title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/148

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2019
      (2019/C 301/25)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 prijala odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Slovensko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019 premietnutého do nižšie uvedených odporúčaní 2 až 4. Predovšetkým platí, že opatrenia na boj proti korupcii a zlepšovanie súdneho systému pomôžu plniť prvé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o kvalitu inštitúcií, zameranie hospodárskej politiky týkajúcej sa investícií na konkretizované oblasti zase prispeje k plneniu druhého odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií, a opatrenia na zlepšenie úrovne zručností pomôžu pri plnení tretieho odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o fungovanie trhu práce.

                  (3)

                  Správa o Slovensku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté pre jednotlivé krajiny v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Slovensko predložilo 25. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Slovensko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 očakáva, že celkové saldo sa zlepší z deficitu vo výške 0,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2018 na vyrovnaný rozpočet v roku 2019 a zostane nezmenené až do roku 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) by sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorý bol zmenený zo štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2019 na 1 % HDP od roku 2020, mal podľa plánu dosiahnuť v roku 2020. Podľa programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP bude postupne klesať z úrovne 47,5 % v roku 2019 na 44,4 % do roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2019 neboli úplne konkretizované. Rozpočet zahŕňa nešpecifikovanú kategóriu výdavkov nazývaných rozpočtové rezervy (v celkovej výške 0,7 % HDP), čo znižuje predvídateľnosť pri plnení rozpočtu.

                  (7)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Slovensku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov by so zreteľom na prognózu Komisie z jesene 2018, v ktorej sa predpokladá pozícia, ktorá by sa v roku 2019 viac približovala k strednodobému rozpočtovému cieľu a v súlade s pravidlami rozmrazovania požadovanej úpravy, nemala prekročiť 4,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,3 % v roku 2019. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že v prípade rokov 2019 a 2020 posudzovaných spolu existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej fiškálnej úpravy.

                  (8)

                  Slovensko by v roku 2020 malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 to za predpokladu nezmenených politík zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov vo výške 4,6 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave vo výške 0,3 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2019 za predpokladu nezmenenej politiky vyplýva, že v prípade rokov 2019 a 2020 posudzovaných spolu existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Slovensko podľa prognózy dodrží dlhové pravidlo v roku 2019 aj 2020. Rada celkovo zastáva názor, že počnúc rokom 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

                  (9)

                  Verejné financie Slovenska čelia v dlhodobom horizonte stredne vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti. Podľa správy Komisie o fiškálnej udržateľnosti z roku 2018 by bolo potrebné na dlhodobé stabilizovanie pomeru dlhu k HDP kumulatívne zlepšenie štrukturálneho primárneho salda vo výške 2,5 percentuálneho bodu HDP v porovnaní so scenárom nezmenenej politiky. Je to spôsobené zamýšľaným zvýšením výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť, ktoré zvyšujú náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva (celkový príspevok vo výške 1,8 percentuálneho bodu HDP). Keďže miera pôrodnosti na Slovensku je nízka a očakáva sa ďalšie zvyšovanie strednej dĺžky života, predpokladá sa, že do roku 2060 sa index ekonomickej závislosti starých ľudí (vyjadrujúci pomer starších ľudí a aktívneho obyvateľstva – pracujúca časť obyvateľstva a časť obyvateľstva zúčastňujúca sa na odbornej príprave) strojnásobí. Zatiaľ čo v roku 2016 na každých desať zamestnaných osôb pripadali len približne traja neaktívni ľudia nad 65 rokov, očakáva sa, že toto číslo vzrastie do roku 2060 na viac než sedem na každých desať zamestnaných osôb (index ekonomickej závislosti starých ľudí). Zavedenie automatického naviazania veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života postupne zlepšilo dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému. To sa považovalo za dôležitý nástroj na zabezpečenie medzigeneračnej spravodlivosti a dlhodobej udržateľnosti. Obavy týkajúce sa dlhodobej fiškálnej udržateľnosti dôchodkových systémov vzrástli po tom, ako parlament 28. marca 2019 prijal zmenu ústavy, ktorou sa stanovuje maximálna veková hranica odchodu do dôchodku (64 rokov pre mužov a ženy bez detí, pre ženy s deťmi zníženie o pol roka za každé z prvých troch detí), z čoho vyplýva, že automatické naviazanie na strednú dĺžku života sa po dosiahnutí tejto vekovej hranice prestane uplatňovať […]. Podľa slovenskej Rady pre rozpočtovú zodpovednosť spôsobí dôchodkový strop zvýšenie výdavkov vo výške 1,6 % HDP, z 8,6 % v roku 2016 na 11,4 % v roku 2070 v porovnaní so zvýšením na 9,8 % plánovaným v správe o starnutí obyvateľstva z roku 2018. Tým výrazne stúpnu riziká v oblasti udržateľnosti. Doteraz neboli predložené žiadne vyrovnávacie opatrenia a nevypočítal sa vplyv na príjem v starobe a na chudobu.

                  (10)

                  Napriek určitému pokroku dosiahnutému v boji proti daňovým únikom zostáva daňová disciplína problematickou a medzera na DPH bola v roku 2016 v porovnaní s priemerom Únie viac než dvojnásobná. Hoci sa očakáva, že opatrenia plánované v rámci tretieho akčného plánu prinesú pozitívne výsledky, niektoré z nich sa ešte nerealizovali. Zavedenie elektronických daňových priznaní pravdepodobne zníži administratívne zaťaženie daňovníkov, ale ak sa nerealizujú všetky plánované opatrenia, mohlo by to ohroziť celkový účinok. Štruktúrovaný rámec opatrení v tejto oblasti politiky môže zároveň pomôcť obmedziť časté zmeny v daňovom zákonníku a prispieť k jeho zjednodušeniu. Potenciál tvorby príjmov z environmentálneho a majetkového zdaňovania sa v porovnaní s inými členskými štátmi nevyužíva dostatočne.

                  (11)

                  Na trhu práce pretrváva pozitívny vývoj v podobe zvýšenej zamestnanosti a historicky najnižších úrovní nezamestnanosti. Vo vykonávaní akčného plánu pre dlhodobo nezamestnaných sa dosiahol značný pokrok, čo pomohlo za posledné dva roky znížiť počet dlhodobo nezamestnaných o jednu tretinu. Miera dlhodobej nezamestnanosti však stále zostáva nad priemerom Únie, pričom zasahuje najmä ľudí s nízkou kvalifikáciou, mladých ľudí a Rómov. Na rozdiel od klesajúcej miery nezamestnanosti sa správy o nedostatku kvalifikovaných pracovných síl stali závažným problémom. Na trhu práce existujú medzi regiónmi stále značné rozdiely, pričom vyššiu nezamestnanosť možno pozorovať v troch regiónoch východného Slovenska a nedostatok pracovnej sily na západnom Slovensku. Treba pokračovať v budovaní kapacít pre zamestnávateľov a odborové zväzy a podporovať ich aktívnejšie zapojenie.

