               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 524 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovinsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Slovinsku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Slovinska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Európskej únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú hospodársku reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Doložka, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia ochorenia COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 súhlasili s hodnotením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízové situácie v odvetví zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízové situácie.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Slovinsko sa nabáda, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie a koncentrácie hospodárskych činností v jednotlivých slovinských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí významné riziko, že v Slovinsku dôjde k zhoršeniu už pozorovanej tendencie prehlbovania rozdielov medzi hlavným mestom a zvyškom krajiny. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky.

               (10)Slovinsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Slovinsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Rada 13. júla 2018 odporučila Slovinsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy
                  7
                v roku 2019 neprekročí 3,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú v prípade Slovinska opodstatnené ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke.

               (13)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku na úrovni 0,5 % HDP v roku 2019 na deficit na úrovni 8,1 % HDP v roku 2020. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 znížil na úroveň 66,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že v roku 2020 sa zvýši na úroveň 82,4 % HDP. Makroekonomický a fiškálny výhľad je spojený s veľkou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

               (14)Slovinsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 4,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patria režimy skráteného pracovného času pre dočasne prepustených zamestnancov a samostatne zárobkovo činné osoby (2,3 % HDP), vyššie výdavky na zdravotnú starostlivosť (0,5 % HDP), kompenzácie pre pracovníkov, ktorí zostali na pracovisku (0,4 % HDP), krízový bonus pre zamestnancov vo verejnom sektore (0,4 % HDP), odklady platby daní (0,4 % HDP) a finančná pomoc pre zraniteľné skupiny (0,2 % HDP). Slovinsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, pričom podľa odhadov programu stability na rok 2020 predstavujú 5,1 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú záruky za úvery (4,8 % HDP), odklady platby daní (0,2 % HDP) a oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie pre samostatne zárobkovo činné osoby (0,1 % HDP). V prognóze Komisie z jari 2020 sa však všetky odklady platby daní považujú za opatrenia v oblasti likvidity bez negatívneho vplyvu na rozpočet v roku 2020. Vo všeobecnosti sú opatrenia, ktoré prijalo Slovinsko, v súlade s usmerneniami uvedenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, na ktoré bude nadväzovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to umožnia hospodárske podmienky, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (15)Z prognózy Komisie z jari 2020 vyplýva, že za predpokladu nezmenených politík bude saldo verejných financií Slovinska v roku 2020 na úrovni –7,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,1 % HDP. Pomer dlhu verejnej správy k HDP by mal dosiahnuť 83,7 % HDP v roku 2020 a 79,9 % HDP v roku 2021.

               (16)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Slovinsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Analýza celkovo naznačuje, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 nie je splnené.

               (17)Slovinsko 12. marca 2020 vyhlásilo epidémiu COVID-19 v súlade so svojím zákonom o prenosných chorobách a prijalo opatrenia v oblasti verejného zdravia s cieľom obmedziť šírenie vírusu. Patrí sem koordinácia príslušných úloh v oblasti verejného zdravia, primárnej a sekundárnej starostlivosti a iných služieb, ako aj zavedenie vhodného testovacieho protokolu. Súbežne s tým Slovinsko zaviedlo prísne opatrenia na obmedzenie pohybu, zatiaľ čo obchody s potravinami, lekárne, banky, čerpacie stanice a poštové úrady ostali otvorené. Opatrenia v oblasti verejného zdravia a obmedzenia pohybu pomohli Slovinsku v prvej vlne (marec – máj) predísť tomu, aby počet vážne chorých pacientov prekročil kapacitu systému zdravotnej starostlivosti v krajine. Mnohé spoločnosti dočasne prerušili alebo obmedzili svoju činnosť v dôsledku opatrení na obmedzenie pohybu. V otvorenej a na vývoz orientovanej ekonomike, akou je Slovinsko, malo prerušenie dodávateľského reťazca a zníženie celosvetového dopytu po výrobkoch mimoriadne silný dosah na rast. Vzhľadom na neistotu, pokiaľ ide o hospodársky rozvoj, sa odkladajú mnohé investičné rozhodnutia v súkromnom sektore. Keďže sa očakáva, že najviac postihnuté budú doprava a cestovný ruch, t. j. dve z najdôležitejších odvetví Slovinska, a že ich obrat v roku 2020 klesne o 70 %, počíta sa s veľmi prudkým poklesom HDP v roku 2020.

               (18)Orgány prijali do konca apríla 2020 dva balíky opatrení na vyváženie šoku súvisiaceho s ochorením COVID-19
                  8
               . Prvý balík zmierňujúcich opatrení v hodnote približne 3,1 miliardy EUR, čo predstavuje približne 6,4 % HDP, sa zameriava predovšetkým na ochranu pracovných miest a sociálne zraniteľných skupín. Štát pokrýva kompenzáciu odmien, nemocenské dávky a príspevky na sociálne zabezpečenie v prípade dočasne prepustených zamestnancov, ako aj príspevky na dôchodkové poistenie zamestnancov, ktorí zostávajú na pracovisku. S cieľom zmierniť obmedzenia likvidity podnikov a domácností sa splácanie úverov môže odložiť až o 12 mesiacov. Druhým balíkom v hodnote približne 2 miliardy EUR, čo predstavuje približne 4,2 % HDP, sa poskytuje najmä pomoc na podporu likvidity pre spoločnosti. Balík zahŕňa systém štátnych záruk udeľovaných prostredníctvom bánk, ktorý umožňuje poskytovať veľkým spoločnostiam úvery zaručené štátom až do výšky 70 % istiny a malým a stredným podnikom (MSP) úvery zaručené do výšky 80 %. Odklad platby daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a urýchlenie zmluvných platieb od subjektov verejného sektora má pomôcť podnikom zmierniť ich problémy s likviditou a prístupom k finančným prostriedkom.

