				|

		52012DC0314

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Belgicka na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0314 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Belgicka na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na roky 2012
– 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1], a
najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o spustení novej stratégie pre zamestnanosť
a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky
členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala
rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok
2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgicka
na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila Belgicko za jeden z
členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové
preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu
uprednostniť fiškálnu konsolidáciu, ktorá bude podporovať rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporiť rast a
konkurencieschopnosť, znížiť nezamestnanosť a vyriešiť
sociálne dôsledky krízy, ako aj potrebu modernizovať verejnú správu.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Belgicko 30. apríla 2012
predložilo svoj program stability z roku 2012 na roky 2012 – 2015 a svoj
národný programu reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť
prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v
hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č.
1176/2011 takisto posúdila, či je Belgicko postihnuté makroekonomickou
nerovnováhou. Komisia dospela vo svojom hĺbkovom preskúmaní[7] k záveru, že Belgicko síce zažíva vonkajšiu
nerovnováhu, ale nie nadmernú.
(8)       Na základe posúdenia programu
stability z roku 2012 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada
domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových
prognóz programu, je na roky 2012 a 2013 realistický a na roky 2014 a 2015
optimistický, keďže sa v ňom predpokladá rast HDP, ktorý je podstatne
vyšší ako najnovšie odhady potenciálneho rastu v rámci prognózy Komisie z jari
2012. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je v roku 2012
znížiť deficit na menej ako 3 % HDP (na 2,8 % HDP z 3,7 % HDP v
roku 2011) a do roku 2015 na nulu. Program potvrdzuje predchádzajúci
strednodobý rozpočtový cieľ − štrukturálny prebytok vo výške
0,5 % HDP, čo zodpovedá požiadavkám Paktu o stabilite a raste.
Celkový deficit plánovaný na rok 2012 je v súlade s termínom, ktorý stanovila
Rada na korekciu nadmerného deficitu, a plánované fiškálne úsilie dodržiava
odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite, a to priemerné
ročné štrukturálne úsilie vo výške minimálne 0,75 % HDP. Plánované
tempo rastu verejných výdavkov so zohľadnením diskrečných opatrení na
strane príjmov zodpovedá v rokoch 2013 až 2015, ale nie v roku 2012,
referenčnej hodnote pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste. Na
základe (prepočítaného) štrukturálneho salda rozpočtu[8] sa v programe predpokladá, že štrukturálne
saldo sa v roku 2012 zlepší o 1,1 percentuálneho bodu HDP a v období rokov
2013 − 2015 v priemere približne o 0,8 %. Existujú však riziká
vyplývajúce z toho, že sa ešte nešpecifikovali dodatočné opatrenia, ktoré
sa majú prijať od roku 2013, a že makroekonomický scenár od roku 2014 je
príliš optimistický. Verejný dlh, ktorý je s 98,0 % HDP v roku 2011 výrazne nad
prahovou hodnotou 60 %, sa má podľa programu stabilizovať a v
roku 2015 znížiť na 92,3 %, čo by znamenalo dostatočný
pokrok v dosahovaní referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu podľa Paktu
o stabilite a raste. Okrem toho sú implicitné záväzky v súvislosti so zárukami
pre finančný sektor mimoriadne vysoké. Pre viacročný rámec založený
na pravidlách pre verejnú správu by najmä s ohľadom na výdavky bolo
výhodné, ak by regióny, spoločenstvá, a obce naplánovali mechanizmy
presadzovania a/alebo záväzky na dosiahnutie pre ne stanovených cieľových
deficitov.
(9)       Mali by sa riešiť
náklady spojené so starnutím obyvateľstva a mal by sa dosiahnuť
štrukturálny pokles deficitu, aby sa znížil vysoký verejný dlh. Nová federálna
vláda sa v decembri 2011 dohodla na reforme belgického sociálneho systému
dôchodkového zabezpečenia. Aby sa zvýšil skutočný vek odchodu do
dôchodku, je teraz potrebné účinné vykonávanie a monitorovanie
začatých reforiem zákona. Rozhodujúca je podpora reformy sociálneho
dôchodkového zabezpečenia opatreniami na stimuláciu aktívneho starnutia a
dlhšieho produktívneho života, ale dosiahnuť tento cieľ by pomohli aj
ďalšie reformy, ako napríklad prepojenie zákonného veku odchodu do
dôchodku so strednou dĺžkou života.
(10)     Belgický finančný systém
stále čelí veľkým výzvam. Reštrukturalizácia belgických bánk sa ešte
nedokončila a štátna pomoc poskytnutá v rokoch 2008/2009 v reakcii na
finančnú krízu ešte nebola úplne splatená. Okrem toho vzhľadom na
vysokú úroveň záruk riziká bankového a verejného sektora spolu úzko
súvisia.
(11)     Bežný účet sa v priebehu
času postupne zhoršuje. Zlepšenie bilancie v oblasti poskytovania služieb
nevykompenzuje zhoršenie obchodnej bilancie v prípade tovaru. V oblasti vývozu
tovaru Belgicko stratilo svoje postavenie nielen pokiaľ ide
o expandujúci svetový obchod, ale aj v porovnaní s inými krajinami
eurozóny a priemerom eurozóny, čo poukazuje na nepriaznivý vývoj
domácich jednotkových nákladov práce v porovnaní s hlavnými obchodnými
partnermi Belgicka (NL, FR, DE) a s eurozónou ako celkom. Vzhľadom na
existenciu systému automatickej indexácie miezd nemusela snaha verejnej správy
obmedziť zvýšenie reálnych miezd v období rokov 2011 – 2012 na maximálne
0,3 % zabrániť tomu, aby bol rast nominálnej mzdy vyšší ako rast v
susedných krajinách. Hoci produktivita je vysoká, rastie len pomaly a aj
náklady na medzivstupy, najmä energiu, sú vysoké. S cieľom obmedziť
infláciu sa zmrazili maloobchodné ceny plynu a elektrickej energie, ale
neprijali sa žiadne konkrétne opatrenia v súvislosti s reformou mzdového
vyjednávania a samotného systému indexácie miezd. Intenzita výskumu a vývoja v
súkromnom sektore v posledných rokoch stagnovala a nedostatok kvalifikovaných
odborníkov, najmä v oblasti vedy a techniky, by sa mohol stať hlavnou
prekážkou, pokiaľ ide o ďalšie zlepšovanie inovačných výsledkov
belgického hospodárstva.
(12)     Prijali sa určité
štrukturálne opatrenia s cieľom zvýšiť zamestnanosť mladých a
starších pracovníkov a zlepšiť účasť nezamestnaných na trhu
práce. Belgicko zaviedlo rozsiahlu reformu svojho systému dávok v nezamestnanosti.
Štrukturálne problémy na trhu práce však pretrvávajú a pre ich odstránenie by
sa mohlo urobiť viac. Pre zlepšenie účinnosti aktívnych politík trhu
práce (APTP) je rozhodujúce zvýšenie miery účasti na celoživotnom
vzdelávaní a uskutočňovanie reforiem v odbornom vzdelávaní a príprave
(OVP), a to najmä pokiaľ ide o starších pracovníkov a znevýhodnené
skupiny, ako sú napríklad osoby z prostredia migrantov. Pri znižovaní
daňového zaťaženia pracovnej sily sa nedosiahol žiadny významný
pokrok. V júni 2011 sa síce zaviedla daňová úľava pre najnižšie mzdy,
ale ukázalo sa, že to nestačí na odstránenie výrazných rizík
nezamestnanosti v dolnej časti príjmovej škály. Nedošlo k žiadnej zmene
fiškálneho zaťaženia zo zdanenia práce na spotrebné a/alebo ekologické
dane.
(13)     Ceny mnohých výrobkov a
služieb sú vo všeobecnosti vyššie ako v ostatných členských štátoch,
čo je podmienené slabým tlakom konkurencie – najmä v maloobchodnom sektore
a sieťových odvetviach − a slabým rámcom dohľadu. V
maloobchodnom sektore sú prekážky pre vstup na trh a prevádzkové obmedzenia
stále výrazné. Ide najmä o to, že protikonkurenčné predpisy obmedzujú
otváracie hodiny, chránia etablovaných poskytovateľov pred vstupom novej
konkurencie a zabraňujú šíreniu nových obchodných modelov a technológií.
Rozšíreným problémom súvisiacim s hospodárskou súťažou v sieťových
odvetviach v Belgicku je silné postavenie etablovaných poskytovateľov a
veľmi vysoké prekážky pre vstup v porovnaní s inými členskými štátmi,
čo znamená, že bývalé monopoly v týchto odvetviach môžu stále
požadovať vyššie ceny, než by to dovoľoval konkurenčný trh.
Belgický orgán pre hospodársku súťaž sa v súčasnosti reformuje, ale
stále nie je jasné, či nový orgán bude dostatočne nezávislý a či
bude mať dostatočné prostriedky.
(14)     Hoci Belgicko je na najlepšej
ceste dodržať plánované zvýšenie podielu energie z obnoviteľných
zdrojov v hospodárstve, pri dosahovaní cieľa, ktorým je 15 % zníženie
emisií skleníkových plynov (SP) v sektoroch, na ktoré sa nevzťahuje ETS[9], sa podľa prognózy nedosiahne prakticky
žiadny pokrok. Belgicko neprijalo v roku 2011 dosť opatrení ani
politických iniciatív na zlepšenie tejto situácie.
(15)     Belgicko v rámci Paktu Euro
Plus prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a plnenie záväzkov
predložených v roku 2011 sa týkajú zlepšovania konkurencieschopnosti,
zvyšovania miery zamestnanosti, posilnenia udržateľnosti verejných
financií a posilnenia finančnej stability. Komisia posúdila vykonávanie
záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli
zohľadnené v odporúčaniach.
(16)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka. Posúdila
program stability aj národný program reforiem a predložila hĺbkové
preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a
usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku
správu a riadenie Európskej únie tým, že sa poskytne vstup na úrovni EÚ do
budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní (1) až (7).
(17)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Belgicka na rok 2012 a jej stanovisko[10] je premietnuté najmä do ďalej
uvedeného odporúčania (1).
(18)     Rada na základe výsledkov
hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia
preskúmala národný program reforiem Belgicka na rok 2012 a jeho program
stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ)
č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do ďalej uvedených odporúčaní
(1), (4), (5) a (6),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko
prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Plniť rozpočet na
rok 2012, aby sa zabezpečila korekcia nadmerného deficitu do konca roku
2012. Okrem toho špecifikovať opatrenia potrebné na vykonávanie
rozpočtovej stratégie na rok 2013 a nasledujúce roky a pritom
zabezpečiť, aby bola korekcia nadmerného deficitu trvalá a aby sa
dosiahol dostatočný pokrok pri dosahovaní strednodobého cieľa vrátane
dodržania referenčnej hodnoty pre výdavky, a zabezpečiť pokrok
pri dodržiavaní referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu. Upraviť
fiškálny rámec s cieľom zabezpečiť, aby boli rozpočtové
ciele záväzné na federálnej i subfederálnej úrovni a zvýšiť transparentnosť
rozdelenia zaťaženia a zodpovednosti na všetkých úrovniach verejnej
správy.
2.           Naďalej zlepšovať
dlhodobú udržateľnosť verejných financií tým, že sa obmedzia výdavky
súvisiace so starnutím obyvateľstva vrátane výdavkov na zdravotníctvo.
Predovšetkým uskutočniť reformu systému predčasného dôchodku a
dôchodkového systému a zaviesť opatrenia na prepojenie zákonného veku
odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života.
3.           Ďalej zvýšiť
kapitál najslabších bánk na posilnenie bankového sektora, aby mohol
zohrávať bežnú úlohu poskytovateľa pôžičiek pre hospodárstvo.
4.           Podniknúť kroky po
porade so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou na
reformovanie systému mzdového vyjednávania a indexácie miezd, aby sa podporila
tvorba pracovných miest a konkurencieschopnosť. V prvom kroku zabezpečiť,
aby rast miezd lepšie odzrkadľoval vývoj produktivity práce a
konkurencieschopnosti tým, že i) sa zabezpečí zavedenie mechanizmov
ex-post korekcií plánovaných v „mzdovej norme“ a podporí sa uzatváranie
globálnych dohôd s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť a ii) sa
uľahčí využívanie doložky o možnosti neúčasti na odvetvových
kolektívnych zmluvách, aby sa lepšie zosúladil vývoj rastu miezd a produktivity
práce na miestnej úrovni.
5.           Presunúť daňové
zaťaženie z práce na oblasti, v ktorých dane menej bránia rastu, napríklad
zvýšiť environmentálne dane. Pokračovať v zavedenej reforme
systému dávok v nezamestnanosti, aby sa obmedzili faktory odrádzajúce od práce
a ťažisko sa sústredilo na podporu zamestnanosti a aktivačné politiky
pre zraniteľné skupiny, najmä osoby z prostredia migrantov. Využiť
plánovanú ďalšiu regionalizáciu kompetencií týkajúcich sa trhu práce s
cieľom podporiť medziregionálnu mobilitu pracovnej sily a
posilniť súdržnosť medzi vzdelávaním, celoživotným vzdelávaním,
odborným vzdelávaním a politikou zamestnanosti. Rozšíriť existujúcu snahu
o aktiváciu na všetky vekové skupiny.
6.           Ďalej posilniť
hospodársku súťaž v maloobchode odstraňovaním prekážok pre vstup na
trh a znížením prevádzkových obmedzení. Zaviesť opatrenia na posilnenie
hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach (elektrická energia a
zemný plyn, telekomunikácie, poštové služby a doprava) revíziou
regulačných prekážok a posilnením inštitucionálnych mechanizmov
účinného presadzovania pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci.
7.           Prijať opatrenia na
nápravu chýbajúceho pokroku v dosahovaní cieľov spočívajúcich v
znížení emisií skleníkových plynov z činností, na ktoré sa nevzťahuje
ETS, najmä zabezpečením významného prispenia sektora dopravy.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 314 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[5]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 150 final.
[8]               Saldo očistené od cyklických výkyvov bez jednorazových
a dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na základe
informácií poskytnutých v rámci programu podľa spoločne dohodnutej
metodiky.
[9]               V Belgicku pochádza len 37,9 % emisií zo sektorov
zahrnutých do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS). Z odvetví, na ktoré
sa nevzťahuje ETS, sú najdôležitejšími zdrojmi emisií SP v krajine cestná
doprava (21,5 %) a spotreba energie (38,9 %). .
[10]             Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/14

