               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli1. 6. 2021
            COM(2021) 269 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa poveruje na začatie rokovaní o zmene Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Cieľom Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach
                  1
                je nadviazať v tejto oblasti medzi Európskou úniou a Japonskom efektívnejšiu spoluprácu. Podľa dohody dožiadaný štát na základe žiadosti dožadujúceho štátu poskytne právnu pomoc v súvislosti s vyšetrovaním, stíhaním a iným konaním (vrátane súdneho konania) v trestných veciach. Do rozsahu pôsobnosti dohody sú zahrnuté moderné nástroje spolupráce, ako sú videokonferencie a výmena bankových informácií. Ide o prvú takúto „samostatnú“ dohodu EÚ s inou krajinou. Žiaden individuálny členský štát neuzavrel predtým s Japonskom podobnú separátnu dohodu.

               Smernica o presadzovaní práva v oblasti ochrany údajov (ďalej len „smernica o presadzovaní práva)
                  2
                nadobudla účinnosť 6. mája 2016 a členské štáty ju mali transponovať do vnútroštátneho práva do 6. mája 2018 (článok 63 ods. 1 smernice o presadzovaní práva). V porovnaní s rámcovým rozhodnutím, ktoré sa ňou zrušilo a nahradilo
                  3
               , je smernica o presadzovaní práva oveľa komplexnejším a ucelenejším horizontálnym nástrojom na ochranu údajov. Vzťahuje sa na vnútroštátne aj cezhraničné spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania a na účely výkonu trestných sankcií, vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a predchádzania takémuto ohrozeniu (článok 1 ods. 1 smernice o presadzovaní práva).

               V článku 62 ods. 6 smernice o presadzovaní práva sa od Komisie vyžaduje, aby do 6. mája 2019 preskúmala ostatné právne akty EÚ, ktoré upravujú spracúvanie osobných údajov na účely presadzovania práva, s cieľom posúdiť potrebu ich zosúladenia so smernicou o presadzovaní práva, a podľa potreby navrhnúť zmeny v záujme zabezpečenia konzistentného prístupu k ochrane osobných údajov.

               Komisia si túto povinnosť splnila 24. júna 2020 prijatím oznámenia s názvom Ďalší postup pri zosúlaďovaní acquis bývalého tretieho piliera s pravidlami ochrany údajov
                  4
                V oznámení uviedla zoznam 10 právnych aktov, ktoré by sa mali zosúladiť so smernicou o presadzovaní práva, ako aj harmonogram na dosiahnutie tohto cieľa. Dohodu s Japonskom identifikovala ako jeden z právnych aktov, ktoré si vyžadujú cielenú zmenu, aby sa dosiahol úplný súlad so smernicou o presadzovaní práva, pričom uviedla, že v prvom štvrťroku 2021 predloží Rade príslušné odporúčanie. Tento dokument predstavuje uvedené odporúčanie.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Cieľom tejto iniciatívy je zosúladiť pravidlá ochrany údajov obsiahnuté v dohode so zásadami a pravidlami stanovenými v smernici o presadzovaní práva, a vytvoriť tak na účely dohody silný a súdržný rámec ochrany údajov.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  neuvádza sa

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Tento návrh je založený na článku 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

               Podľa článku 218 ods. 3 ZFEÚ predkladá Komisia odporúčania Rade, ktorá potom prijme rozhodnutie poverujúce na začatie rokovaní a vymenúvajúce, v závislosti od predmetu predpokladanej dohody, vyjednávača alebo vedúceho negociačného tímu Únie. V článku 218 ods. 4 ZFEÚ sa uvádza, že Rada môže adresovať vyjednávačovi smernice na rokovania a určiť osobitný výbor, po porade s ktorým sa musia viesť rokovania.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Rokovania o zmene dohody môže viesť len Únia.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh sa obmedzuje na to, čo je potrebné na zabezpečenie súladu dohody s existujúcimi právnymi predpismi Únie o ochrane osobných údajov, najmä so smernicou o presadzovaní práva, a to bez toho, aby sa zmenili mechanizmy spolupráce podľa dohody. Toto odporúčanie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie stanovených cieľov v súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii.

               •Výber nástroja

                  neuvádza sa

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Toto odporúčanie nadväzuje na výsledky preskúmania Komisie podľa článku 62 ods. 6 smernice o presadzovaní práva, ako boli predložené v oznámení s názvom Ďalší postup pri zosúlaďovaní acquis bývalého tretieho piliera s pravidlami ochrany údajov. V uvedenom oznámení sa uvádzajú body, pri ktorých je potrebné zabezpečiť súlad. Predovšetkým sa v ňom poukazuje na to, že v dohode treba zlepšiť záruky v oblasti ochrany údajov.

               Podľa súčasných ustanovení, najmä podľa článku 8 (žiadosti o pomoc) a článku 13 (dôvernosť a obmedzenie používania) platí, že:

               žiadosti musia obsahovať opis účelu požadovanej pomoci spolu so skutočnosťami týkajúcimi sa predmetu vyšetrovania, stíhania alebo iného konania (vrátane súdneho konania) a že

               dožadujúci štát nesmie bez predchádzajúceho súhlasu dožiadaného štátu spracúvať osobné údaje na iné účely ako tie, ktoré sú opísané v žiadosti.

