných diagnosticky príbuzných skupín a bude sa pokračovať vo vytváraní rámca na monitorovanie kvality. Podiel spoločného obstarávania je nízky a najnižšia cena je často hlavným kritériom výberu. Dokončilo sa komplexné preskúmanie systému zdravotnej starostlivosti a národný plán riešenia krízovej situácie v zdravotníctve na roky 2016 – 2025 prijala vláda koncom roka 2015 a parlament v marci 2016. Je to strategický plán reformy, ale návrhy na účinné záväzné vykonávacie opatrenia neboli ešte predložené, keďže sú stále v štádiu prípravy. Okrem toho nie je zrejmé, či sa reforma bude venovať kľúčovým otázkam, ako je vytvorenie schém zabudovaných automatických stabilizátorov, ktoré by zmiernili výkyvy príjmov počas hospodárskeho cyklu alebo prístup k poskytovaniu služieb a ich kvalitu. Prijatie zákona o dlhodobej starostlivosti a zákona o zdravotnej starostlivosti a zdravotnom poistení sa opakovanie oddialilo a súčasný plán realizácie ich prijatia sa javí byť optimistický v druhej polovici roka 2016.

               (10)Výkonnosť trhu práce sa postupne zlepšuje a sociálne podmienky sa stabilizovali. Vytváranie pracovných miest výrazne vzrástlo a nezamestnanosť klesá. Miera účasti starších a nízkokvalifikovaných pracovníkov na trhu práce je však stále výzvou. Dlhodobá nezamestnanosť stále predstavuje viac ako polovicu celkovej nezamestnanosti, pričom výrazným podielom k nej prispievajú nízkokvalifikovaní pracovníci alebo pracovníci starší ako 50 rokov. Usmernenia pre opatrenia aktívnej politiky trhu práce 2016 – 2020 predstavujú pokračovanie doteraz uplatňovaného prístupu, no výdavky na túto oblasť politiky zostávajú nízke. V novembri 2015 boli prijaté dočasné výnimky zo sociálnych príspevkov zamestnávateľov pre nových pracovníkov nad 55 rokov. Očakáva sa, že ďalšie opatrenia týkajúce sa predĺženia pracovného života, ktoré zahŕňajú aj prispôsobenie pracovného prostredia a sú dôležité aj pre udržateľnosť dôchodkového systému, sa predložia v roku 2016. Rast miezd je naďalej v súlade s rastom produktivity a stále podporuje vonkajšiu konkurencieschopnosť. Parlament v novembri 2015 na návrh odborových organizácií schválil zákon, ktorý nanovo definoval zloženie minimálnej mzdy, s cieľom vylúčiť určité príspevky. Organizácie zamestnávateľov v dôsledku toho odstúpili od sociálnej dohody, čím významne oslabili sociálny dialóg.

               (11)Napriek tomu, že nesplácané úvery zostávajú na vysokej úrovni v porovnaní s obdobím pred krízou, podarilo sa dosiahnuť pokrok v ich reštrukturalizácii. Slovinsko podniklo viacero politických opatrení s cieľom zlepšiť udržateľnosť bankového sektora. Patria medzi ne posilnenie reštrukturalizačnej kapacity bánk a zavedenie opatrení na stanovenie osobitných cieľov na zníženie nesplácaných úverov. Slovinsko zaviedlo aj niekoľko opatrení na riadenie úverového rizika. Do polovice roka 2016 sa očakávajú prvé pozitívne výsledky. Politickým prioritami v krátkodobom horizonte však naďalej ostávajú riešenie otázky nesplácaných úverov a riadenie úverového rizika. Dokončila sa prevádzková a finančná reštrukturalizácia veľkých podnikov a rámcové reštrukturalizačné dohody sa neustále monitorujú. Spoločnosť pre správu aktív bánk (BAMC) je plne funkčná a jej stratégia na roky 2017 – 2022 bola vytýčená. Reštrukturalizácia úverového portfólia naďalej zostáva významným rizikom pre udržateľnosť verejných financií, a to aj napriek tomu, že BAMC dosiahla v tejto oblasti určitý pokrok. Jej činnosť v roku 2015 prispela 1 % HDP k celkovému deficitu verejných financií, ktorý predstavoval 2,9 %. Dohľad nad aktivitami BAMC sa zdá byť nedostatočný, keďže orgány výrazne – o 0,7 % HDP – podcenili jej deficit v roku 2015 a zjavne si neboli vedomé úrovne odpisov, ktoré BAMC realizovala. K dispozícii sú aj ďalšie nástroje reštrukturalizácie. Na základe významného pokroku v reštrukturalizácii veľkých podnikov začalo Slovinsko aj s reštrukturalizáciou viacerých malých a stredných podnikov. Banky v súčasnosti vykonávajú usmernenia pre túto reštrukturalizáciu MSP. Dosiahol sa pokrok v zlepšení prístupu MSP a mikropodnikov k financovaniu. Prístup k alternatívnym zdrojom financovania, akým je napríklad rizikový kapitál, je však obmedzený. Malé podniky sú stále príliš závislé od bankových úverov, a to aj napriek zvyšujúcej sa dostupnosti dlhových nástrojov a nástrojov vlastného imania na trhu. Tento segment je preto veľmi citlivý na vývoj na trhu s úvermi.