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2015
   (2015/C 272/04)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria tzv. „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Fínska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Fínska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Fínska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Fínsko určilo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Fínsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že vo Fínsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú opatrenia politiky a monitorovanie. Pozornosť si zasluhujú najmä riziká týkajúce sa slabej výkonnosti v oblasti vývozu v kontexte reštrukturalizácie priemyslu. Pokles podielov na vývoznom trhu a v elektronickom priemysle sa síce do veľkej miere skončil, investície však zostávajú na nízkej úrovni a potenciálny rast klesol. Dlh súkromného sektora sa stabilizoval a nezdá sa byť zdrojom bezprostredných obáv, ale jeho relatívne vysoká úroveň si vyžaduje podrobné monitorovanie.

               (7)

               Fínsko 2. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Fínsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. V programe stability na rok 2015, ktorý predložila predchádzajúca vláda a ktorý je založený na predpoklade nezmenenej politiky a pokrýva obdobie 2014 – 2019, sa predpokladá ďalšie zhoršenie celkového deficitu, ktorý sa v roku 2014 zvýšil na 3,2 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP, a to na 3,4 % HDP v roku 2015, až kým v roku 2017 nezačne postupne klesať na 3,1 % a ďalej na 2,5 % HDP v roku 2019. Podľa programu stability na rok 2015 sa očakáva rast pomeru dlhu verejných financií k HDP počas prognózovaného obdobia programu a má dosiahnuť 67,8 % do roku 2019. Strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP – sa do konca programového obdobia nesplní. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že deficit verejných financií Fínska dosiahne v roku 2015 výšku 3,3 % HDP a v roku 2016 výšku 3,2 % HDP, zatiaľ čo sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa do roku 2016 zvýši na 64,4 % HDP. Komisia uverejnila 13. mája 2015 správu v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej dospela k záveru, že kritérium deficitu ani dlhové kritérium sa nedali považovať za dodržané. Nová vláda však 27. mája zverejnila svoj strategický program vrátane plánovaných konsolidačných opatrení. Podľa posúdenia Komisiou, ak sa vykoná v plnej miere, očakáva sa, že tieto opatrenia znížia celkový deficit v roku 2016 výrazne pod 3 % HDP. Po zhoršení v roku 2014 došlo v roku 2015 k ďalšej odchýlke od požadovaného štrukturálneho úsilia v rámci preventívnej časti. Očakáva sa, že referenčná hodnota výdavkov sa v roku 2015 s veľkou rezervou splní. Počas rokov 2014 – 2015 preto môže dôjsť k riziku výraznej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu, čo sa bude musieť posúdiť ex post. So zreteľom na opatrenia, ktoré oznámila nová vláda, existuje v roku 2016 riziko istej odchýlky. Preto budú na dosiahnutie požadovaných štrukturálnych úprav potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015, ako aj na základe posúdenia konsolidačných opatrení novej vlády predstavených 27. mája zastáva názor, že existuje riziko, že Fínsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Hoci Fínsko dosiahlo určitý pokrok pri uskutočňovaní administratívnych reforiem, efektívnosť fínskeho verejného sektora by sa mohla ďalej zlepšiť, najmä v oblastiach, ktoré čelia cenovým tlakom v budúcnosti zo starnutia populácie.
               Na jeseň 2014 dosiahli sociálni partneri dohodu o obsahu dôchodkovej reformy, ale tá ešte nie je prijatá. Zvýšenie účasti starších pracovníkov na trhu práce je mimoriadne dôležité vzhľadom na medzeru udržateľnosti verejných financií a plánované zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku. Prípady predčasného odchodu z trhu práce existujú najmä v dôsledku zdravotného postihnutia alebo na základe rozšírených dávok v nezamestnanosti pre starších pracovníkov. V decembri 2014 bol parlamentu predložený vládny návrh zákona o reforme sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti, ale pred parlamentnými voľbami v apríli 2015 sa nenašlo riešenie na vyrovnanie administratívneho modelu veľkých obecných koalícií s autonómiou jednotlivých obcí zaručenou ústavou, a lehota na prijatie návrhu zákona uplynula. Fínske obce sú pomerne malé, ale vykonávajú pomerne rozsiahle úlohy v porovnaní s obcami v iných európskych krajinách. Reforma štruktúr obcí prebieha s určitým oneskorením a obce vykonávajú štúdie o prínosoch spájania sa. Podľa programu národných reforiem na rok 2015 sa do konca roku 2016 môže parlamentu predložiť nový legislatívny návrh.

               (9)

               So zreteľom na starnutie populácie a zmenšovanie sa populácie v produktívnom veku je dôležité, aby mal trh práce prístup k celej potenciálnej pracovnej sile. Fínsko dosiahlo v tejto oblasti určitý pokrok a prijalo niekoľko opatrení vrátane lepšej organizácie mzdových dotácií s osobitným dôrazom na starších ľudí a verejných služieb zamestnanosti. Miera nezamestnanosti bola v roku 2014 na úrovni 8,7 % a stúpa, a to najmä u mladých ľudí a starších pracovníkov. Dohoda o miernejších mzdách z roku 2013 podporuje obnovu nákladov a vývoznej konkurencieschopnosti prostredníctvom nižšieho rastu jednotkových nákladov práce.

               (10)

               Fínsko dosiahlo určitý pokrok pri posilňovaní svojej schopnosti dodávať inovačné výrobky. Vláda uskutočňuje komplexnú reformu výskumných inštitúcií a financovania. Programy politík pre čisté technológie, biotechnológie a digitalizáciu sú sľubné, ale pomerne malého rozsahu. Hoci investície do výskumu a vývoja patria medzi najvyššie v Únii, Fínsko stále čelí výzvam v oblasti ich prevodu do úspešných vývozných produktov a služieb. Vláda sa snažila zjednodušiť a zefektívniť systémy podpory pre podniky, zvýšiť financovanie pre začínajúce podniky a podporovať ich internacionalizáciu. Miera investícií vo Fínsku však zostáva nízka, ťažkosti s vývozom pretrvávajú a zamestnanosť klesá. Je takisto potrebné úsilie na posilnenie hospodárskej súťaže na trhoch s výrobkami a službami, najmä v odvetví maloobchodu, ktoré zostáva vysoko koncentrované.