                  (12)

                  Rozsah a účinnosť politík na zlepšovanie zamestnateľnosti sú obmedzené. V programoch odbornej prípravy a rekvalifikácie došlo k zlepšeniu, ale je ich stále málo a nie sú v plnej miere zacielené na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny. Vzdelávací systém nedostatočne prispieva k sociálno-ekonomickému rozvoju a je nedostatočne financovaný na všetkých úrovniach. K naliehavým problémom patrí nízka úroveň výsledkov vzdelávania, zapojenie Rómov do inkluzívneho hlavného vzdelávacieho prúdu od detstva a účinná integrácia žiakov zo socioekonomicky znevýhodnených pomerov do vzdelávania a odbornej prípravy (so zreteľom na rastúcu mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky). Z hľadiska medzinárodných noriem sú výsledky vzdelávania a úroveň základných zručností naďalej neuspokojivé a do značnej miery ich ovplyvňujú socioekonomické pomery žiakov. Výzvou je aj zabezpečenie toho, aby slovenské obyvateľstvo disponovalo lepším súborom zručností pre meniace sa hospodárstvo a spoločnosť. Učiteľské povolanie zostáva napriek progresívnemu nárastu platov do roku 2020 aj naďalej neatraktívne a čelí čoraz väčšiemu nedostatku učiteľov. Kvalita a relevantnosť počiatočného odborného vzdelávania a príležitostí na profesionálny rozvoj učiteľov sú navyše obmedzené. Súčasné opatrenia na podporu spravodlivého a inkluzívneho vzdelávania doposiaľ nesplnili očakávania a nedosiahol sa žiadny skutočný pokrok v odstraňovaní segregácie rómskych študentov. Vláda prijala „Národný program rozvoja výchovy a vzdelávania“ (2018 – 27) a prvý akčný plán (2018 – 19) (spolu s odhadovaným rozpočtom), ako aj nové právne predpisy týkajúce sa zabezpečenia kvality vo vysokoškolskom vzdelávaní. Bude veľmi dôležité tieto opatrenia účinne vykonávať a monitorovať, aby sa zistilo, či prinášajú očakávané výsledky.

                  (13)

                  Nízka miera zamestnanosti žien odráža skutočnosť, že muži zriedkavo využívajú dlhú rodičovskú dovolenku, k čomu sa pridáva obmedzený prístup k cenovo dostupným zariadeniam starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti a ich nízka dostupnosť. Najmä u detí do troch rokov je celková dochádzka do takýchto zariadení extrémne nízka. Vláda prijala nové rozhodnutie o povinnej účasti na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve od piatich rokov s účinnosťou od roku 2020. Je však nevyhnutne ďalej investovať do zariadení starostlivosti o deti a predškolských zariadení a podporovať dochádzku.

                  (14)

                  Aj keď je podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením nižší než priemer Únie, v mnohých okresoch na juhu a východe Slovenska je tento ukazovateľ podstatne vyšší. Existujú značné prekážky v prístupe ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, pričom regionálne rozdiely sa obzvlášť výrazne prejavujú vo vysokých mierach predčasného ukončenia školskej dochádzky. Ďalšie prekážky sa týkajú prístupu znevýhodnených skupín, najmä Rómov, ako aj osôb so zdravotným postihnutím a osôb, ktoré sú postihnuté bezdomovectvom a vylúčením z bývania, k zdravotnej starostlivosti, dlhodobej starostlivosti, sociálnemu bývaniu a iným základným službám. Integrovaný prístup je pre podporu sociálneho začlenenia týchto skupín nevyhnutný.

                  (15)

                  Reformy zamerané na zlepšenie nákladovej účinnosti systému zdravotnej starostlivosti napredujú, hoci miera ich realizácie sa v rôznych oblastiach starostlivosti líši. V rámci opatrení vykonaných pri preskúmaní výdavkov na zdravie sa dosiahli niektoré pozitívne výsledky, najmä v nadväznosti na rad opatrení na obmedzenie nákladov v oblasti farmaceutických výrobkov a zdravotníckych pomôcok. Stále však existuje priestor na zvyšovanie efektívnosti a poskytovanie lepšej starostlivosti prostredníctvom strategického prerozdeľovania zdrojov medzi rôznymi oblasťami starostlivosti. Poskytovanie zdravotníckych služieb je aj naďalej príliš závislé od nemocníc, ktorých dlh napriek pravidelnému odpúšťaniu stále rastie a ktoré majú ťažkosti s financovaním investícií potrebných na zlepšenie efektívnosti a kvality starostlivosti. Zatiaľ čo posilnenie primárnej starostlivosti je kľúčové pre zníženie využívania nemocničných služieb, ktorému sa dá vyhnúť, nízky počet všeobecných lekárov a obmedzený rozsah služieb poskytovaných v rámci primárnej starostlivosti predstavujú prekážky pre zlepšovanie efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti. Vláda iniciovala opatrenia na riešenie nedostatku pracovných síl v zdravotníctve a bude dôležité prispôsobiť toto úsilie dlhodobejšej stratégii zameranej na postupnú decentralizáciu služieb od akútnej starostlivosti, posilňovanie primárnej starostlivosti a podporu preventívnych služieb.

                  (16)

                  Roztrieštený systém výskumu oslabuje účinnosť verejných investícií do výskumu a vývoja pri zvyšovaní kvality vedeckého výskumu, následkom čoho je ťažké prilákať súkromné financovanie. Politika v oblasti výskumu a inovácií dopláca na neúčinnú koordináciu medzi ministerstvami a inými aktérmi, čo vedie k oneskoreniam a zlyhávaniu významných reforiem. Suboptimálna transformácia Slovenskej akadémie vied vzbudila obavy týkajúce sa kontinuity jej činností, čo viedlo k zastaveniu celého procesu. K nízkym výdavkom súkromného sektora na výskum a vývoj prispieva nedostatok alebo zlyhanie cielených opatrení spojené s obmedzeným zapojením výskumných inštitúcií a obmedzenými výskumnými kapacitami. Celkovo zostáva podnikový výskum a vývoj jedným z najmenších v Únii a sústreďuje sa na výrobu so strednou až s vysokou technologickou náročnosťou – oblasti, v ktorých dominujú nadnárodné firmy. Opatrenia na podporu prenosu poznatkov, posilnenie inovačných kapacít v priemysle a zlepšenie spolupráce medzi podnikmi a akademickým svetom napredujú len pomaly.

                  (17)

                  V záujme zvýšenia produktivity a zachovania procesu konvergencie na Slovensku sú potrebné trvalé investície aj do digitálnej a dopravnej infraštruktúry a energetickej efektívnosti. Existuje potreba zlepšiť základné pevné širokopásmové pripojenie a pokrytie 4G a využívanie ultrarýchleho širokopásmového pripojenia. Investície do energetickej efektívnosti, obzvlášť v sektore budov, a environmentálnych technológií môžu byť zdrojom ekologického rastu a pomôžu zachovať vzácne environmentálne zdroje. Okrem toho, ak sa majú menej rozvinuté regióny dostať na rovnakú úroveň, má sa zlepšiť ich vedomostná základňa, posilniť konkurencieschopnosť a zvýšiť produktivita, na vyplnenie medzier v infraštruktúre a na zlepšenie dopravných sietí sú potrebné strategickejšie investície. Slovensko zaostáva v oblasti dobudovania základnej cestnej aj železničnej siete v rámci transeurópskej dopravnej siete, napríklad v koridore Rýn – Dunaj. Nedostatky v dopravnej sieti by sa mohli odstrániť zvýšením prepojenosti, multimodálnosti a interoperability existujúcich verejných a mestských dopravných sietí, ako aj podporovaním udržateľných druhov dopravy.