               (12)Útlm rastu investícií zaznamenaný v posledných rokoch obmedzil hospodárske výsledky Slovinska a jeho a vyhliadky na budúci rast. Súkromné investície počas hospodárskej krízy prudko poklesli a odvtedy klesá aj ich podiel na HDP. Keďže verejné investície výrazne závisia od dynamiky finančných prostriedkov EÚ, na podporu a udržanie hospodárskeho rastu sú potrebné produktívnejšie investície. Priame zahraničné investície v Slovinsku za posledné dva roky výrazne vzrástli, a to najmä vďaka vyššiemu úsiliu v oblasti privatizácie. Podnikateľské prostredie v Slovinsku je však naďalej brzdené prebiehajúcim procesom znižovania pákového efektu a vysokou úrovňou administratívneho zaťaženia, a to najmä v oblasti výstavby, priestorového plánovania a dodržiavania daňových predpisov, ale aj reštriktívnymi opatreniami v oblasti prístupu k regulovaným povolaniam a ich vykonávaniu, čo zabraňuje prílevu investícií. Zjednodušenie podnikania v Slovinsku závisí od upevnenia podnikateľskej dôvery a ďalšieho odstránenia neefektívnosti verejnej správy a byrokracie, ktoré pramenia z vysokého počtu zákonov a súvisiacich predpisov a ich častých zmien. Približne polovica opatrení na zníženie administratívneho zaťaženia, ktoré boli stanovené v jednotnom dokumente vlády, bola vykonaná, ale niektoré relevantné opatrenia týkajúce sa najmä stavebných povolení a priestorového plánovania boli odložené.

               (13)Stratégia rozvoja verejnej správy na obdobie rokov 2015 – 2020, ktorú Slovinsko prijalo ako súčasť splnenia predpokladov na získanie prístupu k európskym štrukturálnym a investičným fondom na obdobie rokov 2014 – 2020, zasahuje do viacerých portfólií, čím sa stáva kľúčovou medziministerská koordinácia , ak sa má implementovať v správnom čase a riadnym spôsobom. Vláda vo februári 2016 prijala druhú predbežnú správu o vykonávaní programu nulovej tolerancie voči korupcii. V rámci tohto programu sa dosiahol určitý pokrok. Niektoré opatrenia programu (spoločné verejné obstarávanie v oblasti zdravotnej starostlivosti, vyšetrovanie trestných činov v bankovom sektore a prijatie zákona o integrite a prevencii korupcie), však boli odložené. Plánovaná zmena zákona o integrite a prevencii korupcie poskytne príležitosť zlepšiť fungovanie komisie pre prevenciu korupcie tým, že sa bude venovať otázkam dôveryhodnosti a účinnosti jej práce. V justičnom systéme sa dĺžka súdnych pojednávaní opäť skrátila a veľký počet nedoriešených prípadov sa znížil, čiastočne aj vďaka menšiemu počtu nových prípadov. Tento pokles je do istej miery spôsobený aj zmenami v procedurálnom a štatistickom spracúvaní prípadov vymáhania práva. Najvyšší súd aj naďalej aktualizuje pracovné procesy na súdoch a reformuje systém správy prípadov. Napriek vylepšenému rámcu pre platobnú neschopnosť, ktorý ponúka podnikom väčšie možnosti reorganizácie, sú likvidačné konania naďalej zdĺhavé a neúčinné.