               (11)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Fínska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní (1) až (4).

               (12)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do odporúčania (1).

               (13)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní (2) a (3).

               (14)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Ako krajina, ktorej menou je euro, by Fínsko malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Dosiahnuť v roku 2015 fiškálnu úpravu aspoň vo výške 0,1 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu a 0,5 % HDP v roku 2016. Pokračovať v úsilí znížiť medzeru udržateľnosti verejných financií a posilňovať podmienky pre rast.

               2.

               Prijať dohodnutú dôchodkovú reformu a postupne odstraňovať možnosti predčasného odchodu do dôchodku. Zabezpečiť účinné navrhnutie a uskutočnenie administratívnych reforiem týkajúcich sa štruktúry obcí, sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti s cieľom zvýšiť produktivitu a nákladovú účinnosť pri poskytovaní verejných služieb, a zároveň zabezpečiť ich kvalitu.

               3.

               Pokračovať v úsilí o zlepšenie zamestnateľnosti mladých ľudí, starších pracovníkov a dlhodobo nezamestnaných so zameraním najmä na rozvoj pracovných zručností. Presadzovať vývoj miezd v súlade s vývojom produktivity a pritom plne rešpektovať úlohu sociálnych partnerov a postupovať v súlade s vnútroštátnymi postupmi.

               4.

               Prijať opatrenia s cieľom otvoriť odvetvie maloobchodu efektívnej hospodárskej súťaži.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 127).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 15. decembra 2015 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ESRB/2015/2)

text:
               12.3.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 97/9

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
   z 15. decembra 2015
   o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite
   (ESRB/2015/2)
   (2016/C 97/02)
   GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 a články 16 až 18,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 458,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (3), a najmä na jej časť VII oddiel II kapitolu 4,
   so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (4), a najmä na jeho článok 15 ods. 3 písm. e) a články 18 až 20,
   keďže:

               (1)

               Finančný systém v Únii je vysoko integrovaný. To znamená, že zahraničné subjekty často poskytujú cezhraničné finančné služby. Na jednotnom trhu si môžu poskytovatelia finančných služieb v určitom členskom štáte zvoliť medzi poskytovaním finančných služieb prostredníctvom dcérskych spoločností alebo pobočiek, ktoré sa nachádzajú v inom členskom štáte, alebo priamym poskytovaním cezhraničných finančných služieb. Táto situácia môže viesť k tomu, že vnútroštátna makroprudenciálna politika má značné cezhraničné účinky.

               (2)

               Zahraniční poskytovatelia finančných služieb, ktorí poskytujú cezhraničné finančné služby či už priamo, alebo prostredníctvom svojich pobočiek v iných členských štátoch, nie sú zvyčajne ovplyvnení opatreniami makroprudenciálnej politiky, ktoré sa uplatňujú na poskytovateľov finančných služieb v týchto členských štátoch. V dôsledku toho poskytovatelia finančných služieb, ktorí by boli inak povinní splniť takéto požiadavky, t. j. pretože majú miestnu dcérsku spoločnosť, majú motiváciu nasmerovať svoje aktivity prostredníctvom alternatívnych kanálov, aby sa vyhli opatreniam hostiteľskej krajiny. Úniky a regulačná arbitráž, ktoré sú dôsledkom takéhoto správania, by mohli vážne narušiť efektívnosť opatrení makroprudenciálnej politiky.

               (3)

               Súťaž sa môže navyše zdeformovať, ak pobočky zahraničných poskytovateľov finančných služieb a zahraniční poskytovatelia finančných služieb, ktorí priamo poskytujú cezhraničné finančné služby, používajú svoju konkurenčnú výhodu, akou sú nižšie kapitálové požiadavky pre expozície generované v aktivačnom členskom štáte, voči domácim poskytovateľom finančných služieb a dcérskym spoločnostiam zahraničných poskytovateľov finančných služieb v danom členskom štáte na účely zvýšenia svojho trhového podielu.

               (4)

               Opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté v jednej krajine budú mať prostredníctvom cezhraničných prepojení vonkajšie účinky na finančnú stabilitu v iných krajinách. Vo všeobecnosti budú tieto účinky pozitívne, keďže makroprudenciálna politika znižuje systémové riziko a pravdepodobnosť a dosah systémovej krízy, čím tiež zlepšuje finančnú stabilitu v iných členských štátoch. Tieto účinky však môžu byť aj negatívne. Napríklad pobočky zahraničných poskytovateľov finančných služieb a poskytovatelia finančných služieb, ktorí priamo poskytujú cezhraničné finančné služby napriek tomu, že sú vystavené rovnakým rizikám ako domáci poskytovatelia finančných služieb a dcérske spoločnosti zahraničných poskytovateľov finančných služieb, zvyčajne nebudú požiadané o zvýšenie odolnosti voči týmto rizikám, napríklad tak, že by sa na nich vzťahovali vnútroštátne kapitálové opatrenia v ich domovskom členskom štáte. Navyše ak títo poskytovatelia finančných služieb využívajú konkurenčnú výhodu oproti domácim poskytovateľom finančných služieb a dcérskym spoločnostiam zahraničných poskytovateľov finančných služieb, môže ich to motivovať na zvýšenie ich expozície do príslušných makroprudenciálnych rizík v aktivačnom členskom štáte, čím by vystavili domovský členský štát väčšiemu riziku. Ak by sa mali tieto makroprudenciálne riziká týkajúce sa poskytovania finančných služieb naplniť, mohli by sa kapitálové vankúše týchto poskytovateľov finančných služieb ukázať ako nedostatočné, čo by malo nepriaznivé následky na ich domáce finančné systémy.

               (5)

               Vzhľadom na tieto skutočnosti a na účely zabezpečenia efektívnosti a konzistentnosti makroprudenciálnej politiky je potrebné, aby tvorcovia makroprudenciálnej politiky takéto cezhraničné účinky zobrali riadne do úvahy, a ak je to dôvodné, použili vhodné nástroje tejto politiky na účely ich riešenia. S cieľom dosiahnuť tento cieľ Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) odporúča prístup, ktorý je založený na dvoch hlavných pilieroch, ktorými sú: a) systematické posudzovanie cezhraničných účinkov makroprudenciálnej politiky a b) v prípade potreby koordinovaná politická reakcia vo forme dobrovoľnej reciprocity opatrení makroprudenciálnej politiky. Je tiež dôležité, aby boli tieto piliere implementované v celej Únii čo najkonzistnejšie.

               (6)

               Systematickému posudzovaniu cezhraničných účinkov makroprudenciálnej politiky sa dosiaľ nevenovala taká pozornosť, akú si zaslúži. Čiastočne je to z toho dôvodu, že vedomosť o (prípadných) kanáloch cezhraničných dosahov je stále obmedzená a dostupné údaje sa v plnom rozsahu nepreskúmali s cieľom analýzy cezhraničných účinkov. ESRB sa vzhľadom na to domnieva, že je dôležité, aby sa všetky dostupné údaje používali systematicky na účely lepšieho pochopenia a posúdenia cezhraničných účinkov.

               (7)

               Je dôležité stanoviť postup, ktorý sa zameriava na systematické posudzovanie cezhraničných účinkov makroprudenciálnej politiky a ktorého cieľom je zabezpečiť, aby tvorcovia makroprudenciálnej politiky uskutočňovali ex ante posudzovanie potenciálnych cezhraničných účinkov nimi navrhovaných opatrení. Vzhľadom na existujúce požiadavky vyplývajúce z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5), smernice 2013/36/EÚ a odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/203/1 (6) by tvorcovia makroprudenciálnej politiky mali navyše uskutočňovať ex post posúdenie aktuálnych cezhraničných účinkov ich politík. Analytická práca uskutočňovaná členskými štátmi doplní analytickú prácu uskutočňovanú ESRB.

               (8)

               Koordinovaná politická reakcia s podporou ESRB má formu dojednania o dobrovoľnej reciprocite opatrení makroprudenciálnej politiky. Dobrovoľná povaha dojednania vyplývajúca z povahy odporúčaní ESRB (7) odlišuje takúto dobrovoľnú reciprocitu od povinného uznania určitých opatrení makroprudenciálnej politiky podľa práva Únie. Zámerom tohto odporúčania, s výnimkou odporúčania A o posudzovaní cezhraničných účinkov a odporúčania B o oznamovaní opatrení makroprudenciálnej politiky, nie je uplatňovať opatrenia makroprudenciálnej politiky, pri ktorých už právo Únie ustanovuje povinné uznávanie. Povinné uznávanie je v súčasnosti ustanovené pre opatrenia prijaté podľa článku 124 ods. 5 a článku 164 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a pre proticyklický kapitálový vankúš, ak je stanovený pod hranicou pre povinné uznávanie. Rovnaká výnimka sa uplatňuje pre miery proticyklického kapitálového vankúša, ktoré sú nad hranicou pre povinné uznávanie, keďže odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2014/1 (8) už teraz podporuje plnú reciprocitu mier proticyklického kapitálového vankúša medzi členskými štátmi.

               (9)

               S cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne opatrenia makroprudenciálnej politiky efektívne a konzistentné, je potrebné doplniť povinné uznávanie podľa práva Únie dobrovoľnou reciprocitou, čim sa budú vnútroštátne opatrenia makroprudenciálnej politiky vzťahovať aj na pobočky zahraničných poskytovateľov finančných služieb a zahraničných poskytovateľov finančných služieb priamo poskytujúcich cezhraničné finančné služby. Konečným cieľom je, aby rovnaký súbor makroprudenciálnych požiadaviek platil pre rovnaký druh rizikovej expozície v danom členskom štáte, a to bez ohľadu na právne postavenie poskytovateľa finančných služieb alebo miesto, kde sa nachádza. Opatrenia makroprudenciálnej politiky založené na expozícii, najmä tie, ktoré sú zamerané na určitú rizikovú expozíciu, by sa mali recipročne uplatňovať.

