title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka vykonávania všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov, ktorých menou je euro

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/141

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka vykonávania všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov, ktorých menou je euro
   2014/C 247/27
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s jej článkom 121 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Súčasné hospodárske prostredie eurozóny je charakterizované postupným, ale stále nestabilným hospodárskym oživením. V roku 2013 a na začiatku roku 2014 inflácia v eurozóne markantne poklesla a očakáva sa, že počas prognózovaného obdobia bude len veľmi postupne narastať, čo odzrkadľuje súčasnú stagnáciu spolu s prebiehajúcimi úpravami relatívnych cien v zraniteľných hospodárstvach a minulým zhodnocovaním výmenného kurzu eura. Okrem toho, zatiaľ čo oživenie nadobúda čoraz širší základ, rozdiely medzi členskými štátmi, ktorých menou je euro (členské štáty, ktoré patria do eurozóny), sú aj naďalej veľké.

               (2)

               Eurozóna je viac než len súhrn jej členov. Hospodárska a finančná kríza jasne odhalila úzke prepojenia v eurozóne a zdôraznila potrebu silnejšej koordinácie fiškálnych, finančných a štrukturálnych politík medzi členskými štátmi, ktoré patria do eurozóny, s cieľom zabezpečiť súdržnú politickú pozíciu v rámci eurozóny ako celku. Členské štáty, ktoré patria do eurozóny, sa 2. marca 2012 podpisom Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii zaviazali vykonať súbor ďalekosiahlych reforiem politík a politickú koordináciu. Nadobudnutie účinnosti tzv. balíka dvoch nariadení (3) („two- pack“) v roku 2013 ďalej prehĺbilo koordináciu rozpočtových a hospodárskych politík v eurozóne. Členské štáty, ktoré patria do eurozóny, majú osobitnú zodpovednosť za účinné vykonávanie nového rámca správy. To si vyžaduje silnejší vzájomný tlak na podporu vykonávania národných reforiem a fiškálnej obozretnosti, rozsiahlejšie posudzovanie národných reforiem z pohľadu eurozóny, internalizáciu potenciálnych účinkov presahovania a stimuláciu politík, ktoré majú osobitný význam pre riadne fungovanie HMÚ. Vyžaduje si to aj náležitú komunikáciu v súvislosti so stratégiou eurozóny.

               (3)

               Vzhľadom na veľkú vzájomnú prepojenosť medzi členskými štátmi, ktoré patria do eurozóny, môže v súvislosti s vykonávaním štrukturálnych reforiem dôjsť k veľkým účinkom presahovania, čo je potrebné zohľadniť s cieľom zabezpečiť optimálne navrhnutie a vykonávanie politík v prípade jednotlivých členských štátov, ktoré patria do eurozóny, a v prípade eurozóny ako celku. Napríklad koordinovanejší postup pri vykonávaní reforiem by uľahčil potrebné zbližovanie medzi členskými štátmi. Včasná diskusia o reformných plánoch členských štátov, ktoré patria do eurozóny, ktorá vychádza zo súčasných postupov, ako aj účinné vykonávanie postupu pri makroekonomických nerovnováhach majú v tejto súvislosti kľúčový význam.

               (4)

               Jednou z kľúčových politických výziev, ktorým čelí eurozóna, je zníženie verejného dlhu prostredníctvom realizácie diferencovaných fiškálnych politík, ktoré podporujú rast, pri súčasnom zvýšení potenciálu rastu v eurozóne a riešení sociálnych dôsledkov krízy. Vďaka konsolidačnému úsiliu v uplynulých rokoch sa fiškálna situácia v eurozóne zlepšila, ale je potrebné, aby niekoľko členských štátov, ktoré patria do eurozóny, aj naďalej pokračovalo vo fiškálnych úpravách v záujme zníženia veľmi vysokej úrovne zadlženosti. Všetky členské štáty, ktoré patria do eurozóny, by mali zlepšiť kvalitu verejných financií s cieľom podporiť produktivitu a zamestnanosť.

               (5)

               Investície do eurozóny výrazne klesli v počiatočnej fáze krízy a doposiaľ sa nedostali späť na úroveň svojho dlhodobého priemeru. Stagnujúce investičné trendy sú determinované kombinovaným vplyvom znižovania zadlženosti súkromného sektora, finančnej fragmentácie a nevyhnutného úsilia o fiškálnu konsolidáciu, čo viedlo k zníženiu verejných investícií. Zvýšenie investícií do infraštruktúry a kvalifikácií má zásadný význam z hľadiska zachovania oživenia a zvýšenia potenciálneho rastu. Veľa investícií musí prísť zo súkromného sektora, ale verejné orgány môžu zohrávať dôležitú úlohu pri tvorbe priaznivých podmienok.

               (6)

               V eurozóne sú úverové toky do reálnej ekonomiky aj naďalej tlmené a fragmentácia finančného trhu je stále vysoká napriek tomu, že tlaky na štátny dlh sa znížili. Prístup k financovaniu, a to najmä v prípade MSP, je v mnohých členských štátoch aj naďalej problematický, v dôsledku čoho hrozí oslabenie hospodárskeho oživenia. To si vyžaduje iniciatívy zamerané na obnovenie úverových tokov, prehĺbenie kapitálových trhov a podporu dlhodobého financovania hospodárstva. Opatrenia ako dokončenie ozdravenia súvah bánk, pokračujúce posilňovanie kapitálových vankúšov tam, kde je to potrebné, posudzovanie kvality aktív a záťažové testy pomôžu určiť všetky zostávajúce slabé miesta a posilniť dôveru k sektoru ako celku. Pokiaľ ide o bankovú úniu, dosiahol sa významný pokrok, najmä vďaka zriadeniu jednotného mechanizmu dohľadu a dohode o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.

               (7)

               Finančná kríza odhalila nedostatky v štruktúre hospodárskej a menovej únie. Komisia 28. novembra 2012 predstavila koncepciu pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu s cieľom otvoriť európsku diskusiu. Predseda Európskej rady prezentoval 5. decembra 2012 v úzkej spolupráci s predsedom Európskej komisie, predsedom Euroskupiny a prezidentom Európskej centrálnej banky správu, ktorá vychádza z niekoľkých myšlienok koncepcie Komisie a v ktorej sa stanovuje časový rámec a jednotlivé etapy postupu zameraného na dobudovanie hospodárskej a menovej únie. Európsky parlament vyjadril svoje stanoviská vo svojom uznesení z 20. novembra 2012. Odvtedy sa podniklo viacero významných krokov. Európska rada poskytla v decembri 2013 ďalšie stanoviská. Ďalší rozvoj HMÚ si bude vyžadovať postupný prístup, ktorý kombinuje disciplínu a solidaritu. V takzvanom balíku šiestich („six-pack“) (4) a balíku dvoch („two-pack“) legislatívnych aktov je prvé preskúmanie ich vykonávania naplánované na koniec roka 2014.

         TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty, ktoré patria do eurozóny, bez toho, aby boli dotknuté právomoci Rady pri koordinácii hospodárskych politík členských štátov, prijali v rokoch 2014 – 2015 individuálne a spoločne, najmä však v rámci koordinácie hospodárskych politík v rámci Euroskupiny, opatrenia s cieľom:

               (1)

               Podporovať a monitorovať v úzkej spolupráci s Komisiou vykonávanie štrukturálnych reforiem v tých oblastiach, ktoré majú najväčší význam pre bezproblémové fungovanie eurozóny, s cieľom podporiť rast a konvergenciu a úpravy vnútorných a vonkajších nerovnováh. Posúdiť a stimulovať pokrok v plnení reformných záväzkov v členských štátoch, ktoré patria do eurozóny, v ktorých existujú nadmerné nerovnováhy, a vo vykonávaní reforiem v členských štátoch, ktoré patria do eurozóny, ktorých nerovnováhy si vyžadujú rozhodné opatrenia, s cieľom obmedziť negatívne presahovanie na zvyšok eurozóny. Podporovať vhodné politiky v krajinách s veľkými prebytkami na bežnom účte v záujme prispenia k pozitívnemu presahovaniu. Pravidelne organizovať tematické diskusie o štrukturálnych reformách na trhu práce a trhu s výrobkami s potenciálne rozsiahlymi účinkami presahovania, zameriavajúc sa na zníženie vysokého daňovo-odvodového zaťaženia práce a na reformu trhov so službami.

               (2)

               Koordinovať fiškálne politiky členských štátov, ktoré patria do eurozóny, v úzkej spolupráci s Komisiou, najmä pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov v záujme zabezpečenia súdržnej fiškálnej pozície, ktorá podporuje rast, v celej eurozóne. Zlepšiť kvalitu a udržateľnosť verejných financií uprednostňovaním hmotných a nehmotných investícií na úrovni jednotlivých štátov a EÚ. Zabezpečiť, aby boli vnútroštátne fiškálne rámce vrátane vnútroštátnych fiškálnych rád silné.

               (3)

               Zabezpečiť odolnosť bankového systému, najmä prostredníctvom prijatia potrebných opatrení v nadväznosti na posúdenie kvality aktív a záťažové testy, vykonania predpisov o bankovej únii a dosiahnutia pokroku v ďalšej činnosti naplánovanej na prechodné obdobie v súvislosti so zavedením jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií („SRM“). Stimulovať investície zo súkromného sektora a zvýšiť úverové toky do hospodárstva prostredníctvom opatrení na zlepšenie prístupu MSP k úverom, prehĺbenia kapitálových trhov, opätovného naštartovania trhu so sekuritizáciou, a to na základe návrhov a harmonogramu uvedených v oznámení Komisie o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva.

               (4)

               Pokročiť v práci na prehlbovaní hospodárskej a menovej únie a prispieť k zlepšeniu rámca pre hospodársky dohľad v kontexte jeho preskúmania, ktoré je naplánované na koniec roka 2014.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (4)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1177/2011 z 8. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 33); smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 1); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 8); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1175/2011 zo 16. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 12); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).


title: Recommendation for a Council opinion in accordance with the third paragraph of Art. 5 of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 On the updated stability programme of Spain, 2004-2008