                  (18)

                  Výrazné administratívne a regulačné zaťaženie môže negatívne ovplyvniť investície a inovácie, a to najmä v prípade malých a stredných podnikov (MSP). Napriek úsiliu vlády sa administratívne zaťaženie dostatočne neznižuje a slovenské podnikateľské prostredie stráca svoju nadobudnutú medzinárodnú pozíciu. V oblasti podnikania vyvoláva obavy kvalita právnych predpisov a nedostatočná predvídateľnosť. Tieto výzvy by sa mali riešiť prostredníctvom úplného zavedenia slovenskej Stratégie lepšej regulácie (RIA 2020) a posilnenia Centra lepšej regulácie a analytických kapacít v rámci štátnej správy. Slovenské odvetvie odborných služieb zostáva výrazne regulované. V prípade právnikov, patentových zástupcov, stavebných inžinierov, architektov, účtovníkov, sprievodcov cestovného ruchu a realitných sprostredkovateľov je regulácia reštriktívnejšia, než je vážený priemer Únie.

                  (19)

                  Vláda zásadným spôsobom reformuje postupy verejného obstarávania tak, že prepracúva právny rámec s cieľom zjednodušiť postupy a znížiť transakčné náklady. Nové sústredenie sa na profesionalizáciu je krokom vpred, všeobecné prínosy sa však vytvárajú len postupne. Verejní obstarávatelia sa v kontexte nedôvery voči verejným inštitúciám musia viac snažiť o opätovné získanie dôvery podnikov, médií aj širokej verejnosti. To bráni zavedeniu veľmi potrebných nových postupov. Treba zvýšiť úsilie o zintenzívnenie používania kvalitatívnych kritérií s cieľom dosiahnuť lepšiu hodnotu za peniaze a zlepšiť strategické využívanie verejného obstarávania.

                  (20)

                  Slovenská verejná správa stále čelí výzvam v oblasti neefektívnosti a nedostatkom, ktoré spôsobuje najmä neúčinná spolupráca medzi útvarmi štátnej správy. Nedostatok kapacity a absencia strategického plánovania bránia spolu s administratívnymi nedostatkami bezproblémovému čerpaniu EŠIF. V dôsledku toho Slovensko prišlo v rokoch 2014 – 2020 o finančné prostriedky vo výške 120 miliónov EUR a prerozdeľovanie finančných prostriedkov konečným príjemcom zostáva aj naďalej na nízkej úrovni. Suboptimálna príprava projektov financovaných z EŠIF navyše viedla k omeškaným investíciám a krátkym lehotám pre postupy verejného obstarávania, čím sa zvýšilo riziko nezrovnalostí.

                  (21)

                  Korupcia neustále predstavuje problém a bolo zaznamenané len mierne odhodlanie stíhať prípady korupcie na vysokej úrovni. Úsilie o boj proti korupcii je brzdené organizačnými a procesnými nedostatkami na úrovni polície a prokuratúry a slabou ochranou oznamovateľov korupcie. Výzvou stále zostáva aj zlepšovanie účinnosti súdneho systému vrátane jeho nezávislosti. Napriek určitým zlepšeniam v efektívnosti a kvalite pretrvávajú obavy týkajúce sa nezávislosti súdnictva a prieťahy v procese menovania sudcov ústavného súdu by mohli negatívne ovplyvniť fungovanie súdneho systému.

                  (22)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Slovensku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech týchto investícií je posilnenie administratívnej kapacity Slovenska, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

                  (23)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (24)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

         1.

            Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2020. Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, a to najmä systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému.

         2.

            Zlepšovať kvalitu a inkluzívnosť vzdelávania na všetkých úrovniach a podporovať zručnosti v súlade s potrebami trhu práce. Zlepšiť prístup k cenovo dostupnej a kvalitnej starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti. Podporovať integráciu znevýhodnených skupín, najmä Rómov.

         3.

            Zacieliť hospodársku politiku týkajúcu sa investícií na zdravotnú starostlivosť, výskum a inovácie, dopravu, najmä na jej udržateľnosť, na digitálnu infraštruktúru, energetickú účinnosť, konkurencieschopnosť MSP a sociálne bývanie, a to s ohľadom na regionálne rozdiely. Vo verejnom obstarávaní zvýšiť uplatňovanie kritérií kvality a nákladov životného cyklu.

         4.

            Naďalej zlepšovať účinnosť súdneho systému a zamerať sa na posilnenie jeho nezávislosti, a to aj pri vymenúvaní sudcov. Zvýšiť úsilie zamerané na odhaľovanie a stíhanie korupcie, a to najmä v prípadoch korupcie veľkého rozsahu.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 107.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov sa rovnomerne rozloží na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/154

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2019
      (2019/C 301/26)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia prijala 21. novembra 2018 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Fínsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Fínsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019, ako sa zohľadňuje v ďalej uvedených odporúčaniach 3 a 4. Predovšetkým platí, že zameranie hospodárskej politiky súvisiacej s investíciami na konkretizované oblasti prispeje k plneniu druhého odporúčania pre eurozónu týkajúceho sa podpory investícií a opatrenia na obmedzenie zadlženosti domácností pomôžu riešiť štvrté odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o znižovanie súkromného dlhu.

                  (3)

                  Správa o Fínsku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Fínsko predložilo 4. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Fínsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019, ktorý tesne pred parlamentnými voľbami v apríli predložila predchádzajúca vláda za predpokladu nezmenenej politiky, plánuje v roku 2019 celkové saldo na úrovni – 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP), čo predstavuje zlepšenie oproti úrovni – 0,7 % HDP z roku 2018. Vláda predpokladá, že toto saldo sa v roku 2020 zlepší na úroveň 0 % a následne sa opäť zhorší na úroveň – 0,1 % v roku 2021 a na úroveň – 0,3 % v roku 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) sa predpokladá, že strednodobý rozpočtový cieľ, stanovený ako štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, sa za predpokladu nezmenenej politiky bude počas programového obdobia naďalej plniť s rezervou, a to pri zohľadnení úľav v roku 2019 spojených s vykonávaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Pomer dlhu verejnej správy k HDP, ktorý dosiahol vrchol na úrovni 63,4 % v roku 2015, klesol v roku 2018 na 58,9 %. Podľa programu stability na rok 2019 sa očakáva, že dlhový pomer bude ďalej klesať a v roku 2021 dosiahne 57,4 % HDP. Očakáva sa, že následne sa znova v roku 2022 zvýši na 57,7 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa vo všeobecnosti javí realistický. Hlavné riziká ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových prognóz sa týkajú možných neočakávaných vyšších nákladov spojených so starnutím obyvateľstva a vyššou infláciou.