               (10)

               Toto odporúčanie poskytuje usmernenia pre príslušné orgány, ktoré sa týkajú prijímania recipročných opatrení v nadväznosti na opatrenia makroprudenciálnej politiky iných príslušných orgánov. Opatrenia makroprudenciálnej politiky aktivované v jednom členskom štáte, ktoré sú uvedené v tomto odporúčaní, by sa mali recipročne uplatňovať vo všetkých ostatných členských štátoch. Opatrenia makroprudenciálnej politiky budú uvedené v tomto odporúčaní, ak príslušný aktivačný orgán požiada o reciprocitu a ak ESRB považuje žiadosť o reciprocitu za dôvodnú. V záujme zabezpečenia účinnosti dojednania o dobrovoľnej reciprocite je dôležité, aby boli takéto opatrenia oznámené ESRB včas a dostatočne podrobne s použitím štandardizovaného vzoru.

               (11)

               V záujme zabezpečenia účinnosti dojednania o dobrovoľnej reciprocite sa bude od príslušných orgánov očakávať prijatie recipročných opatrení v primeranej lehote. Dlhšie lehoty sa budú odporúčať pre opatrenia, ktoré nie sú dostupné vo všetkých jurisdikciách.

               (12)

               Zámerom tohto odporúčania je postihnúť všetky opatrenia makroprudenciálnej politiky bez ohľadu na to, ktorej časti finančného systému sa týkajú. Na základe oprávnenia ESRB získaného na základe nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 ide rozsah pôsobnosti tohto odporúčania nad rámec uplatňovania makroprudenciálnych nástrojov upravených v smernici 2013/36/EÚ a v nariadení (EÚ) č. 575/2013. Zámerom tohto odporúčania je teda zahrnúť aj opatrenia, ktoré neboli harmonizované v práve Únie. Rozsah pôsobnosti tohto odporúčania podlieha príslušnej jurisdikcii príslušných orgánov a uplatňuje sa na opatrenia makroprudenciálnej politiky, ktoré sú príslušné orgány oprávnené prijať alebo aktivovať.

               (13)

               Príslušné vnútroštátne orgány, určené orgány, ako aj makroprudenciálne orgány a Európska centrálna banka (ECB) (v prípade členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na jednotnom mechanizme dohľadu) sa považujú za príslušné orgány, najmä ak sú oprávnené prijať alebo aktivovať opatrenia makroprudenciálnej politiky. Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 (9) a nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 (10) navyše zverujú ECB osobitné úlohy v oblasti dohľadu. ECB môže uplatniť prísnejšie požiadavky na kapitálové vankúše alebo prísnejšie opatrenia ako tie, ktoré uplatnili určené vnútroštátne orgány. ECB sa na tento výhradný účel v prípade potreby považuje za príslušný alebo určený orgán a má všetky právomoci a povinnosti, ktoré majú príslušné orgány a určené orgány podľa príslušných právnych predpisov Únie.

               (14)

               Nové opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté členskými štátmi, ktoré sa zúčastňujú na jednotnom mechanizme dohľadu, musia prejsť cez príslušné koordinačné postupy v rámci jednotného mechanizmu dohľadu. Dojednaním o reciprocite, ako je vymedzené v tomto odporúčaní, nie sú dotknuté interné koordinačné postupy jednotného mechanizmu dohľadu a posúdenie reciprocity zo strany ESRB sa začne až po ukončení interných koordinačných postupov jednotného mechanizmu dohľadu.

               (15)

               Príslušné orgány môžu vyňať poskytovateľov finančných služieb s nevýznamnou expozíciou voči identifikovanému makroprudenciálnemu riziku v aktivačnej krajine (zásada de minimis). Ide o vnútroštátnu právomoc, ktorú sa môžu príslušné orgány rozhodnúť neuplatniť, ak sa reciprocita považuje za zásadnú.

               (16)

               Na účely zabezpečenia transparentnosti a zodpovednosti opatrení makroprudenciálnej politiky, ako aj ich efektívnej implementácie by príslušné orgány mali ako súčasť svojej všeobecnej komunikačnej stratégie týkajúcej sa opatrení makroprudenciálnej politiky vytvoriť komunikačnú stratégiu, ktorá by sa týkala žiadostí o reciprocitu a recipročných opatrení. Pokiaľ ide o žiadosti o reciprocitu, je obzvlášť dôležité, aby boli všetkým dotknutým orgánom včas poskytnuté všetky informácie, ktoré sú významné a dôležité pre ich rozhodovacie postupy. Rovnako je pre zúčastnené strany (vrátane priamych adresátov opatrení makroprudenciálnej politiky) dôležité, aby boli včas v plnom rozsahu informované o každom opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré je pre ne relevantné.

               (17)

               Postup odporúčaný týmto odporúčaním a rozhodnutím ESRB/2015/4 (11) je vytvorený tak, aby bol čo najúčinnejší vo vzťahu k dosiahnutiu dobrovoľnej reciprocity. V súvislosti s nadchádzajúcim prehodnotením rámca Únie pre makroprudenciálnu politiku a v súlade s možnými zmenami existujúceho súboru nástrojov by však Európska komisia mala zvážiť, či a akým spôsobom by mohli byť dojednania o dobrovoľnej reciprocite, ako sú stanovené v tomto odporúčaní, čo najlepšie zakotvené v práve Únie na účely podpory účinnosti vnútroštátnych makroprudenciálnych politík. Návrh Európskej komisie by mal byť v ideálnom prípade založený na dojednaní o dobrovoľnej reciprocite, ako je rozpracovaný v tomto odporúčaní a v kapitole 11 príručky ESRB s názvom ESRB Handbook on Operationalising Macroprudential Policy in the Banking Sector (ďalej len „príručka ESRB“) (12).

               (18)

               Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, čo bola Rada oboznámená so zámerom generálnej rady uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   ODDIEL 1

      ODPORÚČANIA

      Odporúčanie A – Posudzovanie cezhraničných účinkov vlastných opatrení makroprudenciálnej politiky prijatých príslušnými orgánmi

               1.

               Príslušným aktivačným orgánom sa odporúča posúdiť cezhraničné účinky implementácie ich vlastných opatrení makroprudenciálnej politiky ešte pred ich prijatím. Prinajmenšom by sa mali posúdiť kanály cezhraničných účinkov vo forme úpravy rizík a regulačnej arbitráže, a to s pomocou metodiky uvedenej v kapitole 11 príručky ESRB.

               2.

               Príslušným aktivačným orgánom sa odporúča posúdiť možné:

                           a)

                           cezhraničné účinky (úniky a regulačná arbitráž) implementácie opatrení makroprudenciálnej politiky v ich jurisdikcii a

                           b)

                           cezhraničné účinky navrhovaných opatrení makroprudenciálnej politiky na iné členské štáty a na jednotný trh.

               3.

               Príslušným aktivačným orgánom sa odporúča sledovať aspoň raz ročne vznik a vývoj cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré zaviedli.

      Odporúčanie B – Oznámenie vlastných opatrení makroprudenciálnej politiky prijatých príslušnými orgánmi a žiadosť o ich reciprocitu

               1.

               Príslušným aktivačným orgánom sa odporúča, aby ESRB oznámili prijatie opatrení makroprudenciálnej politiky hneď po ich prijatí, najneskôr však do dvoch týždňov od ich prijatia. Súčasťou oznámení by malo byť posúdenie cezhraničných účinkov a potreby reciprocity zo strany iných príslušných orgánov. Príslušné aktivačné orgány sa vyzývajú, aby informácie poskytli v anglickom jazyku s použitím vzorov uverejnených na webovom sídle ESRB.

               2.

               Ak sa reciprocita zo strany iných členských štátov považuje za nevyhnutnú pre zabezpečenie účinného fungovania príslušných opatrení, odporúča sa príslušným aktivačným orgánom predložiť ESRB žiadosť o reciprocitu spolu s oznámením opatrenia.

               3.

               Ak boli opatrenia makroprudenciálnej politiky aktivované pred prijatím tohto odporúčania alebo ak sa reciprocita nepovažovala za potrebnú pri zavedení opatrení, ale príslušný aktivačný orgán sa následne rozhodol, že sa takáto reciprocita stala nevyhnutnou, odporúča sa príslušným aktivačným orgánom predložiť ESRB žiadosť o reciprocitu.

      Odporúčanie C – Reciprocita opatrení makroprudenciálnej politiky prijatých inými príslušnými orgánmi

               1.

               Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté inými príslušnými orgánmi a odporúčané na reciprocitu ESRB.

               2.

               Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky, ktoré sú uvedené v tomto odporúčaní tak, že implementujú rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, aké implementoval aktivačný orgán. Ak vo vnútroštátnej legislatíve nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča po konzultácii s ESRB recipročne uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá aktivovanému opatreniu makroprudenciálnej politiky.

               3.

               Ak sa vo vzťahu k recipročnému prijatiu opatrenia makroprudenciálnej politiky neodporúča osobitná lehota, príslušným orgánom sa odporúča recipročne uplatniť opatrenia makroprudenciálnej politiky najneskôr v lehote troch mesiacov od zverejnenia poslednej zmeny tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie. Prijaté a recipročné opatrenia by mali mať rovnaký dátum aktivácie, ak je to možné.

