				|

		52012DC0313

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Francúzska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na roky 2012 – 2016 /* COM/2012/0313 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Francúzska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na roky
2012 – 2016
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148
ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],

so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)(1)   Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o
iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020,
založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na
kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie
potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok
2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Francúzska
na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila
Francúzsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa
vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu
a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Francúzsko 4. mája 2012
predložilo svoj aktualizovaný program stability na obdobie rokov 2012 – 2016
a 13. apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní[7] podľa článku 5
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Francúzsko
postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Komisia dospela k záveru, že
Francúzsko zažíva nerovnováhu, ale nie nadmernú.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada
domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových
prognóz programu, je optimistický. Podľa prognóz Komisie z jari 2012
mal rast HDP v roku 2012 dosiahnuť 0,5 % a v roku 2013 1,3
% v porovnaní s 0,7 % a 1,75 % podľa programu. Potom,
čo sa v roku 2011 dosiahol nižší deficit, ako sa očakávalo (5,2 %
HDP), v programe sa plánuje jeho zníženie na 3 % HDP v roku 2013,
čo je termín stanovený Radou na nápravu nadmerného deficitu, a takisto sa
plánuje, že konsolidácia bude pokračovať aj potom, kým sa v roku 2016
nedosiahne vyrovnaný rozpočet. Očakáva sa, že sa strednodobý
rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálne vyrovnaný rozpočet,
dosiahne v programovom období. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane
odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Plánované priemerné ročné
fiškálne úsilie v rokoch 2010 – 2013, založené na (prepočítanom)
štrukturálnom salde[8],
je v súlade s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009. Aby sa
dosiahol strednodobý rozpočtový cieľ, v rokoch 2014 – 2016 sa
očakáva ročný pokrok v štrukturálnom vyjadrení zodpovedajúci
ďalším 0,7 % HDP. Podľa programu tempo rastu verejných výdavkov pri
zohľadnení diskrečných príjmových opatrení je v súlade s referenčnou
hodnotou týkajúcou sa výdavkov uvedenou v Pakte o stabilite a raste. Proces
prispôsobovania predložený v programe podlieha rizikám. Makroekonomický scenár
by sa mohol ukázať ako menej priaznivý v porovnaní s prognózami
Komisie z jari 2012. Opatrenia nie sú dostatočne spresnené, aby sa
dosiahli ciele na rok 2013 a nasledujúce roky a aby sa dosiahlo
odporúčané priemerné ročné fiškálne úsilie. Okrem toho, výsledky
Francúzska, pokiaľ ide o plnenie cieľov týkajúcich sa výdavkov,
sú zmiešané. Preto nemožno zabezpečiť, že sa do roku 2013 dosiahne
náprava nadmerného deficitu, pokiaľ sa dostatočne nespresnia
plánované opatrenia a nezavedú sa podľa potreby dodatočné
opatrenia. Očakáva sa, že miera zadlženia, ktorá v roku 2011
predstavovala 85,8 % HDP, dosiahne 89,2 % v roku 2013 a v roku
2016 sa zníži na 83,2 %. Podľa programu sa referenčná hodnota
týkajúca sa znižovania dlhu dosiahne na konci prechodného obdobia (2016).
(9)       Hoci boli v druhej
polovici 2011 a vo februári 2012 prijaté dodatočné konsolidačné
opatrenia, vykonávanie fiškálnej konsolidácie naďalej predstavuje
veľkú výzvu.   Na obnovenie udržateľnej fiškálnej pozície je potrebné
vyhnúť sa prekročeniu výdavkov prostredníctvom posilneného fiškálneho
úsilia založeného na plne špecifikovaných opatreniach. Okrem toho by bolo
vhodné, aby s cieľom uľahčiť plánovanú nápravu nadmerného
deficitu Francúzsko využilo príležitosti na urýchlenie zníženia deficitu.
Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií
a primeranosť budúcich dôchodkov, postupne sa uplatňuje
dôchodková reforma z roku 2010. Nie je však isté, či systém bude do
roku 2018 vyvážený, ak zamestnanosť a rast budú nižšie, ako sa
predpokladalo, a očakáva sa, že tento systém bude v deficite po roku
2020. Okrem toho novo vytvorený riadiaci výbor, ktorý bol zriadený, aby vydával
výročné stanovisko k finančnej situácii rôznych dôchodkových
systémov a k podmienkam požadovaným na zabezpečenie vyrovnaných
účtov do roku 2018, takéto stanovisko v roku 2011 nevydal, čo
sťažuje posúdenie udržateľnosti dôchodkového systému.
(10)     Fungovanie francúzskeho trhu práce
by sa zlepšilo ďalším znížením segmentácie trhu práce. Zmluva
o profesionálnej bezpečnosti (The professional security contract,
CSP), ktorá bola zavedená zákonom z júla 2011 a ktorá je výsledkom
zlúčenia dvoch už existujúcich zmlúv, presunula povinnosť
poskytovania poradenstva v prípade prepúšťania zo
zamestnávateľov na verejné služby zamestnanosti (Pôle emploi). Ide
o pozitívny, avšak obmedzený krok. Bolo prijatých viacero ďalších
opatrení alebo sa o nich diskutuje s cieľom poskytnúť
pružné formy organizácie práce v prípade podnikov, ktoré čelia
dočasným ťažkostiam. Neriešia však konkrétne segmentáciu trhu práce.
Okrem toho z preskúmania právnych predpisov na ochranu zamestnanosti vyplýva,
že administratívny postup týkajúci sa individuálneho prepúšťania
naďalej zahŕňa neistoty a potenciálne veľké náklady
pre zamestnávateľov. A nakoniec je dôležité zabezpečiť, aby
každý vývoj minimálnej mzdy podporoval zamestnanosť, najmä mladších
pracovníkov a pracovníkov s nízkou kvalifikáciou.
(11)     Po dôchodkovej reforme,
opatrenia prijaté na podporu zamestnanosti starších pracovníkov vrátane
požiadavky, aby spoločnosti vykonávali aktívne riadenie otázok týkajúcich
sa veku, idú správnym smerom. Súvisiace akčné plány však vo všeobecnosti
nie sú ambiciózne a nezahŕňajú opatrenia, ako je zníženie pracovného
času alebo ponúkanie pracovných miest, ktoré by boli osobitne prispôsobené
starším pracovníkom. Okrem toho niektoré aspekty systému dávok v
nezamestnanosti pre starších pracovníkov (trvanie, nedostatočné znižovanie)
môžu viesť k nedostatočnej motivácii pracovať. A nakoniec je
potrebná ambicióznejšia stratégia v oblasti vzdelávania dospelých, aby sa
zvýšila ich zamestnateľnosť.
(12)     S cieľom riešiť
nezamestnanosť mladých ľudí sa francúzske orgány zaviazali, že do
roku 2015 zvýšia počet učňovských miest zo 600 000 na 800 000. V
rokoch 2011 a 2012 sa zaviedlo viacero opatrení s cieľom zvýšiť
kvóty učňov v spoločnostiach a posilniť sankcie
pre podniky, ktoré by ich nedodržali. Napriek týmto opatreniam celkový
počet učňovských miest je ďaleko od cieľa. Okrem toho
v nedávnej správe vypracovanej na žiadosť francúzskych orgánov sa ukázalo,
že 40 % MSP zastáva názor, že zručnosti učňov nezodpovedajú
ich potrebám. Preto v prípade politík, ktorými sa rieši
nezamestnanosť mladých ľudí, by bol prínosom väčší súlad medzi
zručnosťami vyučovanými vo vzdelávacom systéme a potrebami
trhu práce.
(13)     Zlúčenie úradu
sprostredkujúceho zamestnanie (ANPE) a úradu podpory v nezamestnanosti
(UNEDIC) do jedného orgánu (Pôle emploi) doposiaľ neviedlo
k očakávaným výsledkom, pokiaľ ide o účinnosť a
kvalitu služieb. Nová viacročná tripartitná dohoda podpísaná v januári
2012 (medzi vládou, sociálnymi partnermi a Pôle emploi) o fungovaní
a službách Pôle emploi na roky 2012 – 2014 predstavuje krok správnym
smerom. Zostáva však viacero cieľov, ktoré ešte treba stanoviť,
čo v tomto štádiu sťažuje posúdenie ambície reformy. Jej
vierohodnosti bránia rozpočtové prekážky a prekážky v oblasti
ľudských zdrojov týkajúce sa verejných služieb zamestnanosti.
(14)     Vo februári 2012 sa Francúzsko
rozhodlo zvýšiť DPH o 1,6 percentuálneho bodu na 21,2 %
a sociálne odvody z kapitálových príjmov a ziskov o 2
percentuálne body na 15,5 % s cieľom kompenzovať nižšie