                  (7)

                  Rada 13. júla 2018 Fínsku odporučila, aby v roku 2019 dosiahlo strednodobý rozpočtový cieľ po zohľadnení úľavy súvisiacej so zavádzaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) o 2,9 % v roku 2019, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,2 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa očakáva, že Fínsko po zohľadnení udelenej úľavy spojenej s doložkou o štrukturálnych reformách v roku 2019 dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ.

                  (8)

                  Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Fínska vo výške 0,8 % by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nemala presiahnuť 1,9 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,5 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav podľa Paktu stability a rastu. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že pri nezmenených politikách bude Fínsku v roku 2020 hroziť určitá odchýlka. Rada celkovo zastáva názor, že Fínsko podľa predpokladov dodrží v roku 2019 ustanovenia Paktu stability a rastu a musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia, aby zabezpečilo súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu v roku 2020.

                  (9)

                  V dôsledku starnutia obyvateľstva a úbytku pracovnej sily sa v nadchádzajúcich desaťročiach predpokladá zvýšenie výdavkov na dôchodky, zdravotníctvo, a najmä sociálnu starostlivosť (dlhodobú starostlivosť). Podľa správy o fiškálnej udržateľnosti z roku 2018 by si plánované zvýšenie nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva vyžadovalo fiškálnu konsolidáciu vo výške 2 % HDP, aby sa v dlhodobom horizonte stabilizoval pomer dlhu k HDP. Prípravy reformy regionálnej správy a zdravotníckych a sociálnych služieb, ktorou sa mali vyriešiť tieto výzvy, zabezpečiť rovnaký prístup a skrátiť čakacie lehoty, sa prerušili z dôvodu odstúpenia vlády 8. marca 2019. Pomer subjektívne nesplnených zdravotných potrieb vo Fínsku je naďalej vyšší ako priemer Únie. Najmä ľudia, ktorí nie sú súčasťou pracovnej sily, majú pre dlhé zoznamy čakateľov ťažkosti so získaním potrebnej zdravotnej starostlivosti.

                  (10)

                  Vzhľadom na klesajúci počet obyvateľov v produktívnom veku a nárast voľných pracovných miest sa fínsky trh práce prehrieva. Zároveň sú miery aktivity a zamestnanosti vo Fínsku nižšie ako v ostatných severských krajinách a štrukturálna nezamestnanosť zostáva v roku 2018 na úrovni 7 %. Čiastočne to odráža pasce nečinnosti a nezamestnanosti, ktoré bránia lepšiemu využívaniu pracovnej sily. K prekážkam, ktoré bránia návratu ľudí do zamestnania, patrí komplexný systém dávok a kombinácia rôznych druhov príspevkov. Nárok na dávky s rastúcim príjmom rýchlo zaniká, čo so sebou nesie riziko, že rozhodnutie začať pracovať nemusí byť dostatočne finančne výhodné. Neistota súvisiaca s úrovňou dávok a časom potrebným na znovuzískanie nároku na ne znižuje príťažlivosť krátkodobej práce alebo práce na čiastočný úväzok. Experiment so základným príjmom, ktorého predbežné výsledky boli uverejnené vo februári 2019, prináša určité informácie využiteľné pri revízii systému sociálneho zabezpečenia s cieľom účinnejšie skombinovať dávky so zárobkom.

                  (11)

                  Investície do aktívneho začlenenia, najmä tých skupín, ktoré sú od trhu práce najviac vzdialené, sú potrebné na to, aby sa zvýšila miera účasti práve teraz, keď sa miery aktivity a zamestnanosti blížia úrovniam spred krízy. Komplexné reformy zamerané na podporu účasti na trhu práce by mohli niektorým skupinám priniesť lepšie príležitosti na trhu práce. Týka sa to ľudí s migrantským pôvodom, žien v reproduktívnom veku, mužov s nízkou kvalifikáciou, ľudí s čiastočnou schopnosťou pracovať a osôb so zdravotným postihnutím. Niektoré služby pre nezamestnaných a neaktívnych sú rozptýlené medzi samostatné orgány a poskytovateľov. Pomoc týmto skupinám, vďaka ktorej by sa mohli zapojiť do trhu práce a zostať na ňom, si vyžaduje osobitne prispôsobené a integrované aktivačné a rehabilitačné služby a opatrenia. Dlhodobá starostlivosť o deti v prípade žien prispieva k rodovým rozdielom v zamestnanosti a v odmeňovaní. Vláda iniciovala proces reformy rodinnej dovolenky, ale nerealizovala ju.

                  (12)

                  Zabezpečenie ponuky pracovnej sily v období demografických a technologických zmien je kľúčom k posilneniu udržateľného a inkluzívneho rastu vo Fínsku. Investície do zručností, najmä tých, ktoré sú relevantné pre trh práce, by pomohli riešiť výzvy vyvolané štrukturálnou zmenou hospodárstva. Technologická zmena si vyžaduje neustálu odbornú prípravu a rekvalifikáciu pracovnej sily pomocou flexibilných učebných metód, okrem iného dôrazom na školenie, vzdelávanie a odbornú prípravu dospelých. To by malo zvýšiť pracovnú mobilitu, znížiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a pomôcť pri uspokojovaní potrieb trhu práce v budúcnosti.

                  (13)

                  Hrozí, že Fínsko nesplní cieľ recyklovať 50 % komunálneho odpadu do roku 2020. Zvyšuje sa najmä podiel spaľovania komunálneho odpadu (60 % v roku 2017 oproti 55 % v roku 2016).

                  (14)

                  Zatiaľ čo verejné výdavky na výskum a vývoj sa v súčasnosti stabilizujú, Fínsko zaznamenalo od roku 2009 najväčší pokles investícií súkromného sektora do výskumu a vývoja spomedzi všetkých členských štátov. Napriek zlepšeniu makroekonomickej situácie v posledných rokoch zatiaľ nedošlo k oživeniu investícií súkromného sektora do výskumu a vývoja. Vyššia intenzita investícií do výskumu a vývoja je kľúčovým faktorom, ktorý umožňuje štrukturálnu zmenu v prospech znalostných sektorov hospodárstva a posilnenie dlhodobého rastového potenciálu. Okrem toho, nedostatočná spolupráca medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a podnikateľským sektorom je naďalej jednou z kľúčových prekážok stimulácie inovácií a ich uvádzania na trh.

                  (15)

                  Keďže obyvateľstvo je priestorovo rozptýlené, problémy súvisiace s dopravou môžu ľuďom brániť odsťahovať sa za prácou. Strategické investície do dopravnej infraštruktúry môžu zlepšiť mobilitu pracovnej sily, a tým posilniť fungovanie trhov práce. Keďže v porovnaní s inými členskými štátmi dopravné náklady vo Fínsku pomerne výrazne ovplyvňujú konečnú cenu výrobkov, prepojenia infraštruktúry by mohli zlepšiť prístup na trhy v zahraničí.