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0227

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 16.2.2005SEK(2005) 227 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Španielska na obdobie rokov 2004-2008(predložená Komisiou)  DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že zúčastnené členské štáty, teda tie štáty, ktoré prijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predložiť svoje programy stability do 1.marca 1999. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia musí Rada každý program stability preskúmať na základe hodnotenia vypracovaného Komisiou a výborom zriadeným na základe článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predložila svoje stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie svojich programov stability, ktoré môžu byť taktiež predmetom skúmania Rady v súlade s tými istými postupmi.Prvý program stability Španielska na obdobie rokov 1998-2002 bol predložený 30. decembra 1998 a posúdený Radou 15. marca 1999[2]. V každom ďalšom roku boli predkladané aktualizované programy. Španielsko predložilo najnovšiu aktualizáciu svojho programu stability 23. decembra 2004. Útvary Komisie uskutočnili technické hodnotenie tejto aktualizácie s prihliadnutím na výsledky ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2004 a so zreteľom na kódex pravidiel[3], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upraveného salda, na odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a na princípy zakotvené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[4]. Uvedené hodnotenie viedlo k tomuto posudku: Španielsko 23. decembra 2004 predložilo svoj šiesty aktualizovaný program stability na obdobie rokov 2004-2008. Informácie uvedené v aktualizovanom programe spĺňajú požiadavky na údaje podľa revidovaného kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov. Aktualizovaný program bol však predložený až tri týždne po konečnom termíne, ktorým je 1. december.-  Program predpokladá rast HDP na úrovni 2,6 % HDP v roku 2004, 2,9 % v roku 2005 a 3 % v ďalších rokoch. Tieto prognózy na roky 2005 a 2006 sú v porovnaní s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2004, ktoré predpovedali na tieto roky rast na úrovni 2,6 % resp. 2,7 %, pomerne priaznivé. Vzhľadom na odhadovaný trend vývoja rastu HDP sa zdá, že rast v ďalších rokoch programu je tiež nadhodnotený. Makroekonomický scenár obsiahnutý v aktualizácii predpokladá silný rast domáceho dopytu spojený so značným, ale zmenšujúcim sa, záporným príspevkom čistého vonkajšieho dopytu k rastu HDP. Prognózy týkajúce sa deflátora hrubého domáceho produktu sú dôveryhodné. Aktualizácia obsahuje aj scenár „mierneho rastu“, ktorý predpokladá ročný rast HDP o 0,5 percentuálneho bodu nižší než uvádza referenčný scenár. Zatiaľ čo sa zdá, že referenčný scenár je nadhodnotený, scenár mierneho rastu je možné považovať za podhodnotený.-  Rozpočtová stratégia španielskych orgánov je v programe zhrnutá vyhlásením, že „všeobecným princípom, ktorým sa riadi fiškálna politika, je zabezpečenie rozpočtovej stability počas celého hospodárskeho cyklu“. Tento všeobecný princíp by mohol znamenať výskyt rozpočtových deficitov v prípade cyklického spomalenia. V tejto súvislosti obsahuje aktualizácia stručný opis plánovanej reformy všeobecného zákona o rozpočtovej stabilite, ktorá bude nanovo definovať koncepciu stability zohľadňujúc celú dĺžku podnikateľského cyklu. Na rok 2004 sa odhaduje výsledný deficit vo výške 0,8% HDP. To je dôsledkom jednorázových účtovných úprav spočívajúcich v začlenení RTVE (verejnoprávna vysielacia spoločnosť) do sektora verejných financií, ako to požadoval Eurostat, s dopadom na deficit na úrovni 0,1 % HDP a v prevzatí dlhu spoločnosti RENFE (železničná spoločnosť), o ktorom rozhodla nová vláda vykonávajúca svoj úrad od apríla 2004, s dosahom na deficit vo výške 0,7 % HDP v roku 2004.-  Na obdobie rokov 2005-2008 plánuje aktualizácia malé, ale rastúce prebytky; z 0,1% HDP na 0,4 % HDP na konci obdobia. Keďže úrokové náklady štátneho dlhu by mali podľa predpokladov počas programového obdobia poklesnúť len mierne (z 2,1 % HDP v roku 2005 na 1,9 % v roku 2008), primárny prebytok by mal zostať značne stabilný (zmena z 2,2 %. HDP v roku 2005 na 2,3 % v roku 2008). Zatiaľ čo ciele týkajúce sa salda verejných financií sú vo veľkej miere rovnaké, ako v predchádzajúcej aktualizácii, plánované primárne prebytky sú o niečo menej ambiciózne (asi o 0,3 percentuálneho bodu HDP). Na základe trendového vývoja HDP vypočítaného útvarmi Komisie z prognóz mier rastu uvedených v aktualizácii a po očistení od vplyvu jednorázových účtovných úprav v roku 2004 zostáva cyklicky upravené saldo rozpočtu v intervale 0,2 % až 0,5 % HDP počas celého programového obdobia.-  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými cieľmi sú značne vyvážené. Zatiaľ čo rozpočtové prognózy sú založené na mierne nadhodnotených predpokladoch rastu, miera konsolidácie, o ktorej sa uvažuje počas celého obdobia je dobre uvážená a aktualizácia potvrdzuje záväzok súčasnej vlády udržať rozpočtovú stabilitu.-  Vzhľadom na toto posúdenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočný na dodržanie strednodobého cieľa takmer vyrovnanej rozpočtovej pozície podľa Paktu stability a rastu počas obdobia programu. V prípade bežných makroekonomických výkyvov tiež poskytuje v každom roku dostatočné bezpečnostné rozpätie na to, aby nedošlo k prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP.-  Podľa aktualizácie sa pomer verejného dlhu k HDP bude stabilne znižovať zo 49 % v roku 2004 na 40 % v roku 2008 a bude teda dostatočné nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Tempo znižovania dlhu je pri porovnaní s predpoveďami Komisie z jesene 2004 reálne. Hlavným zdrojom znižovania dlhu sú trvalé primárne prebytky. Pretrvávajúce kapitálové vyrovnávanie, ktoré každoročne prispieva k zvyšovaniu miery zadlženia vo výške asi 0,7 percentuálneho bodu, nie je v programe vysvetlené.-  Program prehodnocuje vládny program štrukturálnej reformy, ktorý je zameraný na zvýšenie rastu produktivity a posilnenie sociálnej kohézie. Zvlášť sa sústredí na zlepšenie produktivity prostredníctvom zvýšených výdavkov na výskum a vývoj, inovácie, vzdelávanie a infraštruktúru. Program zároveň v hlavných bodoch opisuje opatrenia zamerané na vytváranie pracovných miest a zvyšovanie účasti na trhu práce, ako aj opatrenia na obmedzenie segmentácie tohto trhu. Zámerom vlády je uskutočniť už v tomto roku reformu a zjednodušenie systému daní z príjmov fyzických a právnických osôb, ale program neposkytuje o tejto skutočnosti žiadne podrobnejšie informácie. Cieľom tejto reformy je zvýšenie neutrálnosti a efektívnosti daňového systému. Vláda chce tiež navyše prijať opatrenia na dosiahnutie lepšieho pomeru medzi príspevkami do dôchodkového systému a dávkami z neho plynúcimi a zároveň zvýšiť najnižšie dôchodky. Vplyv tejto potenciálnej reformy na verejné financie zostáva z dlhodobého hľadiska nejasný.-  Zdá sa, že pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, je Španielsko v relatívne priaznivom postavení, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom na starnúcu populáciu. Reformy, ktorých cieľom je posilniť dlhodobú udržateľnosť, sú zamerané na zvýšenie účasti na trhu práce, udržanie zdravej rozpočtovej pozície, ktorá umožní zníženie dlhu a na vytvorenie udržateľnejšieho dôchodkového systému, ktorý by obmedzil vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Stratégia načrtnutá v programe je založená najmä na očakávaných účinkoch reforiem na rozpočet, najmä „Pacto de Toledo“ a plánovanom znižovaní dlhu, ktoré by malo byť možné vďaka dosahovaniu rozpočtových prebytkov. Odporúčania schválené v rámci „Pacto de Toledo“, a to najmä pokiaľ ide o reformu verejného dôchodkového systému, ktorej realizácia bola tiež odporučená vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku, však boli len čiastočne zaradené do plánu reforiem. Rezolútna implementácia takýchto opatrení by zabránila vzniku neudržateľných trendov vo vývoji verejných financií z dlhodobého hľadiska a prispela by tak k dlhodobej udržateľnosti verejných financií.-  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v tejto aktualizácii čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny v oblasti verejných financií. Najmä pokiaľ ide o odporučenú reformu verejného dôchodkového systému, ktorá zabezpečí jeho dlhodobú udržateľnosť, nedošlo zatiaľ k vymedzeniu reformného plánu na dosiahnutie užšieho prepojenia medzi príspevkami do dôchodkového systému a dávkami z neho plynúcimi.-  Vzhľadom na uvedené posúdenie by bolo vhodné, aby Španielsko zabránilo vzniku neudržateľných trendov vo vývoji verejných financií z dlhodobého hľadiska, a to najmä uskutočnením dôležitej reformy dôchodkového systému.***Na základe tohto posúdenia prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Španielska a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Španielska na obdobie rokov 2004-2008KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa 8. marca 2005 Rada preskúmala aktualizovaný program stability Španielska na obdobie rokov 2004-2008. Program zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Aktualizovaný program bol však predložený až tri týždne po konečnom termíne, ktorým je 1. december, stanovenom v kódexe pravidiel.2.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z 2,6 % v roku 2004 na 2,9 % v roku 2005 a v priebehu zostávajúceho obdobia programu bude dosahovať priemerne 3 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža skôr optimistické predpoklady rastu. Aktualizácia obsahuje aj „mierny scenár“, ktorý predpokladá ročný rast HDP na úrovni 2,4 % v roku 2005 a na úrovni 2,5 % počas nasledujúcich rokov. Zatiaľ čo základný scenár je možné považovať za pomerne optimistický, scenár mierneho rastu je skôr podhodnotený. Programové prognózy inflácie (na základe deflátora HDP) sa zdajú byť reálne.3.  Podľa aktualizácie všeobecným princípom, ktorým sa riadi fiškálna politika, je zabezpečenie rozpočtovej stability počas celého hospodárskeho cyklu. Tento všeobecný princíp by v prípade cyklického spomalenia mohol viesť k rozpočtovým deficitom, hoci aktualizácia, po prechodnom deficite zaznamenanom v roku 2004 v dôsledku účtovných úprav, so žiadnym deficitom v období rokov 2005 až 2008 nepočíta. Aktualizácia predpokladá malé, ale rastúce prebytky, z 0,1 % HDP v roku 2005 na 0,4 % HDP na konci obdobia, ktorého sa prognóza týka. Keďže úrokové náklady štátneho dlhu by mali podľa predpokladov počas programového obdobia poklesnúť len mierne, primárny prebytok by mal zostať značne stabilný a dosahovať asi 2,25 % HDP. Zatiaľ čo ciele týkajúce sa salda verejných financií sú vo veľkej miere rovnaké, ako v predchádzajúcej aktualizácii, plánované primárne prebytky sú o niečo menej ambiciózne, čo odráža vyššie úrokové náklady štátneho dlhu plánované v aktualizácii z roku 2003. Na základe trendového vývoja HDP vypočítaného útvarmi Komisie[6] z prognóz mier rastu uvedených v aktualizácii a po očistení od vplyvu jednorázových účtovných úprav v roku 2004 zostáva cyklicky upravené saldo rozpočtu v intervale 0,2 % až 0,5 % HDP počas celého programového obdobia.4.  Riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sa zdajú byť značne vyvážené. Napriek tomu, že predpoklady rastu sú mierne optimistické, je riziko významných odchýlok od programových cieľov v značnej miere obmedzené vďaka opatrnému prístupu vlády pri stanovovaní cieľov, ktoré sa v minulých rokoch darilo často aj prekonať.5.  Vzhľadom na toto posúdenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočný na dodržanie strednodobého cieľa takmer vyrovnanej rozpočtovej pozície podľa Paktu stability a rastu počas obdobia programu (s dočasnou odchýlkou v roku 2004, ktorá súvisí s jednorázovými účtovnými úpravami). Navyše, v prípade bežných makroekonomických výkyvov, je zabezpečené dostatočné bezpečnostné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu prahovej hodnoty 3 % HDP, počas celého obdobia, ktorého sa aktualizácia týka.6.  Odhaduje sa, že pomer verejného dlhu k HDP sa znížil na 49,1% HDP v roku 2004, je teda dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá ďalšie zníženie zadlženia o 9 percentuálnych bodov počas programového obdobia, najmä vďaka primárnym prebytkom presahujúcim 2 % HDP.7.  Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe stavia Španielsko, pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, do pomerne priaznivého postavenia, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom na starnúcu populáciu. Avšak vzhľadom na riziká spojené s takýmito dlhodobými prognózami výdavkov a na významné zvýšenie výdavkov na dôchodkový systém, ktoré je rozvrhnuté na veľmi dlhé obdobie, je potrebné doplniť súčasné politiky opatreniami, ktoré by zabránili vzniku neudržateľných trendov vo vývoji verejných financií z dlhodobého hľadiska, a to najmä prostredníctvom komplexnej reformy dôchodkového systému v súlade s odporúčaniami mnohostrannej dohody „Pacto de Toledo“.8.  Celkovo je hospodárska politika v tejto aktualizácii čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny v oblasti verejných financií. Uskutočnená ešte nebola najmä odporučená reforma verejného dôchodkového systému, ktorá by zabezpečila jeho dlhodobú udržateľnosť.* * *Vzhľadom na uvedené posúdenie sa Rada domnieva, že Španielsko by malo prijať opatrenia, ktoré by zabránili vzniku neudržateľných trendov vo vývoji verejných financií z dlhodobého hľadiska, a to najmä prostredníctvom komplexnej reformy dôchodkového systému.Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |COM okt. 2004 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | - | - |PS jan. 2004 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | - |HICP inflácia2 (%) | PS dec. 2004 | 3,8 | 3,7 | 3,5 | 3,2 | 2,8 |COM okt. 2004 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | - | - |PS jan. 2004 | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | - |Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2004 | -0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |COM okt. 2004 | -0,6 | -0,1 | 0,0 | - | - |PS jan. 2004 | 0,0 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | - |Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |COM okt. 2004 | 1,7 | 2,1 | 2,0 | - | - |PS jan. 2004 | 2,6 | 2,5 | 2,6 | 2,6 | - |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20041 | -0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |COM okt. 2004 | -0,7 | -0,1 | 0,0 | - | - |PS jan. 20041 | 0,1 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | - |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |COM okt. 2004 | 48,2 | 45,5 | 42,9 | - | - |PS jan. 2004 | 46,6 | 47,7 | 45,7 | 43,8 | - |Poznámka: 1 Spoločne schválená metodika založená na zohľadnení produkčnej funkcii sa na Španielsko ešte neuplatňuje, kým nebudú vyriešené problémy s odhadmi. Na výpočet hodnôt cyklicky upraveného salda preto útvary Komisie používajú Hodrick-Prescott filter vychádzajúc z údajov uvedených v programe. 2 Inflácia založená na deflátore HDP pre programy stability. Zdroje: Program stability (PS); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Ú. v. ES C 124, 5.5.1999.[3] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[4] COM(2002) 668, 27.11.2002.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Spoločne schválená metodika založená na zohľadnení produkčnej funkcie sa na Španielsko ešte neuplatňuje, kým nebudú vyriešené problémy s odhadmi. Na výpočet hodnôt cyklicky upraveného salda sa preto používa Hodrick-Prescott filter.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Litvy na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/67