sociálne príspevky zamestnávateľov. Ide o vhodné opatrenie na
zavedenie vyváženejšieho daňového systému, ktorý presúva daňové
zaťaženie preč z práce. Ako sa uviedlo v hĺbkovom
preskúmaní makroekonomických nerovnováh, ktoré uskutočnili útvary Komisie,
mohlo by to viesť k zlepšeniu nákladovej konkurencieschopnosti
francúzskeho vývozu s potencionálne pozitívnym vplyvom na ziskovosť
firiem a z dlhodobejšieho hľadiska na investície a necenovú
konkurencieschopnosť. Reforma je však príliš úzko zameraná. Okrem toho,
vynaložené úsilie na zníženie daňových výdavkov sprevádzalo takisto
zvýšenie sadzieb, čo má sklon zvýšiť už i tak vysoké daňové
zaťaženie práce. Francúzsko má druhý najnižší podiel environmentálnych
daní v EÚ v oblasti daňových príjmov, čo necháva značný priestor
na zvyšovanie týchto daní. Napokon neboli prijaté žiadne osobitné opatrenia na
posúdenie efektívnosti niektorých znížených sadzieb pri dosahovaní cieľov
v oblasti zamestnanosti alebo sociálnych cieľov (najmä pre znížené
sadzby DPH).
(15)     Hoci bolo prijatých viacero
reforiem na zjednodušenie podnikateľského prostredia a na odstránenie
obmedzení, pokiaľ ide o niektoré viazané živnosti a regulované profesie,
sú nedostatočné na riešenie prekážok vstupu a reštriktívnych
podmienok správania, ktoré existujú v mnohých iných zamestnaniach
(napríklad veterinárni lekári, vodiči taxíkov, zdravotníctvo, právnické
profesie vrátane notárov). V dôsledku toho je potrebné uskutočniť
horizontálnejšie a systematickejšie preskúmanie zostávajúcich obmedzení
vstupu a správania v regulovaných profesiách s cieľom posúdiť
ich nevyhnutnosť a primeranosť. Pokiaľ ide o maloobchodný
sektor, distribútori by mali mať možnosť slobodne stanoviť svoje
ceny a iné obchodné podmienky, aby spotrebitelia mohli mať výhody
z nižších cien. Spotrebitelia by takisto mohli ťažiť
z iných opatrení podporujúcich hospodársku súťaž v tomto vysoko
koncentrovanom sektore, ako napríklad zrušenie alebo preskúmanie obmedzení
týkajúcich sa územného plánovania a zjednodušenie postupov na
zriaďovanie nových distribučných kanálov.
(16)     Intenzita hospodárskej
súťaže v niektorých sieťových odvetviach (veľkoobchod
s elektrinou, železničný sektor) by sa mala posilniť, keďže
reformy doposiaľ uskutočnené v týchto sektoroch viedli len
k čiastočným výsledkom. Miera koncentrácie na trhu s elektrickou
energiou je stále jednou z najvyšších v EÚ. Zatiaľ čo zákon NOME mal
pozitívny vplyv na hospodársku súťaž, je nevyhnutné podniknúť
ďalšie kroky na zlepšenie prístupu alternatívnych prevádzkovateľov
k výrobnej kapacite vo Francúzsku, ako napríklad k výrobe hydraulickej
energie. Pokiaľ ide o železničnú dopravu, vstup nových
spoločností zostáva obmedzený v nákladnej aj v medzinárodnej
osobnej doprave; v nákladnej doprave takisto pretrvávajú technické
prekážky nediskriminačnému prístupu.
(17)     Francúzsky podiel na trhu vývozu
sa medzi rokom 2005 a 2010 znížil o 19,4 %, čo predstavuje jedno
z najväčších znížení medzi členskými štátmi, vysoko nad hranicou
stanovenou v správe o mechanizme varovania uverejnenej Komisiou 14.
februára 2012. Útvary Komisie vo svojom hĺbkovom preskúmaní týkajúcom sa
Francúzska dospeli k záveru, že straty podielov na vývozných trhoch sú
spôsobené zhoršením nákladovej aj necenovej konkurencieschopnosti, a to
predovšetkým necenovej konkurencieschopnosti. Najmä zvýšenie jednotkových
nákladov práce malo silný vplyv na ziskovosť francúzskych spoločností
a znížilo ich schopnosť rásť, uskutočniť potrebné
investície na zlepšenie ich výkonnosti, ako aj schopnosť inovovať.
Politiky prijaté na posilnenie inovácie v súkromnom sektore by sa mali
monitorovať a doplniť o opatrenia na obnovenie ziskovosti
francúzskych spoločností.
(18)     Francúzsko prijalo
niekoľko záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Tieto záväzky a plnenie
záväzkov predložených v roku 2011 sa vzťahuje na podporu zamestnanosti,
zlepšenie hospodárskej súťaže a posilnenie udržateľnosti verejných
financií. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus.
Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach.
(19)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska. Posúdila
program stability a národný program reforiem a predstavila hĺbkové
preskúmanie.          Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na
úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní (1)
až (5).
(20)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Francúzska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do
ďalej uvedeného odporúčania (1).
(21)     Rada na základe výsledkov
hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia
preskúmala národný program reforiem Francúzska na rok 2012 a jeho program
stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ)
č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do ďalej uvedených
odporúčaní (2), (4) a (5),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko
prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
a vykonať rozpočtovú stratégiu, podporovanú dostatočne
spresnenými opatreniami, na rok 2012 a nasledujúce roky, aby sa
zabezpečila včasná náprava nadmerného deficitu a úspech v úsilí
o štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaniach Rady v rámci
postupu pri nadmernom deficite. Následne zabezpečiť primerané úsilie
o štrukturálnu úpravu, aby sa dosiahol dostatočný pokrok, pokiaľ
ide o strednodobý rozpočtový cieľ, vrátane dosiahnutia
referenčnej hodnoty týkajúcej sa výdavkov, a zabezpečiť
dostatočný pokrok v dodržiavaní referenčnej hodnoty týkajúcej sa
znižovania dlhu. Pokračovať v preskúmavaní udržateľnosti
a primeranosti dôchodkového systému a v prípade potreby prijať
dodatočné opatrenia.
2.           Zaviesť ďalšie reformy
na boj proti segmentácii trhu práce prostredníctvom preskúmania vybraných
aspektov právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, v konzultácii so
sociálnymi partnermi v súlade s vnútroštátnymi postupmi, najmä
v súvislosti s administratívnym postupom v prípade individuálneho
prepúšťania. Naďalej zabezpečovať, aby každý vývoj minimálnej mzdy
podporoval vytváranie pracovných miest a konkurencieschopnosť. Prijať
opatrenia na zvýšenie účasti dospelých na celoživotnom vzdelávaní.
3.           Prijať opatrenia
týkajúce sa trhu práce, aby sa zabezpečilo, že starší pracovníci zotrvajú
v zamestnaní dlhšie. Zlepšiť zamestnateľnosť mladých ľudí,
najmä tých, u ktorých je riziko nezamestnanosti najvyššie, najmä
prostredníctvom zavádzania väčšieho počtu programov
učňovského vzdelávania vyššej kvality, ktoré účinne riešia ich
potreby. Zintenzívniť aktívne politiky trhu práce a zabezpečiť,
aby verejné služby zamestnanosti boli účinnejšie pri poskytovaní
individuálnej podpory.
4.           Prijať ďalšie
opatrenia na zavedenie jednoduchšieho a vyváženejšieho daňového systému,
prostredníctvom presunutia daňového zaťaženia z práce na iné formy
zdaňovania, ktoré majú menší vplyv na rast a vonkajšiu
konkurencieschopnosť, a to najmä environmentálne a spotrebné
dane. Pokračovať v úsilí znížiť a zefektívniť daňové
výdavky (predovšetkým tie, ktoré motivujú k zadlženosti). Preskúmať,
či súčasné znížené sadzby DPH podporujú tvorbu pracovných miest.
5.           Pokračovať v snahe
odstrániť neopodstatnené obmedzenia týkajúce sa viazaných živností a
regulovaných profesií, najmä v službách a maloobchode. Prijať
ďalšie opatrenia na liberalizáciu sieťových odvetví, najmä vo
veľkoobchode s elektrickou energiou, vyvinúť kapacitu vzájomného
prepojenia v energetike a uľahčiť vstup nových
prevádzkovateľov do odvetvia železničnej nákladnej dopravy
a medzinárodnej osobnej dopravy.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 313 final.
[4]               P7_TA(2012) 0048 a P7_TA(2012)
0047.
[5]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla
2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 155 final.
[8]               Saldo očistené od cyklických
výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi
Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne
dohodnutej metodiky.
[9]               Podľa článku 5 ods. 2
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