               Počas preskúmania boli identifikované viaceré oblasti, v ktorých je potrebné prijať konkrétne ustanovenia. Ide o:

               ·ustanovenia týkajúce sa kvality údajov a bezpečnosti,

               ·pravidlá uchovávania údajov a vedenia záznamov,

               ·záruky uplatniteľné na spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov,

               ·obmedzenia následných prenosov a

               ·pravidlá dohľadu a právne prostriedky nápravy, ktoré majú jednotlivci k dispozícii.

               Cieľom tohto odporúčania je získať od Rady poverenie na začatie rokovaní o zmene dohody s cieľom dohodnúť sa na nových ustanoveniach, ktoré Únii umožnia zabezpečiť plnenie svojich povinností, ktoré pre ňu vyplývajú zo smernice o presadzovaní práva.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Komisia v súlade so svojimi usmerneniami o lepšej právnej regulácii uverejnila plán, v ktorom načrtla iniciatívu týkajúcu sa odporúčania na rozhodnutie Rady s názvom „Dohoda medzi EÚ a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach – navrhované zosúladenie s pravidlami EÚ v oblasti ochrany údajov“
                     5
                  . Zainteresované strany boli vyzvané, aby sa v období od 14. januára do 11. februára 2021 k tejto iniciatíve vyjadrili. V uvedenom období neboli doručené žiadne pripomienky.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Komisia pri svojom preskúmaní vzala do úvahy štúdiu, ktorá sa uskutočnila v rámci pilotného projektu Európskeho parlamentu „Preskúmanie nástrojov a programov EÚ slúžiacich na zhromažďovanie údajov z hľadiska základných práv“
                     6
                  . V rámci tejto štúdie sa zmapovali akty Únie, na ktoré sa vzťahuje článok 62 ods. 6 smernice o presadzovaní práva, a identifikovali sa ustanovenia, pri ktorých by mohlo byť potrebné zosúladenie v oblasti ochrany údajov.

               •Posúdenie vplyvu

               Vplyv tohto návrhu sa v zásade obmedzuje na spracúvanie osobných údajov príslušnými orgánmi v kontexte rámcového rozhodnutia Rady 2002/465/SVV
                  7
               . Vplyv nových povinností vyplývajúcich zo smernice o presadzovaní práva sa posudzoval v kontexte prípravy uvedenej smernice. Z tohto dôvodu nie je pri tomto návrhu potrebné vykonať osobitné posúdenie vplyvu.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  neuvádza sa

               •Základné práva

               Právo na ochranu osobných údajov je stanovené v článku 8 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), v článku 16 ZFEÚ a v článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach. Ochrana údajov je takisto úzko spojená s rešpektovaním súkromného a rodinného života v zmysle jeho ochrany podľa článku 7 charty. Cieľom právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany údajov je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany osobných údajov.

               Cieľom tohto odporúčania je získať poverenie na začatie rokovaní, ktorých účelom je zmeniť dohodu s Japonskom tak, aby poskytovala primerané záruky, pokiaľ ide o zabezpečenie plnenia povinností členských štátov vyplývajúcich zo smernice o presadzovaní práva. To by malo pozitívny vplyv na základné práva na súkromie a na ochranu údajov.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  neuvádza sa

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa poveruje na začatie rokovaní o zmene Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Mali by sa začať rokovania s cieľom zmeniť Dohodu medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach
                  8
               .

               (2)Spracúvanie osobných údajov podľa uvedenej dohody by malo byť v súlade s platnými pravidlami ochrany údajov. Ustanovenia dohody týkajúce sa ochrany údajov by sa mali preskúmať a mali by sa dohodnúť nové ustanovenia, ktoré Únii umožnia zabezpečiť, aby bolo takéto spracúvanie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680
                  9
               .

               (3)V súlade s článkom 42 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725
                  10
                sa viedli konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý vydal svoje stanovisko […]
                  11
               ,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Komisia sa týmto poveruje začatím rokovaní o zmene Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa vedú po porade s [osobitným výborom, ktorý určí Rada].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Dohoda medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach (Ú. v. EÚ L 39, 12.2.2010, s. 20), podpísaná 30. novembra 2009 v Bruseli a 15. decembra 2009 v Tokiu. Platnosť nadobudla 2. januára 2011.

                     (2)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

                     (3)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV z 27. novembra 2008 o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (Ú. v. EÚ L 350, 30.12.2008, s. 60).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters

                     (6)

                        Tento projekt si vyžiadal Parlament, riadila ho Komisia a realizoval ho dodávateľ (skupina nezávislých odborníkov), ktorého vybrala Komisia na základe kritérií stanovených Parlamentom. Výstupy projektu odrážajú len názory a stanoviská dodávateľa a Komisia nenesie žiadnu zodpovednosť za akékoľvek prípadné použitie informácií, ktoré sú v ňom uvedené;

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes

                     (7)

                        Rámcové rozhodnutie Rady z 13. júna 2002 o spoločných vyšetrovacích tímoch (Ú. v. ES L 162, 20.6.2002, s. 1).