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Litvy na rok 2014
   2014/C 247/13
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2012 – 2016.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej Litva nie je uvedená medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Litva 1. apríla 2014 predložila svoj národný program reforiem na rok 2014 a 22. apríla 2014 svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe na rok 2014 je dosiahnuť do roku 2015 strednodobý cieľ a na konci obdobia konvergenčného programu v roku 2017 dosiahnuť štrukturálny prebytok vo výške 0,9 % HDP. V konvergenčnom programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ - 1 % HDP, ktorý zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda vyplýva, že ročné tempo napredovania k strednodobému cieľu je najmenej 0,5 % HDP v roku 2014 a v roku 2015. Zároveň v roku 2015 hrozí riziko odchýlenia od referenčnej hodnoty pre výdavky. Celkovo postup úprav zameraný na dosiahnutie strednodobého cieľa je zhruba v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Podľa programu dlh počas programového obdobia významne klesá a do roku 2017 dosiahne úroveň približne 35 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy uvedené v programe, je vcelku vierohodný. Zároveň je však potrebné ešte špecifikovať konsolidačné opatrenia na roky 2015 – 2017. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2014 sa v roku 2014 očakávajú štrukturálne úpravy na úrovni 0,2 % HDP, čo je o 0,3 % HDP pod požadovanou úrovňou 0,5 % HDP, a v roku 2015 sa očakávajú štrukturálne úpravy na úrovni 0,6 % HDP. Okrem toho v roku 2014 hrozí významné odchýlenie od referenčnej hodnoty pre výdavky, čo bude pretrvávať aj v roku 2015, aj keď len v obmedzenom rozsahu. Na základe posúdenia konvergenčného programu Litvy a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada dospela k záveru, že od roku 2014 existuje riziko významného odklonu od postupu úprav zameraného na dosiahnutie strednodobého cieľa.

               (9)

               Relatívny význam daní, ktoré sa považujú za menej škodlivé pre rast, ako napr. dane z nehnuteľností a environmentálne dane, je stále nízky. Daňové príjmy vo veľkej miere pochádzajú z nepriameho zdanenia a zo zdanenia práce, kým podiel, ktorý pripadá na environmentálne dane, je stále nízky. Vyššie príjmy z daní, ktoré sú priaznivejšie pre rast, by sa mohli použiť na zníženie daňového zaťaženia osôb s nízkymi príjmami, najmä nízkokvalifikovaných pracovníkov. Na začiatku roka 2013 sa vykonalo čiastočné preskúmanie daňového systému a vláda sa rozhodla vykonať úpravu v oblasti zdaňovania kapitálu, zvýšiť hranicu zdaniteľného príjmu, čo znamená vyššiu progresívnosť zdaňovania príjmov fyzických osôb v prospech osôb s nízkymi príjmami, a zvýšiť spotrebné dane na tabak a alkohol. Tieto opatrenia však z celkového hľadiska budú mať skôr negatívny vplyv na príjmy. Preto sú aj naďalej nevyhnutné ďalšie kroky na zlepšenie udržateľnosti verejných financií a posilnenie strany príjmov. V nadväznosti na odporúčanie pre Litvu z roku 2013 týkajúce sa environmentálneho zdanenia sa neprijali žiadne významné opatrenia. Pri posilňovaní fiškálneho rámca sa dosiahol obmedzený pokrok, keďže výdavkové stropy sú stále nedostatočne záväzné a doposiaľ neboli schválené legislatívne zmeny. Litva aj naďalej rieši problémy v oblasti dodržiavania daňových predpisov, najmä pokiaľ ide o boj proti podvodom týkajúcim sa DPH, a to tým, že okrem iného posilňuje opatrenia v oblasti riadenia rizík. Akčný plán v oblasti dodržiavania daňových predpisov na roky 2013 – 2014 sa v súčasnosti realizuje a prvé odhady naznačujú určité pozitívne výsledky. V roku 2013 sa prijal súbor opatrení na posilnenie dodržiavania daňových predpisov v oblasti DPH a spotrebných daní. Začala sa vykonávať nová cielená stratégia na obdobie rokov 2014 – 2015.

               (10)

               Nepriaznivý demografický vývoj vyvoláva pochybnosti o dlhodobej fiškálnej udržateľnosti Litvy. Výdavky na starobné dôchodky sa podľa prognóz majú podstatne zvýšiť a odhaduje sa, že za 50 rokov dosiahnu takmer dvojnásobok priemeru EÚ. Postupné zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku, ktoré sa začalo v roku 2012, nie je dostatočnou odozvou na znižovanie objemu pracovnej sily a zvyšovanie strednej dĺžky života. Okrem toho náhly nárast chudoby a závažnej hmotnej núdze medzi staršími ľuďmi poukazuje na problémy spojené s nedostatočnosťou starobných dôchodkov. Litva prijala dôležité ale izolované kroky správnym smerom. Na to, aby bolo možné zrealizovať komplexnú reformu, sú potrebné významnejšie zmeny. Litva dokončila reformu druhého dôchodkového piliera, ale ani zamestnanecké dôchodkové systémy, ani dobrovoľné dôchodkové sporenie sa nevyužívajú vo veľkom rozsahu. Popri zvýšení zákonného veku odchodu do dôchodku je taktiež potrebné prijať opatrenia na zabezpečenie zamestnateľnosti starších pracovníkov a pracovného prostredia ústretového k starším osobám.

               (11)

               Celková nezamestnanosť klesla, ale štrukturálna nezamestnanosť je stále vysoká, čo svedčí o nepomere medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami, najmä v prípade pracovníkov s nízkou kvalifikáciou. Hoci nezamestnanosť mladých a podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, klesajú, sú aj naďalej vysoké. Obmedzený rozsah pôsobnosti aktívnych politík trhu práce je aj naďalej problémom a je potrebné zlepšiť ich účinnosť a včasnosť. Nedostatky kvalifikovanej pracovnej sily sa podľa prognózy majú v budúcnosti ešte väčšmi prehĺbiť. Aby sa zlepšila zamestnateľnosť mladých ľudí, je dôležité zlepšiť relevantnosť odborného a vysokoškolského vzdelávania pre trh práce, zlepšiť kvalitu systémov učňovskej prípravy a učenia sa prácou v partnerstve so súkromným sektorom vrátane MSP. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je stále nedostatočná. S cieľom nájsť spôsoby, ako znížiť administratívne zaťaženie zamestnávateľov, je potrebná komplexná revízia pracovného práva, do ktorej by boli zapojení aj sociálni partneri. V prvom rade bude zásadne dôležité identifikovať a odstrániť zbytočné obmedzenia, ktoré majú vplyv na flexibilné pracovné zmluvy, ustanovenia o prepúšťaní a dojednania o pružnom pracovnom čase.

               (12)

               Napriek nedávnemu zlepšeniu situácie je chudoba zamestnaných ľudí stále nad priemerom EÚ. Pri riešení chudoby pomohlo zvýšenie minimálnej mesačnej mzdy a nezdaniteľného minima. V posledných rokoch prudko narástla chudoba a vážna hmotná núdza v starobe. V rokoch 2012 – 2013 priniesol pilotný projekt reformy peňažnej sociálnej pomoci zníženie počtu príjemcov sociálnej pomoci a výdavkov na peňažné sociálne dávky. V roku 2014 sa pilotný projekt rozšíril na všetky obce. Je potrebné zabezpečiť monitorovanie a hodnotenie účinkov reformy na tých, ktorí sú v najväčšej núdzi. Rozsah pôsobnosti aktivačných opatrení na dlhodobo nezamestnaných príjemcov sociálnej pomoci je nedostatočný. Okrem toho sa opatrenia stále zameriavajú na programy verejných prác, čím síce zabezpečujú podporu príjmu, ale nepomáhajú zlepšovať zamestnateľnosť príjemcov. Je potrebné posúdiť vplyv reformy na osoby s nízkymi príjmami. Litva prijala na obdobie rokov 2014 – 2020 akčný plán na zlepšenie sociálneho začlenenia. Je však stále potrebné určiť hlavné cieľové skupiny, rozpočet a konkrétne opatrenia a bližšie vymedziť, akým spôsobom sa dosiahnu ciele a akým spôsobom budú spolupracovať rôzne ministerstvá, orgány miestnych samospráv a občianska spoločnosť.

               (13)

               Vláda realizuje ambicióznu reformu štátnych podnikov od roku 2010. Konečnými právnymi predpismi, ktoré boli schválené v decembri 2013, sa zmenili usmernenia o transparentnosti, podľa ktorých sa vyžaduje, aby všetky štátne podniky poskytovali od roku 2014 vo výročných správach osobitný súbor údajov pre komerčné a nekomerčné činnosti. Prvá správa, ktorá bude podrobne uvádzať takýto rozpis, sa plánuje na august 2014. Mala by umožniť podrobnejšie posúdenie úspechu, ktorý priniesla táto zmena. Počet nezávislých členov výkonnej rady v štátnych podnikoch však zostáva nízky, čo je čiastočne spôsobené právnymi obmedzeniami vzťahujúcimi sa na štátne a obecné podniky. Navrhujú sa právne zmeny, ktoré by umožnili vymenúvať nezávislých členov do výkonných rád štátnych podnikov. Účinnosť oddelenia komerčných a nekomerčných činností a profesionalizácia výkonných rád sa bude musieť posúdiť po tom, čo bude v plnej miere zavedená.

               (14)

               Prepojenie elektrických a plynových sietí so susediacimi členskými štátmi nie je stále dostatočne rozvinuté, čoho dôsledkom je obmedzená hospodárska súťaž a vysoké ceny. Hospodársku súťaž na domácich trhoch posilnila liberalizácia na trhu s plynom a s elektrickou energiou, ale zákazníci zatiaľ nevyužili svoje práva na zmenu dodávateľov. Hoci vláda pristupovala k energetickým prepojeniam ako k priorite, tieto prepojenia ešte neboli dokončené. Objednala sa výstavba dôležitého plynovodu a očakáva sa, že terminál na skvapalnený zemný plyn v Klaipede sa uvedie do prevádzky do decembra 2014. Určitý pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o prepojenia litovskej energetickej siete so susediacimi krajinami. Okrem toho je potrebné zlepšiť energetickú efektívnosť. Litva dosiahla určitý pokrok v oblasti energetickej hospodárnosti budov, a to aj pokiaľ ide o investície financované z holdingového fondu JESSICA: V roku 2013 sa prijali legislatívne opatrenia na urýchlenie čerpania prostriedkov z holdingového fondu. Na začiatku roku 2014 boli dokončené projekty a došlo k významnému nárastu pôvodných žiadostí. Súčasťou právnych zmien je zníženie dotácií na vykurovanie v prípade, že rezidenti odmietnu renováciu, čím sa odstraňujú faktory odrádzajúce od renovácie.