				|

		52012DC0309

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2012 – 2017 /* COM/2012/0309 final  */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Spojeného kráľovstva na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného
kráľovstva
na roky 2012 – 2017
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148
ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala
rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného
kráľovstva na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému
konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je
zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila Spojené
kráľovstvo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa
vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu
a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Spojené kráľovstvo 30.
apríla 2012 predložilo svoj konvergenčný program na obdobie rokov 2011/2012
až 2016/2017 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Spojené
kráľovstvo postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Vo svojom
hĺbkovom preskúmaní[7]
dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo zažíva vnútornú nerovnováhu,
hoci nie nadmernú.
(7)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je realistický. Cieľom rozpočtovej
stratégie načrtnutej v programe je vykonať potrebnú fiškálnu
konsolidáciu, aby sa dosiahli vládne fiškálne ciele týkajúce sa čistého
dlhu a salda bežného účtu očisteného od cyklických vplyvov.
Konvergenčný program neobsahuje strednodobý cieľ ako to uvádzal Pakt
o stabilite a raste. V programe sa predpokladá, že lehota na nápravu
nadmerného deficitu stanovená v odporúčaní Rady z 2. decembra 2010
sa zmešká o jeden rok. V rokoch 2014 – 2015, čo je lehota
stanovená Radou, by mal deficit verejných financií dosiahnuť 4,4 % HDP,
z čoho na základe (prepočítaného) štrukturálneho deficitu[8] vyplýva priemerné fiškálne
úsilie vo výške 1,25 % HDP medzi rokmi 2010/2011 a 2014/2015. Táto hodnota
sa nachádza pod hodnotou 1,75 % stanovenou v odporúčaní Rady v rámci
postupu pri nadmernom deficite. Hoci sa vláda neodklonila od svojej stratégie
fiškálnej konsolidácie, v prípade ktorej sa pôvodne, na základe
predchádzajúcich makroekonomických prognóz, ukazovalo, že umožní dosiahnuť
ciele stanovené v rámci postupu pri nadmernom deficite, plnenie
rozpočtu a výhľad týkajúci sa jeho plnenia boli ovplyvnené
zhoršovaním perspektív hospodárskeho rastu. Príjmové opatrenia sa prednostne
uskutočňovali v procese prispôsobovania fiškálnej konsolidácie.
Takmer 40 % celkovej ročnej fiškálnej konsolidácie plánovanej na roky 2010/2011
až 2014/ 2015 sa dosiahlo do konca roka 2011/2012 vrátane 30 % z plánovaného
zníženia výdavkov a dvoch tretín z plánovaného čistého zvýšenia
daní. Potencionálne príjmy vyplývajúce zo zvýšenia efektívnosti daňového systému
v dôsledku prepracovania štruktúry sadzieb DPH sa relatívne
nedostatočne využívajú. Podľa konvergenčného programu sa
očakáva, že deficit verejnej správy dosiahne 8,3 % HDP v roku 2011/2012,
5,9 % HDP v roku 2012/2013, 6,0 % HDP v roku 2013/2014, 4,4 % HDP v roku
2014/2015, 2,9 % HDP v roku 2015/2016 a 1,2 % HDP v roku 2016/2017.
Tieto odhady sú nižšia ako odhady útvarov Komisie, ktorá vo svojej prognóze z
jari 2012 očakáva deficit vo výške 6,1 % HDP v roku 2012/2013 (ktorý by
bol na úrovni 7,9 % bez pripravovaného jednorazového prevodu dôchodkového
fondu) a 6,5 % HDP v roku 2013/2014. Rozdiely sú spôsobené prognózami
nižšieho rastu a úpravami údajov Spojeného kráľovstva, ktoré vykonal
Eurostat. Niektoré fiškálne plány vlády sa upravili vo vyhlásení z jesene 2011
s cieľom uprednostniť výdavky, ktorými sa posilňuje rast,
avšak verejné investície budú do roku 2014/2015 stále prudko klesať.
Očakáva sa, že verejný dlh, ktorého odhad je 94,7 % v roku 2013/2014,
dosiahne vrchol v roku 2014/2015.
(8)       Tesne pred krízou došlo k
prehriatiu trhu s bývaním, keď v kontexte rastúcej nedostatočnej
ponuky bytov pomery medzi cenami obytných nehnuteľností a príjmami
dosiahli historické maximum, čo viedlo k vysokému hypotekárnemu zadlženiu.
Podľa hĺbkového preskúmania Komisie Spojené kráľovstvo trpí
vnútornou nerovnováhou v dôsledku vysokého zadlženia domácností.
Vzhľadom na vysoký podiel hypotekárnych úverov s variabilnou úrokovou
sadzbou sú financie domácností citlivé na zvýšenie úrokových sadzieb, čo
má prostredníctvom finančného sektora potenciálne destabilizačný
dominový efekt na hospodárstvo ako celok. Udržateľné a značné
zníženie zadlženia domácností je možné iba v prípade, že sa znížia ceny
obytných nehnuteľností v pomere k disponibilnému príjmu.
Pokiaľ by však k zníženiu nominálnych cien obytných
nehnuteľností malo dôjsť rýchlo, viedlo by to k riziku, že by
malo mnoho domácností záporný majetok. Z dôvodu reštriktívneho systému
plánovania ako aj konjunkturálneho oslabenia zostáva bytová výstavba na
rekordne nízkej úrovni a aktivita na trhu s bývaním zostáva takisto
slabá. V novembri 2011 vláda uverejnila svoju stratégiu bývania pre Anglicko,
ktorej cieľom je stimulovať bytovú výstavbu, ale čistý vplyv
nového systému na rozvoj bývania zostáva značne neistý. V stratégii
bývania sa takisto nezaoberala otázkou zdaňovania majetku, pričom
systém v Spojenom kráľovstve spája regresívnu opakujúcu sa daň
(miestnu daň) s progresívnou daňou z transakcií (daň
z prevodu a prechodu nehnuteľností – SDLT), ktoré môžu zohrávať
úlohu v cyklickom vývoji rozpočtových príjmov a finančnej
stability. V rozpočte na rok 2012 sa sadzby SDLT upravili, avšak celkovo
sa v tejto oblasti uskutočnili iba malé zmeny.
(9)       Spojené kráľovstvo je
konfrontované s rastúcimi problémami s nezamestnanosťou
a individuálnou účasťou na trhu práce. Nezamestnanosť vo
Veľkej Británii v súčasnosti dosahuje 8,4 %.
Nezamestnanosť mladých ľudí je omnoho vyššia, na úrovni 22,2 %, a
vyše 38 % nezamestnaných v Spojenom kráľovstve je vo veku do 25
rokov. 17,7% mladých ľudí (16 – 24 rokov) nie je zamestnaných a
nezúčastňuje sa na vzdelávaní ani na odbornej príprave.
Zamestnanosť v súkromnom sektore mierne vzrástla, nie však
dostatočne na to, aby vyrovnala zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore
a rast počtu pracovných síl. Spojené
kráľovstvo má prebytok nízkokvalifikovaných pracovníkov, po ktorých klesá
dopyt, a nedostatok pracovníkov s vysokokvalitnými odbornými a technickými
zručnosťami, ktorí sú potrební najmä v sektoroch výroby a
vývozu, v ktorých má Spojené kráľovstvo relatívne slabú výkonnosť.
Hlavný dôraz v politike odborného vzdelávania a prípravy (VET) sa kladie na
základné zručnosti a kvalifikáciu úrovne 2, zatiaľ čo
hospodárstvo čoraz viac požaduje vyššie kvalifikácie v rámci VET.
Spojené kráľovstvo má takisto naďalej relatívne vysoký počet
dospelých s veľmi zlými základnými zručnosťami, pokiaľ ide
o čítanie, písanie a počítanie, ktorí nemajú veľmi
dobrú východiskovú pozíciu, aby mohli využiť odbornú prípravu.
Predčasné ukončenie školskej dochádzky (14,9 %) sa od roku 2005
zvýšilo o 3,3 percentuálneho bodu a nachádza sa nad priemerom EÚ; je nevyhnutné
naďalej poskytovať podporu rodinám s nízkymi príjmami, aby sa
predchádzalo predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky.
(10)     Vláda má k dispozícii
program reformy sociálneho zabezpečenia, aby sa pomohlo zamestnať sa
väčšiemu počtu ľudí, pričom by sa podporovali
najzraniteľnejšie osoby. Univerzálny úver (Universal Credit), ktorý je
zameraný na zjednodušenie systému dávok, však ešte nie je zavedený, ale
naďalej pretrvávajú značné riziká, že pozitívny vplyv nových politík
na zamestnanosť a príjmy bude prevážený znížením súm, ktoré sú
k dispozícii na dávky, takže existuje riziko, že sa zvýši chudoba, najmä
chudoba rodín s deťmi. Podľa nezávislých odhadov absolútna chudoba
detí v rokoch 2020 – 2021 dosiahne najvyššiu úroveň od rokov 2001 – 2002
a vláda nesplní ciele, pokiaľ ide o zníženie chudoby detí, ktoré sú
stanovené v zákone o chudobe detí (Child Poverty Act).
Nedostatočný prístup k starostlivosti o deti, najmä v prípade
ľudí s nízkymi príjmami, stále spôsobuje závažné problémy
a vláda zatiaľ nepredložila vhodné plány na riešenie tohto problému.
Takisto existuje riziko, že zníženie podpory starostlivosti o deti problém
zhorší.
(11)     Podmienky financovania sú
naďalej ťažké, najmä pre malé a stredné podniky. Čistý objem
pôžičiek podnikateľskému sektoru bol v roku 2011 negatívny,
zatiaľ čo výsledky prieskumu ukazujú, že značný počet MSP
je limitovaný úvermi. Okrem toho prístup k nebankovým úverom zostáva do
značnej miery obmedzený na väčšie podniky a hospodárska súťaž v
bankovom sektore je nedostatočná. Bez ohľadu na opatrenia, ktoré
prijali orgány, aby túto situáciu zlepšili, pracovná skupina Breedon pre
alternatívne trhy s dlhopismi očakáva v priebehu nasledujúcich
piatich rokov pretrvávajúci značný nedostatok finančných
prostriedkov, najmä v prípade MSP.
(12)     Spojené kráľovstvo je
konfrontované s výzvou zlepšiť svoju energetickú a dopravnú
infraštruktúru, čo je spojené s potrebou položiť základy pre
dlhodobý rast a konkurencieschopnosť a bojovať s príčinami
nedostatočnej vonkajšej konkurencieschopnosti Spojeného kráľovstva
v priemyselnom sektore. Vzhľadom na potrebu nahradenia veľkej
časti existujúcich výrobných kapacít, ktorých životnosť skončí v
nasledujúcich desiatich rokoch, a na potrebu dodržania povinnosti týkajúcej sa
energie z obnoviteľných zdrojov a prísnejších noriem týkajúcich sa emisií
uhlíka, Spojené kráľovstvo potrebuje značné investície do
existujúcich kapacít výroby elektriny. Odvetvie dopravy Spojeného
kráľovstva čelí nedostatočnej kapacite a kvalite svojich
sietí, čo by mohlo byť kontraproduktívne, pokiaľ ide o vládny
cieľ preorientovať hospodárstvo Spojeného kráľovstva na
investície a vývoz. V rámci vládnej stratégie fiškálnej konsolidácie sa
čisté verejné investície do rokov 2014 – 2015 radikálne znížia, čo
predstavuje riziko zhoršenia existujúceho tlaku na dopravnú infraštruktúru,
pokiaľ nebude možné zabezpečiť alternatívne zdroje financovania.