                     (8)

                        Dohoda medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach (Ú. v. EÚ L 39, 12.2.2020, s. 20).

                     (9)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

                     (10)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

                     (11)

                        Ú. v. EÚ C ...

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli1. 6. 2021
            COM(2021) 269 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu naROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa poveruje na začatie rokovaní o zmene Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o zmene Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach

               Komisia by sa mala v priebehu rokovaní zamerať na dosiahnutie cieľov, ktoré sú podrobne uvedené ďalej:

               1.Všeobecným cieľom zmien je podporiť a posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi a Japonskom v oblasti vzájomnej právnej pomoci v trestných veciach, a to posilnením záruk v oblasti ochrany osobných údajov. Týmito zmenami by sa nemal zmeniť účel ani formy spolupráce podľa dohody.

               2.Na základe dohody, najmä jej článku 8 (žiadosti o pomoc) a článku 13 (dôvernosť a obmedzenie používania), sa už teraz vyžaduje, aby:

               –žiadosti obsahovali opis účelu požadovanej pomoci spolu so skutočnosťami týkajúcimi sa predmetu vyšetrovania, stíhania alebo iného konania (vrátane súdneho konania) a aby

               –dožadujúci štát nesmel bez predchádzajúceho súhlasu dožiadaného štátu spracúvať osobné údaje na iné účely ako tie, ktoré sú opísané v žiadosti.

               Tým je zaistené dodržanie zásad špecifikácie účelu a obmedzenia účelu.

               3.Zmenami by sa malo zabezpečiť, aby pri prenose osobných údajov podľa dohody, bez ohľadu na štátnu príslušnosť alebo miesto pobytu dotknutých osôb, poskytovala uvedená dohoda primerané záruky v oblasti ochrany údajov v zmysle smernice (EÚ) 2016/680
                  1
               .

               4.Zmeny by mali zahŕňať najmä tieto dodatočné záruky, ktoré majú uplatňovať všetky orgány zapojené do vyšetrovania, stíhania alebo iného konania (vrátane súdneho konania) opísaného v žiadosti:

               a)požiadavku zabezpečiť, aby všetky osobné údaje, ktoré sa majú medzi stranami preniesť, boli nevyhnutné na dosiahnutie účelu žiadosti v súlade s cieľmi a rozsahom pôsobnosti dohody a aby boli vo vzťahu k danému účelu primerané, relevantné a nie neúmerné;

               b)požiadavku zabezpečiť, aby boli osobné údaje správne a podľa potreby aktualizované; aby osobné údaje, ktoré túto požiadavku nespĺňajú, boli vymazané alebo opravené a aby bola druhá strana informovaná, ak existujú náznaky, že osobné údaje sú nesprávne alebo neaktuálne, resp. že medzičasom už nie sú správne alebo aktuálne;

               c)požiadavku zabezpečiť, aby sa osobné údaje neuchovávali dlhšie, ako je potrebné na účel(-y), na ktorý(-é) boli prenesené;

               d)požiadavku, aby prenos a ďalšie spracúvanie osobných údajov, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie alebo členstvo v odborových organizáciách, genetických údajov, biometrických údajov na účely individuálnej identifikácie fyzickej osoby, údajov týkajúcich sa zdravia alebo údajov týkajúcich sa sexuálneho života alebo sexuálnej orientácie fyzickej osoby boli možné len vtedy, ak takýto prenos a ďalšie spracúvanie podlieha primeraným zárukám zameraným na konkrétne riziká spojené so spracúvaním;

               e)požiadavku prijať vhodné technické a organizačné opatrenia, aby bolo možné preukázať súlad s predpismi;

               f)požiadavku zaistiť bezpečnosť osobných údajov prostredníctvom vhodných technických a organizačných opatrení vrátane obmedzenia prístupu a oznamovať prípady porušenia ochrany osobných údajov;

               g)mechanizmus, ktorý zabezpečí, aby boli dotknuté osoby informované o každom prenose údajov a aby im boli, s výhradou akýchkoľvek potrebných a primeraných obmedzení, poskytnuté základné informácie o spracúvaní;

               h)požiadavku zabezpečiť, aby mali dotknuté osoby vymáhateľné práva na prístup k údajom (vrátane základných informácií o spracúvaní), ich opravu a vymazanie, s výhradou akýchkoľvek potrebných a primeraných obmedzení, a stanoviť primerané záruky, pokiaľ ide o rozhodnutia založené výlučne na automatizovanom spracúvaní prenesených osobných údajov, ktoré majú pre dotknuté osoby negatívne dôsledky;

               i)ak sa vyžaduje predchádzajúci súhlas podľa článku 13 ods. 1 dohody, požiadavku, aby dožiadaný štát posúdil všetky relevantné faktory, najmä:

               –pôvodný účel spracúvania,

               –účel ďalšieho spracúvania a

               –či prijímajúci orgán zabezpečuje takú úroveň ochrany zdieľaných osobných údajov, ktorá je rovnocenná s úrovňou zaručenou v dohode;

               j)požiadavku zabezpečiť, aby na dodržiavanie záruk, na ktorých sa strany dohodli, dohliadal jeden alebo viacero nezávislých orgánov dohľadu s účinnými právomocami v oblasti vyšetrovania a presadzovania práva, najmä s právomocou riešiť sťažnosti fyzických osôb týkajúce sa používania ich osobných údajov, s prihliadnutím na osobitný kontext spracúvania údajov súdmi pri výkone ich súdnej právomoci; a

               k)požiadavku zabezpečiť, aby v prípade porušenia uvedených záruk bol fyzickým osobám poskytnutý účinný súdny prostriedok nápravy.