                  (16)

                  Strategické investície do dekarbonizácie energeticky náročných priemyselných odvetví a odvetvia dopravy by pomohli dosiahnuť dlhodobé hospodárske a klimatické ciele. Fínsko je lídrom inovácií v oblasti čistej energie, ako aj vo výdavkoch súkromného sektora na výskum a vývoj v tejto oblasti. Ďalšie prisľúbené investície do niektorých programov krajiny na podporu čistej energie do roku 2021 by Fínsku pomohli dosiahnuť ciele nulovej bilancie emisií uhlíka. Popri ambicióznych cieľoch Fínska v oblasti zvyšovania podielu biopalív je ďalšou nákladovo efektívnou možnosťou dekarbonizácie odvetvia dopravy elektrifikácia, vzhľadom na pokročilú dekarbonizáciu výroby energie.

                  (17)

                  Nízke úrokové sadzby a zlepšený hospodársky výhľad zvýšili celkový objem úverov, najmä prostredníctvom bytových podnikov (ktoré poskytujú zvláštnu formu vlastníctva bytov a domov). Popritom rýchlo rastú spotrebiteľské úvery a čoraz väčšiu časť týchto úverov poskytujú zahraničné banky, finančné inštitúcie iné ako úverové inštitúcie, malé úverové spoločnosti a mechanizmy partnerského poskytovania úverov. Dlh domácností tak zostáva na historicky vysokej úrovni (67 % HDP v roku 2017). Dlh je prevažne úročený variabilnou sadzbou, čo predstavuje riziko v prípade zvýšenia úrokovej miery v strednodobom horizonte. Fínsky úrad pre finančný dohľad prijal niekoľko opatrení na obmedzenie nárastu zadlženosti domácností. V krátkom čase sa však neočakáva žiadne aktívne znižovanie zadlženia, a to najmä preto, že úrokové sadzby zostávajú na nízkej úrovni a dôvera spotrebiteľov je stále pomerne silná.

                  (18)

                  Fínsko v tejto fáze nemá komplexný register úverov zahŕňajúci najväčšie banky (v ktorom by sa zhromažďovali pozitívne aj negatívne informácie o dlžníkoch). Bez takéhoto registra úverov môže byť pre banky ťažké získať jasný prehľad o celkovej zadlženosti domácností. Na účely vytvorenia takého registra sa v minulom roku vykonali určité prípravné práce.

                  (19)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Fínsku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

                  (20)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (21)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nepresiahla 1,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Zlepšiť nákladovú efektívnosť a rovnaký prístup k službám sociálnej a zdravotnej starostlivosti.

         2.

            Zlepšiť stimuly na prijímanie pracovných ponúk a posilniť zručnosti a aktívne začleňovanie, najmä v podobe primeraných a dobre integrovaných služieb pre nezamestnaných a neaktívnych.

         3.

            Sústreďovať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a inovácie, prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a udržateľnú dopravu a zohľadniť pritom regionálne rozdiely.

         4.

            Posilniť monitorovanie dlhu domácností a vytvoriť systém registra úverov.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 112.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/159

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2019
      (2019/C 301/27)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia prijala 21. novembra 2018 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Švédsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o krajine na rok 2019 bola pre Švédsko uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčania pre túto krajinu prijatého Radou 13. júla 2018 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 27. februára 2019. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s pokračujúcim zvyšovaním dlhu domácností predstavujú riziko nekontrolovanej korekcie. Vysoký dlh domácností v pomere k HDP sa ďalej zvyšoval. V druhej polovici roku 2017 došlo ku korekcii cien nehnuteľností na bývanie, ktoré sa odvtedy postupne stabilizovali. Napriek tomu indikátory určovania hodnoty naznačujú, že ceny nehnuteľností na bývanie sú vo vzťahu k fundamentom naďalej vysoké. Hoci sa zdá, že bankový sektor je primerane kapitalizovaný, nekontrolovaná korekcia by mala negatívny vplyv na finančný sektor vzhľadom na veľkú expozíciu voči hypotékam domácností. V takomto prípade by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohlo dôjsť aj k negatívnym presahom do susedných krajín. Pokiaľ ide o ponuku bývania, naďalej existujú štrukturálne problematické miesta a stavebná produkcia zoslabla. Hoci sa v posledných rokoch prijali kroky v makroprudenciálnej oblasti na riešenie rastu hypotekárneho dlhu, ich vplyv sa zatiaľ javí ako obmedzený. V kľúčových politikách pretrvávajú medzery, najmä pokiaľ ide o daňové stimuly pre vlastníkov nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom a prenájmom nehnuteľností na bývanie.

                  (3)

                  Švédsko predložilo 26. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a 29. apríla 2019 svoj konvergenčný program na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Na Švédsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 vláda plánuje dosiahnuť prebytok vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019, pričom sa očakáva jeho ďalšie zvýšenie počas programového obdobia. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (5) by sa počas celého programového obdobia mal strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, podľa plánu plniť s rezervou. Podľa konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži na 34,5 % v roku 2019 a bude naďalej klesať na úroveň 28,2 % v roku 2022. Zdravé verejné financie a stabilný hospodársky rast sú hlavnými faktormi spôsobujúcimi pokles pomeru dlhu verejnej správy k HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 0,5 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,6 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Švédsko podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (6)

                  Dlh domácností sa neustále zvyšuje, hoci už aj predtým dosahoval vysoké úrovne. Dlh domácností vzrástol v roku 2018 o 5,5 % na zhruba 88 % HDP a dosiahol 186 % disponibilných príjmov, čo znamená, že patrí k najvyšším v Únii. Dochádza k tomu najmä v dôsledku vyššieho objemu hypotekárnych úverov spojených s vysokými cenami nehnuteľností na bývanie a štrukturálnymi deformáciami zvýhodňujúcimi hypotékou financovanú kúpu nehnuteľností. Švédsko zaviedlo v posledných rokoch niekoľko makroprudenciálnych opatrení vrátane sprísneného pravidla splácania v prípade hypoték s vysokým pomerom dlhu k príjmu, ktoré platí od marca 2018, a rozhodnutia o zvýšení proticyklickej kapitálovej rezervy bánk od septembra 2019. Zdá sa však, že doteraz prijaté politické kroky mali celkovo obmedzený vplyv na rast poskytovania hypotekárnych úverov a pokiaľ ide o reformu daňových stimulov v oblasti vlastníctva nehnuteľností a hypotekárneho zadlženia, neboli prijaté žiadne politické opatrenia.