(13)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného
kráľovstva. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem
a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom
kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom
na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie Európskej únie
tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho
rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté
do ďalej uvedených odporúčaní (1) až (6).
(14)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Spojeného kráľovstva a jej
stanovisko[9]
je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania (1).
(15)     Na základe výsledkov
hĺbkového preskúmania uskutočneného Komisiou podľa článku 5
nariadenia (EÚ) č. 1176/11 a tohto posúdenia Rada preskúmala národný
program reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2012 a konvergenčný
program Spojeného kráľovstva na roky 2012 – 2017. Jej odporúčanie
podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 je premietnuté
najmä do ďalej uvedených odporúčaní (2), (3) a (6).
TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené
kráľovstvo prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Plne vykonávať
rozpočtovú stratégiu na finančný rok 2012/2013 a posilniť
rozpočtovú stratégiu na finančný rok 2013/2014 a nasledujúce
roky, ktoré budú podporované dostatočne konkrétnymi opatreniami, so
zámerom dosiahnuť včasnú nápravu nadmerného deficitu udržateľným
spôsobom a dosiahnuť mieru štrukturálnej úpravy stanovenú
v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, ako
aj trvale znižovať vysokú mieru verejného dlhu. Uprednostňovať
výdavky podporujúce rast, aby sa zabránilo riziku, že ďalšie oslabenie
strednodobej vyhliadky pre rast bude mať negatívny vplyv na dlhodobú
udržateľnosť verejných financií.
2.           Riešiť
destabilizačný vplyv vysokých a nestálych cien obytných
nehnuteľností a vysokého zadlženia domácností prostredníctvom
vykonávania komplexného programu reforiem bývania so zámerom zvýšiť ponuku
bývania a zmierniť problémy týkajúce sa dostupnosti
a potreby štátneho subvencovania bývania. Pokračovať
v ďalších reformách trhu s hypotekárnymi úvermi
a s nájomným bývaním, finančnej regulácie a
zdaňovania majetku, aby sa zabránilo prílišnej volatilite
a narušeniam trhu s bývaním.
3.           Pokračovať v
zlepšovaní zamestnateľnosti mladých ľudí, najmä tých, ktorí nie sú
zamestnaní, ani sa nezúčastňujú sa na vzdelávaní/odbornej príprave,
vrátane využívania Youth Contract. Zabezpečiť, aby sa do programov
učňovského vzdelávania zapojilo viac mladých ľudí, klásť
dostatočný dôraz na pokročilé zručnosti a zručnosti na
vyššej úrovni a zapojiť viac malých a stredných podnikov. Prijať
opatrenia na zníženie vysokého podielu mladých ľudí predčasne
ukončujúcich školskú dochádzku, ktorí majú veľmi zlé základné
zručnosti.
4.           Posilniť opatrenia na
uľahčenie integrácie ľudí z domácností nezamestnaných osôb na
trhu práce. Zabezpečiť, aby plánované reformy sociálneho
zabezpečenia neviedli k zvýšeniu chudoby detí. Plne vykonávať
opatrenia, ktorých zámerom je uľahčenie prístupu k službám
starostlivosti o deti.
5.           Ďalej zlepšovať
prístup súkromného sektora, najmä malých a stredných podnikov, k bankovému
a nebankovému financovaniu. Podporovať hospodársku súťaž v
bankovom sektore, najmä prostredníctvom opatrení na zníženie prekážok vstupu,
na zvýšenie transparentnosti a uľahčenie zmeny banky podľa
odporúčaní Nezávislej komisie pre bankovníctvo (Independent Commission on
Banking) a preskúmať možnosti zlepšenia prístupu k rizikovému kapitálu a
iným formám nebankovým úverov.
6.           Vykonávať dlhodobú
stratégiu na zlepšenie kapacity a kvality sieťovej infraštruktúry
Spojeného kráľovstva vrátane opatrení na riešenie tlaku v dopravných
a energetických sieťach prostredníctvom podpory efektívnejších a
dôkladnejších procesov plánovania a rozhodovania a využitia vhodných
verejno-súkromných mechanizmov financovania.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997,
s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 309 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[5]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26.
apríla 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 161 final.
[8]               Saldo očistené od cyklických
výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi
Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne
dohodnutej metodiky.
[9]               Podľa článku 9 ods. 2
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0187

Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009  /* SEK/2007/0187 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 13.2.2007SEK(2007) 187 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Grécka bol predložený v júni 2000. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 12. februára 2001 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Grécka predloženú 18. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odsekoch prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu);3.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a4.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiGrécko zaznamenalo v poslednom čase intenzívny hospodársky rast a odstraňuje medzeru, ktorú má v porovnaní s krajinami EÚ – 25 z hľadiska životných štandardov[2]. Čelí vysokej inflácii, ktorej pôvod je v spojení vysokého potenciálneho rastu a štrukturálnych problémov (nepružnosť výrobkových trhov). Napriek nedostatku pracovných síl v osobitných sektoroch nepružnosť trhu práce bráni prerozdeleniu pracovných síl a nezamestnanosť tak zostáva vysoká, čo poukazuje na možný nesúlad medzi kvalifikáciou a potrebami firiem, pričom zapojenie sa najmä žien je podľa noriem EÚ nízke. Hoci je rast produktivity práce zdravý, jednotkové pracovné náklady rastú rýchlejšie a viac ako u hlavných obchodných partnerov Grécka v eurozóne, čo zhoršuje konkurenčné postavenie krajiny. V dôsledku toho Grécko zaznamenáva vysoké obchodné deficity, ktoré iba čiastočne vyrovnávajú prebytky v službách. Deficit platobnej bilancie vo veľkej miere spôsobuje deficit verejného sektora. Grécko tradične zaznamenávalo deficity vo výške približne 3 % HDP. Grécko je vysoko zadlženou krajinou, ktorá čelí aj rizikám spojeným s rastúcimi nákladmi na verejný systém zdravotnej starostlivosti a ostatnými bežnými výdavkami. Tento model verejných výdavkov trpí nielen preto, že vonkajšie pôžičky nie sú smerované do výnosných investícií, ale aj preto, že vonkajšie pôžičky závisia od hodnovernosti a udržateľnosti verejných financií.Postup riešenia nadmerného deficitu v GréckuRada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Grécko má nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Grécku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa stanovuje, že deficit sa musí upraviť najneskôr v roku 2006.Rada 18. januára 2005 v súlade s článkom 104 ods. 8 rozhodla, že Grécko neprijalo účinné opatrenia ako odozvu na toto odporúčanie a Rada sa 17. februára 2005 v súlade s článkom 104 ods. 9 rozhodla Grécko upozorniť, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na nápravu stavu. Podľa toho upozornenia sa mal nadmerný deficit stále odstrániť do roku 2006. Komisia 6. apríla 2005 prijala oznámenie Rade o opatreniach, ktoré grécke orgány prijali ako odozvu na výzvu Rady, pričom vzala do úvahy aktualizáciu programu stability z marca 2005 predloženú v nadväznosti na upozornenie Rady. V oznámení sa konštatovalo, že podľa v tom čase dostupných informácií grécka vláda prijala rozhodnutia, ktoré sú v súlade s upozornením Rady, a preto v tomto štádiu nie sú potrebné ďalšie kroky v rámci postupu riešenia nadmerného deficitu. Rada na svojom zasadnutí 12. apríla 2005 tohto hodnotenie odsúhlasila.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada „privítala doteraz vyvinuté úsilie a priority stanovené vládou s cieľom trvalo znížiť deficit“. Rada uviedla, že „celkovo je program v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006 za predpokladu úplného vykonania plánovanej úpravy a v závislosti od vplyvov ďalších možných štatistických revízií rozpočtových údajov na plánované deficity“. V zmysle odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 9 zo 17. februára 2005 Rada vyzvala Grécko, aby„(i) vykonalo potrebné trvalé opatrenia vedúce ku korekcii nadmerného deficitu najneskôr do roku 2006;(ii) ďalej pokračovalo v znižovaní štrukturálneho deficitu s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorý sa uvádza v programe, a využilo výhodu priaznivého hospodárskeho obdobia na zníženie primárnych výdavkov;(iii) zvýšilo úsilie pri identifikovaní a kontrole iných faktorov, ako sú čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmenám úrovní dlhov, a zabezpečilo tak dostatočné zníženie pomeru dlhu a priblíženie sa k referenčnej hodnote prijateľným tempom;(iv) kontrolovalo verejné výdavky na dôchodkové zabezpečenie, razantne vykonávalo schválené dôchodkové reformy a uskutočňovalo dodatočné štrukturálne reformy na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií;(v) ďalej zlepšovalo zhromažďovanie a spracovávanie údajov verejnej správy, predovšetkým zlepšením mechanizmov, ktoré zabezpečia rýchle a správne poskytovanie rozpočtových údajov, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia“.Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Grécka vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená v októbri 2006. V gréckom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy: fiškálna konsolidácia, výskum, vývoj a inovácia, modernizácia verejnej správy, aktívne politiky trhu práce a reforma vzdelávania a odbornej prípravy.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[3]) sa ukázalo, že Grécko dosahuje obmedzený pokrok pri implementácii svojho národného programu reforiem. Grécko pomerne dobre napreduje v makroekonomickej oblasti, kým pokrok dosiahnutý pri mikroekonomických reformách a reformách zamestnanosti je stále nedostatočný. V rámci riadenia je potrebná lepšia koordinácia a silnejšie vlastnícke práva medzi administratívnymi úrovňami.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty ktoré je potrebné na dosiahnutie jeho strednodobého rozpočtového cieľa pri referenčnej hodnote , pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[4], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[5], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[6], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Grécka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009[7].6.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP ustáli na úrovni okolo 4 % ročne. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu v rokoch 2006 a 2007 a z priaznivých predpokladov rastu v nasledujúcich rokoch, keď sa plánovaný vývoj rastu zdá nadhodnotený. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú podhodnotené v záverečných rokoch programu.7.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 a v novej aktualizácii sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 2,6 % HDP, čo je úplne v súlade s cieľovou hodnotou stanovenou v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Celkové výdavky dosiahli cieľ stanovený v rozpočte na rok 2006. Kým hlavné kategórie výdavkov vo všeobecnosti dosiahli cieľové hodnoty, zníženie v oblasti sociálnych prevodov, iných ako v naturáliách, v plnej miere vyrovnalo sklz v oblasti verejných investícií vo výške 0,5 % HDP. Celkové príjmy boli mierne vyššie ako očakávané. Jednorazové opatrenia sa čiastočne nahradili stálymi opatreniami zavedenými v polovici roku, a to zvýšenia spotrebnej dane z palív a tabaku a zvýšenie dane na mobilné spojenie. Príjmy z týchto stálych opatrení vyrovnali zníženie jednorazových príjmov z 0,6 % HDP stanovených v rozpočte na rok 2006 na 0,4 % HDP.8.  Rozpočtová stratégia v programe sa zameriava na korekciu nadmerného rozpočtu v roku 2006. Následne sa plánuje, že deficit verejných financií sa bude počas celého programového obdobia naďalej nepretržite zužovať na úroveň 1,2 % HDP v roku 2009. Zníženie deficitu o 1,5 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2006 až 2009 je takmer rovnomerne rozložené medzi zvýšenie príjmov a zníženie výdavkov. Na strane príjmov sa očakáva nárast celkových príjmov o 0,75 percentuálneho bodu HDP, ktorý ovplyvňujú najmä nepriame dane a sociálne príspevky. Na strane výdavkov sa v tom istom období plánuje zníženie celkových výdavkov o približne 0,75 percentuálneho bodu HDP, z čoho 0,5 percentuálneho bodu zodpovedá nižším úrokovým platbám. V dôsledku toho sa plánuje, že zníženie primárnych výdavkov sa obmedzí iba na 0,25 percentuálneho bodu. Plánuje sa zvýšenie sociálnych prevodov o 0,5 percentuálneho bodu, ktoré sa viac ako vyrovná znížením iných kategórií výdavkov, najmä kolektívnej spotreby, vo výške 0,75 percentuálneho bodu. Primárny prebytok by sa počas celého programového obdobia zlepšoval o približne 1 percentuálny bod tak, aby sa do roku 2009 priblížil k úrovni 3 % HDP. Hoci ciele na roky 2006 – 2008 sa v porovnaní s predchádzajúcim programom vo všeobecnosti nezmenili a makroekonomický scenár je rovnaký, súčasná úprava v roku 2006 je podstatnejšia, pretože deficit dosiahnutý v roku 2005 (5,2 % HDP) bol vyšší ako plánovaný v aktualizácii z decembra 2005 (4,3 %).9.