               (15)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy. Komisia posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko je premietnuté (5) najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva prijala v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na to, že podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2014 nárast výdavkov presahuje referenčnú hodnotu a vzniká rozdiel vo výške 0,3 % HDP, pokiaľ ide o štrukturálne úsilie, čo svedčí o riziku významného odklonu oproti požiadavkám preventívnej časti Paktu stability a rastu. Posilniť v roku 2015 rozpočtovú stratégiu s cieľom zabezpečiť požadovanú úpravu vo výške 0,5 % HDP v záujme dosiahnutia strednodobého cieľa. Následne zabezpečiť dodržiavanie strednodobého cieľa. Ďalej posilniť fiškálny rámec, ktorý doplní rozpočtovú stratégiu, a to konkrétne tým, že sa pri stanovovaní strednodobého rozpočtového rámca zabezpečia záväzné výdavkové stropy. Ďalej preskúmať daňový systém a zvážiť zvýšenie tých daní, ktoré sú najmenej škodlivé pre rast, ako napr. periodické dane z nehnuteľností a environmentálne dane, a zároveň pokračovať v zlepšovaní daňovej disciplíny.

               2.

               Prijať a vykonať právne predpisy v oblasti komplexnej reformy dôchodkového systému. Najmä prispôsobiť zákonný vek odchodu do dôchodku strednej dĺžke života, obmedziť prístup k predčasnému odchodu do dôchodku, stanoviť jasné pravidlá indexácie starobných dôchodkov a podporovať využívanie doplnkových režimov sporenia. Podoprieť dôchodkovú reformu opatreniami, ktoré podporujú zamestnateľnosť starších pracovníkov.

               3.

               Lepšie zacieliť opatrenia aktívnej politiky trhu práce na nízko kvalifikovaných pracovníkov a dlhodobo nezamestnaných. . Zlepšiť dosah a primeranosť dávok v nezamestnanosti a prepojiť ich s aktivačnými opatreniami. Riešiť pretrvávajúci nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami prostredníctvom zvýšenia relevantnosti vzdelávania, okrem iného na základe systémov na odhadovanie zručností, a podpory celoživotného vzdelávania pre trh práce. Stanoviť si ako prioritu zabezpečenie kvalitnej učňovskej prípravy a iných foriem učenia sa s prácou a posilňovať partnerstvo so súkromným sektorom v záujme zlepšenia zamestnateľnosti mladých ľudí. Preskúmať v konzultácii so sociálnymi partnermi primeranosť pracovnoprávnych predpisov, najmä pokiaľ ide o rámec pre pracovné zmluvy a dojednania o pracovnom čase

               4.

               Zabezpečiť dostatočné krytie pre osoby v najväčšej núdzi a pokračovať v posilňovaní väzieb medzi peňažnou sociálnou pomocou a aktivačnými opatreniami.

               5.

               Dokončiť realizáciu reformy štátnych podnikov podľa plánu, a to najmä tým, že sa dokončí oddelenie komerčných a nekomerčných činností, dôjde k väčšej profesionalizácii výkonných rád a bude sa dôsledne monitorovať dodržiavanie požiadaviek reformy.

               6.

               Zintenzívniť opatrenia na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov prostredníctvom rýchleho čerpania prostriedkov z holdingového fondu. Pokračovať v rozvoji cezhraničných prepojení elektrických i plynových sietí so susediacimi členskými štátmi v záujme diverzifikácie zdrojov energie a podpory konkurencieschopnosti prostredníctvom lepšieho začlenenia do baltských trhov s energiou.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 51.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52008PC0577