               5.Zmenená dohoda by mala obsahovať vymedzenie kľúčových pojmov vrátane vymedzenia pojmu „osobné údaje“ v súlade s článkom 3 bodom 1 smernice (EÚ) 2016/680.

                     (1)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 513 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Cypru
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijal všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Cypru odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňoval fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené
                  6
               . Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Mali by sa realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               (4)Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Cypru je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré Rada prijala 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty.

               (5)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  7
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (6)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  8
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (7)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  9
               .

               (8)Cyprus predložil 29. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (9)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Cypru na úrovni 5,7 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 118,2 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla –7,6 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 3,6 % na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Cyprus takisto poskytol spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 1,9 % HDP.

               Komisia 2. júna 2020 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Cypru, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

               (10)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 optimistický. Podľa prognózy Komisie z jari 2021 by reálny HDP Cypru mal vzrásť o 3,1 % v roku 2021 a o 3,8 % v roku 2022. Podľa programu stability sa predpokladá, že cyperské hospodárstvo vzrastie o 3,6 % v roku 2021 a o 3,8 % v roku 2022. Porovnateľne vyššia miera rastu v roku 2021 uvedená v programe je spôsobená výraznejšou súkromnou spotrebou.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zvýšenie deficitu verejných financií z 5,7 % HDP v roku 2020 na 4,7 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 znížiť na 111,9 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť –6,5 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 3,4 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               (12)Cyprus prijal v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Cyprus prijal v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (13)V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,6 % v roku 2021, 0,4 % v roku 2022, 0,4 % v roku 2023 a 0,4 % v roku 2024. Namiesto toho sa v prognóze Komisie predpokladá, že celkový vplyv reforiem a investícií na rozpočet uvedený v pláne bude vo výške 0,3 % HDP v roku 2021 a 0,5 % HDP v roku 2022.

               (14)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  10
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (15)V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Cypru v roku 2022 klesne na 0,9 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 103,9 % HDP. Tieto projekcie sú nižšie než v prognóze Komisie z jari 2021. Komisia predpokladá deficit vo výške 2 % HDP, a to najmä v dôsledku vyšších očakávaných výdavkov a nižších príjmov, a mieru zadlženosti verejnej správy na úrovni 106,6 % HDP v roku 2022.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na –0,3 % HDP
                  11
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 0,4 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

               (16)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (17)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že prebytok verejných financií sa zvýši z 0,1 % v roku 2023 na 1,6 % HDP v roku 2024.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 2,8 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  13
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 2,8 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 3,5 %
                  14
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Cypru.

               (18)Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne z 99,5 % HDP v roku 2023 na 92,9 % HDP v roku 2024. Možno konštatovať, že Cyprus čelí v strednodobom horizonte stredným rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  15
               .

               (19)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Cyprom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA CYPRU:

               1.V roku 2022 zachovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 82).

                     (6)

                        Čaká sa na finálne prijatie Radou, ktoré nasleduje po schválení Európskou radou. Znenie, na ktorom sa 16. decembra 2020 dohodla Euroskupina, je k dispozícii tu:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sk/pdf

                     (7)

                  Ú. v. EÚ
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (11)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (12)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (13)

                        Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (14)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (15)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 511 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Chorvátsku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Chorvátsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  6
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (4)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  7
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (5)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  8
               .

               (6)Chorvátsko predložilo 29. apríla 2021 svoj konvergenčný program na rok 2021 v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (7)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Chorvátska na úrovni 7,4 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 88,7 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla –8,1 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 3,8 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Chorvátsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 4,6 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Chorvátska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

               (8)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy konvergenčného programu, je v roku 2021 realistický a v roku 2022 priaznivý. Predovšetkým sa v ňom predpokladá o niečo silnejší rast v roku 2021 než v jarnej prognóze Komisie (5,2 % v porovnaní s 5 %), a najmä v roku 2022 (6,6 % v porovnaní so 6,1 %). Je to najmä v dôsledku pozitívnejších projekcií spotreby domácností a investícií, zatiaľ čo prognóza Komisie je mierne optimistickejšia, pokiaľ ide o príspevok vývozu.

               (9)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií zo 7,4 % HDP v roku 2020 na 3,8 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 znížiť na 86,6 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť -4,6 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. V porovnaní s prognózou Komisie z jari 2021 sa nepredpokladá, že deficit sa v roku 2021 tak výrazne zníži (4,6 % HDP). Rozdiely sú najzreteľnejšie na strane príjmov, v prípade ktorých sa v konvergenčnom programe plánuje oživenie výrazne nad mieru rastu nominálneho HDP. Medzitým sa očakáva, že vplyv, aj keď výnimočný, na výdavky bude mať rekonštrukcia po zemetraseniach v Záhrebe a Petrinji v roku 2020.