               (19)So zvyšujúcim sa dopytom po zdravotníckych službách na začiatku vypuknutia ochorenia COVID-19 čelilo Slovinsko výzvam spojeným so zabezpečovaním dostatočnej kapacity zdravotnej starostlivosti. Vypuknutie vírusového ochorenia odhalilo štrukturálne problémy v systéme zdravotnej starostlivosti. Dodatočnou výzvou v boji proti tejto epidémii je napríklad relatívne nízka hustota lekárov. Preto je dôležité prijať viac vyškolených zdravotníckych pracovníkov, chrániť ich pracovné podmienky a zamestnávať ich tam, kde sú potreby najväčšie. Rozhodujúce je nasadenie diagnostiky, testov a nástrojov elektronického zdravotníctva, ktoré umožnia následné monitorovanie pacientov a telemedicínu. Cielený výskum a inovačné riešenia sú takisto dôležité na pomoc verejným zdravotníckym službám pri zhromažďovaní anonymizovaných údajov a ich používaní na prijímanie informovaných rozhodnutí. Kríza zdôrazňuje potrebu chrániť finančnú kapacitu systémov zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, v ktorých prebiehajú štrukturálne reformy. Včasné prijatie a vykonávanie nového zákona o zdravotnej starostlivosti a nemocenskom poistení, rozšírenie finančných zdrojov systému zdravotnej starostlivosti a vytvorenie finančných rezerv zmierni fluktuáciu finančných zdrojov počas hospodárskeho cyklu. Absencia zákona o dlhodobej starostlivosti obmedzila schopnosť Slovinska bojovať proti šíreniu ochorenia COVID-19 v najviac postihnutých zariadeniach zdravotnej starostlivosti. Keďže v prípade starších osôb, osôb so zdravotným postihnutím a osôb s chronickými chorobami existuje v dôsledku vírusu zvýšené riziko vážneho ochorenia, treba vyvinúť ďalšie značné úsilie na zabezpečenie kvalitných služieb dlhodobej starostlivosti, ktoré sú dobre integrované do zdravotníckych služieb.

               (20)V dôsledku krízy v oblasti zdravia a hospodárstva, ktorú spôsobilo ochorenie COVID-19, sa vyvinul bezprecedentný tlak na slovinský trh práce a systém sociálnej ochrany. Podľa prognózy Komisie sa nezamestnanosť v roku 2020 zvýši na 7 %, pričom v roku 2021 klesne na úroveň 5,1 %. S cieľom obmedziť rýchly nárast nezamestnanosti v najviac postihnutých odvetviach prijalo Slovinsko komplexné politické opatrenia, ktoré sú kombináciou preventívnych opatrení s opatreniami určenými na uľahčenie rýchleho návratu pracovníkov na trh práce. Kľúčové politické opatrenia, ktoré sa prijali po porade so sociálnymi partnermi, by sa mali zamerať na dosiahnutie trvalého a spravodlivého oživenia posilnením existujúcich aktívnych politík trhu práce a systémov zachovávania pracovných miest vrátane režimov skráteného pracovného času, ako aj zavedením inej časovo viazanej podpory pre podniky, ako sú mzdové dotácie a oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie. Tieto opatrenia by pomohli znížiť straty príjmu v prípade všetkých pracovníkov vrátane pracovníkov v neštandardnom zamestnaní, ako aj samostatne zárobkovo činných osôb. Pružné formy organizácie práce vrátane flexibility na pracovisku (napr. ustanovenia o práci na diaľku), flexibility pracovného času (napr. ustanovenia o pružnom pracovnom čase) a flexibility v pracovných organizáciách (napr. vnútropodnikové služby) môžu vo výraznej miere pomôcť udržať zamestnanosť počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu, ako aj vo fáze obnovy hospodárskej činnosti. Rozvíjanie podnikateľského ducha bude mať zásadný význam pre opätovné naštartovanie hospodárstva a uskutočnenie potrebných úprav po kríze. Preto je mimoriadne dôležité podporovať samostatne zárobkovo činné osoby tým, že sa obmedzí administratívna záťaž a finančné nevýhody v porovnaní so zamestnancami.

               (21)V záujme zmiernenia sociálnych dôsledkov tejto krízy je nevyhnutné, aby Slovinsko naďalej poskytovalo primeraný balík sociálnych dávok. Na tento účel bude potrebné pravidelne monitorovať účinky krízy na chudobu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať starším osobám, najmä ženám, v prípade ktorých bola už pred krízou miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia vyššia ako priemer EÚ. Očakáva sa, že zmenou právnych predpisov v oblasti dôchodkov, ktorú prijalo slovinské Štátne zhromaždenie v novembri 2019, sa zlepší primeranosť dôchodkov pre nových dôchodcov, zatiaľ čo súčasní dôchodcovia vrátane tých, ktorí sú na hranici chudoby alebo pod ňou, nebudú mať z tejto zmeny prospech. Dodatočná finančná pomoc poskytovaná organizáciám pracujúcim v prvej línii by zabezpečila, aby pandémia COVID-19 neprimerane neovplyvnila ľudí, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, a aby sa splnili ich základné potreby, ako sú denné jedlá a zdravotná starostlivosť.

               (22)Opatrenia v oblasti likvidity pre podniky boli zavedené v apríli 2020, ale stále existujú životaschopné podniky, ako sú menšie inovačné a rýchlo rastúce podniky, ktorých úverové ratingy ešte nepostačujú na to, aby ich oprávňovali na vyššie uvedené úverové záruky poskytované prostredníctvom bánk. Mohol by byť potrebný zlepšený prístup k alternatívnemu financovaniu vrátane kapitálových finančných nástrojov (napr. rizikového kapitálu), a to najmä v krajinách, ako je Slovinsko, kde sú akciové trhy nedostatočne rozvinuté. Existujúce nástroje vlastného kapitálu v Slovinsku by mohli byť prostriedkom na nasmerovanie finančných prostriedkov do podnikov, ktoré sa úspešne zotavujú z krízy, ako sú inovačné MSP, startupy a rozširujúce sa podniky, v súlade s plánmi iných členských štátov. Uplatňovaním záruk stanovených v pravidlách EÚ sa zabezpečí, aby tieto finančné injekcie nemali nepriaznivý vplyv na efektívnosť alebo hospodársku súťaž spoločností.