Odporúčanie Komisie Rade, ktorého cieľom je splnomocniť Komisiu na začatie a vedenie rokovaní s Medzinárodnou organizáciou pre vinič a víno (OIV) o podmienkach a pravidlách pristúpenia Európskeho spoločenstva  /* KOM/2008/0577 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 26.9.2008KOM(2008) 577 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADE,ktorého cieľom je splnomocniť Komisiu na začatie a vedenie rokovaní s Medzinárodnou organizáciou pre vinič a víno (OIV) o podmienkach a pravidlách pristúpenia Európskeho spoločenstvaODPORÚČANIE KOMISIE RADE,ktorého cieľom je splnomocniť Komisiu na začatie a vedenie rokovaní s Medzinárodnou organizáciou pre vinič a víno (OIV) o podmienkach a pravidlách pristúpenia Európskeho spoločenstvaA. DÔVODOVÁ SPRÁVA1. ÚVODMedzinárodná organizácia pre vinič a víno (ďalej len „OIV“) je medzivládna organizácia vedeckého a technického charakteru pôsobiaca v oblasti viniča a vína, nápojov na báze vína, stolového hrozna, sušeného hrozna a iných výrobkov z hrozna. Bola založená v Paríži medzinárodnou dohodou z 3. apríla 2001 a je priamym nástupcom Medzinárodného úradu pre víno, ktorý bol založený v roku 1924 medzinárodnou dohodou z 29. novembra 1924 a ktorý sa rozhodnutím zo 4. septembra 1958 stal Medzinárodným úradom pre vinárstvo a víno .K 3. aprílu 2006 bola OIV zložená zo 43 členských štátov, ku ktorým treba dočasne pripočítať ako pozorovateľov bývalé členské štáty Úradu. K OIV nepristúpilo týchto šesť členských štátov Európskej únie: Spojené kráľovstvo, Poľsko, Dánsko, Litva, Lotyšsko a Estónsko.Ciele a právomoci OIV sa spresňujú v článku 2 ods. 1 a ods. 2 dohody o jej založení. Na základe tohto ustanovenia má OIV tieto ciele v rámci svojich právomocí:1. informovať svojich členov o opatreniach, ktoré im umožnia zohľadniť záujmy výrobcov, spotrebiteľov a iných subjektov pôsobiacich v odvetví vína;2. pomáhať iným medzinárodným medzivládnym a mimovládnym organizáciám, a to najmä tým, ktoré vyvíjajú normatívne činnosti;3. prispievať k medzinárodnej harmonizácii existujúcich postupov a noriem, a podľa potreby k vypracúvaniu nových medzinárodných noriem, aby sa zlepšili podmienky výroby a uvádzania vinárskych výrobkov na trh, ako aj k zohľadňovaniu záujmov spotrebiteľov.Úlohy OIV, ktoré vyplývajú z dohody o jej založení, sa následne spresňujú a vymedzujú v „trojročnom strategickom pláne“, ktorý slúži ako referenčný rámec pre činnosti organizácie. Tento trojročný strategický plán sa ďalej podrobnejšie rozpracuje v „ročnom programe“.Úplný prehľad štruktúry a podmienok fungovania OIV je dostupný na internetovej stránke organizácie na adrese www.oiv.org.S cieľom zaručiť konzistentnú pozíciu Spoločenstva v rámci jeho vonkajších vzťahov a umožniť primeranejšiu koordináciu vnútorných opatrení prijímaných v rámci jeho právomocí sa javí ako oprávnené a nevyhnutné uvažovať o pristúpení Európskeho spoločenstva k OIV.Pristúpenie Spoločenstva k OIV si nevyžaduje úpravu jej zakladajúceho dokumentu (Parížskej dohody o založení medzinárodnej organizácie pre vinič a víno z 3. apríla 2001). Avšak s cieľom vylepšiť účasť Spoločenstva na činnostiach OIV do tej doby, kým sa neprijme rozhodnutie o pristúpení, sa Spoločenstvo a členské štáty budú snažiť o zlepšenie koordinácie vo vnútri tejto organizácie a posilnenie úlohy, ktorú v nej ES zastáva ako hosť.Na druhej strane v nariadení Rady (ES) č. 479/2008 o spoločnej organizácii trhu s vínom[1] sa uvádza, že Komisia pri povoľovaní nových enologických postupov „... vychádza z enologických postupov, ktoré odporučila a uverejnila Medzinárodná organizácia pre vinič a víno (OIV)“, a že pokiaľ ide o metódy analýzy „na určenie zloženia produktov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a na stanovenie, či sa pri ich výrobe použili postupy, ktoré sú v rozpore s povolenými enologickými postupmi, sa používajú metódy analýzy a pravidlá, ktoré odporučila a uverejnila OIV .“Okrem toho v súlade s nariadením (ES) č. 479/2008 je dodržiavanie noriem týkajúcich sa enologických postupov, ktoré odporúča OIV, dostačujúcou podmienkou pre uvedenie vín pochádzajúcich z tretích krajín na európsky trh.Týmto sa opodstatňuje potreba posilnenia vzťahov medzi Spoločenstvom a OIV.Komisia teda odporúča Rade, aby:-  splnomocnila Komisiu na začatie a vedenie rokovaní s OIV o podmienkach a pravidlách pristúpenia Európskeho spoločenstva k OIV v súlade s ustanoveniami článku 300 zmluvy;-  vymenovala príslušný výbor, ktorý bude Komisii pri tejto úlohe pomáhať;-  prijala navrhované smernice na rokovania. Komisia okrem toho odporúča Rade, aby vyzvala členské štáty, aby týmto cieľom vyjadrili svoju podporu.2. PRÁVOMOCI SPOLOčENSTVA V OBLASTIACH, KTORÝMI SA ZAOBERÁ OIVOIV je medzivládna organizácia, ktorá vykonáva významnú normatívnu činnosť, ktorá sa konkretizuje vypracúvaním uznesení, odporúčaní a návrhov týkajúcich sa rôznych aspektov výroby vinárskych výrobkov a obchodovania s nimi, ako sú enologické postupy, opis a definícia výrobkov, označovanie, podmienky uvádzania na trh, metódy analýzy a hodnotenia výrobkov, ochrana zemepisných označení a ochrana nových druhov rastlín.Tieto uznesenia sa vo väčšine prípadov a bez toho, aby sa zmenil ich právny účinok, začleňujú do ucelenejších noriem, ktoré sa predkladajú najčastejšie vo forme kódexov a pravidelne sa aktualizujú na základe uznesení prijímaných organizáciou. V súčasnosti OIV uverejnila niekoľko normatívnych kódexov, ktoré slúžia ako referenčné materiály pre všetkých jej členov, ako Medzinárodný enologický kódex, Medzinárodný kódex enologických postupov, Zbierka medzinárodných metód analýzy vín a muštov, Zbierka medzinárodných metód analýzy liehovín, Medzinárodná norma pre súťaže vín a liehovín vínneho pôvodu a Medzinárodná norma pre označovanie vín a vínnych destilátov.Od vytvorenia SOT s vínom si Spoločenstvo udržiavalo a rozširovalo svoje právomoci v odvetví vína, čím získalo výlučnú právomoc v oblastiach, ktoré sú predmetom SOT a na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje najmä nariadenie (ES) č. 479/2008 a jeho vykonávacie nariadenia.K sekundárnym právnym predpisom Spoločenstva v oblastiach, ktorými sa zaoberá OIV, patria najmä:-  nariadenie Rady (ES) č. 1493/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom (Ú. v. ES L 179, 14. 7. 1999),-  nariadenie Rady (ES) č. 479/2008 z 29. apríla 2008 o spoločnej organizácii trhu s vínom (Ú. v. EÚ L 148, 6. 6. 2008),-  nariadenie Komisie (ES) č. 423/2008 z 8. mája 2008 ustanovujúce niektoré podrobné pravidlá na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999 a ustanovujúce Zákonník Spoločenstva pre vinárske (enologické) postupy a procesy (kodifikované znenie, Ú. v. EÚ L 127, 15. 5. 2008),-  nariadenie Komisie (ES) č. 753/2002 z 29. apríla 2002, ktorým sa stanovujú určité pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1493/1999, pokiaľ ide o popis, označovanie, prezentáciu a ochranu určitých vinárskych výrobkov (Ú. v. ES L 118, 4. 5. 2002),-  nariadenie Komisie (ES) č. 1607/2000 z 24. júla 2000 ustanovujúce podrobné pravidlá pre implementáciu nariadenia (ES) č. 1493/1999 o spoločnej organizácii trhu s vínom, najmä hlavy týkajúcej sa akostných vín vyrábaných v určitých regiónoch (Ú. v. ES L 185, 25. 7. 2000),-  nariadenie Komisie (EHS) č. 2676/90 zo 17. septembra 1990, ktoré stanovuje analytické metódy Spoločenstva pre sektor vína (Ú. v. ES L 272, 3. 10. 1990),-  nariadenie Rady (EHS) č. 1601/91 z 10. júna 1991, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá definície, opisu a ponuky aromatizovaných vín, aromatizovaných nápojov na báze vína a aromatizovaných kokteilov z aromatizovaných vínnych produktov (Ú. v. ES L 149, 14. 6. 1991),-  nariadenie Komisie (ES) č. 122/94 z 25. januára 1994, ktoré stanovuje niektoré podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 1601/91 týkajúceho sa definície, opisu a prezentácie aromatizovaných vín, nápojov na báze aromatizovaných vín a výrobkov z aromatizovaných vín (Ú. v. ES L 21, 26. 1. 1994),-  nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 z 15. januára 2008 o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 1576/89 (Ú. v. EÚ L 39, 13. 2. 2008),-  smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (Ú. v. ES L 109, 6. 5. 2000),-  nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (Ú. v. EÚ L 299, 16. 11. 2007), zmenené a doplnené najmä nariadením Rady (ES) č. 361/2008 zo 14. apríla 2008 (Ú. v. EÚ L 121, 7. 5. 2008), ktorým sa zavádzajú najmä pravidlá platné v odvetví ovocia a zeleniny,-  nariadenie Komisie (ES) č. 2789/1999 z 22. decembra 1999 stanovujúce obchodnú normu pre stolové hrozno (Ú. v. ES L 336, 29. 12. 1999),-  smernica Rady 2001/112/ES z 20. decembra 2001, ktorá sa vzťahuje na ovocné šťavy a niektoré podobné produkty určené na ľudskú spotrebu (Ú. v. ES L 10, 12. 1. 2002).Iba veľmi málo činností OIV patrí do výlučnej právomoci členských štátov a v rámci všeobecných cieľov, ktoré OIV sleduje, majú len relatívny význam.Súčasná situácia na vnútornej úrovni Spoločenstva je teda v protiklade s jeho postavením v OIV, kde majú v súčasnosti iba členské štáty právo aktívne sa podieľať na prijímaní rozhodnutí.Z tohto dôvodu Spoločenstvo nemá primerané postavenie, ktoré by mu predovšetkým umožnilo priamo vykonávať v tejto organizácii jeho právomoci, keďže národné stanoviská sa posudzujú vždy jednotlivo, nezávisle od toho, či príslušný členský štát organizácie je alebo nie je členským štátom Spoločenstva.Okrem toho právne predpisy Spoločenstva už priamo odkazujú na prijaté uznesenia OIV, ktoré sa týkajú metód analýzy, pričom sa v rámci SOT s vínom uznáva Zbierka medzinárodných metód analýzy vín a muštov a postupne sa v rámci možností hľadá súlad s ostatnými normami OIV, ako je Medzinárodný kódex enologických postupov a Medzinárodný enologický kódex.Pristúpenie Spoločenstva k OIV je tiež súčasťou procesu reformy SOT s vínom, v rámci ktorého sa Rada rozhodla posilniť súčasné prepojenie medzi dokumentmi OIV a právnymi predpismi Spoločenstva tak, že pri stanovovaní noriem Spoločenstva v oblasti enologických postupov bude vychádzať najmä z odporúčaní, ktoré prijala OIV, a stanovila, že povolené sú tie metódy analýzy, ktoré odporúča a uverejňuje OIV.3. PRISTÚPENIE SPOLOčENSTVA3.1 Štatút Európskeho spoločenstva a účasť Komisie v OIVEurópske spoločenstvo v súčasnosti nemá v OIV žiadny oficiálny štatút napriek tomu, že v článku 8 dohody z 3. apríla 2001 o založení Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno sa výslovne uvádza, že medzivládne organizácie sa môžu stať riadnymi členmi tejto organizácie.Komisia ako zástupca Európskeho spoločenstva v súčasnosti pravidelne dostáva pozvania, aby pomáhala pri práci valného zhromaždenia a odborných skupín, podkomisií a komisií, nemôže sa však zapájať do práce výkonného výboru (pozýva sa ad hoc ) a neplatí OIV žiadny dobrovoľný príspevok.Vzhľadom na uvedené skutočnosti je súčasný štatút, ktorý umožňuje výlučne pasívnu účasť zástupcov Komisie na činnostiach OIV, zväčša nedostatočný a neprimeraný.3.2 Nevyhnutnosť pristúpenia SpoločenstvaVzhľadom na to, že právne predpisy Spoločenstva už do veľkej miery pokrývajú oblasti pôsobnosti OIV, je žiaduce, aby sa úloha Spoločenstva v OIV posilnila a formálne upravila tak, aby Spoločenstvo mohlo dohliadať na konzistentnosť svojej pozície na medzinárodnej úrovni a zaručiť primerané zastupovanie záujmov Spoločenstva.Najvhodnejším riešením sa zdá byť pristúpenie formou riadneho členstva. Ďalšie možnosti, ktorými Spoločenstvo disponuje v zmysle zakladajúcich dokumentov OIV, konkrétne možnosť využívať štatút osobitného pozorovateľa alebo štatút hosťa, sa ukázali ako nedostačujúce.Štatút hosťa a osobitného pozorovateľa neumožňuje zúčastňovať sa na činnostiach OIV, ale len jednoducho „intervenovať“ v niektorých jeho orgánoch a „pomáhať“ im bez možnosti predkladať návrhy alebo zmeny. Takýto štatút teda Spoločenstvu neumožňuje, aby sa vyjadrilo k závažným veciam v jeho výlučnej právomoci, ani aby presadilo rozhodnutia prijaté na úrovni Spoločenstva.V zakladajúcom dokumente OIV sa navyše vyžaduje platba finančného príspevku aj od medzivládnych organizácií, ktoré využívajú osobitný štatút; táto stanovami predpísaná požiadavka je pre Spoločenstvo neprijateľná hlavne z toho dôvodu, že neexistuje protihodnota vo forme hlasovacieho práva.Z rovnakých dôvodov, ktoré sa už uviedli vyššie, sa ako neveľmi postačujúca javí aj možnosť uzavrieť s OIV protokol o spolupráci a kooperácii, ktorá je vyhradená pre medzinárodné organizácie.3.3 Žiadosť o pristúpeniea) Etapy pristúpeniaV dohode z 3. apríla 2001 sa výslovne uvádza, že „medzivládne organizácie“ sa môžu stať členmi OIV.Pristúpenie Európskeho spoločenstva by malo prebiehať v týchto etapách:-  Rada splnomocní Komisiu, aby rokovala o podmienkach a pravidlách pristúpenia Európskeho spoločenstva k OIV;-  Komisia začne a vedie rokovania s OIV, ktoré sa zakončia protokolom o pristúpení;-  Komisia prijme návrh na rozhodnutie Rady o pristúpení Spoločenstva k OIV a predloží ho Rade;-  v rozhodnutí Rada splnomocní Európske spoločenstvo, aby pristúpilo k OIV; listiny s podpismi a listiny o prijatí sa uložia na Ministerstve zahraničných vecí Francúzskej republiky (kapitola IX článok 15 dohody o založení OIV);-  pristúpenie Spoločenstva nadobudne účinnosť v súlade s podmienkami uvedenými v platných ustanoveniach dohody o založení OIV.b) Rokovací poriadokPodľa článku 2 všeobecných ustanovení vnútorného poriadku organizácie sa musí medzi OIV a Európskym spoločenstvom podpísať protokol s cieľom stanoviť osobitné podmienky pristúpenia a spôsob uplatnenia hlasovacích práv.Tento protokol sa prijme po dohode valného zhromaždenia a na návrh výkonného výboru. Protokol však musí byť výsledkom rokovania, na ktorom sa Európske spoločenstvo zúčastňuje na rovnocennej úrovni s OIV, a nesmie byť výsledkom jednostranného aktu orgánov OIV.Pri vypracúvaní návrhu protokolu o pristúpení bude v každom prípade nutný zosúladený postup členských štátov vo výkonnom výbore. Dohoda členských štátov je ešte dôležitejšia, pokiaľ ide o určité kľúčové body prístupových rokovaní, ako sú podmienky účasti Spoločenstva v orgánoch organizácie, jeho účasť vo volených funkciách, stanovenie finančného príspevku a celkovo všetky praktické aspekty, ktoré OIV bude musieť zohľadniť v rámci protokolu o pristúpení, aby Európskemu spoločenstvu umožnila v plnej miere vykonávať jeho právomoci bez právnych alebo administratívnych obmedzení. Tieto právomoci by sa mali dať vykonávať bez toho, aby sa vytvárali nové hlasovacie práva.3.4 Koordinácia a rozdelenie právomocí medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmiKeď pristúpenie nadobudne účinnosť, Komisia a členské štáty sa budú zúčastňovať na práci OIV ako jej členovia; z tohto dôvodu si musia stanoviť vnútorné postupy koordinácie, ktoré im umožnia zabezpečiť účinné zastupovanie záujmov Spoločenstva v OIV, podľa vzoru ich účasti v iných medzinárodných organizáciách.Potrebné je stanoviť predovšetkým osobitné postupy, pokiaľ ide o:-  prípravu zasadnutí OIV, a najmä postupy koordinácie v Bruseli a na mieste pri vypracovávaní spoločných pozícií a pozícií Spoločenstva, a formy spoločných odpovedí na dotazníky organizácie;-  rozdelenie hlasovacieho práva a práva intervenovať podľa druhu právomoci (výlučná, národná, spoločná).Pravidlá koordinácie budú musieť byť dostatočne podrobné, aby sa zaručilo ich jednoduché uplatňovanie, avšak zároveň musia zaručiť primeranú pružnosť, aby boli možné nevyhnutné úpravy.Tieto postupy koordinácie sa budú môcť konkretizovať formou dohody medzi Komisiou a Radou, ktorá bude priložená ku konečnému rozhodnutiu Rady schvaľujúcemu pristúpenie Spoločenstva k OIV.Európske spoločenstvo bude musieť pri pristúpení k OIV vypracovať okrem účinných pravidiel koordinácie aj všeobecné vyhlásenie o právomoci, ktoré bude na tieto pravidlá prísne nadväzovať; toto vyhlásenie sa bude môcť priložiť k rozhodnutiu o pristúpení, ktoré Rada prijme na návrh Komisie, a začleniť do protokolu o pristúpení uzavretého medzi Spoločenstvom a OIV. V rámci účasti na činnostiach OIV by sa potom pred každým zasadnutím na základe tohto všeobecného vyhlásenia muselo pravidelne vydávať špecifické vyhlásenie o právomoci.4. PRECHODNÉ OPATRENIAVzhľadom na pristúpenie musí mať Európske spoločenstvo prechodne možnosť využívať primeranejší štatút, ako má v súčasnosti, aby sa zlepšili jeho vzťahy s OIV.Spoločenstvo bude musieť posilniť svoje inštitucionálne vzťahy s OIV prostredníctvom zlepšenia svojho štatútu hosťa, aby mohlo podľa článku 5 vnútorného poriadku tejto organizácie intervenovať vo všetkých orgánoch tejto organizácie (okrem vedeckého a technického výboru), a to tak, že požiada generálneho riaditeľa (ktorý bude musieť následne žiadať schválenie od výkonného výboru) o opakovaný štatút hosťa. Z formálneho hľadiska tento štatút nijako nezmení pozíciu Spoločenstva v OIV, ktorá naďalej zostane na úrovni hosťa, a nevyžaduje si preto žiadne povolenie od Rady.Spoločenstvo a členské štáty by okrem toho mali spolupracovať, aby sa zlepšila ich vnútorná koordinácia a aby sa systematicky mohli vypracúvať spoločné pozície v oblastiach, ktoré patria do právomoci Spoločenstva. Členské štáty a Komisia sa preto budú musieť dohodnúť s cieľom zlepšiť a zefektívniť účasť Európskeho spoločenstva na činnostiach OIV prostredníctvom iniciatív predkladaných sekretariátu OIV.5. ZÁVERYSpoločenstvo sa musí stať členom OIV, pretože žiadny iný štatút by sa z politického a právneho hľadiska nemohol považovať za vhodný vzhľadom na právomoci Spoločenstva v oblastiach činnosti OIV.Vzhľadom na trvanie procesu pristúpenia a s ním súvisiacich rokovaní je taktiež potrebné zabezpečiť prechodné riešenie s cieľom zlepšiť a posilniť vnútorné postupy koordinácie pozícií v OIV a inštitucionálnu úlohu Spoločenstva v tejto organizácii.So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia odporúča Rade , aby ju v súlade s článkom 300 zmluvy splnomocnila začať a viesť rokovania s OIV o podmienkach a pravidlách pristúpenia Európskeho spoločenstva k OIV, aby vymenovala príslušný výbor, ktorý bude Komisii pri tejto úlohe pomáhať, a aby prijala smernice na rokovania, ktoré sa nachádzajú v prílohe.Smernice na rokovania uvedené v prílohe boli pripravené tak, aby umožnili Spoločenstvu stať sa členom OIV. Tento štatút musí Spoločenstvu umožniť, aby v príslušných oblastiach patriacich do jeho právomoci a na rovnocennej úrovni s členskými štátmi OIV:1. mohlo vyjadriť svoje názory počas rokovaní alebo zasadnutí orgánov OIV,2. v oblastiach, v ktorých sa rozhodnutia prijímajú hlasovaním, malo právo hlasovať s rovnakou váhou ako jeho členské štáty zastúpené v príslušných orgánoch OIV a viazané právnymi predpismi Spoločenstva, ktoré sú základom vonkajšej právomoci,3. mohlo vyjadriť svoj súhlas vo vlastnom mene pri plnení práv a povinností vyplývajúcich z právnych dokumentov uzavretých v rámci OIV.V súlade s článkom 300 Zmluvy o ES rokovania bude musieť viesť Komisia za konzultácie osobitného výboru vymenovaného Radou. Členské štáty, ktoré sú v súčasnosti členmi OIV, budú musieť plne podporovať pristúpenie Spoločenstva k tejto organizácii.Po skončení rokovaní Komisia na základe ich výsledkov predloží návrh na rozhodnutie Rady o pristúpení Európskeho spoločenstva k OIV.B. ODPORÚČANIEVzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia odporúča:-  aby Rada splnomocnila Komisiu rokovať s OIV o podmienkach a pravidlách pristúpenia Európskeho spoločenstva k OIV;-  aby Rada v záujme toho, aby Komisia mohla viesť rokovania v mene Spoločenstva, vymenovala v súlade so zmluvou osobitný výbor, ktorý bude Komisii pomáhať pri plnení tejto úlohy;-  aby Rada prijala smernice na rokovania uvedené v prílohe k tomuto odporúčaniu.PRÍLOHASmernice na rokovania1. Spoločenstvo musí získať štatút plnoprávneho člena rovnocenného s členskými štátmi OIV.2. Tento štatút musí Komisii umožniť, aby sa na rokovaniach a stretnutiach zúčastňovala ako rovnocenný partner s členskými štátmi OIV.3. Spoločenstvo nebude platiť finančný príspevok do rozpočtu OIV. V prípade, že by sa táto pozícia ukázala ako neudržateľná alebo by ohrozila súhlas súčasných členov OIV s pristúpením Spoločenstva, Spoločenstvo by ako núdzové riešenie mohlo akceptovať, že vyčlenení istú sumu určenú na pokrytie niektorých výdavkov súvisiacich s pristúpením k OIV. Túto sumu nebude môcť OIV stanoviť jednostranne, ale len po dohode so Spoločenstvom.4. Spoločenstvu ako plnoprávnemu členovi musí byť umožnené, aby mohlo pristúpiť ku všetkým právnym dokumentom, o ktorých sa bude v budúcnosti v OIV rokovať a ktoré budú patriť do jeho právomoci.[1] Ú. v. EÚ L 148, 6.6.2008, s. 1.