               (14)Štát do hospodárstva aj naďalej výrazne zasahuje. Štát je najväčším zamestnávateľom, správcom aktív a držiteľom podnikových dlhopisov v Slovinsku. V nadväznosti na odporúčania k tejto otázke, ktoré boli vydané v období rokov 2012 až 2015, Slovinsko vytvorilo nový rámec pre Slovinskú štátnu holdingovú spoločnosť. Rámec zahŕňa stratégiu riadenia štátneho vlastníctva, súbor výkonnostných kritérií aktív a plán riadenia na rok 2016. Tento systém dopĺňa nový kódex správy a riadenia pre štátom riadené spoločnosti, ktorý bol prijatý koncom roka 2014. Stratégia potvrdzuje mieru štátnych zásahov do hospodárstva a viac sa zameriava na lepšiu výkonnosť štátnych podnikov. O to potrebnejšie je preto vykonávanie vylepšeného rámca Slovinskou štátnou holdingovou spoločnosťou, s cieľom zabezpečiť oddelenie štátneho vlastníctva od regulačných funkcií a profesionálneho riadenia štátnych firiem. Spolu s ďalšou privatizáciou vybraných aktív by tieto činnosti mali pomôcť znížiť podmienené záväzky pre rozpočet z tejto oblasti. Privatizácia NLB sa má začať v roku 2016 v súlade s plánom riadenia Slovinskej štátnej holdingovej spoločnosti.

               (15)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (16)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  11
               je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (17)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1, 3 a 4.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V nadväznosti na nápravu nadmerného deficitu dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017. Stanoviť strednodobý rozpočtový cieľ, ktorý zohľadňuje požiadavky Paktu stability a rastu. Posilniť fiškálny rámec zriadením nezávislej fiškálnej rady a zmenou zákona o verejných financiách. Dokončiť a uskutočniť reformu dlhodobej starostlivosti a systému zdravotnej starostlivosti, aby sa stali nákladovo efektívnejšími a aby sa zabezpečila dlhodobá udržateľnosť dostupnej a kvalitnej starostlivosti. Do konca roku 2017 prijať reformu dôchodkového systému.

               2.V konzultácii so sociálnymi partnermi zvýšiť zamestnateľnosť nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov, a to aj poskytovaním celoživotného vzdelávania a aktivačných opatrení.

               3.Zlepšiť podmienky financovania pre dôveryhodné podniky vrátane sprostredkovania trvalého riešenia otázky nesplácaných úverov a prístupu k alternatívnym zdrojom financovania. Zabezpečiť riadne vykonávanie stratégie spoločnosti pre správu aktív bánk.

               4.Prijať opatrenia na modernizáciu verejnej správy a znížiť administratívne zaťaženie podnikov. Zlepšiť riadenie a výkonnosť štátnych podnikov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


            EURÓPSKA
            KOMISIA

                                   V Bruseli 13. 5. 2015
                                   COM(2015) 270 final

                        Odporúčanie

                  ODPORÚČANIE RADY

ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2015

           a ktorým sa predkladá stanovisko Rady
      ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2015
 ---pagebreak---                                           Odporúčanie

                                   ODPORÚČANIE RADY

              ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2015

                          a ktorým sa predkladá stanovisko Rady
                     ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2,
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu3,
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie
          pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
          hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú
          potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
          a konkurencieschopnosti.
(2)       Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa
          všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky
          2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre
          politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované
          usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej
          vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