               (10)Chorvátsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Chorvátsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú prevažne dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 0,3 % HDP, čo zahŕňa predovšetkým zníženia dane z príjmu.

               (11)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,4 % HDP v roku 2021, 1,9 % HDP v roku 2022, 2,4 % HDP v roku 2023, 2,3 % HDP v roku 2024, 1,7 % HDP v roku 2025 a 1 % HDP v roku 2026. V rámci jarnej prognózy Komisie sú tieto granty zahrnuté do rozpočtových projekcií v približne podobnej miere v rokoch 2021 a 2022.

               (12)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  9
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (13)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Chorvátska v roku 2022 klesne na 2,6 % HDP, a to najmä v dôsledku silného rastu príjmov a ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 82,5 % HDP. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá vyšší deficit na úrovni 3,2 % HDP a vyššia miera zadlženosti na úrovni 82,9 % HDP v roku 2022, pričom rozdiel vyplýva najmä z bázického efektu z roku 2021.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na –2,4 % HDP
                  10
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 1,5 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  11
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,8 percentuálneho bodu HDP.

               (14)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (15)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži z 1,9 % HDP v roku 2023 na 1,5 % HDP v roku 2024.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na -0,1 % HDP. Výdavky financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ majú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 3,25 %
                  13
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Chorvátska.

               (16)Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne zo 79,5 % HDP v roku 2023 na 76,8 % HDP v roku 2024. Možno konštatovať, že Chorvátsko čelí v strednodobom horizonte stredným rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  14
               .

               (17)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila konvergenčný program na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Chorvátskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020.

               TÝMTO ODPORÚČA CHORVÁTSKU:

               1.V roku 2022 zachovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Udržiavať rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov pod kontrolou.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 68).

                     (6)

                  Ú. v. EÚ
                   L 57, 18.2.2021, s. 17
                  .

                     (7)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (10)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (11)

                        Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (12)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.

                     (13)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (14)

                  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021
                  .


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 530 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku
            {SWD(2021) 530 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

               (2)Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)Podľa odporúčania Komisie zo 4. marca 2020
                  1
                na základe nadmerného deficitu plánovaného v roku 2019 Rada 3. apríla 2020 v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy rozhodla, že v Rumunsku existuje nadmerný deficit
                  2
                a vydala odporúčanie na nápravu nadmerného deficitu najneskôr do roku 2022
                  3
               , a to v súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97
                  4
               .

               (4)Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Táto doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97
                  6
                a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie.

               (5)Rumunsko 15. septembra 2020 predložilo správu o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady z 3. apríla 2020. V tejto správe sa poukazuje na výrazné zhoršenie stavu verejných financií počas roku 2020, hlavne z dôvodu pandémie COVID-19.

               (6)Komisia 18. novembra 2020 prijala oznámenie o fiškálnej situácii Rumunska
                  7
               . Vzhľadom na pretrvávajúcu výnimočnú neistotu spôsobenú pandémiou COVID-19 a jej mimoriadny makroekonomický a fiškálny vplyv Komisia usúdila, že v tejto situácii nemohlo byť prijaté žiadne rozhodnutie o ďalších krokoch v rámci postupu pri nadmernom deficite iniciovaných pre Rumunsko. Najmä výnimočná neistota, a to aj pokiaľ ide o navrhnutie dôveryhodného smerovania fiškálnej politiky, neumožnila Komisii predložiť v tejto fáze odporúčanie na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 zmluvy. Komisia konštatovala, že na jar 2021 prehodnotí rozpočtovú situáciu Rumunska, a to na základe výsledných údajov za rok 2020, rozpočtu na rok 2021 a prognózy Komisie z jari 2021, a prípadne navrhne nové kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite, pričom zohľadní pokračujúce uplatňovanie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu v roku 2021.

               (7)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  8
               . V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Komisia 2. júna 2021 prijala oznámenie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021
                  9
               . Podľa uvedeného oznámenia sa všeobecná úniková doložka Paktu stability a rastu bude uplatňovať naďalej aj v roku 2022 a od roku 2023 sa očakáva jej deaktivácia.

               (8)Podľa aktualizácie Monitora Komisie týkajúceho sa udržateľnosti dlhovej služby za rok 2020, ktorej cieľom je odzrkadliť najnovšiu prognózu Komisie z jari 2021, zostávajú riziká v oblasti strednodobej a dlhodobej fiškálnej udržateľnosti Rumunska vysoké. Uvedené riziká sa musia riešiť na základe primeraného strednodobého fiškálneho plánu podporovaného štrukturálnymi opatreniami.

               (9)Vzhľadom na hlboký pokles hospodárskej činnosti spojený s pandémiou COVID-19 a v súvislosti s potrebou, aby fiškálne politiky podporovali obnovu v rokoch 2021 a 2022, už odporúčanie Rady z 3. apríla 2020 neposkytuje relevantný základ pre usmernenie v oblasti fiškálnej politiky pre Rumunsko.