title: Odporúčanie Rady z 8. marca 2005 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2003

text:
               23.3.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 77/12

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. marca 2005
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2003
   (2005/254/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT–ES, podpísaný v Lomé 15. decembra 1989, zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995,
   so zreteľom na vnútornú dohodu o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa druhého finančného protokolu k štvrtému dohovoru AKT–ES (1), ktorý ustanovil medziiným ôsmy Európsky rozvojový fond (ôsmy ERF), a najmä na článok 33 ods. 3 tejto dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie zo 16. júna 1998, vzťahujúce sa na spoluprácu pri financovaní rozvoja podľa štvrtého dohovoru AKT–ES (2), a najmä na jeho články 66 až 74,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách ôsmeho ERF k 31. decembru 2003 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2003, spolu s odpoveďami Komisie (3),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 uvedenej vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie ôsmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Keďže celkové vykonávanie operácií ôsmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roku 2003 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA,
   aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium v súvislosti s vykonávaním operácií ôsmeho ERF za rozpočtový rok 2003.

      V Bruseli 8. marca 2005

            Za Radu

            predseda

         J.-C. JUNCKER

      (1)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (2)  Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (3)  Ú. v. EÚ C 293, 30.11.2004, s. 315.


title: Odporúčanie Rady z  10. marca 2014 o rámci kvality pre stáže

text:
               27.3.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 88/1

      ODPORÚČANIE RADY

   z 10. marca 2014
   o rámci kvality pre stáže
   2014/C 88/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292 v spojení s článkami 153 a 166,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Kríza mala mimoriadne nepriaznivý vplyv na mladých ľudí. Miera nezamestnanosti mladých v niekoľkých členských štátoch dosiahla v uplynulých rokoch historické maximá a v krátkodobom horizonte neexistujú nijaké náznaky jej zníženia. Podpora zamestnateľnosti a produktivity mladých ľudí je kľúčovým prvkom k ich privedeniu na trh práce.

               (2)

               Pri zvyšovaní šancí mladých ľudí na pracovnom trhu má zásadný význam bezproblémový prechod zo vzdelávania do zamestnania. Lepšie vzdelávanie mladých ľudí a uľahčenie ich prechodu do zamestnania sú nevyhnutné na dosiahnutie jedného z hlavných cieľov stratégie Európa 2020, ktorým je do roku 2020 dosiahnuť zamest nanosť 75 % žien a mužov vo veku 20 – 64 rokov. Usmernenie č. 8 o politike členských štátov v oblasti zamestnanosti vyzýva členské štáty, aby zaviedli programy, ktoré by mladým ľuďom, a najmä tým, ktorí sú nezamestnaní a nezúčastňujú sa na vzdelávaní ani odbornej príprave, pomohli nájsť prvé zamestnanie, získať pracovné skúsenosti alebo možnosti ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy vrátane učňovskej prípravy, a aby rýchlo zasiahli v prípade, že sa mladí ľudia stanú nezamestnanými (1).

               (3)

               V ostatných dvoch desaťročiach sa stáže stali dôležitým prostriedkom vstupu na pracovný trh.

               (4)

               Sociálno-ekonomické náklady vznikajú vtedy, ak stáže, a najmä opakované stáže, nahrádzajú riadne zamestnanie, predovšetkým na začiatočníckych pozíciách, ktoré sa zvyčajne ponúkajú stážistom. Stáže nízkej kvality, predovšetkým stáže s nízkym obsahom vzdelávania, navyše nevedú k výraznému zvýšeniu produktivity ani nevysielajú pozitívne signály. Sociálne náklady môžu vzniknúť aj v súvislosti s neplatenými stážami, ktoré môžu obmedziť kariérne možnosti osôb zo znevýhodneného prostredia.

               (5)

               Preukázalo sa, že medzi kvalitou stáží a výsledkami v oblasti zamestnanosti existujú súvislosti. Hodnota stáží pri uľahčení prechodu do zamestnania závisí od ich kvality, pokiaľ ide o obsah vzdelávania a pracovné podmienky. Kvalitné stáže vytvárajú priame prínosy v oblasti produktivity, zlepšujú súlad medzi dopytom a ponukou na pracovnom trhu a podporujú mobilitu, a to najmä znižovaním nákladov na vyhľadávanie ponúk a zosúlaďovanie dopytu a ponuky, a to pre podniky aj pre stážistov.

               (6)

               V odporúčaní Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí (2) sa členské štáty vyzývajú, aby zabezpečili, že všetci mladí ľudia vo veku do 25 rokov dostanú kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po strate zamestnania alebo ukončení formálneho vzdelávania.

               (7)

               Rôzne štúdie a prieskumy poukázali na to, že problémy s kvalitou ovplyvňujú značný podiel stáží, a najmä tie, pri ktorých nijaké vzdelávacie inštitúcie alebo inštitúcie odbornej prípravy priamo nezodpovedajú za obsah vzdelávania a pracovné podmienky stáže.

               (8)

               Preukázalo sa, že významnému počtu stážistov sa jednoducho prideľujú podradné úlohy. Kvalitná stáž musí tiež ponúkať solídny a zmysluplný obsah vzdelávania. To okrem iného znamená identifikáciu osobitných zručností, ktoré sa majú nadobudnúť, zabezpečenie dohľadu a mentorstva pre stážistu a monitorovanie jeho pokroku.

               (9)

               Zistili sa aj problémy s pracovnými podmienkami, napr. dlhý pracovný čas, nedostatočné sociálne zabezpečenie, prítomnosť zdravotných, bezpečnostných alebo pracovných rizík, nízka alebo nijaká odmena a/alebo náhrada, nejasné určenie uplatniteľných právnych režimov a nadmerné predlžovanie stáží.

               (10)

               Stáže sú v Únii v súčasnosti v niektorých členských štátoch a odvetviach neregulované. Tam, kde je regulácia zavedená, je veľmi rozmanitá a zabezpečuje rôzne prvky kvality alebo rôzne postupy vykonávania. V dôsledku chýbajúceho regulačného rámca či nástroja alebo nedostatočnej transparentnosti, pokiaľ ide o pracovné podmienky stáží a ich obsah vzdelávania, môže veľa poskytovateľov stáží využívať stážistov ako lacnú či dokonca neplatenú pracovnú silu.

               (11)

               Rámec kvality pre stáže bude podporovať zlepšenie pracovných podmienok a obsah vzdelávania stáží. Hlavným prvkom rámca kvality pre stáže je uzavretie písomnej dohody o stáži, v ktorej sa stanovia vzdelávacie ciele, primerané pracovné podmienky, práva a povinnosti a primerané trvanie stáží.

               (12)

               Nedostatočná informovanosť je jednou z príčin nízkej kvality stáží a je oveľa rozšírenejším problémom v súvislosti so stážami než v súvislosti s riadnym zamestnaním. Požiadavky na väčšiu transparentnosť oznamov alebo inzerátov ponúkajúcich stáže by pomohli zlepšiť pracovné podmienky a podporiť cezhraničnú mobilitu.