                  (7)

                  Ceny nehnuteľností určených na bývanie sa po dlhom období výrazného zvyšovania na konci roku 2017 znížili a odvtedy sú vo všeobecnosti stabilné, pričom ocenenia zostávajú výrazne nad ekonomickými fundamentmi. Ku kľúčovým problémom patria daňové stimuly zvýhodňujúce vlastníctvo nehnuteľností určených na bývanie a hypotekárne zadlženie, ako aj priaznivé úverové podmienky spojené so stále relatívne nízkymi splátkami hypoték. Napriek výraznému nárastu novej výstavby za posledných päť rokov naďalej pretrváva nedostatok najmä cenovo dostupného bývania v blízkosti veľkých miest. Nová ponuka bývania neuspokojila plánované krátkodobé potreby, ktoré boli odhadnuté na zhruba 90 000 nových bytových jednotiek ročne v období rokov 2018 – 2020. Táto nedostatočná ponuka je spojená so štrukturálnymi nedostatkami, ako je obmedzená hospodárska súťaž v stavebníctve v dôsledku prekážok brániacich vstupu malých a zahraničných firiem na trh, a s možnosťami veľkých developerov ovládať pozemkové zdroje. Bytový fond sa nevyužíva efektívne. Prenájmy pod úrovňou trhových cien na trhu s nájomným bývaním vytvárajú stav pripútanosti a efekty polarizácie na insiderov a outsiderov. Dane z kapitálových ziskov na trhu s nehnuteľnosťami obývanými vlastníkmi obmedzujú mobilitu vlastníkov obydlí. Nedostatok bytov a domov sťažuje ľuďom zmenu zamestnania a môže prispievať k medzigeneračnej nerovnosti. Švédske úrady naďalej postupne zavádzajú 22-bodový plán zvýšenia bytovej výstavby a efektivity sektora nehnuteľností určených na bývanie. Doteraz neboli prijaté žiadne konkrétne politické kroky na liberalizáciu prísnych predpisov pre trh s nájomným bývaním a na revíziu majetkovej dane z nehnuteľností určených na bývanie obývaných majiteľmi, hoci v januári 2019 oznámila nová vláda plány na zavedenie reforiem v týchto oblastiach po preskúmaní situácie.

                  (8)

                  V niektorých odvetviach, ako napríklad v stavebníctve, vo vzdelávaní a v informačných a komunikačných technológiách, sa objavuje nedostatok pracovných síl. Zabezpečenie ponuky špecializovaného ľudského kapitálu je nevyhnutné na podporu investícií do výskumu a vývoja, ako aj na digitalizáciu. Investície do vzdelávania a zručností vrátane digitálnych pomôžu pri riešení týchto výziev. V oblasti vzdelávania sa výsledky zatiaľ mierne zlepšili, no medzi rôznymi sociálnymi skupinami stále existujú veľké rozdiely v úrovni dosiahnutého vzdelania, ktoré sa ešte väčšmi prehlbujú. Demografický vývoj povedie k zvýšeniu počtu žiakov, čo zhorší súčasný nedostatok učiteľov. Situácia migrantov z krajín mimo Únie a ich potomkov a účinky nedávno prijatých programov si vyžadujú podrobnejšie monitorovanie, keďže integrácia žiakov narodených v zahraničí do školského systému a udržateľné začlenenie migrantov s nízkou kvalifikáciou a migrantov z tretích krajín (najmä žien) do pracovného trhu predstavujú naďalej značnú výzvu.

                  (9)

                  Zachovanie investícií do dopravnej infraštruktúry môže prispieť k zlepšeniu mobility pracovnej sily, regionálnej súdržnosti a trhu s nehnuteľnosťami určenými na bývanie a podporiť dlhodobý rast produktivity vo Švédsku. Vláda oznámila významné investície do dopravnej infraštruktúry prostredníctvom národného plánu pre infraštruktúru na roky 2018 – 2029 na modernizáciu rôznych druhov dopravy (najmä železničnej a cestnej). Plán zahŕňa veľké investície do rozvoja železničnej siete, ktorými sa podporí presun prepravy tovaru z ciest na železnice, a tým aj znižovanie emisií. Udržanie vysokej úrovne investícií do výskumu a vývoja, priaznivé rámcové podmienky a širšia inovačná základňa sú kľúčom k zabezpečeniu pozície Švédska ako lídra v oblasti inovácií. Inovačný model Švédska tradične spočíval na obmedzenom počte veľkých, celosvetovo aktívnych technologických spoločností. Dôležité je vytvoriť prostredie, ktoré podporuje aj inovačný potenciál malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikov. Inovačnú kapacitu Švédska možno ďalej zlepšiť intenzívnejšou spoluprácou medzi akademickou obcou a MSP.

                  (10)

                  Predchádzanie praniu špinavých peňazí sa stalo pre Švédsko prioritou v súvislosti s postupne odhaľovaným škandálom prania špinavých peňazí, ktorý sa týka jednej z najväčších finančných inštitúcií v krajine. Švédske a estónske orgány finančného dohľadu spolu s lotyšskými a litovskými partnermi rozbehli spoločné vyšetrovanie. Rámec pre boj proti praniu špinavých peňazí vo Švédsku bol síce posilnený v roku 2017, keď účinnosť nadobudol zákon o praní špinavých peňazí, stále je však dôležité usilovať sa o to, aby sa všetky prípadné pretrvávajúce nedostatky tohto rámca identifikovali a napravili. Problémy pretrvávajú a orgán finančného dohľadu musí prijať ešte dodatočné opatrenia a usmernenia na posilnenie dohľadu v tejto oblasti. Pozornosť by sa mala venovať účinnému vykonávaniu uvedených opatrení, keď budú prijaté.

                  (11)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. To by Švédsku umožnilo vo vybraných odvetviach využiť uvedené prostriedky čo najlepšie a pritom zohľadniť aj regionálne rozdiely.

                  (12)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (13)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a zastáva názor, že Švédsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (14)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a konvergenčný program na rok 2019. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Riešiť riziká týkajúce sa vysokého dlhu domácností postupným znižovaním daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo zvýšením periodických daní z nehnuteľného majetku. Stimulovať investície do bytovej výstavby, kde je nedostatok najnaliehavejší, a to najmä odstránením štrukturálnych prekážok výstavby. Zlepšiť efektívnosť trhu s bývaním, a to aj zavedením väčšej pružnosti cien nájomného a prehodnotením koncepcie dane z kapitálových ziskov.

         2.

            Zamerať investičnú hospodársku politiku na vzdelávanie a zručnosti a zároveň zachovať investície do udržateľnej dopravy na modernizáciu jednotlivých druhov dopravy, najmä železníc, a na výskum a inovácie, berúc ohľad na regionálne rozdiely.

         3.

            Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 116.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2018 – 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/163

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2018 – 2019
      (2019/C 301/28)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Spojené kráľovstvo 23. apríla 2019 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj konvergenčný program na roky 2018 – 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Spojené kráľovstvo 29. marca 2017 oznámilo Európskej rade svoj úmysel vystúpiť z Európskej únie. Keď Spojené kráľovstvo z Európskej únie vystúpi, stane sa treťou krajinou. Keďže panuje neistota, pokiaľ ide o dátum a podmienky vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie, ako aj o budúce vzťahy Spojeného kráľovstva s Úniou, toto odporúčanie nešpekuluje o možných hospodárskych dôsledkoch rozličných scenárov. Ak Spojené kráľovstvo vystúpi z Únie na základe Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (3) (ďalej len „dohoda o vystúpení“), s ktorou súhlasila vláda Spojeného kráľovstva a ktorú Európska rada schválila 25. novembra 2018, právo Únie vrátane európskeho semestra sa bude naďalej uplatňovať na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve počas prechodného obdobia, ktoré je stanovené v dohode o vystúpení.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Spojené kráľovstvo sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo až do obdobia 2019 – 2020. Vo svojom konvergenčnom programe na roky 2018 – 2019 vláda očakáva zvýšenie celkového deficitu z 1,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v rokoch 2018 – 2019 na 1,4 % HDP v rokoch 2019 – 2020 a následne jeho zníženie na 1,1 % HDP v rokoch 2020 – 2021. Konvergenčný program nezahŕňa strednodobý rozpočtový cieľ. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži z 85,5 % v rokoch 2018 – 2019 na 83,8 % v rokoch 2019 – 2020 a na 82,9 % HDP v rokoch 2020 – 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Hoci sú opatrenia, ktoré sú potrebné na dosiahnutie plánovaných cieľových deficitov, celkovo dobre konkretizované, rizikom ohrozujúcim dosiahnutie plánovaného postupu znižovania deficitu sú rastúce tlaky na verejné výdavky (5) v niekoľkých oblastiach.

                  (7)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Spojenému kráľovstvu, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v rokoch 2019 – 2020 neprekročí 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že existuje riziko značnej odchýlky od požiadaviek preventívnej časti paktu v rokoch 2019 – 2020.

                  (8)

                  Vzhľadom na pomer dlhu verejnej správy Spojeného kráľovstva k HDP nad úrovňou 60 % HDP a predpokladanú produkčnú medzeru vo výške 0,3 % v rokoch 2020 – 2021 by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nemala presiahnuť 1,9 %, čo na základe matice požiadaviek v rámci Paktu stability a rastu zodpovedá štrukturálnej úprave 0,6 % HDP. Ak nedôjde k zmene politiky, v rokoch 2020 – 2021 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Predpokladá sa, že Spojené kráľovstvo v dôsledku povolenej ročnej odchýlky vo výške 0,25 % dodrží prechodné dlhové pravidlo v rokoch 2019 – 2020 a dlhové pravidlo v rokoch 2020 – 2021. Rada celkovo zastáva názor, že Spojené kráľovstvo musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia počnúc rokmi 2019 – 2020, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

                  (9)

                  Spojené kráľovstvo je v rámci G7 už dlho hospodárstvom s najnižšou mierou kapitálových investícií meranou ako podiel na HDP. Investície sa výrazne znížili aj počas finančnej krízy a oživenie súkromných investícií po kríze stagnuje. Intenzita investícií Spojeného kráľovstva do výskumu a vývoja je za posledné desaťročie na úrovni okolo 1,7 % HDP, čo je pod priemerom Únie. Spojené kráľovstvo stanovilo vo svojej priemyselnej stratégii cieľ pre celé hospodárstvo do roku 2027 na 2,4 % HDP a v dlhodobom horizonte na 3 % HDP. Investície do výskumu a vývoja sú sústredené v obmedzenom počte spoločností a regiónov. Tieto rozsiahle nedostatky v oblasti fyzického i ľudského kapitálu sú hlavnou príčinou pomerne nízkej a stagnujúcej produktivity práce v Spojenom kráľovstve.

                  (10)

                  Spojené kráľovstvo zaznamenáva pretrvávajúci nedostatok bývania. Oživenie výstavby obytných nehnuteľností v pokrízovom období stratilo dynamiku. Objavujú sa kapacitné obmedzenia, zatiaľ čo rezidenčná výstavba zostáva pod úrovňou, ktorá je potrebná na uspokojenie odhadovaného dopytu. Ceny nehnuteľností určených na bývanie a nájomného zostávajú vysoké, a to najmä v oblastiach s vysokým dopytom po bývaní, pričom existujú náznaky nadhodnotenia. Svoje vlastné bývanie teraz vlastní oveľa nižší počet mladých dospelých ľudí. Vláda zavádza rad opatrení na podporu ponuky bývania. Rozloha a umiestnenie pôdy, ktorá je k dispozícii na nové bývanie, je však zároveň aj naďalej obmedzená prísnou reguláciou trhu s pozemkami, a to najmä v okolí veľkých miest.

                  (11)

                  Na modernizáciu a rozšírenie infraštruktúrnych sietí treba realizovať nemalé investície, pričom sa zároveň musia znížiť projektové náklady a emisie skleníkových plynov. Zaznamenaný bol rastúci tlak na kapacity cestných, železničných a leteckých dopravných sietí. Spojené kráľovstvo musí vytvoriť značné nové a ekologickejšie kapacity na výrobu a dodávanie energie. Vývoj infraštruktúry v Spojenom kráľovstve bol zvyčajne nákladný a pomalý. Po desaťročiach nedostatočného verejného investovania sa vláda prostredníctvom národnej stratégie v oblasti infraštruktúry začína zaoberať nedostatočnou infraštruktúrou, no bude náročné zabezpečiť dostatočný objem financovania zvonka tak, aby sa nákladovo efektívnym spôsobom mohli realizovať plány vlády.

                  (12)

                  Hoci je nezamestnanosť nízka, reálne mzdy zostávajú pod úrovňou svojho vrcholu spred krízy. Vysoký podiel pracovníkov s nízkou kvalifikáciou má obmedzené vyhliadky na kariérny postup, čo má negatívny vplyv na produktivitu a prispieva k vysokej miere chudoby zamestnaných osôb. Existuje priestor na zlepšenie účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti základných a technických zručností. Vláda realizuje reformy odbornej prípravy v školách aj na pracovisku, celkový počet registrácií do nových duálnych systémov je však oveľa nižší, než sa očakávalo.

                  (13)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na roky 2018 – 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (14)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na roky 2018 – 2019 a jej stanovisko (6) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v rokoch 2020 – 2021 neprekročí 1,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP.

         2.

            Zamerať hospodársku politiku týkajúcu sa investícií na výskum a inovácie, bývanie, odbornú prípravu a zvyšovanie úrovne zručností, udržateľnú dopravu a prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a energetickú transformáciu, berúc ohľad na regionálnu rozmanitosť.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 66 I, 19.2.2019, s. 1.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov sa rovnomerne rozloží na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/1888 zo 7. novembra 2019 o monitorovaní prítomnosti akrylamidu v určitých potravinách

text:
               11.11.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 290/31

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2019/1888
      zo 7. novembra 2019
      o monitorovaní prítomnosti akrylamidu v určitých potravinách
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Nariadením Komisie (EÚ) 2017/2158 (1) sa zavádzajú osobitné povinnosti pre prevádzkovateľov, ktorí vyrábajú a uvádzajú na trh určité potraviny, aby vytvorili program na vlastný odber vzoriek a analýzu množstva akrylamidu v potravinách a prijali osobitné opatrenia na minimalizáciu množstiev s cieľom dosiahnuť také nízke množstvo akrylamidu, aké možno reálne dosiahnuť pod referenčnou hodnotou stanovenou v uvedenom nariadení.