               (10)Podľa poslednej vety článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada v prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku na základe odporúčania Komisie rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 zmluvy, a to za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte.

               (11)V súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa vyžaduje, aby Rada pre dotknutý členský štát vypracovala odporúčanie, v ktorom zároveň stanoví lehotu na odstránenie nadmerného deficitu verejných financií. V odporúčaní sa má stanoviť maximálna lehota v trvaní šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia na nápravu nadmerného deficitu a ktorá sa môže skrátiť na tri mesiace, ak si to vyžiada závažnosť situácie. V odporúčaní týkajúcom sa nápravy nadmerného deficitu má Rada navyše požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t. j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške referenčnej hodnoty na úrovni najmenej 0,5 % HDP.

               (12)Reálny HDP Rumunska klesol v roku 2020 o 3,9 %. Na základe prognózy Komisie z jari 2021 sa očakáva, že rast reálneho HDP sa v roku 2021 zvýši na 5,1 % a v roku 2022 na 4,9 %. Po nasadení vakcíny a postupnom zrušení opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi sa očakáva obnovenie súkromnej spotreby, ako aj pretrvávanie silného rastu miezd. Zavádzanie projektov v rámci plánu obnovy a odolnosti má priniesť nový impulz pre rast investícií. Očakáva sa, že príspevok čistého vývozu (t. j. vývoz mínus dovoz) zostane počas prognózovaného obdobia negatívny. Je to tak preto, lebo sa očakáva, že dovoz bude stimulovaný oživením súkromnej spotreby, ako aj rastúcimi investíciami. Očakáva sa, že oživenie zahraničného dopytu podporí vývoz, ktorý však naďalej zostane menej dynamický ako dovoz. Výhľad rastu je ohrozený v dôsledku vyvážených rizík. Na jednej strane môže dôveryhodná strednodobá fiškálna stratégia pomôcť rozptýliť obavy týkajúce sa fiškálnej udržateľnosti, najmä v kombinácii s ambicióznymi reformami (vrátane tých, ktoré sú obsiahnuté v pláne obnovy a odolnosti). Pomohlo by to riešiť makroekonomické nerovnováhy Rumunska, zmierniť riziká finančnej stability a prispieť k udržateľnému rastu, a to aj zlepšením investičného prostredia. Na druhej strane neistota, pokiaľ ide o tvorbu verejných politík, a zdržania či neefektívnosti pri realizácii plánu obnovy a odolnosti, by mohli viesť k negatívnym vplyvom na dôveru.

               (13)Rumunský parlament 2. marca 2021 prijal rozpočet Rumunska na rok 2021 a strednodobú fiškálnu stratégiu. Táto fiškálna stratégia spolu s informáciami o profile nenávratnej finančnej podpory a úverov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „mechanizmus“) bola zohľadnená v konvergenčnom programe na rok 2021, ktorý bol predložený Komisii 5. mája 2021. Počnúc deficitom verejných financií na úrovni 9,2 % HDP v roku 2020 sa konvergenčný program zameriava na dosiahnutie deficitu verejných financií pod úrovňou 3 % HDP do roku 2024, a to v nasledujúcich krokoch: 8,0 % HDP v roku 2021, 6,2 % HDP v roku 2022, 4,4 % HDP v roku 2023 a 2,9 % HDP v roku 2024. Fiškálna úprava stanovená v konvergenčnom programe je založená hlavne na výdavkoch. Kontrola výdavkov (zníženie ako percentuálny podiel HDP) sa plánuje najmä v oblasti miezd vo verejnom sektore (od roku 2022 do roku 2024 pokles o 1,4 percentuálneho bodu) a sociálnych transferov (od roku 2022 do roku 2024 pokles o 0,9 percentuálneho bodu).

               (14)V prognóze Komisie z jari 2021 predĺženej do roku 2024 sa predpokladá deficit verejných financií v roku 2021 na úrovni 8,0 % HDP, v roku 2022 na úrovni 7,1 % HDP a v rokoch 2023 a 2024 na úrovni 6,8 % HDP. V tejto prognóze sa zohľadňujú výdavky, ktoré majú byť podľa očakávaní financované z nenávratnej finančnej podpory a úverov v rámci mechanizmu, ako sa uvádza v konvergenčnom programe Rumunska a dodatočných informáciách, ktoré poskytli rumunské orgány. Zníženie celkového deficitu verejných financií, ktoré predpokladá Komisia, je spôsobené hlavne postupným ukončením platnosti núdzových opatrení prijatých v reakcii na pandémiu COVID-19, vyššími príjmami v dôsledku predpokladanej hospodárskej obnovy a dodatočným pozitívnym vplyvom investícií a reforiem, ktoré sa majú podľa očakávaní financovať z mechanizmu. Rumunská vláda sa navyše rozhodla, že v rokoch 2021 a 2022 zmrazí mzdy vo verejnom sektore, odloží zvýšenie dôchodkov v roku 2021 a mierne zvýši dôchodky v roku 2022, čo prispeje k zlepšeniu výhľadu v porovnaní s výhľadom uvedeným v prognóze Komisie z jesene 2020. Tieto zmeny už boli uzákonené. Vláda má okrem toho v úmysle prijať nové právne predpisy v oblasti dôchodkov, ktoré by udržali výdavky na dôchodky ako percentuálny podiel HDP vo všeobecnosti stabilné. Predpoklad vyššieho deficitu v prognóze Komisie z jari 2021 v porovnaní s konvergenčným programom Rumunska vyplýva z toho, že plánovaná konsolidácia nie je v plnej miere podporovaná prijatými alebo dôveryhodne oznámenými opatreniami, a preto nemusela byť zohľadnená v prognóze Komisie. Podľa predpokladov Komisie sa štrukturálny deficit v roku 2021 zlepší o 0,7 percentuálneho bodu HDP a v roku 2022 o 0,5 percentuálneho bodu HDP, zatiaľ čo v roku 2023 sa zhorší o 0,1 percentuálneho bodu HDP a v roku 2024 o 0,4 percentuálneho bodu HDP.