               (23)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 vážne ovplyvnila schopnosť inak životaschopných podnikov a domácností uhrádzať svoje účty. Ak by sa neprijali žiadne opatrenia, veľká časť súkromného sektora by čelila platobnej neschopnosti. Ako príklad opatrení týkajúcich sa likvidity pre podniky, ktoré zaviedla slovinská vláda, možno uviesť 12-mesačné moratórium na splácanie bankových úverov pre nefinančné korporácie a domácnosti. Treba dôkladne posúdiť a monitorovať efektívnosť a účinnosť týchto a podobných opatrení. Mal by sa tiež rýchlo napraviť akýkoľvek nepriaznivý vplyv opatrení, aby bola za každých okolností zaručená finančná stabilita.

               (24)Podniky s existenčnými problémami, a najmä tie menšie, potrebujú nielen likviditu a financovanie, ale aj priaznivé podnikateľské prostredie. To zahŕňa rýchlu a nebyrokratickú implementáciu podporných opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou COVID-19, ale aj ďalšie kroky. Vysoká regulačná a administratívna záťaž krajiny vytvára náklady, ktoré si podniky pod veľkým tlakom v týchto ťažkých časoch jednoducho nemôžu dovoliť. Zníženie byrokracie napríklad v súvislosti s povoleniami, ohlasovacími povinnosťami a daňovými postupmi je účinným spôsobom poskytovania okamžitej, zreteľnej podpory pre podniky bez zaťaženia štátneho rozpočtu a nepriamo aj daňovníkov. Modernizácia pravidiel umožní, aby sa v rámci profesií mohli ponúkať nákladovo efektívnejšie a inovačnejšie služby, ktoré podniky teraz potrebujú. Slovinsko vytvorilo nástroje na zníženie administratívnej záťaže vrátane „jednotného dokumentu“ a „testu MSP“. Ich využívanie sa teraz môže maximalizovať, aby sa zabezpečila okamžitá pomoc. Kríza vytvorí ďalší tlak v oblasti urovnávania obchodných sporov a stíhania hospodárskych trestných činov. Rámec pre platobnú neschopnosť si bude vyžadovať aj väčšie zameranie sa na to, aby sa zabránilo platobnej neschopnosti v súvislosti s krízou, na rýchlu likvidáciu neživotaschopných podnikov a druhú šancu pre zainteresované strany.

               (25)S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Jednou z takýchto investícií by mohla byť podpora zelenej transformácie prostredníctvom udržateľných projektov, ako je napríklad upúšťanie od uhoľných baní a výroby elektrickej energie spaľovaním uhlia. Investície do zelenej transformácie, ktoré sú opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovinska, môžu pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii COVID-19. Môže to zahŕňať zvýšenie súčasného nízkeho podielu obnoviteľných zdrojov energie, posilnenie energetickej infraštruktúry, zníženie znečistenia ovzdušia, ktoré je v slovinských mestách nad priemerom EÚ, posilnenie obehového hospodárstva, podporu sociálneho podnikania a urýchlenie úsilia o obmedzenie potenciálnych vplyvov na regióny a odvetvia, ktoré sú najviac dotknuté touto transformáciou. Súčasný pokles emisií by bol krátkodobý, ak by sa v balíkoch na oživenie hospodárstva nevenovala dostatočná pozornosť investíciám v oblasti čistej energie a klímy, v dôsledku čoho by Slovinsko zaostávalo za svojimi cieľmi v oblasti klímy. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovinsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Slovinsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

               (26)V záujme oživenia hospodárstva, ktoré zahŕňa zásadu udržateľnosti, budú potrebné investície s cieľom ďalej rozvíjať udržateľnú dopravu a podporovať verejnú osobnú dopravu a udržateľné spojenia, najmä v železničnej doprave. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k ďalším problémom v oblasti nákladnej a tranzitnej dopravy a hoci Slovinsko prijalo potrebné opatrenia a umožnilo tok tovaru – najmä pokiaľ ide o kritický tovar – bude to mať negatívny vplyv na hospodársky rast krajiny.

               (27)V rámci stratégie ukončenia krízy a zotavenia sa z nej bude dôležité podporovať investície do výskumu a inovácií, ktoré sú rozhodujúcou hnacou silou produktivity a hospodárskeho rastu. Aj pred krízou bolo Slovinsko hodnotené len ako „mierny inovátor“, čo spomaľovalo jeho úsilie o dobehnutie krajín s najlepšími výsledkami. Podnikateľský sektor je zodpovedný za 75 % výdavkov na výskum a vývoj. Hospodársky pokles opäť ohrozuje výskum, vývoj a inováciu v podnikoch. Relatívne nízka miera inovácií, najmä v MSP, spomaľuje rozvoj a šírenie inovačných obchodných procesov a riešení, ktoré si vyžaduje kríza spôsobená ochorením COVID-19. Treba vynaložiť investície na pomoc inovačným MSP (vrátane startupov), ktorých činnosti zahŕňajú novovznikajúce technológie a prelomové inovácie, aby sa zintenzívnila ich výroba. Spolupráca medzi akademickou obcou a podnikmi sa väčšinou obmedzuje na odvetvia so strednou a vysokou technologickou náročnosťou. Účinnosť jednotlivých pracovísk pre prenos znalostí zriadených výskumnými organizáciami a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania sa značne líši. Prepojenia medzi akademickou obcou a podnikmi majú zásadný význam z hľadiska úspešného premietnutia znalostí do inovácií, zlepšenia výkonnosti krajiny v oblasti výskumu a inovácií a podpory hospodárskeho rastu. Verejné výdavky na výskum a vývoj boli skromné a čiastočne odkázané na štrukturálne fondy EÚ. Zotavenie sa z tejto krízy si bude vyžadovať uprednostnenie verejných investícií do výskumu a inovácií vrátane technologického a aplikovaného výskumu.