      Odporúčanie D – Oznámenie reciprocity opatrení makroprudenciálnej politiky prijatých inými príslušnými orgánmi

   Príslušným orgánom sa odporúča, aby čo najskôr oznámili ESRB recipročné uplatnenie opatrení makroprudenciálnej politiky prijatých inými príslušnými orgánmi.. Oznámenia by sa mali poslať najneskôr do jedného mesiaca od prijatia recipročného opatrenia. Oznamujúce orgány sa vyzývajú, aby informácie poskytli v anglickom jazyku s použitím vzoru uverejneného na webovom sídle ESRB.
   ODDIEL 2

      IMPLEMENTÁCIA

   1.   Výklad pojmov

   Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               a)

               „aktiváciou“ sa rozumie uplatnenie opatrenia makroprudenciálnej politiky na vnútroštátnej úrovni;

               b)

               „prijatím“ sa rozumie rozhodnutie prijaté príslušným orgánom, ktoré sa týka zavedenia, reciprocity alebo zmeny opatrenia makroprudenciálnej politiky;

               c)

               „finančnou službou“ sa rozumie každá služba, ktorá má povahu bankovej, úverovej, poistnej, osobnodôchodkovej, investičnej alebo platobnej služby;

               d)

               „opatrením makroprudenciálnej politiky“ sa rozumie každé opatrenie, ktoré je zamerané na predchádzanie a zníženie systémového rizika v zmysle článku 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 a ktoré prijal alebo aktivoval príslušný orgán na základe právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov;

               e)

               „oznámením“ sa rozumie písomné oznámenie v anglickom jazyku určené ESRB, ktoré urobili príslušné orgány vrátane ECB podľa článku 9 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 a ktoré sa týka opatrenia makroprudenciálnej politiky prijatého najmä podľa článku 133 smernice 2013/36/EÚ a článku 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pričom toto oznámenie môže byť žiadosťou členského štátu o reciprocitu najmä podľa článku 134 ods. 4 smernice 2013/36/EÚ a článku 458 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

               f)

               „reciprocitou“ sa rozumie opatrenie, na základe ktorého príslušný orgán v jednej jurisdikcii uplatňuje na finančné inštitúcie vo svojej jurisdikcii rovnaké alebo rovnocenné opatrenie makroprudenciálnej politiky, aké prijal príslušný aktivačný orgán v inej jurisdikcii, ak sú tieto finančné inštitúcie vystavené v jurisdikcii príslušného orgánu rovnakému riziku;

               g)

               „príslušným aktivačným orgánom“ sa rozumie príslušný orgán, ktorý je poverený uplatňovaním opatrenia makroprudenciálnej politiky na vnútroštátnej úrovni;

               h)

               „príslušným orgánom“ sa rozumie orgán, ktorý bol poverený prijímaním opatrení makroprudenciálnej politiky a/alebo ich aktiváciou, najmä:

                           i)

                           určený orgán v súlade s kapitolou 4 smernice 2013/36/EÚ a článkom 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, príslušný orgán, ako je vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 40 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ECB v súlade s článkom 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 alebo

                           ii)

                           makroprudenciálny orgán s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 (13).

         2.   Výnimky

               1.

               Príslušné orgány môžu oslobodiť poskytovateľov finančných služieb, ktorí spadajú do ich jurisdikcie, od uplatňovania určitého recipročného opatrenia makroprudenciálnej politiky, ak majú títo poskytovatelia finančných služieb nevýznamné expozície voči identifikovanému makroprudenciálnemu riziku v jurisdikcii, v ktorej príslušný aktivačný orgán uplatňuje dotknuté opatrenie makroprudenciálnej politiky (zásada de minimis). Podobne ako je to upravené v súvislosti s proticyklickým kapitálovým vankúšom v článku 130 smernice 2013/36/EÚ, môžu dotknuté orgány oslobodiť od uplatňovania tohto opatrenia makroprudenciálnej politiky poskytovateľov finančných služieb s expozíciami nižšími, ako je určená prahová hodnota. Príslušné aktivačné orgány sa vyzývajú, aby ESRB oznámili tieto oslobodenia s použitím vzoru pre oznamovanie recipročných opatrení uverejneného na webovom sídle ESRB. Pri uplatňovaní zásady de minimis je potrebné, aby dotknuté orgány podrobne sledovali, či dochádza k únikom a regulačnej arbitráži, a v prípade potreby odstránili medzeru v regulácii.

               2.

               Ak príslušné orgány už recipročne uplatnili a zverejnili opatrenie pred tým, než bola reciprocita tohto opatrenia odporúčaná v tomto odporúčaní, recipročné opatrenie sa nemusí meniť, aj keď sa líši od opatrenia implementovaného aktivačným orgánom.

         3.   Časový rozvrh a podávanie správ

               1.

               Príslušné aktivačné orgány sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch podniknutých v nadväznosti na toto odporúčanie alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Správy sa zasielajú každé dva roky, pričom lehota pre zaslanie prvej správy je 30. jún 2017. Správy by mali prinajmenšom obsahovať:

                           a)

                           informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rozvrhu;

                           b)

                           posúdenie účinnosti podniknutých krokov z pohľadu cieľov tohto odporúčania;

                           c)

                           podrobné odôvodnenie výnimiek udelených na základe zásady de minimis, ako aj každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania vrátane každého omeškania.

               2.

               V prípade zdieľanej zodpovednosti by príslušné orgány mali svoje činnosti navzájom koordinovať, aby si poskytli potrebné informácie včas.

               3.

               Príslušným orgánom sa odporúča, aby čo najskôr informovali ESRB o všetkých navrhovaných opatreniach makroprudenciálnej politiky.

               4.

               Recipročné opatrenie makroprudenciálnej politiky sa považuje za porovnateľné, ak má:

                           a)

                           rovnaký hospodársky dosah;

                           b)

                           rovnaký rozsah pôsobnosti;

                           c)

                           rovnaké dôsledky (sankcie) v prípade neplnenia.

         4.   Zmeny odporúčania

   Generálna rada rozhodne, či je potrebná zmena tohto odporúčania. Tieto zmeny zahŕňajú najmä všetky následné alebo zmenené opatrenia makroprudenciálnej politiky, ktoré sa majú recipročne uplatniť, ako je to vymedzené v odporúčaní C a v súvisiacich prílohách, ktoré obsahujú informácie týkajúce sa konkrétnych opatrení. Generálna rada môže tiež predĺžiť lehoty uvedené v predchádzajúcich odsekoch, ak je na splnenie jedného alebo viacerých odporúčaní potrebné iniciovať prijatie právnych predpisov. Generálna rada môže najmä rozhodnúť o zmene tohto odporúčania po tom, ako Európska komisia preskúma rámec pre povinné uznávanie podľa práva Únie, alebo na základe skúseností s fungovaním dojednania o dobrovoľnej reciprocite zavedeného týmto odporúčaním.
   5.   Monitorovanie a hodnotenie

               1.

               Sekretariát ESRB:

                           a)

                           pomáha príslušným orgánom tým, že poskytuje podporu pri koordinovanom predkladaní správ, poskytuje príslušné vzory a v prípade potreby uvádza podrobnosti o postupe a časovom rozvrhu krokov, ktoré treba uskutočniť na účely dosiahnutia súladu s týmto odporúčaním;

                           b)

                           overuje dodržiavanie tohto odporúčania príslušnými orgánmi vrátane poskytnutia pomoci na ich žiadosť a predkladá správy o dodržiavaní tohto odporúčania generálnej rade.

               2.

               Generálna rada hodnotí prijaté opatrenia a odôvodnenia oznámené príslušnými orgánmi a v relevantných prípadoch rozhoduje o tom, či toto odporúčanie nebolo zohľadnené a či príslušné orgány neodôvodnili dostatočne svoju nečinnosť.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 15. decembra 2015

            Predseda ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (4)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (6)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (ESRB/2013/1) (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

      (7)  Hoci odporúčania ESRB nie sú právne záväzné, sú spojené s postupom „konaj alebo vysvetli“.

      (8)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 18. júna 2014 k usmerneniam týkajúcim sa zriadenia mier proticyklickej rezervy (Ú. v. EÚ C 293, 2.9.2014, s. 1).

      (9)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

      (10)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci JMD) (ECB/2014/17) (Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1).

      (11)  Verzia v anglickom jazyku je dostupná na webovom sídle ESRB: www.esrb.europa.eu.

      (12)  Uverejnené na webovom sídle ECB: www.ecb.europa.eu.

      (13)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (ESRB/2011/3) (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).


title: Odporúčanie Rady zo  14. februára 2006  o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky

text:
               17.2.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 47/58

      ODPORÚČANIE RADY

   zo 14. februára 2006
   o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
   (2006/108/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 112 ods. 2 písm. b) a článok 122 ods. 4, ako aj články 11.2 a 43.3 Protokolu o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky,
   keďže:
   Funkčné obdobie Otmara ISSINGA sa skončí 31. mája 2006. Musí sa vymenovať jeden člen Výkonnej rady Európskej centrálnej banky,
   TÝMTO ODPORÚČA:
   vymenovať Jürgena STARKA za člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov s účinnosťou od 1. júna 2006.
   Toto odporúčanie sa po porade s Európskym parlamentom a Radou guvernérov Európskej centrálnej banky predloží na rozhodnutie hlavám štátov alebo predsedom vlád členských štátov Európskeho spoločenstva, ktorých menou je euro.
   Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 14. februára 2006

            Za Radu

            predseda

         K.-H. GRASSER


title: Odporúčania Rady, z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/115

         ODPORÚČANIA RADY,
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2014
   2014/C 247/22
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na roky 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Slovinsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Slovinsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Slovinsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a zásadné politické opatrenia. Hoci v roku 2013 došlo k uvoľneniu nerovnováh vďaka makroekonomickým úpravám a politickým opatreniam zo strany Slovinska, rozsah potrebných nápravných opatrení naznačuje, že podstatné riziká pretrvávajú. Konkrétnejšie, veľkú pozornosť si vyžadujú riziká plynúce z hospodárskej štruktúry charakterizovanej nedostatočnou správou a riadením podnikov, vysokej miery účasti štátu na hospodárstve, zo zníženia nákladovej konkurencieschopnosti, z deficitu firemného dlhu a značného nárastu verejného dlhu. Hoci sa dosiahol významný pokrok pri ozdravovaní súvah bánk, stále sú potrebné rozhodné opatrenia v súvislosti s vykonaním komplexnej stratégie bankového sektora vrátane reštrukturalizácie, privatizácie a zvýšeného dohľadu.

               (8)

               Komisia 5. marca 2014 adresovala Slovinsku samostatné odporúčanie, v ktorom požadovala, aby orgány vyvinuli ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť úplný súlad s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite a aby podali správu o dodatočných opatreniach v osobitnej časti programu stability na rok 2014.