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu vo výške približne 3,5 % HDP v roku 2006 na 1,75 % na konci programového obdobia (rok 2009). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážená pozícia alebo prebytok v štrukturálnom vyjadrení, ktorého dosiahnutie sa v programovom období v programe neplánuje. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.10.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť do roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené, rozpočtové výsledky v ďalších rokoch by však mohli byť horšie ako plánované v programe. Program najmä na roky 2008 a 2009 neposkytuje dostatočné informácie o predpokladaných opatreniach a vychádza z priaznivého makroekonomického scenára. Vzhľadom na minulé skúsenosti, a aj napriek tomu, že za posledné dva roky neboli zaznamenané žiadne sklzy, sa nedajú vylúčiť riziká spojené s prekračovaním výdavkov počas celého programového obdobia, pričom môže dôjsť k zníženiu príjmov, ak by sa ukázalo, že ohlásené opatrenia na boj proti daňovým únikom, sú neúčinné.11.  V zmysle hodnotenia rizika je rozpočtová pozícia v programe v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006, ako odporúčala Rada. Zdá sa však, že neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch v horizonte programu. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu sa očakáva, že Grécko bude naďalej zažívať priaznivé obdobie. V zmysle tohto hodnotenia by sa tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo posilniť, najmä po roku 2007, aby bolo v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období.12.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 úroveň 104 % HDP, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa počas programového obdobia plánuje postupný pokles pomeru dlhu o takmer 13 percentuálnych bodov HDP, pričom kapitálové vyrovnanie je od roku 2007 veľmi malé. Vývoj pomeru dlhu po roku 2007 bude pravdepodobne menej priaznivý ako plánovaný v programe vzhľadom na priaznivé predpoklady rastu a uvedené riziká pre rozpočtové ciele. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že pomer dlhu sa počas programového obdobia dostatočne znižuje k referenčnej hodnote.13.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Grécku je neurčitý, keďže dlhodobé prognózy výdavkov na dôchodky nie sú dostupné; veľmi pravdepodobne je však výrazne nad priemerom EÚ; podľa posledných dostupných informácií z aktualizovaného programu stability Grécka z roku 2002 sa v dlhodobom horizonte plánuje značný nárast výdavkov na dôchodky vyjadrených ako podiel na HDP. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje značné riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Navyše, súčasná úroveň hrubého dlhu je výrazne nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve a jej zníženie si vyžaduje, aby sa počas dlhého obdobia dosahovali vysoké primárne prebytky. Konsolidácia verejných financií, ako sa plánuje, spolu s naliehavými reformnými opatreniam zameranými na zahrnutie pravdepodobne značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom, by prispeli k zníženiu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Grécko platí v súvislosti udržateľnosťou verejných financií vysoké riziko. Dostupnosť dlhodobých prognóz výdavkov na dôchodky by zlepšila hodnotenie dlhodobej udržateľnosti rozpočtu.14.  Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše neposkytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že s výnimkou roku 2007 jeho rozpočtové prognózy výslovne nezohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa však zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Predovšetkým sa zdá, že väčšina opatrení a postupov plánovaných na rok 2007 vo vykonávacej správe národného programu reforiem je začlenená do zákonu o rozpočte na rok 2007, hoci nedostatok podrobného opisu opatrení a ich implementácie vyvoláva pochybnosti vzhľadom na vplyv na rozpočet.15.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 200816.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[8].Celkový záver je taký, že po významnej fiškálnej konsolidácii a v súvislosti s predpokladmi silného rastu je program v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006 a predpokladá pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, ktorý by sa však v programovom období nedosiahol. Konsolidácia, ktorá takisto závisí od značného zníženia úrokovej záťaže, podlieha rizikám, keďže osobitné opatrenia nie sú po roku 2007 v plnej miere objasnené.V zmysle uvedeného hodnotenia sa Grécko vyzýva, aby:(i) vzhľadom na priaznivé obdobie po korekcii nadmerného deficitu posilnilo úpravu smerom k strednodobému cieľu a zabezpečilo, aby sa pomer dlhu k HDP primeraným spôsobom znížil;(ii) pokračovalo v zlepšovaní rozpočtového procesu zvýšením transparentnosti, objasnením rozpočtovej stratégie v dlhodobej perspektíve a účinným implementovaním mechanizmov na monitorovanie a kontrolu primárnych výdavkov;(iii) vzhľadom na veľmi vysokú úroveň dlhu a plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa, kontrolou verejných výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť a razantne vykonávalo schválené dôchodkové reformy a čo najskôr vypracovalo dlhodobé prognózy výdavkov súvisiacich s vekom.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |KOM nov. 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | neuv. |PS dec. 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | neuv. |Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 |KOM nov. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | neuv. |PS dec. 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |KOM nov. 20065 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | neuv. |PS dec. 20051 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | -5,2 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -1,2 |KOM nov. 2006 | -5,2 | -2,6 | -2,6 | -2,4 | neuv. |PS dec. 2005 | -4,3 | -2,6 | -2,3 | -1,7 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | -0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |KOM nov. 2006 | -0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | neuv. |PS dec. 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 | -5,6 | -3,0 | -2,8 | -2,3 | -1,8 |KOM nov. 2006 | -5,9 | -3,3 | -3,3 | -3,1 | neuv. |PS dec. 20051 | -4,8 | -3,1 | -2,8 | -2,4 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20063 | -5,6 | -3,4 | -2,8 | -2,3 | -1,8 |KOM nov. 20064 | -5,9 | -3,7 | -3,3 | -3,1 | neuv. |PS dec. 2005 | -4,8 | -3,7 | -2,8 | -2,4 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |KOM nov. 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | neuv. |PS dec. 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,4 % HDP v roku 2006). 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,4 % HDP v roku 2006). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % resp. 3,5 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Program stability (PS), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Grécke orgány predložili Eurostatu 22. septembra nové údaje o HDP za obdobie rokov 1995 – 2005, ktoré poukazujú na výraznú úpravu úrovní HDP. Táto úprava bola vykonaná v rámci bežného postupu hodnotenia súladu so štatistickými postupmi Eurostatu. V aktualizácii programu stability (a v zákone o rozpočte na rok 2007) sa nezohľadňujú upravené číselné udaje o HDP. Vzhľadom na rozsah a komplexnosť úpravy, ktorú ešta stále kompletne overuje Eurostat, použila Komisia vo svojom hodnotení aktualizovaného programu sériu údajov o HDP, ktoré boli k dispozícii pred touto úpravou.[3] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[4] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[5] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] Aktualizácia bola predložená 2 týždne po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december.[8] Chýbajú najmä údaje o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie, dlhodobej udržateľnosti a príspevkoch k rastu potenciálneho HDP.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2011 – 2014