               (28)Kľúčom k oživeniu hospodárstva po kríze bude digitálna transformácia. Potenciál krajiny v tejto oblasti sa prejavil rýchlym zavedením systémov práce na diaľku a online obchodných riešení v niektorých slovinských spoločnostiach na začiatku krízy. Väčšia miera digitalizácie v obchodných modeloch a výrobných procesoch by tieto transformácie rozšírila na viac hospodárskych odvetví. Slovinsko môže stavať na existujúcich znalostiach a vynikajúcich kapacitách v oblasti robotiky, umelej inteligencie a technológie blockchainu na podporu rozšírenia digitalizácie na menej pokročilé tradičné priemyselné odvetvia. Opätovné používanie širokého spektra údajov verejného sektora, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, by mohlo podporiť inovácie a hospodárstvo založené na veľkých dátach. Zlepšovanie digitálnych zručností pracovníkov by mohlo pomerne rýchlo zvýšiť ich zamestnateľnosť a podporiť oživenie hospodárstva. Zavedenie používateľsky ústretových služieb elektronickej verejnej správy a digitálnych verejných služieb by pomohlo ešte viac znížiť administratívnu záťaž pre podniky. Zatiaľ čo mnohé online verejné služby sú už k dispozícii, ich využívanie jednotlivcami a podnikmi si bude vyžadovať úsilie o zvýšenie dôvery ľudí v elektronické transakcie a ich bezpečnosť (napr. zavedenie vnútroštátneho elektronického identifikátora, kybernetická bezpečnosť a ochrana súkromia). Rýchle a spoľahlivé širokopásmové pripojenia (pevné a mobilné), a to aj vo vidieckych oblastiach, sú nevyhnutné pre rozvoj kľúčových online sociálnych a hospodárskych služieb. Zavedenie technológie 5G závisí od včasného pridelenia frekvenčného spektra 5G.

               (29)Bežné vyučovanie na všetkých stupňoch vzdelávania bolo počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 nahradené diaľkovým štúdiom. Online učenie si vyžaduje primeranú digitálnu infraštruktúru, vzdelávacie materiály a učiteľov s potrebnými zručnosťami a podporou v záujme účinného vyučovania. Všetky vzdelávajúce sa osoby, najmä zraniteľné skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím a osôb z vidieckych oblastí, musia mať primeraný prístup k vzdelávaniu na diaľku a k dôstojným digitálnym zručnostiam, aby mohli v plnej miere využívať diaľkové vzdelávanie. Digitálne zručnosti by sa mali vo väčšej miere zahŕňať do učebných osnov a programov s cieľom zlepšiť zručnosti pracovníkov. Umožnilo by to širšie využívanie práce na diaľku a digitálnych služieb, lepšie zosúladenie digitálnych zručností s požiadavkami trhu práce, ako aj začlenenie zraniteľných skupín, ako sú staršie osoby alebo ľudia žijúci vo vidieckych oblastiach.

               (30)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj pokiaľ ide o zmierňujúce opatrenia a stratégie ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (31)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Slovinsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zabezpečiť konkurencieschopnú udržateľnosť v Únii.

               (32)Úzka koordinácia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii je kľúčom k rýchlemu zotaveniu sa z hospodárskych dôsledkov ochorenia COVID-19. Slovinsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politických usmernení Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (33)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (34)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zabezpečiť odolnosť systému zdravotnej a dlhodobej starostlivosti zaistením primeraných dodávok kritického zdravotníckeho materiálu a riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov.

               2.Zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a sociálnu ochranu. Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť, a to aj posilnením režimov skráteného pracovného času a prostredníctvom pružných foriem organizácie práce. Zabezpečiť, aby tieto opatrenia poskytovali primeranú ochranu neštandardným pracovníkom.

               3.Pokračovať v rýchlom zavádzaní opatrení na zabezpečenie likvidity a financovania pre podniky a domácnosti a znížiť administratívnu záťaž. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a presadzovať súkromné investície na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, environmentálnu infraštruktúru, udržateľnú dopravu, výskum a inovácie a na zavádzanie siete 5G. Podporovať digitálne kapacity podnikov a posilňovať digitálne zručnosti, elektronický obchod a elektronické zdravotníctvo.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 523 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 143.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primárne výdavky verejnej správy pozostávajú z celkových výdavkov verejnej správy bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        Komisia prijala dočasný rámec štátnej pomoci pre takéto opatrenia pomoci, ktorý okrem iného zahŕňa záruky týkajúce sa životaschopnosti podnikov; Ú. v. EÚ C 91I, 20.3.2020, s. 1.

                     (9)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 525 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Slovensku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Európskej únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré by zahŕňali najmä zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Slovensku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie a nedostatky v infraštruktúre v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Z toho vyplýva značné riziko zväčšovania regionálnych rozdielov na Slovensku, najmä medzi hlavným mestom a západným Slovenskom na jednej strane a východným a juhovýchodným Slovenskom na strane druhej. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

               (10)Slovensko predložilo 18. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Slovensko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (12)Rada 13. júla 2018 odporučila Slovensku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, a to v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Slovenska opodstatnené.

               (13)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 1,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit v roku 2021 klesne na 4,9 % HDP, v roku 2022 na 3,7 % HDP a v roku 2023 dosiahne 2,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 48 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 61,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou súvisiacou s pandémiou ochorenia COVID-19.