               (13)

               Sociálni partneri zohrávajú kľúčovú úlohu pri tvorbe, vykonávaní a monitorovaní politiky a programov v oblasti odbornej prípravy. Spolupráca medzi sociálnymi partnermi, poskytovateľmi služieb celoživotného kariérneho poradenstva a príslušnými orgánmi by sa mohla zameriavať na poskytovanie cielených informácií stážistom o dostupných kariérnych možnostiach a zručnostiach potrebných na pracovnom trhu či o právach a povinnostiach stážistov. Sociálni partneri by ďalej mohli pomôcť pri uľahčovaní vykonávania rámca kvality pre stáže predovšetkým vypracovaním a sprístupnením jednoduchých a presných modelových dohôd o stáži, najmä pre mikropodniky, ktoré budú zodpovedať ich konkrétnym potrebám. Európski sociálni partneri vo svojom rámci opatrení pre zamestnanosť mladých ľudí z júla 2013 zohľadnili plán Komisie predložiť návrh odporúčania Rady v tejto oblasti a vyhlásili, že budú podporovať opatrenia členských štátov na zlepšenie kvality stáží.

               (14)

               Jednou z výziev je zvýšiť cezhraničnú mobilitu stážistov v Únii s cieľom prispieť k vzniku skutočného európskeho pracovného trhu. Súčasná rôznorodá regulácia predstavuje prekážku rozvoja cezhraničnej mobility stážistov. Navyše sa v niektorých prípadoch zistilo, že administratívne a právne prekážky cezhraničnej mobility stážistov majú vplyv vo viacerých hostiteľských členských štátoch. V tejto súvislosti sú dôležité informácie o práve na cezhraničnú mobilitu stážistov, najmä o právach uvedených v smernici 2004/38/ES (3). Zabezpečením referenčných zásad a usmernení sa prostredníctvom rámca kvality pre stáže uľahčí aj prístup k medzinárodným stážam.

               (15)

               Vytvorenie rámca kvality pre stáže prispeje k zvýšeniu transparentnosti. Navyše by sa ním mohlo podporiť rozšírenie siete EURES na platené stáže, čím by sa uľahčila mobilita.

               (16)

               Programy členských štátov na podporu a ponuku stáží môžu využiť finančnú podporu z európskych fondov. Stáže ďalej podporí iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí v rámci záruky pre mladých ľudí, ktorá sa zameriava na mladých ľudí z regiónov Únie najviac postihnutých nezamestnanosťou mladých a ktorá je spolufinancovaná z Európskeho sociálneho fondu (ESF) 2014 – 2020. ESF a iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí možno využiť na zvýšenie počtu a kvality programov stáží v členských štátoch. V rámci toho existuje možnosť prispieť na náklady stáže vrátane časti príspevku (za určitých podmienok). Takisto sa z nich môžu podporiť náklady na iné formy odbornej prípravy, ktorú stážisti môžu absolvovať mimo stáže, napr. jazykové kurzy.

               (17)

               Komisia začala vykonávať osobitný podporný program technickej pomoci ESF na pomoc členským štátom pri zavádzaní programov stáží s podporou z ESF. Tento podporný program poskytuje strategické, operačné a politické poradenstvo vnútroštátnym a regionálnym orgánom, ktoré zvažujú možnosť zriadiť nové programy stáží alebo zmodernizovať existujúce programy.

               (18)

               Rada vo svojom uznesení z mája 2011, týkajúcom sa štruktúrovaného dialógu o zamestnanosti mládeže, uviedla, že potrebný je aj rámec kvality pre stáže, aby sa zaručila vzdelávacia hodnota takejto skúsenosti.

               (19)

               V záveroch Rady zo 17. júna 2011 s názvom Podpora zamestnanosti mládeže v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 vyzvala Rada Komisiu, aby poskytla usmernenia týkajúce sa podmienok vysokokvalitných stáží prostredníctvom rámca kvality pre stáže.

               (20)

               Európsky parlament 14. júna 2012 vo svojom uznesení s názvom Smerom k oživeniu hospodárstva vyzval Komisiu, aby čo najskôr predložila návrh odporúčania Rady o rámci kvality pre stáže a aby vymedzila minimálne požiadavky na podporu poskytovania vysokokvalitných stáží a účasti na nich.

               (21)

               Európska rada na svojom zasadnutí 28. – 29. júna 2012 vyzvala Komisiu, aby preskúmala možnosť rozšírenia portálu EURES na stáže.

               (22)

               V záveroch zo svojho zasadnutia, ktoré sa konalo 13. – 14. decembra 2012, vyzvala Európska rada Komisiu, aby urýchlene ukončila prácu na rámci kvality pre stáže.

               (23)

               Komisia v balíku opatrení pre zamestnanosť mladých ľudí zo 6. – 7. decembra 2012 začala konzultácie so sociálnymi partnermi o rámci kvality pre stáže. Sociálni partneri EÚ vo svojich reakciách informovali Komisiu, že neplánujú začať rokovania na vytvorenie autonómnej dohody podľa článku 154 ZFEÚ.

               (24)

               V záveroch Európskej rady zo zasadnutia, ktoré sa konalo 27. – 28. júna 2013, sa opätovne potvrdilo, že začiatkom roku 2014 by sa mal zaviesť rámec kvality pre stáže.

               (25)

               Rámec kvality je významným referenčným bodom na určenie toho, čo predstavuje kvalitnú ponuku stáží podľa odporúčania Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí.

               (26)

               Podľa ročného prieskumu rastu za rok 2014 je nevyhnutné uľahčovať prechod zo školy do zamestnania, a to najmä zvýšením dostupnosti kvalitných stáží a učňovských príprav.

               (27)

               Na účely tohto odporúčania sa pojem stáž chápe ako časovo ohraničená doba pracovnej praxe, či už platenej alebo neplatenej, ktorá zahŕňa vzdelávaciu zložku a zložku odbornej prípravy a ktorá sa vykonáva s cieľom získať praktické a profesné skúsenosti v záujme zvýšenia zamestnateľnosti a uľahčenia prechodu do riadneho zamestnania.

               (28)

               Toto odporúčanie sa nevzťahuje na stáže, ktoré sú súčasťou študijných programov, formálneho vzdelávania alebo odborného vzdelávania a prípravy. Stáže, ktorých náplň je regulovaná vnútroštátnymi predpismi a ktorých absolvovanie je povinnou požiadavkou na prístup ku konkrétnej profesii (napr. v medicíne, architektúre atď.), nepatria do pôsobnosti tohto odporúčania.

               (29)

               Toto odporúčanie by sa vzhľadom na jeho povahu a cieľ nemalo vykladať tak, aby bránilo členským štátom v zachovaní alebo vytvorení priaznivejších ustanovení pre stážistov než sú odporúčané ustanovenia.

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

               1.

               Zlepšili kvalitu stáží a najmä ich obsahu vzdelávania a obsahu odbornej prípravy, ako aj pracovných podmienok s cieľom zjednodušiť prechod zo vzdelávania, nezamestnanosti alebo nečinnosti do práce tak, že uvedú do praxe tieto zásady rámca kvality pre stáže:

      Uzatvorenie písomnej dohody o stáži

               2.

               Vyžadovali, aby stáže boli založené na písomnej dohode uzatvorenej na začiatku stáže medzi stážistom a poskytovateľom stáže.

               3.

               Vyžadovali, aby sa v dohode o stáži stanovili vzdelávacie ciele, pracovné podmienky, to, či poskytovateľ stáže poskytne stážistovi príspevok alebo finančnú náhradu, a práva a povinnosti zmluvných strán podľa platných predpisov EÚ a vnútroštátnych predpisov, ako aj trvanie stáže, tak, ako sa vymedzuje v odporúčaniach 4 až 12.

      Vzdelávacie ciele a ciele odbornej prípravy

               4.

               Presadzovali najlepšie postupy, pokiaľ ide o vzdelávacie ciele a ciele odbornej prípravy, aby mladí ľudia mohli nadobudnúť praktické skúsenosti a príslušné zručnosti; prostredníctvom úloh pridelených stážistovi by sa malo umožniť dosiahnutie týchto cieľov.

               5.

               Podnecovali poskytovateľov stáží, aby každému stážistovi pridelili školiteľa, ktorý bude stážistu usmerňovať pri vykonávaní pridelených úloh a monitorovať a posudzovať jeho pokrok.

      Pracovné podmienky uplatniteľné na stážistov

               6.

               Zabezpečili dodržiavanie práv a pracovných podmienok stážistov podľa platných právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych predpisov vrátane obmedzení maximálneho týždenného pracovného času, minimálnej dennej a týždennej doby odpočinku a prípadne minimálneho nároku na dovolenku.

               7.

               Podnecovali poskytovateľov stáží, aby objasnili, či poskytujú krytie v oblasti zdravotného a úrazového poistenia, ako aj v prípade práceneschopnosti.

               8.

               Vyžadovali, aby sa v dohode o stáži spresňovalo, či sa uplatňuje príspevok alebo finančná náhrada, a v prípade jej uplatňovania sa stanovila jej výška.

      Práva a povinnosti

               9.

               Podnecovali dotknuté strany, aby zabezpečili vymedzenie práv a povinností stážistu a poskytovateľa stáže v dohode o stáži vrátane prípadných postupov poskytovateľa stáže pre zachovávanie dôvernosti a práv duševného vlastníctva.

      Primerané trvanie

               10.

               Zabezpečili primerané trvanie stáže, ktoré v zásade nepresahuje šesť mesiacov okrem prípadov, keď je dlhšie trvanie odôvodnené vzhľadom na vnútroštátne postupy.

               11.

               Spresnili okolnosti a podmienky, za ktorých sa môže stáž predĺžiť alebo obnoviť po tom, ako uplynie platnosť pôvodnej dohody o stáži.

               12.

               Presadzovali prax, v rámci ktorej sa v dohode o stáži uvedie, že stážista alebo poskytovateľ stáže môžu ukončiť dohodu o stáži písomným oznámením podaným v dostatočnom predstihu, a to s ohľadom na dĺžku stáže a príslušné vnútroštátne postupy.

      Riadne uznávanie stáží

               13.

               Podporovali uznávanie a validáciu poznatkov, zručností a kompetencií, ktoré stážista nadobudol počas stáže, a podnecovali poskytovateľov stáží, aby ich na základe posúdenia potvrdzovali formou certifikátu.

      Požiadavky na transparentnosť

               14.

               Podnecovali poskytovateľov stáží, aby v oznámeniach a inzerátoch o ponuke stáže uvádzali informácie o podmienkach stáže, najmä či sa uplatňuje príspevok a/alebo finančná náhrada a zdravotné a úrazové poistenie; podnecovali poskytovateľov stáží, aby poskytovali informácie o politikách týkajúcich sa náboru vrátane podielu stážistov prijatých na stáže v posledných rokoch.

               15.

               Nabádali poskytovateľov služieb zamestnanosti a iných poskytovateľov poradenstva týkajúceho sa zamestnania, aby v prípade poskytovania informácií o stážach uplatňovali požiadavky na transparentnosť.

      Cezhraničné stáže

               16.

               Uľahčili cezhraničnú mobilitu stážistov v Európskej únii okrem iného spresnením vnútroštátneho právneho rámca pre stáže a stanovením jednoznačných pravidiel týkajúcich sa hosťovania stážistov z iných členských štátov a vysielania stážistov do iných členských štátov, ako aj zjednodušením administratívnych formalít.

               17.

               Preskúmali možnosť využívania rozšírenej siete EURES a výmeny informácií o platených stážach prostredníctvom portálu EURES.

      Využívanie európskych štrukturálnych a investičných fondov

               18.

               Využívali európske štrukturálne a investičné fondy, konkrétne Európsky sociálny fond a Európsky fond regionálneho rozvoja v programovom období 2014 – 2020 a iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí tam, kde je to vhodné, na zvýšenie počtu a kvality stáží vrátane efektívnych partnerstiev so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami.

      Uplatňovanie rámca kvality pre stáže

               19.

               Čo najskôr prijali primerané opatrenia na uplatňovanie rámca kvality pre stáže.

               20.

               Do konca roka 2015 poskytli Komisii informácie o opatreniach prijatých v súlade s týmto odporúčaním.

               21.

               Presadzovali aktívne zapájanie sociálnych partnerov do uplatňovania rámca kvality pre stáže.