               (9)

               Slovinsko 15. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a 24. apríla 2014 svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability na rok 2014 je do roku 2015 napraviť nadmerný deficit a do roku 2017 dosiahnuť strednodobý cieľ. V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ dosiahnuť vyrovnaný rozpočet, ktorý je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Neočakáva sa však, že by (prepočítané) štrukturálne saldo dosiahlo strednodobý cieľ do roku 2017. V programe stability sa plánuje znížiť deficit v roku 2015 pod 3 % HDP, čo je v súlade s cieľom stanoveným v odporúčaniach týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite. Po roku 2015 program stability predpokladá stále znižovanie deficitu a následne dosiahnutie prebytku vo výške 0,3 % HDP v roku 2018. V programe stability sa plánuje, že verejný dlh dosiahne maximálny nárast na úrovni 81,1 % HDP v roku 2015 a potom sa zníži na úroveň 76 % v roku 2016. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe je vcelku v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability a ktorý vypracoval nezávislý orgán (Inštitút pre makroekonomickú analýzu a rozvoj), je obozretný. Program stability identifikuje niektoré dodatočné opatrenia, ktoré s požadovaným fiškálnym úsilím pomáhajú znižovať rozdiely. Na základe toho sa usudzuje, že program stability čiastočne reagoval na samostatné odporúčanie Komisie. Napriek tomu však pretrvávajú riziká poklesu, pretože opatrenia, na ktorých sa zakladá program stability, nie sú dostatočne podrobne rozpracované, a mnohé z nich sa ešte len musia prijať.
               Všetky potenciálne dodatočné potreby rekapitalizácie bánk, ktoré vychádzajú z posúdenia kvality aktív a stresového testu uskutočneného v Slovinsku v roku 2013, by zvýšili mieru deficitu a dlhu, pričom všetky výnosy z úspešnej privatizácie štátnych subjektov alebo bánk, ktoré neboli začlenené v plánoch programu, by dlhové zaťaženie znížili. Na základe prognózy Komisie bude fiškálne úsilie v rokoch 2013 – 2014 nižšie o 1,4 % HDP, pokiaľ ide o (prepočítanú) zmenu štrukturálneho salda, a o 0,5 % HDP, pokiaľ ide o hodnotu požadovaných opatrení, ktoré sa považovali za potrebné v čase odporúčania týkajúceho sa postupu pri nadmernom deficite. Pokiaľ ide o rok 2015, zatiaľ čo v programe stability sa deficit plánuje v súlade s postupom pri nadmernom deficite, v prognóze útvarov Komisie z jari 2014 sa deficit odhaduje vo výške 3,1 % HDP.

               (11)

               Navyše, na základe prognózy Komisie sa očakáva, že fiškálne úsilie merané tak na základe (prepočítanej) úpravy štrukturálneho salda, ako aj na základe hodnoty súvisiacich diskrečných opatrení, ktoré sa majú uplatniť, do istej miery nebude dosahovať úroveň odporúčanú Radou na rok 2015. Na základe posúdenia programu stability a na základe prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že v roku 2014 aj v ďalšom období je potrebné dodatočné úsilie na účel zabezpečenia plného súladu s odporúčaním týkajúcim sa postupu pri nadmernom deficite, vrátane požadovaného štruktúrovaného úsilia.

               (12)

               S ohľadom na fiškálne pravidlá schválil parlament v roku 2013 ústavný základ na zavedenie štrukturálneho pravidla týkajúceho sa salda/prebytku rozpočtu verejných financií. Potrebné vykonávacie právne predpisy, konkrétne zákon o fiškálnych pravidlách, ktorý mal nadobudnúť platnosť do novembra 2013, ešte stále neboli prijaté. Predovšetkým je potrebné vytvoriť potrebný právny základ, ktorý vymedzí úlohu, právomoc a nezávislosť fungovania fiškálnej rady. Včasné zavŕšenie komplexného preskúmania výdavkov všetkých užívateľov rozpočtových prostriedkov v kľúčovej oblasti výdavkov, ktorou je zdravotníctvo, by mohlo pomôcť identifikovať opatrenia, na ktorých by sa zakladala fiškálna konsolidácia, a identifikovať možnosti zvýšenia efektívnosti a nákladovej účinnosti.

               (13)

               V roku 2013 sa odporúčalo, aby Slovinsko posilnilo dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému a zvýšilo efektívnosť, nákladovú účinnosť a kvalitu sektora dlhodobej starostlivosti. Slovinsko dosiahlo obmedzený pokrok pri prijímaní opatrení na realizáciu tohto odporúčania. V apríli 2014 bolo zavŕšené vyhodnotenie reformy dôchodkového systému z roku 2012 a prvé výsledky sú pozitívne. Hoci sa vytvorili určité fiškálne úspory, výška dôchodkov zostala nezmenená. Pokiaľ ide o fiškálnu udržateľnosť v strednodobom a dlhodobom horizonte, Slovinsko čelí značným rizikám, a to najmä v dôsledku nárastu výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva súvisiacim so slovinskou demografiou. V strednodobom horizonte bude potrebné reformovať dôchodkový systém a systém dlhodobej starostlivosti, ak sa majú stabilizovať celkové výdavky v strednodobom a dlhodobom horizonte a zároveň zaručiť primeranosť dôchodkov a prístup k službám poskytovania dlhodobej starostlivosti. Úrady plánujú pripraviť bielu knihu o komplexnej reforme dôchodkového systému. Plán reformy dlhodobej starostlivosti bol prijatý koncom roka 2013 a prijatie príslušných právnych predpisov sa očakáva do konca roka 2014. Je tu však riziko, že uskutočnenie reformy sa oddiali v dôsledku prebiehajúcej reorganizácie zdravotného poistenia, ktorá zaostáva.

               (14)

               Situácia na trhu práce sa zhoršila. V roku 2013 dosiahla nezamestnanosť 10,3 % a nezamestnanosť mladých ľudí stúpla v tom istom roku na 21,6 %, pričom podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa a nezúčastňujú sa na odbornej príprave, vzrástol v rokoch 2011 až 2013 o 2,1 percentuálneho bodu. Hodnotenie reformy trhu práce prijaté v roku 2013 poukazuje na znižujúcu sa segmentáciu medzi pracovnými zmluvami na dobu neurčitú a pracovnými zmluvami na dobu určitú, aj keď v dôsledku toho sa viac využívajú iné druhy zmlúv na dobu určitú. Účinok stimulov na zamestnávanie starších a mladších ľudí je pritom zatiaľ ešte nejasný. Problematika segmentácie trhu práce sa rieši aj prostredníctvom lepšej regulácie práce študentov. Na schválenie čaká nový zákon, avšak naďalej pretrvávajú obavy, či dostatočne odstráni nedostatky predchádzajúcich predpisov. Vláda dosiahla obmedzený pokrok pri realizácii odporúčania z minulého roku o minimálnej mzde, ktorá je aj naďalej indexovaná iba podľa inflácie; zákon o minimálnej mzde pritom umožňuje aj indexáciu podľa ďalších ekonomických kritérií. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri vypracúvaní účinných na mieru šitých opatrení aktívnej politiky trhu práce a pri odstraňovaní nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami.

               (15)

               Vláda dosiahla výrazný pokrok pri realizácii odporúčaní týkajúcich sa stability bankového sektora, pričom uskutočnila spoľahlivé posúdenie kvality aktív a stresové testy, pohotové rekapitalizácie a prevod nesplácaných úverov na Spoločnosť pre správu aktív bánk (Bank Asset Management Company). Táto práca však ani zďaleka nie je zavŕšená a je potrebné prijať rozhodné opatrenia na účel finalizácie a realizácie komplexnej stratégie pre bankový sektor zahŕňajúcej aj reštrukturalizáciu, privatizáciu a posilnený dohľad, ktorá bola oznámená v decembri 2013. V bankovom systéme zostáva ešte vysoký podiel nesplácaných úverov. Je preto dôležité, aby si banky vytvorili interné kapacity na reštrukturalizáciu nesplácaných úverov vrátane posilnenia interných oddelení pre správu aktív a reštrukturalizáciu, s cieľom urýchliť reštrukturalizáciu nesplácaných úverov a zároveň maximalizovať zostatkovú hodnotu úverov a zachovať životaschopnosť podnikov. Ďalší prevod nesplácaných úverov na Spoločnosť pre správu aktív bánk musí byť starostlivo naplánovaný, aby sa uľahčila pohotová a efektívna reštrukturalizácia podnikových úverov, a to najmä v prípade zložitých, navzájom prepojených skupinových úverov. Očakáva sa prijatie komplexnej stratégie riadenia a podnikateľského plánu, ktoré by opodstatnili ciele Spoločnosti pre správu aktív bánk týkajúce sa redemácie. Ako potvrdzujú poznatky získané na základe posúdenia kvality aktív a stresových testov, je potrebné prijať ďalšie rozhodné opatrenia na zlepšenie správy a riadenia všetkých bánk a dohľadu nad nimi, a to najmä bánk, ktoré zostali v štátnom vlastníctve. Medzi uvedené opatrenia patrí posilňovanie riadenia rizík, skvalitňovanie postupov schvaľovania úverov a zlepšovanie kvality a dostupnosti údajov, a to s cieľom znižovať podiel nesplácaných úverov a obmedzovať budúce riziká.

               (16)

               Vláda dosiahla obmedzený pokrok pri realizácii odporúčaní o správe a riadení štátnych podnikov, ktoré predstavujú jednu šestinu celkovej pridanej hodnoty a vytvárajú zložité vzťahy domácich bánk, poisťovacích skupín a nefinančných korporácií s výraznou mierou vzájomného vlastníctva akcií. Miera vplyvu štátu vedie k vzniku značného rizika pre verejné financie, a to tak priameho, ako aj nepriameho, vzhľadom na záruky za záväzky. Priaznivejšie prostredie pre prilákanie priamych zahraničných investícií by vytvorila koherentná stratégia riadenia štátnych podnikov spojená so zlepšenou správou a riadením spoločnosti. Hoci prvé kroky sa už podnikli v máji 2013 zostavením počiatočného zoznamu 15 spoločností určených na zrýchlenú privatizáciu, doposiaľ sa dosiahol len nerovnomerný pokrok a je značné riziko, že stanovený termín sa nesplní. V apríli 2014 sa s určitým oneskorením zaviedli nové právne predpisy, na základe ktorých sa ustanovuje Slovenia Sovereign Holding, subjekt na konsolidáciu správy a riadenia štátneho vlastníctva. Očakáva sa komplexná stratégia a precízna klasifikácia kľúčových a nekľúčových štátnych aktív, vrátane aktív určených na privatizáciu. Je potrebné identifikovať a vykonať vhodné opatrenia na zabezpečenie procesu reštrukturalizácie a dosiahnutia jeho cieľov, okrem iného aj maximalizovať zostatkovú hodnotu pre veriteľov a vypracovať zoznam najnaliehavejších prípadov reštrukturalizácie na urýchlené vybavenie.