               (14)Slovensko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,6 % HDP. Opatrenia zahŕňajú náhradu mzdy pre zamestnancov, dotácie pre samostatne zárobkovo činné osoby, systém nemocenských a ošetrovných dávok a nákup zdravotníckeho materiálu v súvislosti s pandémiou COVID-19. Slovensko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú odklad platieb daní z príjmu a príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade, že sa tržby znížia o viac ako 40 % (1,4 % HDP), ako aj záruky za úvery (1,6 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Slovensko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (15)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Slovenska v roku 2020 na úrovni –8,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (16)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Slovensko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (17)Po vypuknutí ochorenia COVID-19 prijalo Slovensko rýchle a bezprecedentné opatrenia s cieľom zastaviť ďalšie šírenie vírusu a predísť mu. Po tom, ako bol 6. marca 2020 zaznamenaný prvý prípad ochorenia, krajina vyhlásila od 12. marca 2020 núdzový stav a zaviedla prísne pravidlá týkajúce sa obmedzenia sociálnych kontaktov, karantény a hygieny, ako aj cestovné obmedzenia. Na niekoľko týždňov sa zatvorili obchody a zastavila sa výroba v dôležitých hospodárskych odvetviach, až kým vláda koncom apríla 2020 nezačala postupne uvoľňovať obmedzenia. V dôsledku toho sa očakáva, že slovenské hospodárstvo sa v roku 2020 prepadne do hlbokej recesie, keďže táto situácia má nepriaznivý vplyv na súkromnú spotrebu, investície a obchod. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 prudko klesne o 6,7 % a miera nezamestnanosti dosiahne v roku 2020 úroveň 8,8 %, čo je nárast oproti 5,8 % v roku 2019. Slovensko zareagovalo prijatím niekoľkých súborov opatrení na zmiernenie nepriaznivých účinkov krízy, ktoré zahŕňali aj prerozdelenie nevyužitých finančných prostriedkov politiky súdržnosti vo výške 1,2 miliardy EUR. Opatrenia zahŕňajú režimy skráteného pracovného času s náhradou mzdy, podporu príjmu zamestnancov prostredníctvom nemocenských a ošetrovných dávok, ako aj poskytovanie dotácií samostatne zárobkovo činným osobám s cieľom kompenzovať im stratu príjmov. Ďalšie opatrenia na podporu likvidity spoločností a samostatne zárobkovo činných osôb zahŕňajú bankové úvery, odklad platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie, ako aj poskytovanie bankových záruk a programov zvýhodnených úrokov. Systém úverov pre malé a stredné podniky (MSP), na ktorý bolo pôvodne pridelených 38 miliónov EUR, sa rozšíri o 330 miliónov EUR z nevyužitých finančných prostriedkov Únie a o národnú schému vo výške 500 miliónov EUR. Ďalšie opatrenia zahŕňajú prerušenie daňových auditov a povinností týkajúcich sa preddavkov na dane, ako aj odklad platby nájomného pre spoločnosti a jednotlivcov.

               (18)V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 je teraz ešte dôležitejšie, aby Slovensko pokračovalo v riešení štrukturálnych problémov vo svojom systéme zdravotnej starostlivosti. Na zvýšenie jeho odolnosti, zmiernenie nedostatku zdravotníckeho personálu a zabezpečenie primeraných dodávok kritického zdravotníckeho materiálu a infraštruktúry sú potrebné ďalšie investície. Súbežne s úsilím zameraným na zabezpečenie dostatočného počtu zdravotníckych pracovníkov v budúcnosti by sa vďaka účinným politikám mohli zmenšiť geografické rozdiely v dostupnosti lekárov a zabezpečiť prístup k starostlivosti pre celé obyvateľstvo. Kľúčom k zvýšeniu kvality a nákladovej efektívnosti zdravotníckych služieb je modernizácia siete nemocníc a riešenie štrukturálneho nedostatku financovania verejných nemocníc. Treba posilniť poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti, aby sa znížil tlak na nemocnice a zlepšil sa manažment chronických chorôb, a zároveň zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými úrovňami a druhmi starostlivosti. Osobitne znepokojujúci je nedostatočný prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej dlhodobej starostlivosti v dôsledku všeobecného nedostatku financovania služieb komunitnej a domácej starostlivosti, roztriešteného riadenia a chýbajúcej systémovej koordinácie sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti.

               (19)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na sociálne problémy, ktoré boli na Slovensku prítomné už predtým. Viedla k naliehavej potrebe zabezpečiť v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi primeranú náhradu príjmu pre pracovníkov. V snahe zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť sa zaviedli režimy skráteného pracovného času, na ktoré sa poskytol príspevok z finančných prostriedkov Únie. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,8 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,1 %. Napriek určitým uvoľneniam v roku 2018 sa systém dávok v nezamestnanosti na Slovensku vyznačuje prísnymi podmienkami oprávnenosti, pomerne krátkym trvaním vyplácania dávok (spravidla šesť mesiacov, pričom počas krízy sa toto obdobie mierne predĺžilo) a nízkymi mierami náhrady pre príjemcov. Niektoré skupiny sú krízou osobitne ohrozené a môžu čeliť obmedzenému prístupu k službám sociálnej ochrany a starostlivosti, čo platí aj pre marginalizované rómske komunity, ktoré často nemajú prístup k základným službám, seniorov a nízkokvalifikované osoby.

               (20)Kríza zvýšila potrebu rozvíjať digitálne zručnosti obyvateľstva vrátane digitálnych zručností učiteľov, ako aj potrebu rozšíriť širokopásmové pripojenie, keďže mnohí žiaci stále nemajú prístup na internet alebo nemajú iné predpoklady na to, aby sa mohli učiť doma, a to najmä v marginalizovaných rómskych komunitách. Pretrvávajú problémy týkajúce sa rovnakého prístupu ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, keďže úroveň základných zručností študentov, ako aj ich celkové výsledky sú výrazne ovplyvnené ich sociálno-ekonomickým zázemím. Medzi školami a regiónmi sú výrazné rozdiely vo výsledkoch, čo sa odzrkadľuje aj vo vysokej miere predčasného ukončenia školskej dochádzky, najmä na východnom Slovensku. Atraktívnosť učiteľského povolania a kvalita počiatočného vzdelávania učiteľov sú aj naďalej nízke. Okrem toho je Slovensko krajinou s najnižšou účasťou detí na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve v EÚ, a to najmä detí do troch rokov, čo má ďalší negatívny vplyv na výsledky v oblasti vzdelávania.