text:
               20.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 213/8

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2011 – 2014
   2011/C 213/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Dňa 25. marca 2011 Európska rada schválila priority pre fiškálnu konsolidáciu a štrukturálnu reformu (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a ďalej v súlade s ročným prieskumom rastu, ktorý vykonala Komisia). Zdôraznila, že prednostne sa treba zamerať na obnovenie zdravých rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, znižovanie nezamestnanosti prostredníctvom reforiem trhu práce a na nové úsilie s cieľom posilniť rast. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Dňa 3. mája 2011 Francúzsko predložilo aktualizáciu svojho programu stability spracovanú na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť vzájomné väzby boli tieto dva programy posúdené súčasne.

               (7)

               Francúzsko bolo hospodárskou krízou postihnuté relatívne menej než iné členské štáty, s poklesom HDP v roku 2009 o 2,7 %, čiastočne vďaka vplyvu významných hospodárskych stabilizátorov a pružnosti spotreby domácností. Aj bankový sektor sa ukázal ako odolný. V roku 2010 sa hospodárstvo zotavilo a celkový rast HDP bol na úrovni 1,5 %. Hospodárska kríza však výrazne zasiahla verejné financie Francúzska. Pod vplyvom automatických stabilizátorov a diskrečného fiškálneho podnetu dlh verejnej správy vzrástol z 3,3 % HDP v roku 2008 na 7,5 % v roku 2009. Kríza takisto zvýraznila už aj tak nedostatočné využívanie pracovnej sily a štrukturálne nedostatky francúzskeho trhu práce, ktorý sa v roku 2010 vyznačoval pomerne vysokou mierou nezamestnanosti vo výške 9,7 %. Okrem toho sa počas posledného desaťročia postupne zhoršovala tovarová obchodná bilancia, pričom sa zvýraznili problémy francúzskych spoločností z hľadiska konkurencieschopnosti nákladov a necenovej konkurencieschopnosti.

               (8)

               Na základe posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, o ktorý sa opierajú rozpočtové prognózy, je priaznivý, predovšetkým očakávané tempá rastu zostávajú výrazne nad úrovňou potenciálneho rastu v posledných rokoch. Potom, čo bol deficit v roku 2010 vo výške 7 % HDP oproti očakávaniam nižší, v programe stability sa plánuje jeho zníženie na 3 % HDP v roku 2013, čo je termín stanovený Radou na nápravu situácie spôsobenej nadmerným deficitom, a takisto sa plánuje, že konsolidácia bude pokračovať aj potom. Z východiskového zadlženia vo výške 82 % HDP v roku 2010 sa miera zadlženia má do roku 2012 naďalej zvyšovať (na 86 %) a potom mierne klesne. Postup úprav deficitu a zadlženia je ohrozený rizikami, medzi ktoré patrí možnosť, že makroekonomický scenár by sa ukázal ako menej priaznivý, ako aj to, opatrenia nie sú dostatočne špecifikované, aby dosiahli ciele od roku 2012, a skutočnosť, že ciele neboli v minulosti často splnené, bez ohľadu na lepší výsledok než bol očakávaný v roku 2010. Preto bez ďalších potrebných opatrení nie je možné zaistiť, že do roku 2013 sa nadmerný deficit odstráni. Je nepravdepodobné, že strednodobý cieľ vyrovnaného rozpočtu v štrukturálnom vyjadrení sa dosiahne v období programu stability. Priemerné ročné fiškálne úsilie počas rokov 2010 – 2013 prepočítané útvarmi Komisie podľa podľa spoločne dohodnutej metodiky je mierne nižšie, než sa vyžaduje v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009 (nad 1 % HDP).

               (9)

               Vykonávanie fiškálnej konsolidácie je aj naďalej veľkým problémom. Na obnovenie udržateľnej fiškálnej pozície je potrebné vyhnúť sa prevýšeniu plánovaných výdavkov prostredníctvom posilneného fiškálneho úsilia založeného na plne špecifikovaných opatreniach, a to aj preto, že v cieli na rok 2013 sa pod prahom 3 % HDP neustanovuje bezpečnostná rezerva. Okrem toho, ako je uvedené v zákone o viacročnom plánovaní verejných financií schválenom v decembri 2010 by bolo vhodné použiť všetky neočakávané príjmy na zrýchlenie zníženia deficitu a zadlženia. Podľa posledných posúdení Komisie, riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia ako stredné. Na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií Francúzsko prijalo v roku 2010 novú dôchodkovú reformu. Plánované opatrenia vrátane postupného zvýšenia minimálneho veku odchodu do dôchodku zo 60 na 62 rokov a a zákonného veku odchodu do dôchodku zo 65 na 67 rokov ako aj postupného skončenia programov predčasného odchodu do dôchodku by mali mať vplyv na nízku mieru zamestnanosti starších pracovníkov. Dôchodkový systém by sa mal okrem toho do roku 2018 dostať do rovnováhy. Keď sa neprijmú ďalšie opatrenia, je pravdepodobné, že následne sa objaví deficit. V súvislosti s najnovšou dôchodkovou reformou sa takisto vytvoril nový verejný orgán („Comité de pilotage des régimes de retraite“), ktorý je poverený prekladať každoročné hodnotenia rozpočtovej situácie dôchodkových účtov a v prípade, keď sa predpokladá jej zhoršenie, navrhovať nápravné opatrenia.

               (10)

               Súčasné právne predpisy na ochranu zamestnanosti sú aj naďalej príliš prísne: podmienky na prepúšťanie z hospodárskych dôvodov vyvolávajú právnu neistotu. Výsledkom tejto skutočnosti na trhu práce situácia, že pracovníci s pracovnou zmluvou na čas neurčitý (väčšina pracovnej populácie) využívajú relatívny stupeň istoty, zatiaľ čo pracovníci so zmluvami na čas určitý (väčšina z prílevu pracovných síl na trh práce) sú vystavení neistote. Z toho vyplýva, že podiel pracovných zmlúv na čas určitý je podstatne vyšší v prípade mladých pracovníkov, ale prechod na pracovné zmluvy uzatvorené na čas neurčitý nie je častý. Toto rozčlenenie platí aj v prípade prístupnosti odborného vzdelávania. Preto v prípade týchto pracovníkov je vysoká fluktuácia a obmedzená akumulácia ľudského kapitálu. Mladí pracovníci a osoby s nízkou kvalifikáciou sú teda na trhu práce vystavení neúmerným rizikám. Cieľ zákona o obnovení sociálneho dialógu a zákonu z roku 2008 o modernizácii trhu práce bol modernizovať sociálny dialóg a riešiť problém duality trhu práce. Zákon o modernizácii trhu práce predovšetkým zaviedol nový postup pre ukončenie zmlúv na dobu neurčitú vzájomnou dohodou („rupture conventionnelle“), ktorý sa v súčasnosti používa vo zvýšenej miere.

               (11)

               Miera nezamestnanosti vo Francúzsku bola v roku 2010 mierne nad priemerom EÚ a dlhodobá nezamestnanosť je na vzostupe (3,9 % v roku 2010 v porovnaní s 2,9 % v roku 2008). V tomto kontexte by verejné služby zamestnanosti mali zohrávať dôležitú úlohu v podpore nezamestnaných pri hľadaní pracovného miesta. Vo Francúzsku malo nové jednotné kontaktné miesto verejnej služby zamestnanosti Pôle emploi doteraz zmiešané výsledky. V rokoch 2009 až 2010 v kontexte krízy a podstatného zvýšenia počtu uchádzačov o zamestnanie sa jeho hlavný cieľ sústreďoval hlavne na zlúčenie dvoch predtým existujúcich správnych subjektov. Externé zaistenie služieb sprostredkovania práce bolo z hľadiska cieľov stanovených orgánom Pôle Emploi, spočívajúcich v umožnení návratu do pracovného procesu, doteraz len čiastočne úspešné. Zároveň zdroje Pôle emploi účelovo vyhradené na individualizovanú podporu uchádzačov o zamestnanie sú aj naďalej nedostatočné (v prepočte 71 zamestnancov na plný pracovný úväzok na 10 000 nezamestnaných, čo je značne pod úrovňou zaznamenanou v niektorých porovnateľných krajinách).

               (12)

               Francúzsky deficit bežného účtu sa počas uplynulého desaťročia postupne prehlboval, pričom sa doň premietol pokles obchodného salda tovarov, čiastočne v dôsledku zníženia konkurencieschopnosti z hľadiska nákladov práce potom, čo sa v období rokov 2003 – 2005 znovu zaviedla jednotná minimálna mzda (výsledkom predchádzajúcej reformy 35-hodinového pracovného týždňa bolo 5 rôznych minimálnych úrovní). V postupe indexácie sa zaviedli niektoré zlepšenia (vytvorenie poradnej komisie nezávislých odborníkov, odstránenie diskrečných zvýšení), ktoré viedli k zdržanlivosti pri zvyšovaní minimálnej mzdy. V dôsledku toho sa podiel zamestnancov vyplácaných minimálnou mzdou výrazne znížil, čím sa umožnila lepšia mzdová diferenciácia. Francúzska minimálna mzda v porovnaní s platový mediánom stále patrí medzi najvyššie v EÚ, aj keď daňovo-odvodové zaťaženie je tu oveľa nižšie než v prípade priemernej mzdy z dôvodu obmedzenia príspevkov na sociálne zabezpečenie platených zamestnávateľmi.