               (17)

               V roku 2013 bol zmenený rámec pre platobnú neschopnosť s cieľom uľahčiť včasné riešenie nesplácaných úverov, avšak fungovanie tohto nového rámca je do značnej miery neoverené. Značná miera zadlženosti a finančných ťažkostí obmedzila schopnosť podnikového sektora investovať do budúcich projektov. Naliehavo potrebná finančná a prevádzková reštrukturalizácia podnikového sektora sa ešte vo veľkom rozsahu nezačala. Je potrebný konsolidovaný pohľad na jednotlivé expozície voči kreditnému riziku v bankovom systéme na účel urýchlenia reštrukturalizácie nesplácaných úverov a uľahčenie rokovaní o reštrukturalizácii, a to najmä v prípade zložitých, navzájom prepojených skupinových úverov. Iniciatívu na podporu a urýchlenie tohto procesu by mohla prevziať centralizovaná pracovná skupina, v ktorej by boli skúsení zástupcovia všetkých zainteresovaných strán. Vecou zásadného významu dovtedy bude pod gesciou Spoločnosti pre správu aktív bánk rýchlo a efektívne dokončiť niekoľko prebiehajúcich prípadov.

               (18)

               Slovinsko má napriek svojmu potenciálu jeden z najnižších stavov priamych zahraničných investícií v Únii (34,1 % HDP v porovnaní s priemerným 47,1 % HDP v Únii v roku 2012). Hoci privatizácia a reštrukturalizácia podnikov ponúka súkromným investorom množstvo nových možností, je zrejmé, že nedostatočne rozvinuté podnikateľské prostredie a kultúra bránia Slovinsku plne ich využiť. V roku 2012 sa začal proces deregulácie regulovaných profesií a doteraz sa počet regulovaných profesií znížil z 323 na 262. Ďalšia deregulácia regulovaných profesií by prispela k nárastu počtu domácich aj zahraničných poskytovateľov služieb a tým aj k zvýšeniu konkurencieschopnosti. Existuje tu potenciál na zvýšenie koherentnosti opatrení prijatých na zlepšenie podnikateľského prostredia a podnikateľských činností. Nadchádzajúca stratégia pre inteligentnú špecializáciu prijatá v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020 poskytne príležitosť upriamiť sa na kľúčové opatrenia ako je vytvorenie obchodovateľných, inovatívnych produktov.

               (19)

               Slovinsko sa nachádza v počiatočných fázach príprav návrhov na komplexnú reformu verejného sektora (má sa prijať do januára 2015). V tejto súvislosti musí Slovinsko obnoviť kvalitu a dôveryhodnosť verejnej správy. Slovinsko dosiahlo určitý pokrok aj pri zlepšovaní kvality justičného systému a znížilo počet nevyriešených prípadov. Reformou systému správy prípadov v systéme obchodného aj občianskoprávneho súdnictva sa fungovanie súdneho systému zlepšilo. Pokračujú nedávno nastúpené pozitívne trendy v občianskoprávnych aj obchodných sporoch.

               (20)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 8.

               (21)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (22)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 8.

               (23)

               V kontexte európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Slovinsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko prijalo v rokoch 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť rozpočtovú stratégiu dostatočne konkretizovanými štrukturálnymi opatreniami na rok 2014 aj na nasledujúce obdobie s cieľom zabezpečiť do roku 2015 nápravu nadmerného deficitu udržateľným spôsobom prostredníctvom vynaloženia úsilia o dosiahnutie štrukturálnej úpravy špecifikovaného v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Trvalá náprava fiškálnej nerovnováhy si vyžaduje dôveryhodné vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem na zvýšenie schopnosti prispôsobiť sa podnieteniu rastu a zamestnanosti. Po náprave nadmerného deficitu uskutočniť každý rok štrukturálnu úpravu vo výške minimálne 0,5 % HDP a za vhodných ekonomických podmienok aj viac, alebo zaistiť, aby sa zabezpečila udržateľná klesajúca tendencia vysokého pomeru verejného dlhu k HDP. Zlepšiť dôveryhodnosť fiškálnej politiky, zavŕšiť proces prijímania štrukturálneho pravidla týkajúceho sa salda/prebytku rozpočtu verejných financií, zabezpečiť záväznosť, komplexnosť a transparentnosť strednodobého rozpočtového rámca a vytvoriť potrebný právny základ pre pôsobenie fiškálnej rady vymedzením jej právomoci v rámci rozpočtového procesu a zavedením jasných procesných pravidiel pre čo najskoršie monitorovanie rozpočtových výsledkov. Do konca roku 2014 uskutočniť komplexné preskúmanie výdavkov na úrovni štátnej aj miestnej správy, priamych aj nepriamych užívateľov rozpočtu a poskytovateľov verejnoprospešných služieb a služieb v oblasti zdravotnej starostlivosti vo vlastníctve samospráv, s cieľom dosiahnuť rozpočtové úspory v roku 2015 aj v nasledujúcom období.

               2.

               Na základe verejných konzultácií dohodnúť opatrenia na zabezpečenie udržateľnosti dôchodkového systému a primeranosti dôchodkov po roku 2020, vrátane úprav kľúčových parametrov, ako je zosúladenie zákonného veku odchodu do dôchodku so zvyšovaním strednej dĺžky života a podnecovanie súkromných príspevkov do druhého piliera dôchodkového systému. Obmedziť výdavky v oblasti dlhodobej starostlivosti spojené so starnutím obyvateľstva prostredníctvom cieleného zamerania príspevkov na tých, ktorí to najviac potrebujú, a presmerovania poskytovania starostlivosti z inštitucionálnej starostlivosti na starostlivosť domácu.

               3.

               Nadväzne na konzultácie so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi do konca roku 2014 vypracovať komplexnú sociálnu dohodu, ktorá zabezpečí, že mzdový vývoj vrátane minimálnej mzdy bude podporovať konkurencieschopnosť, domáci dopyt a tvorbu pracovných miest. Nanovo definovať zloženie minimálnej mzdy a prehodnotiť systém jej indexácie. Prijať opatrenia na ďalšie znižovanie segmentácie, a to najmä riešením problematiky efektívnosti stimulov pre zamestnávanie mladých a starších pracovníkov a využívania občianskoprávnych zmlúv. Prijať zákon o práci študentov. Prednostne sa zameriavať na neregistrovaných mladých ľudí a pritom zabezpečovať primerané kapacity verejných služieb zamestnanosti. Zvýšiť mieru zamestnanosti ľudí s nízkou kvalifikáciou a starších ľudí prispôsobovaním pracovného prostredia dlhšiemu pracovnému životu a zameraním zdrojov na individualizované opatrenia týkajúce sa aktívnych politík trhu práce a na zvyšovanie účinnosti týchto opatrení. Odstrániť nesúlad medzi požadovanými a ponúkanými zručnosťami, a to zvýšením atraktívnosti odborného vzdelávania a prípravy a ďalším rozvojom spolupráce s relevantnými zainteresovanými stranami pri posudzovaní potrieb trhu práce.

               4.

               Dovŕšiť privatizáciu banky NKBM podľa plánu v roku 2014, pripraviť banku Abanka na privatizáciu v roku 2015, pokračovať v urýchlenej realizácii plánov reštrukturalizácie bánk, ktoré sú prijímateľmi štátnej pomoci, a v nevyhnutnej konsolidácii bankového sektora. Vychádzajúc z poznatkov získaných na základe posúdenia kvality aktív a stresových testov v auguste 2014 finalizovať komplexný akčný plán pre banky, vrátane prijatia konkrétnych opatrení na zlepšenie správy a riadenia, dohľadu, riadenia rizika, postupov schvaľovania úverov a kvality a dostupnosti údajov. Posilnením interných oddelení pre správu aktív a reštrukturalizáciu zlepšiť kapacity bánk potrebné na reštrukturalizáciu nesplácaných úverov. Vyjasniť mandát Spoločnosti pre správu aktív bánk prostredníctvom vypracovania komplexnej stratégie riadenia a podnikateľského plánu do septembra 2014, a podrobne vymedziť úlohy tejto spoločnosti pri reštrukturalizácii aktív bánk, ciele týkajúce sa redemácie, rozpočty, plán správy aktív ako aj očakávanú návratnosť, a zároveň zabezpečiť potrebné zdroje.

               5.

               Pokračovať v uskutočňovaní privatizácií oznámených v roku 2013, a to v stanovených harmonogramoch. Prijať stratégiu pre slovinský subjekt na držbu štátnych dlhových nástrojov s jasnou klasifikáciou aktív v súlade s harmonogramom a definíciou stanovenými v slovinskom zákone o slovinskom subjekte na držbu štátnych dlhových nástrojov, ktorý bol prijatý v roku 2014. Do novembra 2014 stanoviť krátkodobý harmonogram (s horizontom jedného až dvoch rokov) odpredaja viacerých starostlivo zvolených aktív s jasne definovanými termínmi. Zabezpečiť jeho plnú funkčnosť ako nástroja na správu aktív zostávajúcich vo vlastníctve štátu a odpredaj na to vyčlenených aktív v súlade s právnymi predpismi o správe aktív, a to v časovom rámci určenom zákonom. Do septembra 2014 prijať kódex správy a riadenia podniku a aplikovať ho na štátne podniky s cieľom zabezpečiť ich profesionálnu, transparentnú a nezávislú správu.

               6.