               (21)V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa naliehavou prioritou Slovenska stalo rýchle zavedenie podpory likvidity pre podniky prostredníctvom vhodne cielených úverov a záruk so zameraním na MSP, pričom sa využila nová flexibilita, ktorú poskytuje dočasný rámec štátnej pomoci na podporu hospodárstva a prerozdelenie finančných prostriedkov politiky súdržnosti. Primerané záruky na riziká v kombinácii s nízkymi úrokovými sadzbami a dlhou dobou splatnosti môžu pomôcť zabezpečiť rýchle poskytovanie úverov zo strany sprostredkovateľov a ich využívanie podnikmi. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zmierneniu krátkodobých obmedzení likvidity MSP a samostatne zárobkovo činných osôb môže ďalej prispieť povolenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Prioritami Slovenska v strednodobom horizonte sú aj naďalej boj proti daňovým únikom a zlepšenie dodržiavania daňových predpisov, pričom ide o prostriedok na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií a podporu spravodlivých a rovnakých podmienok, čím sa uľahčí oživenie hospodárstva. Na zabezpečenie dostatočnej rovnováhy peňažných tokov MSP je dôležité, aby verejné orgány na všetkých úrovniach, ako aj spoločnosti dostali pokyn na urýchlenie vyplácania faktúr svojim dodávateľom.

               (22)Pre oživenie hospodárstva a vytvorenie priaznivejšieho investičného prostredia majú zásadný význam podpora priaznivého podnikateľského prostredia a zlepšenie kvality verejných služieb. V záujme zabezpečenia účinnosti opatrení na oživenie hospodárstva je dôležité znížiť zbytočnú administratívnu záťaž a zjednodušiť postupy, a to aj prostredníctvom účinného využívania jednotných kontaktných miest pre podniky. Celková účinnosť verejných inštitúcií a verejnej správy je na Slovensku stále nízka. Zlepšiť ju môže ďalšia digitalizácia, lepšia koordinácia a plánovanie digitálnej infraštruktúry, ako aj vývoj softvéru. Ďalšie reformné úsilie by mohlo zlepšiť koordináciu tvorby politík a koncipovanie právnych predpisov a zabezpečiť vysokú výkonnosť verejnej služby a riadenia ľudských zdrojov. V záujme posilnenia odolnosti hospodárstva by Slovensku prospelo zvýšenie inovačnej kapacity podnikov, najmä MSP, ktoré by sa dosiahlo riešením problému roztriešteného riadenia výskumného a inovačného ekosystému. Lepšia spolupráca medzi podnikmi, výskumným sektorom, akademickou obcou a verejným sektorom môže podporiť výmenu vedomostí a zručností a pomôcť spoločnostiam pri inováciách a rozvíjaní nových pracovných a výrobných schopností.

               (23)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Na to, aby sa menej rozvinutým regiónom umožnilo dobehnúť zvyšok krajiny, rozšíriť svoju vedomostnú základňu a stať sa konkurencieschopnejšími a produktívnejšími, budú na Slovensku potrebné strategickejšie investície, a to najmä na rozvoj infraštruktúry vrátane digitálnych a iných kľúčových služieb a na zlepšenie dopravných sietí. V dôsledku šírenia ochorenia COVID-19 sa zvýraznili nedostatky v oblasti digitálnej infraštruktúry, ktoré existovali už predtým. Rozširovanie pokrytia širokopásmovým prístupom a zvyšovanie jeho rýchlosti umožní rovnocennejší a lepší prístup k internetu. Vzdelávací systém a trh práce na Slovensku by sa mohli zlepšiť vďaka úsiliu s cieľom poskytnúť obyvateľstvu lepšie zručnosti vzhľadom na meniace sa hospodárstvo a spoločnosť, a to aj prostredníctvom celoživotného vzdelávania, intenzívnejšej spolupráce medzi podnikmi a vzdelávacím systémom na všetkých úrovniach a lepšieho napojenia programov odbornej prípravy a rekvalifikácie na súčasné a budúce potreby trhu práce.

               (24)Oživenie hospodárskeho rastu si bude v nadchádzajúcich rokoch vyžadovať politické úsilie a cielené investície, ktoré Slovensku umožnia, aby využilo príležitosti na vytvorenie udržateľnejšieho hospodárstva s vyššou pridanou hodnotou. Pri tomto úsilí by sa mali zohľadniť regionálne rozdiely. Prioritné oblasti ďalšieho úsilia, ktoré boli identifikované v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovenska, zahŕňajú zníženie energetickej náročnosti priemyslu, podporu riešení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä v prípade domácností, a investície do energie z obnoviteľných zdrojov. Priaznivejšie regulačné prostredie by mohlo pomôcť zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na dodávke energie. Slovensku by prospelo, ak by urýchlilo vykonávanie akčného plánu transformácie regiónu Horná Nitra, presmerovalo finančné prostriedky do riešení pre celý región a využilo túto možnosť na to, aby postupne prestalo využívať uhlie. Na ceste k udržateľnému hospodárskemu rastu môže Slovensku pomôcť zníženie znečistenia ovzdušia spôsobeného spaľovaním tuhého paliva a rastúcimi emisiami z dopravy, zlepšenie systému odpadového hospodárstva prostredníctvom inovatívnych riešení zberu a spracovania odpadu, dokončenie vodovodných a kanalizačných sietí s cieľom riešiť problémy s hygienou, podpora projektov v oblasti inteligentných sietí a posun priemyslu smerom ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovensku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . To by Slovensku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (25)Nové trendy v oblasti medzinárodnej organizovanej trestnej činnosti vrátane zneužívania právnych subjektov na účely prania špinavých peňazí vyvíjajú na Slovensko tlak, aby zmodernizovalo svoj rámec boja proti praniu špinavých peňazí s cieľom predchádzať hospodárskej trestnej činnosti a bojovať s ňou. Chápanie hrozby rizika je aj napriek ambicióznym plánom vlády zameraným na posilňovanie prevencie, vyšetrovania a stíhania prípadov prania špinavých peňazí stále nízke. Účinnosť dohľadu nad odborníkmi zapojenými do zakladania spoločností znižujú obmedzené ľudské zdroje a nedostatočná odborná príprava. Pri krokoch, ktoré boli prijaté v rámci akčného plánu vlády, ešte neboli špecifikované nástroje, ktoré by umožňovali účinne identifikovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí a konfiškovať príslušné aktíva.