               (13)

               Francúzsko má jedno z najvyšších zaťažení práce v EÚ v prípade daní a odvodov na sociálne zabezpečenie a súčasne má aj naďalej pomerne nízke zaťaženie spotreby. Okrem toho environmentálne daňové príjmy ako podiel na HDP sú takisto výrazne pod priemerom EÚ. Vyváženie daňového systému, a to napríklad prostredníctvom presunu dôrazu od zdaňovania práce na zdanenie spotreby a environmentálnym daniam môže mať priaznivý účinok na pracovné miesta a na plnenie cieľov týkajúcich sa životného prostredia.

               (14)

               Daňové výnimky v oblasti sociálneho zabezpečenia (vrátane „niches fiscales“) sú vo Francúzsku veľmi rozsiahle. Okrem toho pochopenie a využívanie výhod systému vyžaduje od firiem a domácností, aby investovali do rozsiahlych odborných konzultácií. V prípade daňových výdavkov, ktoré sa používajú na vykonávanie danej hospodárskej politiky, zatiaľ neexistuje systematické posúdenie, či sa im podarilo splniť sledované ciele, hoci v roku 2011 sa plánuje preskúmanie podľa zákona o viacročnom plánovaní verejných financií na roky 2009 – 2012. V minulosti ich nahraditeľnosť verejnými výdavkami umožnila francúzskym orgánom formálne plniť existujúce výdavkové pravidlá, aj keď ďalšie zmeny už nie sú možné ako stanovuje článok 9 zákona o viacročnom plánovaní verejných financií na roky 2011 – 2014. Francúzske orgány predpokladajú zvýšenie daňových príjmov (najmä prostredníctvom zníženia daňových výdavkov) o približne 0,75 % HDP. Presné daňové výdavky, ktoré sa majú počínajú rokom 2012 zrušiť, zatiaľ boli určené iba čiastočne.

               (15)

               Hospodársku súťaž najmä v odvetví maloobchodu stále brzdia administratívne obmedzenia, ktoré sú prekážkou pri otváraní veľkoplošných maloobchodov, a zákaz ďalšieho predaja pod úroveň nákladov. V odvetví služieb stále existujú prekážky, ktoré stoja v ceste hospodárskej súťaži v prípade viacerých regulovaných povolaní, ktoré by sa mohli riešiť buď preskúmaním podmienky vstupu na trh, alebo postupným zrušením určitých kvót (numerus clausus) a výlučných práv, ktorých sú tieto profesie nositeľmi.

               (16)

               Francúzsko prijalo niekoľko záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Vo fiškálnej oblasti sa Francúzsko zaviazalo rýchlo vykonať dôchodkovú reformu z roku 2010. S cieľom posilniť fiškálnu udržateľnosť Francúzsko bude takisto zmení svoju ústavu a zavedie záväzné viacročné rozpočtové plánovanie. Na zvýšenie účasti na trhu práce sa uvažuje o rôznych opatreniach na posilnenie aktívnych politík na trhu práce (napr. učňovská príprava na uľahčenie prechodu mladých pracovníkov zo školy do pracovného procesu, zvýšiť do roku 2012 počet zariadení pre starostlivosť o deti s cieľom zlepšiť vyhliadky na zamestnanosť žien, posilnenie verejných služieb zamestnanosti pre uchádzačov o zamestnanie). Opatrenia týkajúce sa väčšej konkurencieschopnosti sa sústreďujú na zlepšenie systému vysokoškolského vzdelávania, podporu výskumu a vývoja a inovácií („investissements d’avenir“) a na znižovanie administratívnej záťaže prostredníctvom uskutočňovania komplexného programu na zjednodušenie administratívy. Tieto záväzky sa týkajú troch zo štyroch oblastí paktu a nechávajú bokom finančný sektor. Hoci tieto záväzky sú prijaté v tých oblastiach, v ktorých má Francúzsko najviac ťažkostí, mnoho z nich (najmä tieto, ktoré sa týkajú fiškálnej správy alebo podpory vysokoškolského vzdelávania či výskumu a vývoja) sú potvrdením existujúcich verejných politík/reforiem. Nezdá sa, že program reformy je celkom konzistentný s rozsahom makroekonomických problémov, ktorým treba čeliť na trhu práce alebo v podnikateľskom prostredí. Okrem toho plánovaná reforma ústavy je vystavená politickej neistote. Záväzky vyplývajúce z Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

               (17)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov Francúzska v rámci Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí EÚ tak, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že stratégia fiškálnej konsolidácie sa musí ďalej na rok 2012 spresniť a na obdobie po ňom, aby sa zaistilo, že nadmerný deficit sa odstráni do roku 2013 a zadlženosť, ako je upresnené v článku 11 zákona o viacročnom plánovaní verejných financií na roky 2011 – 2014 sa začne znižovať. Akékoľvek neočakávané príjmy by sa mali použiť na zrýchlenie zníženia deficitu a dlhu. Prechod od zdanenia práce k environmentálnej a spotrebnej dani a racionalizácia daňových výdavkov by priaznivo ovplyvnili plnenie fiškálnych a environmentálnych cieľov a celkovo by zlepšili podnikateľské prostredie. Ďalšie kroky v rokoch 2011 – 2012 by sa mali sústrediť na prispôsobenie predpisov týkajúcich sa ochrany zamestnanosti, aby sa znížila dualita trhu práce, ako aj na posilnenie verejných služieb zamestnanosti tak, aby uchádzačom o zamestnanie poskytovali komplexnú podporu. Malo by sa pokračovať v existujúcej politike zdržanlivosti vo vzťahu k minimálnej mzde. Mala by sa podporovať hospodárska súťaž v regulovaných povolaniach a maloobchode.

               (18)

               Vzhľadom na toto posúdenie a takisto s prihliadnutím na odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009 Rada preskúmala aktualizáciu programu stabilizácie Francúzska na rok 2011 a jej stanovisko (3) sa zohľadňuje najmä v odporúčaní v ďalej uvedenom bode 1. S prihliadnutím na závery Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala francúzsky národný program reforiem,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zaistiť odporúčané priemerné ročné fiškálne úsilie vo výške nad 1 % HDP v období rokov 2010 – 2013 a do roku 2013 vykonať korekciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaniami Rady o postupe pri nadmernom deficite a tým znížiť vysokú mieru verejného dlhu a zabezpečiť adekvátny pokrok k strednodobému cieľu v nasledujúcich rokoch; špecifikovať nevyhnutné zodpovedajúce opatrenia na rok 2012 a ďalšie roky, v prípade potreby prijať dodatočné opatrenia a využiť všetky neočakávané príjmy na zrýchlenie zníženia deficitu a dlhu; pokračovať v revízii udržateľnosti dôchodkového systému a v prípade potreby prijať dodatočné opatrenia.

               2.

               Vyvinúť obnovené úsilie v súlade s vnútroštátnymi postupmi konzultácie so sociálnymi partnermi s cieľom riešiť problém segmentácie trhu práce prostredníctvom revízie vybratých aspektov právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a súčasne posilniť ľudský kapitál a možnosti postupu v zamestnaní; zaistiť podporný vplyv úprav v minimálnej mzde na vytváranie pracovných miest.

               3.

               Podporiť prístup k celoživotnému vzdelávaniu s cieľom pomôcť udržať starších pracovníkov v zamestnaní a zlepšiť opatrenia na podporu návratu do zamestnania. Zintenzívniť aktívnu politiku trhu práce a zaviesť opatrenia na zlepšenie organizácie, rozhodovania a postupov vo verejnej službe zamestnanosti, aby sa posilnili služby osobám vystaveným riziku dlhodobej nezamestnanosti a individualizovaná podpora, ktorá sa im poskytuje.

               4.

               Zvýšiť efektívnosť daňového systému, a to aj napríklad pomocou presunu dôrazu od zdanenia práce k environmentálnym a spotrebným daniam, a vykonať plánované zníženie počtu daňových výnimiek a výnimiek v sociálnom zabezpečení a nákladov na tieto výnimky (vrátane „niches fiscales“).

               5.

               Podniknúť ďalšie kroky na odstránenie neopodstatnených obmedzení týkajúcich sa regulovaných živností a povolaní, predovšetkým v službách a odvetví maloobchodu.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa ustanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.