               Do konca roku 2014 finalizovať základný plán reštrukturalizácie podnikov s jasnými prioritami a účinnými vykonávacími postupmi. Vytvoriť centralizovanú pracovnú skupinu pre reštrukturalizáciu podnikov, ktorá bude monitorovať a koordinovať celkový proces reštrukturalizácie, poskytovať potrebné odborné poznatky, usmernenia a poradenstvo, uľahčovať rokovania medzi všetkými zainteresovanými stranami. Vypracovať zoznam najnaliehavejších prípadov reštrukturalizácie tak, aby sa zabezpečila maximálna zostatková hodnota pre veriteľov. Podporovať využívanie dostupných právnych mechanizmov a medzinárodných najlepších postupov zo strany všetkých zainteresovaných strán v procese reštrukturalizácie. Do septembra 2014 vyhodnotiť nedávne zmeny právnych predpisov o platobnej neschopnosti a pripraviť sa na zavádzanie potrebných dodatočných opatrení. Ešte viac skrátiť trvanie súdnych konaní na súdoch prvého stupňa pri občianskoprávnych a obchodných sporoch, vrátane konaní podľa právnych predpisov týkajúcich sa platobnej neschopnosti, a znížiť počet nedoriešených prípadov, predovšetkým prípadov presadzovania práva a prípadov platobnej neschopnosti.

               7.

               Obmedziť prekážky podnikania v Slovinsku v kľúčových oblastiach hospodárskeho rozvoja v záujme väčšej atraktívnosti krajiny pre priame zahraničné investície, a to najmä urýchlenou liberalizáciou regulovaných profesií, znižovaním administratívneho zaťaženia vrátane pružnejších postupov udeľovania povolení. Zabezpečiť dostatočnú rozpočtovú nezávislosť agentúry na ochranu hospodárskej súťaže a zvýšiť jej inštitucionálnu nezávislosť. Zjednodušiť stanovovanie priorít, zaistiť konzistentnosť stratégie výskumu a inovácií z roku 2011 a stratégie priemyselnej politiky z roku 2013 s pripravovanými stratégiami inteligentnej špecializácie a dopravy a zabezpečiť ich urýchlenú realizáciu a posúdenie ich účinnosti.

               8.

               Prijať účinné opatrenia na boj proti korupcii zvyšovaním transparentnosti a zodpovednosti a zavedením postupov externého posudzovania výkonnosti a kontroly kvality.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 75.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


Dôležité právne oznámenie

|

52008SC0381

Odporúčanie Komisie Rade o účasti Európskeho spoločenstva na rokovaniach o zmenách a doplneniach Protokolu o perzistentných organických znečisťujúcich látkach (POP) k dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov  /* SEK/2008/0381 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 31.3.2008SEK(2008) 381 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEo účasti Európskeho spoločenstva na rokovaniach o zmenách a doplneniach Protokolu o perzistentných organických znečisťujúcich látkach (POP) k Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátovODPORÚČANIE KOMISIE RADEo účasti Európskeho spoločenstva na rokovaniach o zmenách a doplneniach Protokolu o perzistentných organických znečisťujúcich látkach (POP) k Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátovA. DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Výkonný orgán Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (CLRTAP) prijal Protokol o POP v júni 1998. Protokol o POP sa v súčasnosti zameriava na zoznam 16 látok, ktoré zahŕňajú jedenásť pesticídov, dve priemyselné chemické látky a tri neúmyselne získané vedľajšie produkty. Jeho hlavným cieľom je zabrániť akémukoľvek vypúšťaniu, emisiám a únikom týchto POP. Protokol o POP nadobudol platnosť 23. októbra 2003. Ratifikovalo ho 29 strán vrátane Spoločenstva a 21 členských štátov[1].2. Rada prijala rozhodnutie o uzatvorení protokolu v mene Európskeho spoločenstva 19. februára 2004[2]. Listina o schválení Spoločenstvom bola uložená 30. apríla 2004.3. Podľa článku 14 protokolu môže každá strana navrhnúť zmeny a doplnenia protokolu a príloh k protokolu. Strany na zasadaní výkonného orgánu diskutujú o navrhovaných zmenách a doplneniach, ktoré sa prijímajú konsenzom strán prítomných na zasadaní.4. Výkonný výbor oprávnil na svojom 25. zasadaní 13. decembra 2007 Pracovnú skupinu zodpovednú za stratégie a preskúmavanie rokovať o navrhovaných zmenách a doplneniach Protokolu o POP, ktoré sa majú predložiť výkonnému výboru na jeho 26. zasadaní v decembri 2008. Zmeny a doplnenia sa vzťahujú na: i) naplánované opätovné posúdenie ustanovení protokolu týkajúcich sa látok, ako aj na prípadné preskúmanie ustanovení protokolu týkajúcich sa najlepších dostupných techník (BAT) a hodnôt emisných limitov (ELV); ii) začlenenie siedmych „nových“ látok[3] do príloh k protokolu a iii) urýchlený postup, pokiaľ ide o zmeny a doplnenia príloh.5. Podľa článku 174 ods. 1 Zmluvy o ES je jedným z cieľov politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia podpora opatrení na medzinárodnej úrovni pri riešení regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia. Na dosiahnutie tohto cieľa môže Spoločenstvo uzatvárať dohody s tretími stranami v súlade s článkami 175 a 300.6. Podľa článku 300 ods. 1 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o uzavretie dohôd medzi Spoločenstvom a jedným alebo viacerými štátmi alebo medzinárodnými organizáciami, Komisia predloží odporúčania Rade, ktorá oprávni Komisiu, aby zahájila nevyhnutné rokovania. Komisia vedie tieto rokovania poradami s osobitnými výbormi menovanými Radou, aby pomáhali v tejto úlohe v rámci smerníc, ktoré jej Rada môže vydať.7. O uvedených zmenách a doplneniach, ktoré sú predmetom diskusií podľa Protokolu o POP, sa bude rokovať v rámci Pracovnej skupiny zodpovednej za stratégie a preskúmavanie a vo výkonnom výbore. Tieto zmeny a doplnenia budú predstavovať dohody v zmysle článku 300 ods. 1 Zmluvy o ES. Na sedem navrhovaných látok sa vzťahuje niekoľko právnych nástrojov ES[4]. Členské štáty na seba nemôžu prevziať záväzky mimo rámca právnych predpisov Spoločenstva, čím by sa mohli ovplyvniť pravidlá Spoločenstva alebo zmeniť rozsah ich pôsobnosti.8. Je preto nevyhnutné, aby Komisia predložila Rade odporúčania, na základe ktorých bude Komisia oprávnená zúčastniť sa príslušných rokovaní o týchto otázkach na ďalších zasadaniach Pracovnej skupiny zodpovednej za stratégie a preskúmavanie v apríli a septembri 2008 a zasadaniach výkonného orgánu v decembri 2008.B. ODPORÚČANIENa základe uvedených skutočností Komisia odporúča, aby:1.  Rada oprávnila Komisiu zúčastňovať sa v mene Európskeho spoločenstva rokovaní o zmenách a doplneniach Protokolu EHK OSN o POP na zasadaniach Pracovnej skupiny zodpovednej za stratégie a preskúmavanie v apríli a septembri 2008 a na zasadaniach výkonného výboru v decembri 2008 v záležitostiach patriacich do právomoci Spoločenstva;2.  Komisia viedla tieto rokovania v mene Európskeho spoločenstva v záležitostiach patriacich do právomoci Spoločenstva a konzultovala pri tom zvláštny výbor zástupcov členských štátov v súlade s priloženými rokovacími smernicami;3.  v prípade, že sa uvedené zmeny a doplnenia týkajú záležitostí, ktoré patria do spoločnej právomoci Spoločenstva a členských štátov, Komisia a členské štáty v priebehu rokovacieho procesu úzko spolupracovali v snahe dosiahnuť jednotu v medzinárodnom zastupovaní Európskeho spoločenstva;4.  Komisia predkladala Rade správy o výsledkoch rokovaní a prípadne o akomkoľvek probléme, ktorý by sa vyskytol počas rokovaní.5.  PRÍLOHAROKOVACIE SMERNICE1. Komisia zabezpečuje, aby boli všetky zmeny a doplnenia Protokolu o POP v súlade s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva.2. Komisia sa takisto usiluje zabezpečiť, aby:a) boli zmeny a doplnenia protokolu upravené v súlade s naplánovaným opätovným posúdením ustanovení protokolu týkajúcich sa látok, ako aj s prípadným preskúmaním ustanovení protokolu týkajúcich sa najlepších dostupných techník (BAT) a hodnôt emisných limitov (ELV);b) sa do prílohy I, II a/alebo III pridali podľa potreby tieto látky: hexachlórbutadién (HCBD); oktabrómdifenyléter (c-OctaBDE) na komerčné účely; pentachlórbenzén (PeCB); polychlórované naftalény (PCNs); chlórované parafíny s krátkym reťazcom (SCCP) perfluóroktánsulfonát (PFOS); pentabrómdifenyléter (c-PentaBDE) na komerčné účely;c) sa na účely zmien a doplnení príloh I – IV, VI a VIII k protokolu zaviedol urýchlený postup.[1] Podľa najaktuálnejších údajov sekretariátu POP z 18. septembra 2007.[2] Rozhodnutie Rady 2004/259/ES z 19. februára 2004 o uzatvorení v mene Európskeho spoločenstva Protokolu o perzistentných organických látkach k Dohovoru z roku 1979 o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov, Ú. v. EÚ L 81, 19.3.2004, s. 37.[3] Hexachlórbutadién (HCBD); oktabrómdifenyléter (c-OctaBDE) na komerčné účely; pentachlórbenzén (PeCB); polychlórované naftalény (PCNs); chlórované parafíny s krátkym reťazcom (SCCP) perfluóroktánsulfonát (PFOS); pentabrómdifenyléter (c-PentaBDE) na komerčné účely.[4] Okrem iného smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/45/ES z 25. júna 2002, ktorou sa po dvadsiatykrát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS týkajúca sa obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (chlórované parafíny s krátkym reťazcom), Ú. v. ES L 177, 6.7.2002, s. 21; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/11/ES zo 6. februára 2003, ktorou sa dvadsiatyštvrtýkrát mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o obmedzeniach uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (pentabrómdifenyléter, oktabrómdifenyléter), Ú. v. EÚ L 42, 15.2.2003, s. 45; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/122/ES z 12. decembra 2006, ktorou sa po 30. raz mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (perfluóroktánsulfonátov), Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 32; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva, Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1, (hexachlórbutadién a pentachlórbenzén sú podľa článku 2 prioritné rizikové látky) a smernica 96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia, Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26.