                  (2)

                  V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (2) sa stanovuje povinnosť príslušných orgánov vykonávať úradne kontroly s cieľom overiť dodržiavanie pravidiel, ktoré sú zamerané najmä na a) prevenciu a elimináciu rizík hroziacich ľuďom a zvieratám buď priamo, alebo prostredníctvom životného prostredia, alebo na ich zníženie na prijateľnú mieru a b) ktorými sa zaručujú spravodlivé postupy v oblasti obchodu s krmivami a potravinami a chránia záujmy spotrebiteľov vrátane označovania krmív a potravín, ale aj iných foriem informácií pre spotrebiteľa. Úradné kontroly by sa mali vykonávať aj s cieľom overiť dodržiavanie povinností stanovených v súlade s nariadením (EÚ) 2017/2158.

                  (3)

                  Uznáva sa, že nie sú k dispozícii dostatočné údaje o prítomnosti akrylamidu v určitých potravinách uvedených v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/2158, a to napriek povinnostiam stanoveným v článku 4 uvedeného nariadenia a výsledkom vykonaných úradných kontrol. Rovnako nie sú k dispozícii dostatočné údaje o prítomnosti akrylamidu v potravinách, ktoré nepatria do pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2017/2158, ktoré však môžu obsahovať významné množstvá akrylamidu a/alebo môžu výrazne prispievať k vystaveniu akrylamidu prostredníctvom stravy.

                  (4)

                  V záujme zabezpečenia vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia je preto vhodné, aby príslušné orgány a prevádzkovatelia potravinárskych podnikov v rámci svojich oblastí pôsobnosti a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti stanovené v nariadení (EÚ) 2017/2158, a na základe nariadenia (ES) č. 882/2004 monitorovali prítomnosť akrylamidu v takýchto potravinách s cieľom prijať možné opatrenia na zníženie rizík, ktoré by mali dopĺňať opatrenia stanovené v nariadení (EÚ) 2017/2158.

                  (5)

                  S cieľom usmerniť príslušné orgány a prevádzkovateľov potravinárskych podnikov, pokiaľ ide o potraviny, ktoré sa majú monitorovať, bol zostavený neúplný zoznam kategórií potravín.

                  (6)

                  Prijatím nariadenia (EÚ) 2017/2158 a tohto odporúčania sa odporúčania Komisie 2010/307/EÚ (3) a 2013/647/EÚ (4) stávajú neaktuálnymi, a preto by sa mali zrušiť,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti stanovené na základe nariadenia (ES) č. 882/2004, by príslušné orgány v členských štátoch mali pravidelne monitorovať prítomnosť akrylamidu a jeho množstvo v potravinách, najmä v potravinách uvedených v prílohe.
                  Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti stanovené v nariadení (EÚ) 2017/2158, by prevádzkovatelia potravinárskych podnikov mali pravidelne monitorovať prítomnosť akrylamidu a jeho množstvo v potravinách, najmä v potravinách uvedených v prílohe.

                  2.

                  Členské štáty a prevádzkovatelia potravinárskych podnikov by mali Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) každoročne k 1. októbru predkladať údaje, ktoré zozbierali počas predchádzajúceho roka v rámci svojich monitorovacích činností, na účely zhromaždenia týchto údajov do jednej databázy v súlade s požiadavkami uvedenými v usmerneniach úradu EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá a dodatočnými osobitnými požiadavkami úradu EFSA na podávanie správ (5).

                  3.

                  S cieľom zabezpečiť, aby boli vzorky reprezentatívne, by členské štáty mali dodržiavať postupy odberu vzoriek stanovené v časti B prílohy k nariadeniu Komisie (ES) č. 333/2007 (6).
                  Postup odberu vzoriek, ktorý uplatňuje prevádzkovateľ potravinárskeho podniku, sa môže odchyľovať od ustanovení nariadenia (ES) č. 333/2007, mal by však byť pre danú dávku reprezentatívny.

                  4.

                  Členské štáty by mali vykonávať analýzu akrylamidu v súlade s kritériami stanovenými v nariadení (ES) č. 333/2007.
                  Prevádzkovatelia potravinárskych podnikov by mali zabezpečiť, aby sa analýza akrylamidu vykonávala v súlade s požiadavkami a kritériami stanovenými v prílohe III k nariadeniu (EÚ) 2017/2158.

                  5.

                  Odporúčania 2010/307/EÚ a 2013/647/EÚ sa týmto zrušujú.

         V Bruseli 7. novembra 2019

               Za Komisiu

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               člen Komisie

         (1)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/2158 z 20. novembra 2017, ktorým sa stanovujú opatrenia na minimalizáciu množstiev akrylamidu a jeho referenčné hodnoty v potravinách (Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2017, s. 24).

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1).

         (3)  Odporúčanie Komisie 2010/307/ES z 2. júna 2010 o monitorovaní množstva akrylamidu v potravinách (Ú. v. EÚ L 137, 3.6.2010, s. 4).

         (4)  Odporúčanie Komisie 2013/647/EÚ z 8. novembra 2013 o skúmaní hladín akrylamidu v potravinách (Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2013, s. 15).

         (5)  http://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180307.

         (6)  Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hodnôt olova, kadmia, ortuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzoa)pyrénu v potravinách (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29).

         PRÍLOHA

            Neúplný zoznam potravín na monitorovanie prítomnosti akrylamidu

            Zemiakové výrobky

                     —

                     zemiakové placky (rösti)

                     —

                     krokety, zemiakové pusinky, vyprážané zemiakové guľky, ...

                     —

                     zapekané zemiaky (a zapekaná zelenina)

                     —

                     pokrm zo zemiakov a mäsa

                     —

                     pokrm zo zemiakov a syra

            Pekárske výrobky

                     —

                     pečivo (hamburgerové žemle, celozrnné žemle, mliečne pečivo, ...)

                     —

                     chlieb pita, mexické tortily

                     —

                     croissanty

                     —

                     šišky

                     —

                     chlebové špeciality (chlieb pumpernickel, ciabatta s olivami, cibuľový chlieb, ...)

                     —

                     palacinky

                     —

                     vyprážané chrumkavé sušienky z tenkého kúska cesta

                     —

                     churros

            Obilné výrobky

                     —

                     ryžové krekry

                     —

                     kukuričné krekry

                     —

                     cereálne výrobky určené na rýchle občerstvenie (ako napríklad výrobky z extrudovanej kukurice a/alebo pšenice)

                     —

                     müsli pražené s medom

            Iné

                     —

                     zeleninové lupienky/hranolčeky

                     —

                     pražené orechy

                     —

                     pražené olejnaté semená

                     —

                     sušené ovocie

                     —

                     pražené kakaové bôby a výrobky získané z kakaa

                     —

                     olivy v náleve

                     —

                     náhradky kávy, ktorých základom nie je čakanka alebo obilniny,

                     —

                     karamelky (fudge), karamel, nugát, ...