1
         Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
2
         COM(2015) 270.
3
         P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak--- (3)    Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem
       Poľska na rok 2014, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému
       programu Poľska na rok 2014.
(4)    Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu4, čo znamenalo začiatok
       európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten
       istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme
       varovania5, v ktorej neurčila Poľsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
       ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)    Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií,
       zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej
       konsolidácie podporujúcej rast.
(6)    Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Poľsku na rok 20156. Táto
       správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní
       pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.
(7)    Poľsko predložilo 29. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015
       a 30. apríla 2015 svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť
       prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(8)    Poľsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu [po
       zrušení postupu pri nadmernom deficite v júni 2015]. Vo svojom konvergenčnom
       programe na rok 2015 vláda plánuje postupne znížiť v roku 2015 celkový deficit
       z 3,2 % HDP na 2,7 % HDP a ďalej na 1,2 % HDP v roku 2018. Na základe
       prognózy Komisie z jari 2015 sa nadmerný deficit dá považovať za odstránený už
       v roku 2014, čo je jeden rok pred termínom, berúc do úvahy skutočnosť, že
       prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP možno vysvetliť čistými rozpočtovými
       nákladmi na systémovú dôchodkovú reformu. Podľa konvergenčného programu
       vláda plánuje dosiahnuť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP –
       do roku 2019. Po dosiahnutí vrcholu pomeru verejného dlhu k HDP vo výške 51,7 %
       v roku 2015 vláda plánuje jeho zníženie na 49,1 % v roku 2018. Makroekonomický
       scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný v roku 2015
       a priaznivý v roku 2016. Na základe celkového posúdenia sa predpokladá, že Poľsko
       v roku 2015 dodrží požadovanú úpravu smerom k strednodobému cieľu, pretože
       čistý rast výdavkov je pod úrovňou referenčnej hodnoty. Opatrenia na podporu
       plánovaných cieľov deficitu od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované.
       Vzhľadom na prognózu Komisie z jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od
       požadovanej úpravy v roku 2016, pretože štrukturálna úprava nespĺňa požiadavku.
       Preto budú v roku 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia
       konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva
       názor, že možno očakávať, že Poľsko vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu
       stability a rastu. Daňové príjmy by sa mohli zvýšiť znížením súčasného extenzívneho
       používania znížených sadzieb DPH a zvýšením efektívnosti daňovej správy.
(9)    Pre fiškálny rámec Poľska by bolo prínosom vytvorenie nezávislého orgánu
       zodpovedného za vykonávanie ex ante a ex post posúdení dodržiavania fiškálnych
       pravidiel, posúdenie makroekonomických a rozpočtových prognóz a analýza
       dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