               22.

               Presadzovali aktívne zapájanie služieb zamestnanosti, vzdelávacích inštitúcií a poskytovateľov odborného vzdelávania do uplatňovania rámca kvality pre stáže.

         KONŠTATUJE, ŽE KOMISIA MÁ V ÚMYSLE:

               23.

               Presadzovať úzku spoluprácu s členskými štátmi, sociálnymi partnermi a ostatnými zainteresovanými stranami v záujme rýchleho uplatňovania tohto odporúčania.

               24.

               Monitorovať v spolupráci s členskými štátmi a najmä prostredníctvom Výboru pre zamestnanosť pokrok v uplatňovaní rámca kvality pre stáže podľa tohto odporúčania a analyzovať vplyv zavedených opatrení.

               25.

               Podávať správy o pokroku pri uplatňovaní tohto odporúčania na základe informácií, ktoré jej budú poskytovať členské štáty.

               26.

               Spolupracovať s členskými štátmi, sociálnymi partnermi, službami zamestnanosti, organizáciami zameranými na mládež a stáže a inými zainteresovanými stranami s cieľom presadzovať toto odporúčanie.

               27.

               Podnecovať a podporovať členské štáty aj presadzovaním vzájomnej výmeny najlepších postupov, aby využívali Európsky sociálny fond a Európsky fond regionálneho rozvoja alebo ďalšie európske fondy v programovom období 2014 – 2020 s cieľom zvyšovať počet a kvalitu stáží.

               28.

               Spolu s členskými štátmi preskúmať možnosť začlenenia platených stáží do siete EURES a vytvoriť webovú stránku venovanú vnútroštátnym právnym rámcom v oblasti stáží.

      V Bruseli 10. marca 2014

            Za Radu

            predseda

         I. VROUTSIS

      (1)  Rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov, 2010/707/EÚ, 21. október 2010 (Ú. v. EÚ L 308, 24.11.2010, s. 46).

      (2)  Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1.

      (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77).


Avis juridique important

|

52004SC0828

Odporúčanie pre odporúčanie Rady pre Poľskú Republiku so zámerom ukončiť situáciu nadmerného vládneho deficitu  /* SEK/2004/0828 v konečnom znení */

Odporúčanie pre ODPORÚČANIE RADY PRE POĽSKÚ REPUBLIKU so zámerom ukončiť situáciu nadmerného vládneho deficitu(predlozené Komisiou)VYSVETĽOVACIE MEMORANDUM7. apríla 2004 Komisia vydala Prognózy na jar 2004 [1]. Podľa týchto prognóz, ktoré zohľadnili údaje, ktoré Poľsko dodalo v marci 2004, sa celkový vládny deficit zvýsil z 3,6% HDP v roku 2002 [2] na 4,1% HDP v roku 2003, čím prevýsil referenčnú hodnotu na úrovni 3% HDP podľa Zmluvy.[1]  Prognózy Komisie pre jar 2004 sú k dispozícii na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2]  Podľa konvergenčného programu predlozeného poľskými úradmi 17.5. bol deficit pre rok 2002 zrevidovaný na 4,0% HDP.Na základe týchto dôkazov prima facie Komisia spustila procedúru pre nadmerný deficit pre Poľsko 12. mája 2004 s prijatím správy, predvídanej v Článku 104(3) Zmluvy  [3]. Dňa 17. mája 2004 Komisia prijala konvergenčný program Poľskej republiky, ktorý potvrdil výsku deficitu na úrovni 4,1% HDP pre rok 2003.[3]  Úplný text tejto správy je k dispozícii na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Pouzitie procedúry pre nadmerný deficit (EDP) sa riadi Článkom 104 Zmluvy a Nariadením Rady (EK) č. 1467/97 "o zrýchlení a vyjasnení realizácie procedúry pre nadmerný deficit", ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu [4]. Krajiny, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004 sú členské státy s derogáciou a majú sa vyhýbať nadmerným deficitom, ale podľa Článku 104 (9) a (11) na ne nemôzu byť uvalené sankcie. Správa Komisie podľa Článku 104(3) Zmluvy prisla k záveru, ze prekročenie poľského deficitu nad úrovňou 3% HDP referenčnej hodnoty podľa Zmluvy nevzniklo následkom nezvyčajnej udalosti, ktorá by bola mimo kontroly poľských úradov a nebolo ani následkom silného ekonomického poklesu v zmysle Paktu stability a rastu, keďze reálny rast HDP dosiahol v roku 2003 3,7%. Ohľadom vývoja v roku 2004 správa dospela k záveru, ze celkový vládny deficit bude pravdepodobne rásť a udrzí sa nad úrovňou 3% HDP. Prognózy Komisie z jari 2004 sa pre celkový vládny deficit pohybovali okolo úrovne 6,0% HDP v roku 2004, čo je nad úrovňou 5,7% HDP, ktoré poľské úrady naplánovali v konvergenčnom programe.[4]  Ú. v. EÚ L 209, 2.8.1997.Na základe Prognóz Komisie na jar 2004 dospela správa Komisie aj k tomu, ze pomer zadĺzenia voči celkovému HDP, ktorý v roku 2003 dosiahol 45,4% HDP, v roku 2004 naďalej zostane pod úrovňou 60% referenčnej hodnoty podľa Zmluvy. Prognózy Komisie na jar 2004 predpokladajú, ze pomer zadĺzenia dosiahne 49,1% HDP v roku 2004, čo sa zhoduje s úrovňou 49% HDP, ktorú navrhli poľské úrady v konvergenčnom programe. Výska deficitu a dlhu sa bude musieť upraviť smerom nahor, ak otvorené penzijné fondy budú vylúčené zo vseobecného vládneho sektoru na základe rozhodnutia EUROSTAT ohľadom klasifikácie financovaných dôchodkových poistení.Článok 104(4) Zmluvy uvádza, ze "Výbor uvedený v Článku 114 (t.j. Ekonomický a finančný výbor) musí formulovať stanovisko k správe Komisie". Výbor vydal svoje stanovisko 24. mája 2004 súhlasne s odhadom, ktorý urobila Komisia vo svojej správe. Výbor konkrétne dospel k záveru, ze rozpočtová situácia v Poľsku naznačovala existenciu nadmerného deficitu podľa prvých dvoch kritérií predvídaných Článkom 104(2) na identifikáciu takýchto deficitov. Zvázenie iných relevantných faktorov, zvlásť strednodobej rozpočtovej pozície a pomeru verejných investícií nezmenili odhad zalozený na samotných kritériách. Výbor tiez zhodnotil ako pravdepodobné, ze celkový vládny deficit bude naďalej prekračovať referenčnú hodnotu Zmluvy v roku 2004 a ze celkový hrubý vládny dlh zostane pod referenčnou hodnotou Zmluvy 60% HDP v roku 2004.Komisia po preskúmaní relevantných faktorov, ktoré vzala do úvahy vo svojej správe a s ohľadom na stanovisko Výboru zastáva názor, ze nadmerný deficit v Poľsku existuje. Toto stanovisko, ktoré prijala Komisia 24. júna 2004 bolo adresované Rade podľa Článku 104(5) Zmluvy. Komisia vydala odporúčanie, aby tak rozhodla aj Rada v súlade s Článkom 104(6). Okrem toho Komisia týmto predkladá Rade odporúčanie pre odporúčanie Rady, ktoré sa má adresovať Poľsku so zámerom ukončiť situáciu nadmerného deficitu podľa Článku 104(7) Zmluvy. Monitoring realizácie akcie podniknutej Poľskom môze vyzadovať, aby Rada vytvorila ďalsie odporúčania podľa Článku 104(7) vzhľadom k neuplatneniu Článku 104(9) pre členské státy s derogáciou.Odporúčanie pre ODPORÚČANIE RADY PRE POĽSKÚ REPUBLIKU so zámerom ukončiť situáciu nadmerného vládneho deficituRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,S ohľadom na Dohodu zakladajúcu Európske spoločenstvo a zvlásť jej Článku 104(7);S ohľadom na odporúčanie Komisie;Keďze:(1) Podľa Článku 104 Zmluvy sa majú členské státy vyhýbať nadmerným vládnym deficitom;(2) Pakt stability a rastu je zalozený na dosiahnutí cieľa pevných vládnych financií ako prostriedku posilnenia podmienok pre cenovú stabilitu a pre silný udrzateľný rast vedúci k tvorbe zamestnanosti;(3) Rada sa rozhodla [5. júla] 2004, v súlade s Článkom 104(6), ze v Poľsku existuje nadmerný deficit;(4) Po rozhodnutí o existencii nadmerného deficitu v Poľsku sa od Rady v súlade s Článkom 104(7) Zmluvy a Článkom 3 Nariadenia Rady (EK) č. 1467/97 vyzaduje, aby v rovnakom čase pripravila odporúčania pre dotknutý členský stát so zámerom ukončiť túto situáciu v stanovenej lehote;(5) Podľa Článku 3(4) Nariadenia Rady (EK) č. 1467/97 by malo toto odporúčanie blizsie určiť účinnú akciu, ktorú by mal podniknúť dotknutý členský stát do maximálne styroch mesiacov a náprava nadmerného deficitu by sa mala ukončiť v roku nasledujúcom po jej označení, ak sa nevyskytnú speciálne okolnosti. Takéto speciálne okolnosti sú aktuálne v prípade Poľska hlavne z toho dôvodu, ze celkový vládny deficit do vstupu do EÚ bol výrazne nad referenčnou hodnotou a pretoze v hospodárstve prebieha strukturálna zmena;(6) Existencia speciálnych okolností oprávňuje Radu povoliť nápravu nadmerného deficitu v strednodobom rámci. Je vhodné zváziť konvergenčný program predlozený Poľskom v máji 2004 a jeho následné aktualizácie a z nich vyplývajúce stanoviská Rady pri zabezpečovaní spôsobu ako prispôsobiť opravu nadmerného deficitu. Konvergenčný program z mája 2004 má v pláne ukončiť nápravu nadmerného deficitu do roku 2007 s nasledujúcimi ročnými cieľmi pre celkový vládny deficit: 5,7% HDP v roku 2004, 4,2% HDP v roku 2005, 3,3% v roku 2006 a 1,5% HDP v roku 2007. Program buduje svoje plány pre rok 2005 a nasledujúce roky na základe takzvaného Hausnerovho plánu. Spôsob prispôsobenia je zalozený na makroekonomickom scenári, ktorý podľa stanoviska Rady z [5. júla] 2004 ku konvergenčnému programu odráza skôr priaznivé predpoklady rastu v prvom a poslednom roku programu;(7) Podľa názoru Rady by mali opatrenia rozpočtovej konsolidácie zabezpečiť trvalé zlepsenie v celkovom vládnom zostatku, pričom sa posúvajú smerom k zvýseniu kvality verejných financií a posilneniu rastového potenciálu hospodárstva.TÝMTO ODPORÚČA:- poľským úradom, aby ukončili momentálnu situáciu nadmerného deficitu tak rýchlo ako je to mozné;- poľským úradom, aby v strednodobom rámci podnikli akciu na znízenie deficitu pod 3% HDP v roku 2007 vierohodným a udrzateľným spôsobom v súlade so spôsobom ako zníziť deficit specifikovaný v stanovisku Rady ku konvergenčnému programu;- poľským úradom, aby rázne zrealizovali opatrenia naplánované v konvergenčnom programe z mája 2004, obzvlásť tie, ktoré sa nachádzajú v takzvanom Hausnerovom pláne;- poľským úradom, aby podnikli účinnú akciu do [5. novembra 2004] v súvislosti s opatreniami, ktoré majú dosiahnuť cieľ deficitu v roku 2005.Okrem toho Rada vyzýva poľské úrady k:- stanoveniu mozných mimoriadnych trzieb na znízenie celkového vládneho deficitu;- zabezpečeniu zastavenia rastu v pomere zadĺzenia.Toto odporúčanie je adresované Poľskej republike.V Bruseli [5. júla] 2004.Za Radupredseda[...]