               (15)Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 34,7 % HDP a na konci roku 2019 na úrovni 35,3 % HDP pred tým, než na konci roku 2020 vzrástol na 47,3 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2021 sa na konci roku 2021 predpokladá zvýšenie verejného dlhu na 49,7 % HDP, na konci roku 2022 na 52,7 % HDP a na konci roku 2024 na 59,5 % HDP, v dôsledku čoho sa po prvýkrát priblíži k referenčnej hodnote 60 % HDP stanovenej v zmluve, ak sa neprijmú iné dodatočné nápravné opatrenia, než už boli prijaté alebo dôveryhodne oznámené.

               (16)Analýza strednodobej až dlhodobej udržateľnosti dlhovej služby aktualizovaná v nadväznosti na prognózu Komisie z jari 2021 potvrdzuje, že riziká v oblasti udržateľnosti sú v strednodobom horizonte vysoké. Podľa základného scenára desaťročnej prognózy by sa pomer dlhu verejnej správy k HDP počas prognózovaného obdobia naďalej zvyšoval a dosiahol by úroveň blízko 90 % HDP. Riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby vyplývajú zo značných fiškálnych deficitov, z nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva a zo zraniteľnosti v oblasti vývoja dlhu spôsobenej makrofiškálnymi otrasmi. Hlavným zdrojom rizík v oblasti udržateľnosti dlhovej služby je zvýšenie dôchodkov uzákonené v lete 2019 a nateraz odložené do konca roka 2022. Dlhová štruktúra s vysokým podielom dlhu denominovaného v cudzej mene a významným podielom dlhu v držbe nerezidentov ďalej prispieva k rizikám v oblasti udržateľnosti dlhovej služby, a to aj napriek tomu, že intervencie Národnej banky Rumunska na sekundárnom trhu pomohli udržať štátne pôžičky v roku 2020 na priaznivých úrovniach. Navyše existujú riziká spojené s podmienenými záväzkami vyplývajúcimi zo štátnych záruk (na úrovni 1,4 % HDP) poskytnutých firmám a samostatne zárobkovo činným osobám počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Predpokladá sa zvýšenie hrubých potrieb v oblasti financovania. Naopak, očakáva sa, že reformy a investície v rámci nástroja NextGenerationEU, ak sa realizujú účinne, budú mať v nadchádzajúcich rokoch pozitívny vplyv na rast HDP, čo by malo prispieť k udržateľnosti dlhovej služby.

               (17)Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 by sa náprava nadmerného deficitu mala ukončiť v roku nasledujúcom po jeho zistení, ak nenastanú osobitné okolnosti. Postup úprav by sa mal určiť v súlade s nariadením (ES) č. 1467/97, pričom by sa mala zohľadniť hospodárska a fiškálna pozícia členského štátu.

               (18)V súčasnej situácii v Rumunsku takéto osobitné okolnosti existujú. Ak by sa Rumunsku poskytol jeden rok navyše, čo je v súlade s pravidlom stanoveným v článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, vyžadovalo by si to veľmi výrazné fiškálne úpravy, ktorých výsledkom by boli značné straty produkcie, v dôsledku čoho by bola ohrozená hospodárska obnova po pandémii COVID-19. Aj keď si postup úprav s lehotou na nápravu nadmerného deficitu do roku 2024 stále vyžaduje značné ročné úpravy, predstavoval by postupné úsilie a nájdenie primeranej rovnováhy medzi fiškálnou konsolidáciou a podporovaním hospodárskej obnovy. V novom postupe úprav sa takisto zohľadňuje zmenená fiškálna situácia, ako aj vývoj rozpočtu v roku 2020 a nová rozpočtová stratégia, ktorú zaviedla rumunská vláda. Pri zabezpečovaní trvalej nápravy nadmerného deficitu by pomohli reformy vrátane tých, ktoré zlepšujú riadenie verejných financií. Vzhľadom na tieto skutočnosti a v súlade s usmerneniami fiškálnej politiky uvedenými v oznámení Komisie z 3. marca 2021 je stanovenie lehoty na nápravu nadmerného deficitu do roku 2024 odôvodnené.