               (26)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (27)Slovensko by malo pokračovať v plnení svojho záväzku, ktorým je riešenie konkrétnych obáv týkajúcich sa celkovej integrity justičného systému, keďže tieto obavy pravdepodobne oslabujú dôveru v jeho účinné fungovanie. Pokrok vo vykonávaní reforiem zameraných na boj proti korupcii zostáva na Slovensku obmedzený. Stále sa čaká na niekoľko reforiem súvisiacich s prevenciou, respektíve na ich uskutočnenie. Tieto reformy zahŕňajú pravidlá o lobovaní, daroch, nezlučiteľnosti a kontaktoch s tretími stranami v rozhodovacom procese, ako aj ochrane oznamovateľov protizákonného konania. Hoci štatistické údaje v oblasti trestnej činnosti kolíšu, počet prípadov korupcie na vysokej úrovni, ktoré sú predmetom vyšetrovania, zostáva nízky, zatiaľ čo úsilie v oblasti trestania právnických osôb má určitý dosah.

               (28)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Slovensko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (29)Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Slovensko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (30)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (31)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti v oblasti zdravotníckeho personálu, kritických zdravotníckych materiálov a infraštruktúry. Zlepšiť poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti a koordináciu medzi jednotlivými druhmi starostlivosti.

               2.Poskytnúť primeranú náhradu príjmu a zabezpečiť prístup k sociálnej ochrane a základným službám pre všetkých. Posilňovať digitálne zručnosti. Zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu.

               3.Účinne vykonávať opatrenia na zabezpečenie likvidity malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb. Odstrániť nedostatky v oblasti digitálnej infraštruktúry. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a zdrojov, udržateľnú verejnú dopravu a odpadové hospodárstvo.

               4.Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie. Zabezpečiť priaznivé podnikateľské prostredie a kvalitné verejné služby, a to prostredníctvom posilnenej koordinácie a tvorby politík. Riešiť obavy týkajúce sa integrity v justičnom systéme.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        SWD(2020) 524 final.

                     (9)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 527 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Švédsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Švédsku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s pokračujúcim zvyšovaním dlhu domácností predstavujú riziko nekontrolovanej korekcie. To by mohlo mať nepriaznivý vplyv na hospodárstvo a potenciálne aj na bankový sektor. Akýkoľvek negatívny vplyv na bankový sektor by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohol takisto spôsobiť negatívne presahy do susedných krajín. Na riešenie týchto nerovnováh bolo v posledných rokoch prijatých viacero opatrení. Tieto opatrenia však doposiaľ mali iba obmedzený vplyv. V politikách pretrvávajú zásadné medzery, najmä pokiaľ ide o daňové stimuly pre vlastníkov dlhovo financovaných nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom, a najmä prenájmom obytných nehnuteľností.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  6
                Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyvolaný vypuknutím nákazy COVID-19 umožňujú súčasné podmienky aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. V súčasnej kríze sa ukázalo, aké potrebné sú plány pripravenosti na krízu v odvetví zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zlepšenie nákupných stratégií, diverzifikovanie dodávateľských reťazcov a strategické rezervy základných dodávok. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Švédsko sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy najviac zasiahli.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa z dôvodu rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a všeobecnejšie služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. To so sebou prináša značné riziko, že vo Švédsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend pomalého znižovania rozdielov medzi hlavnými mestami a ostatnými časťami krajiny alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Švédsko predložilo 27. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Švédsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu.

               (12)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 3,8 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa pokles deficitu na 1,4 % HDP v roku 2021 a dosiahnutie prebytku vo výške 1,5 % HDP v roku 2023. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 35 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 40 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou súvisiacou s pandémiou COVID-19.

               (13)V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Švédsko rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí: posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP), núdzová pomoc pre problémové odvetvia (1,6 % HDP) a opatrenia týkajúce sa trhu práce a sociálnej politiky (0,2 % HDP). Švédsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky. Podľa konvergenčného programu uvedené opatrenia zahŕňajú najmä odklady platieb dane až do výšky 6,9 % HDP, ako aj rôzne typy úverových záruk a rozšírené úverové nástroje predstavujúce približne 4,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Švédsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Švédska v roku 2020 na úrovni -5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni -2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Švédsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (16)Po vypuknutí pandémie COVID-19 došlo k bezprecedentnému spomaleniu švédskeho hospodárstva. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 9,7 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 9,3 %. Očakáva sa výrazný pokles súkromnej spotreby, najmä v najexponovanejších kategóriách spotreby, ako je doprava, reštaurácie a ubytovanie. V oblasti tvorby hrubého fixného kapitálu sa predpokladá ešte výraznejší pokles ako v oblasti spotreby, a to hlavne v dôsledku neistoty týkajúcej sa tempa oživovania hospodárstva. Švédske orgány začali prijímať opatrenia v súvislosti s pandémiou včas a v nadväznosti na šírenie pandémie opatrenia politiky postupne rozširovali. Tieto opatrenia zahŕňali zdravotnú starostlivosť a riešili hospodárske dôsledky. Medzi opatrenia týkajúce sa zdravotnej starostlivosti patrí hospodárska podpora od ústrednej štátnej správy v prípade všetkých mimoriadnych nákladov súvisiacich s pandémiou COVID-19 určená regiónom a miestnym orgánom zodpovedným za systém zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o hospodársku oblasť, vláda prijala širokú škálu opatrení na zníženie nákladov podnikového sektora (krátkodobé prepúšťanie, náklady súvisiace s nemocenskými dávkami, vyrovnávanie sociálnych príspevkov zamestnávateľov, úverové záruky a zníženia nájomného), ako aj zabezpečenie likvidity podnikov (odloženie platieb dane vrátane platieb DPH). Národná banka Švédska, Riksbank, sa okrem toho rozhodla poskytovať úvery spoločnostiam prostredníctvom bánk, nakúpiť štátne a komunálne dlhopisy, ako aj kryté hypotekárne záložné listy, dlhopisy a komerčné cenné papiere, ktoré emitovali švédske nefinančné korporácie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Riksbank takisto uzavrela dohody o menových swapoch s inými centrálnymi bankami s cieľom zabezpečiť dostupnosť hlavných mien pre finančný sektor. Sociálna politika a politika pracovného trhu sa rozšírila prostredníctvom zvýšenia dávok v nezamestnanosti a nemocenských dávok, zníženia požiadaviek na pristúpenie k systému pomoci v nezamestnanosti a prostredníctvom aktívnej politiky trhu práce a politiky vzdelávania (zelené pracovné miesta, predĺženie politiky „práca ako nový začiatok“, letné kurzy, väčší počet študentov rámci vysokoškolského vzdelávania).