4
      COM(2014) 902.
5
      COM(2014) 904.
6
      SWD(2015) 40 final.
 ---pagebreak--- (10)   Poľsko koncom roka 2013 zvrátilo systémovú dôchodkovú reformu z roku 1999.
       Hoci zvrátenie systémovej dôchodkovej reformy z roku 1999 povedie
       v krátkodobom horizonte k určitým rozpočtovým úľavám, nezlepší sa ním dlhodobá
       udržateľnosť verejných financií, pretože krátkodobé účinky vyšších sociálnych
       príspevkov a nižšie úrokové platby budú kompenzované vyššími dôchodkovými
       platbami z verejného dôchodkového piliera v budúcnosti. Celkovo sa so zvrátením
       systémovej dôchodkovej reformy z roku 1999 spájajú v dlhodobom horizonte určité
       riziká pre poľské verejné financie.
(11)   Výsady sociálneho zabezpečenia udelené poľnohospodárom a baníkom naďalej
       brzdia profesijnú mobilitu a predstavujú značné náklady pre verejné financie. Tieto
       preferenčné systémy odrádzajú ľudí od toho, aby prešli do produktívnejších sektorov,
       vytvárajú skrytú nezamestnanosť a z dôvodu nízkych príspevkov sú značne dotované
       daňovníkmi. Poľský poľnohospodársky sektor zamestnáva 11,4 % pracovníkov, čo je
       dvakrát viac než priemer EÚ, pričom vytvára iba 3,3 % národnej hrubej pridanej
       hodnoty. Štátne dotácie do systému sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov
       majú hodnotu takmer 1 % HDP a na dôchodky pre baníkov 0,5 % HDP. Prepojenie
       medzi príspevkami a dávkami je slabé a príspevky sú väčšinou založené na paušálnej
       sadzbe. Poľnohospodárov s vysokými príjmami nemožno systematicky vylúčiť zo
       systému, a preto je možné systém zneužívať. Zavedenie systému na zaznamenávanie
       a posudzovanie príjmov poľnohospodárov by predstavovalo nevyhnutný prvý krok
       smerom k reforme systému sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov.
(12)   V Poľsku pretrváva segmentácia trhu práce. Výskyt zmlúv na krátkodobé
       zamestnanie je najvyšší v EÚ, pričom prechod od krátkodobého zamestnania
       k trvalému pracovnému pomeru je nízky a mzdový rozdiel je najvyšší v EÚ. Prísne
       ustanovenia o prepúšťaní, dlhé súdne konania a iné prekážky týkajúce sa
       zamestnancov podporujú používanie pracovných zmlúv na dobu určitú
       a neštandardných pracovných zmlúv. Vnímanie vysokých nákladov zmlúv
       zahrnutých v zákonníku práce navyše vedie k nadmernému používaniu
       občianskoprávnych zmlúv (umowy cywilno-prawne), ktoré sú pre zamestnávateľov
       príťažlivé z dôvodu súvisiacich nižších príspevkov sociálneho zabezpečenia. Vysoký
       podiel zmlúv tohto typu, t. j. súvisiacich s nižšími príspevkami, však môže znížiť
       kvalitu dostupného zamestnania, najmä pre mladých pracovníkov. Nezamestnanosť
       mladých ľudí je vysoká, čo je čiastočne výsledkom nesúladu medzi ponúkanými
       a požadovanými zručnosťami uchádzačov na jednej strane a potrebami trhu práce na
       strane druhej. Preto je potrebné pokračovať v úsilí o reformovanie systému
       odborného vzdelávania a prípravy, ako aj o zvýšenie nízkej úrovne účasti na
       celoživotnom vzdelávaní. Účasť žien na trhu práce zostáva nízka. S cieľom riešiť
       túto otázku Poľsko zvýšilo dostupnosť predškolského vzdelávania, stále však patrí
       medzi krajiny EÚ s najslabšími výsledkami, pokiaľ ide o dostupnosť služieb
       starostlivosti o najmenšie deti.
(13)   Sektor železničnej dopravy trpí v dôsledku vysokých poplatkov za prístup na trať
       a v dôsledku neprimeraného vnútroštátneho financovania. Postupy navrhovania
       a vykonávania projektov sú obvykle zdĺhavé a komplikované, čo je dôsledkom
       regulačného a administratívneho prostredia. Zatiaľ čo nedávne legislatívne zmeny
       môžu mať pozitívny účinok na železničnú dopravu, je nepravdepodobné, že by
       ovplyvnili investičné projekty, ktoré sa začali počas programového obdobia 2007 –
       2013. Počas obdobia 2014 – 2020 sa však výrazne zvýšilo financovanie sektora
       železničnej dopravy z fondov EÚ.
(14)   Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej
       politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň
 ---pagebreak---         posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia
        v nadväznosti na odporúčania adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch.
        Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
        politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
        potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
        zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej
        odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených
        odporúčaní 1 až 4.
(15)    Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Poľska a jej
        stanovisko7 je premietnuté najmä do odporúčania 1,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:
1.      Po náprave nadmerného deficitu dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,5 % HDP
        smerom k strednodobému cieľu v obidvoch rokoch 2015 a 2016. Zriadiť nezávislú
        fiškálnu radu. Obmedziť používanie znížených sadzieb DPH.
2.      Začať s postupom zosúladenia dôchodkových systémov poľnohospodárov a baníkov
        s dôchodkovými systémami ostatných pracovníkov a prijať harmonogram
        progresívneho úplného zosúladenia; zaviesť systém posudzovania a zaznamenávania
        príjmov poľnohospodárov.
3.      Prijať opatrenia na zníženie nadmerného využívania krátkodobého zamestnania
        a občianskoprávnych zmlúv na trhu práce.
4.      Odstrániť prekážky pre investovanie do železničných projektov.
V Bruseli

                                                 Za Radu
                                                 predseda

7
       Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.