               (19)Dôveryhodný a udržateľný postup úprav v tejto lehote by si vyžadoval, aby Rumunsko dosiahlo celkový cieľový deficit verejných financií vo výške 8,0 % HDP v roku 2021, 6,2 % HDP v roku 2022, 4,4 % HDP v roku 2023 a 2,9 % HDP v roku 2024 v súlade s vlastnými cieľmi vlády. Na základe prognózy Komisie je to v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni 3,4 % v roku 2021, 1,3 % v roku 2022, 0,9 % v roku 2023 a 0,0 % v roku 2024
                  10
               . Takéto miery rastu čistých primárnych verejných výdavkov budú primárnym ukazovateľom použitým na posúdenie fiškálneho úsilia, ak bude potrebná starostlivá analýza. Príslušná ročná fiškálna úprava štrukturálneho salda je na úrovni 0,7 % HDP v roku 2021, 1,8 % HDP v roku 2022, 1,7 % HDP v roku 2023 a 1,5 % HDP v roku 2024.

               (20)Na posúdenie potenciálneho vplyvu celkovej fiškálnej politiky na produkciu v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné platby z rozpočtu Európskej únie (z mechanizmu a iných fondov Únie) ako miera zámerov fiškálnej politiky
                  11
               . Na základe toho sa očakáva, že fondy Únie budú mať v nadchádzajúcich rokoch významný pozitívny vplyv na rumunské hospodárstvo. Konkrétne investície a reformy podporované z mechanizmu poskytujú Rumunsku príležitosť zlepšiť si základnú fiškálnu pozíciu v strednodobom horizonte a zároveň podporiť rast a tvorbu pracovných miest.

               (21)Opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu, pričom sa orientujú na zlepšenie kvality verejných financií a posilnenie rastového potenciálu hospodárstva. Reformy fiškálnej a širšej hospodárskej povahy vrátane reforiem dôchodkového systému, daňovej správy, miezd vo verejnom sektore a riadenia štátom vlastnených podnikov by mali podporovať úsilie v oblasti fiškálnej konsolidácie a zabezpečiť jeho udržateľnosť.

               (22)Od roku 2016 sa Rumunsko systematicky a opakovanie odchyľovalo od svojich vnútroštátnych fiškálnych pravidiel a harmonogramu prijatej strednodobej fiškálnej stratégie zakotvených vo vnútroštátnom fiškálnom rámci. V budúcnosti by rozpočtovú úpravu Rumunska podporilo úplné uplatňovanie vnútroštátneho fiškálneho rámca,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               (1)Rumunsko by malo najneskôr do roku 2024 odstrániť nadmerný deficit.

               (2)Rumunsko by malo dosiahnuť cieľ celkového deficitu verejných financií na úrovni 8,0 % HDP v roku 2021, 6,2 % HDP v roku 2022, 4,4 % HDP v roku 2023 a 2,9 % HDP v roku 2024, čo je v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni 3,4 % v roku 2021, 1,3 % v roku 2022, 0,9 % v roku 2023 a 0,0 % v roku 2024. Tieto údaje zodpovedajú ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,7 % HDP v roku 2021, 1,8 % HDP v roku 2022, 1,7 % HDP v roku 2023 a 1,5 % HDP v roku 2024.

               (3)Rumunsko by malo v plnej miere vykonať opatrenia, ktoré už boli prijaté na rok 2021. Malo by spresniť a vykonať dodatočné opatrenia, ktoré sú potrebné na nápravu nadmerného deficitu do roku 2024. Opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť udržateľnú nápravu spôsobom, ktorý podporuje rast. Všetky neočakávané zisky by sa mali použiť na znižovanie deficitu verejných financií.

               (4)Rada stanovila Rumunsku lehotu do 15. októbra 2021, aby prijalo účinné opatrenia a aby v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 predložilo správu o konsolidačnej stratégii, ktorú plánuje v záujme dosiahnutia stanovených cieľov. Potom by Rumunsko malo podávať správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania aspoň raz za šesť mesiacov, kým sa nedosiahne náprava nadmerného deficitu.

               Rumunsko by okrem toho malo zabezpečiť úplné a účinné uplatňovanie vnútroštátneho fiškálneho rámca. Na zabezpečenie úspechu strednodobej fiškálnej stratégie bude takisto dôležité, aby fiškálnu konsolidáciu podporili komplexné reformy.

               Toto odporúčanie je určené Rumunsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        COM(2020) 91 final.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 110, 8.4.2020, s. 58.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 116, 8.4.2020, s. 1.

                     (4)

                        Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1).

                     (7)

                        COM(2020) 752 final.

                     (8)

                        COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Čisté primárne výdavky verejnej správy pozostávajú z celkových výdavkov verejnej správy bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátom financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie 4 rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (11)

                        Celkové zámery fiškálnej politiky sa merajú na základe porovnania zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a dočasných opatrení, ale vrátane zmien vo výdavkoch financovaných z mechanizmu a inej nenávratnej finančnej podpory Európskej únie) s desaťročnou priemernou potenciálnou mierou rastu. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast rumunského hospodárstva. Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.