               (17)Krátkodobá politická reakcia Švédska na pandémiu COVID-19 sa opiera o zabezpečenie vhodných rezervných zdrojov a kapacít a o prispôsobenie úloh a povinností zdravotníckych pracovníkov. V strednodobom horizonte by to takisto malo viesť k časovo a geograficky vyrovnanej zdravotnej starostlivosti, vhodnému využívaniu zdravotníckych pracovníkov v rôznych režimoch (napríklad pri poskytovaní ambulantnej i nemocničnej starostlivosti) a pomôcť zabrániť štrukturálnym nedostatkom zdravotníckeho personálu. Využívanie silného švédskeho sektora výskumu a inovácie na vedecky podloženú činnosť môže prispieť k pokroku pri vývoji vakcín, liečbe a diagnostike a pri premietnutí výsledkov výskumu do politiky v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti.

               (18)Podporovanie dostupnosti zručností, a najmä digitálnych zručností môže udržať vyšší rast produktivity prostredníctvom výskumu a inovácie v odvetviach moderných technológií a pomôcť dosiahnuť ambiciózne ciele Švédska v oblasti klímy a energetiky stanovené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Investície sú potrebné aj na zníženie rozdielov vo výsledkoch v oblasti vzdelávania medzi študentmi s migrantským pôvodom a domácimi študentmi. Vysoká kvalita práce bola hlavným prínosom k rastu produktivity práce, ktorý sa však zastavil pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Takisto bude potrebná integrácia na trhu práce v prípade skupín, ktorých potenciál nebol pred krízou plne využitý, ako sú migranti z krajín mimo EÚ a osoby so zdravotným postihnutím. Nedostatok zručností je zvlášť výrazný v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, sociálnej práce, informačných a komunikačných technológií, priemyslu a výstavby.

               (19)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Viac ako 50 % zamestnávateľov v digitálnych a mikroelektronických sektoroch hlási nedostatok zručností ovplyvňujúci rast. Nevyhnutnou podmienkou na zlepšenie výsledkov produktivity je udržanie vysokého podielu verejných výdavkov v oblasti výskumu. Na obnovenie rastu produktivity práce je takisto potrebné prehĺbenie kapitálu a vyššie investície do odvetví moderných technológií a inovácií. Rozšírenie nových digitálnych technológií medzi malé a stredné podniky pomôže podporiť produktivitu. Počas krízy sa ukázalo, aká dôležitá je digitálna infraštruktúra a aj to, že na všetkých miestach, kde žijú alebo pracujú ľudia, musí byť k dispozícii rýchla a stabilná prepojenosť. Dôležitú úlohu bude zohrávať rozšírenie mobilného širokého pásma v pásme 700 MHz rovnako ako možnosť finančnej podpory pre rozvoj pevného širokého pásma. Ďalší impulz pre digitalizáciu švédskeho hospodárstva poskytne nadchádzajúca aukcia 5G. Cieľ v oblasti klímy zameraný na dosiahnutie uhlíkovo neutrálnej spoločnosti v roku 2045 si vyžiada investície do výskumu a inovácie, ktoré umožnia vypracovať a realizovať nové konkurencieschopné riešenia týkajúce sa dekarbonizácie a koordinované sociálne a politické opatrenia. Hlavným cieľom zníženia emisií skleníkových plynov Švédska je doprava. Súčasťou politického programu je komplexná a pomerne rýchla transformácia vozidlového parku na vozidlá s nízkymi emisiami. Na uľahčenie rozdelenia podľa druhu dopravy (modal split) a na dosiahnutie ambiciózneho cieľa Švédska v oblasti klímy sú dôležité plánované investície do železničnej infraštruktúry. Elektrifikácia dopravy a priemyslu si vyžiada značné investície do výroby a distribúcie energie. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Švédsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . To by Švédsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (20)Povesť švédskych bánk poškodili pretrvávajúce obvinenia týkajúce sa podozrenia z prania špinavých peňazí a prioritou pre Švédsko aj naďalej zostáva predchádzanie praniu špinavých peňazí. Účinný dohľad si vyžaduje zvýšené zdroje a vhodné postupy na uplatňovanie prístupu založeného na rizikách. Švédsko uznáva, že na vykonávanie náležitého dohľadu a vyšetrovania sú potrebné väčšie zdroje a posilnilo kapacitu svojho úradu pre finančný dohľad. Kapacita úradu je však stále nízka v porovnaní s veľkosťou švédskeho finančného sektora. Problémy pretrvávajú a treba v plnej miere zaviesť prístup založený na rizikách.

               (21)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (22)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Švédsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (23)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (24)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (25)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu a uľahčiť hospodárske oživenie, ktoré sú prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Po tom, ako sa cieľ odporúčaní preorientoval na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, sa žiadne z existujúcich odporúčaní priamo netýka makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zabezpečiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj zabezpečením dodávok kritického zdravotníckeho materiálu, infraštruktúry a pracovnej sily.

               2.Posilniť inovácie a podporiť vzdelávanie a rozvoj zručností. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, na odvetvia moderných technológií a inovácií, siete 5G a udržateľnú dopravu.

               3.Zlepšiť účinnosť dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a účinne presadzovať rámec boja proti praniu špinavých peňazí.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 526 final.

                     (9)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.