				|

		52015PC0115

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií vo Francúzsku /* COM/2015/0115 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií vo Francúzsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty musia
vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast, ktorý pomáha vytvárať pracovné miesta.
(3)       V súlade
s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva (ZES) Rada 27. apríla 2009 rozhodla, že vo Francúzsku
existuje nadmerný deficit a v súlade s článkom 104 ods. 7
ZES a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo
7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania
postupu pri nadmernom schodku[1]
vydala odporúčania na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku
2012[2].
(4)       Rada 2. decembra 2009
v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ rozhodla, že hoci francúzske
orgány prijali účinné opatrenia, po prijatí odporúčania Rady
z 27. apríla 2009 sa vyskytli neočakávané nepriaznivé
hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie.
Rada preto vydala odporúčanie, aby Francúzsko vykonalo nápravu svojho
nadmerného deficitu najneskôr do roku 2013.
(5)       Rada 21. júna 2013
v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ rozhodla, že hoci francúzske
orgány prijali účinné opatrenia, po prijatí odporúčania Rady
z 2. decembra 2009 sa vyskytli neočakávané nepriaznivé
hospodárske udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné
financie. Rada preto vydala odporúčanie, aby Francúzsko vykonalo nápravu
svojho nadmerného deficitu najneskôr do roku 2015. S cieľom
znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP vierohodným
a udržateľným spôsobom sa Francúzsku odporučilo, aby: a)
dosiahlo celkový deficit vo výške 3,9 % HDP v roku 2013, 3,6 % HDP
v roku 2014 a 2,8 % HDP v roku 2015, pričom
uvedené hodnoty sa na základe rozšírenej prognózy útvarov Komisie z jari
2013 považovali za zlučiteľné s dosiahnutím zlepšenia
štrukturálneho salda vo výške 1,3 % HDP v roku 2013,
0,8 % HDP v roku 2014 a 0,8 % HDP v roku 2015; b)
v plnom rozsahu vykonalo už prijaté opatrenia na rok 2013
(1,5 % HDP) a špecifikovalo, prijalo a rýchlo zrealizovalo
nevyhnutné konsolidačné opatrenia na roky 2014 a 2015, aby dosiahlo
odporúčané zlepšenie štrukturálneho salda, a súčasne v súlade
s aktuálnym plánom pokračovalo v dôkladnom prieskume výdavkových
kategórií vo všetkých subsektoroch verejnej správy vrátane výdavkov
v oblasti sociálneho zabezpečenia a výdavkov na úrovni miestnych
samospráv; c) použilo všetky neočakávané zisky na zníženie deficitu. Okrem
toho sa odporúčalo, aby sa prostredníctvom opatrení rozpočtovej
konsolidácie zabezpečilo trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných
financií spôsobom, ktorý podporuje rast. Rada vo svojom odporúčaní
stanovila Francúzsku lehotu do 1. októbra 2013, v rámci ktorej malo
Francúzsko prijať účinné opatrenia a v súlade
s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97
predložiť podrobnú správu o konsolidačnej stratégii,
prostredníctvom ktorej plánuje dosiahnuť uvedené ciele.
(6)       Komisia 15. novembra
2013 dospela k záveru, že na základe prognózy Komisie z jesene 2013
Francúzsko prijalo účinné opatrenia v súlade s odporúčaním
Rady z 21. júna 2013 znížiť deficit verejných financií pod
referenčnú hodnotu 3 % HDP a vyjadrila presvedčenie, že
v rámci postupu pri nadmernom deficite preto nie sú potrebné žiadne
ďalšie kroky.
(7)       Francúzsko 1. októbra
2013 predložilo Komisii a Rade program ekonomického partnerstva
v súlade s článkom 9 ods. 1 a článkom 17 ods. 2
nariadenia (EÚ) č. 473/2013. Rada vo svojom stanovisku prijatom
10. decembra dospela k záveru, že program ekonomického partnerstva
Francúzska obsahuje súbor fiškálno-štrukturálnych reforiem, ktoré sú
čiastočne primerané na podporu účinnej a trvalej nápravy
nadmerného deficitu.
(8)       Komisia 5. marca 2014
vydala odporúčanie týkajúce sa opatrení, ktoré má Francúzsko prijať
s cieľom zaistiť včasnú nápravu svojho nadmerného deficitu.
Komisia vo svojom odporúčaní dospela k záveru, že Francúzsko musí
vyvinúť ďalšie úsilie, aby zabezpečilo úplný súlad
s odporúčaním Rady z 21. júna 2013. Francúzsko vo svojom
programe stability, ktorý bol predložený 7. mája 2014, uviedlo viaceré
dodatočné opatrenia na rok 2014. Aj vzhľadom na skutočnosť,
že dosiahnuté fiškálne úsilie bolo v roku 2013 vyššie, než sa
predpokladalo v čase odporúčania Komisie, dospelo sa k záveru,
že program stability vo všeobecnosti zodpovedal odporúčaniu Komisie.
(9)       Komisia 13. januára 2015
predložila oznámenie nazvané „Optimálne využívanie flexibility v rámci
existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu“ [COM(2015) 12].
V oznámení sa objasňuje, že Komisia pri odporúčaní lehoty na
nápravu nadmerného deficitu alebo jej prípadného predĺženia zohľadní
existenciu osobitného plánu štrukturálnych reforiem, v ktorom budú
stanovené podrobné a overiteľné informácie, ako aj dôveryhodné lehoty
na prijatie a realizáciu. Komisia bude realizáciu reforiem dôkladne
monitorovať. Prípadné nezrealizovanie reforiem bude Komisia pri
posudzovaní toho, či boli prijaté účinné opatrenia v reakcii na
odporúčanie v rámci postupu pri nadmernom deficite, a pri stanovovaní
lehoty na nápravu nadmerného deficitu, považovať za priťažujúci
faktor. Neprijatie účinných opatrení povedie k sprísneniu postupu
a k možnému pozastaveniu platieb z európskych štrukturálnych
a investičných fondov. V prípade členských štátov eurozóny
to znamená, že Komisia odporučí Rade, aby uložila pokutu.
(10)     Na základe článku 3 ods.
5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie
rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku
126 ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté účinné opatrenia a po prijatí
uvedeného odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske
udalosti so závažnými nepriaznivými dôsledkami pre verejné financie. Výskyt
neočakávaných nepriaznivých hospodárskych udalostí so závažnými nepriaznivými
rozpočtovými účinkami sa posúdi na základe ekonomickej prognózy,
z ktorej vychádza odporúčanie Rady.
(11)     V súlade s článkom
126 ods. 7 ZFEÚ a s článkom 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1467/97 je Rada povinná vydať pre príslušný členský štát
odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit
v stanovenej lehote. V odporúčaní sa musí stanoviť
maximálna lehota šesť mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský
štát prijať účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu,
pričom táto lehota sa môže skrátiť na tri mesiace.
V odporúčaní týkajúcom sa nápravy nadmerného deficitu by Rada navyše
mala požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov,
ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie,
v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t.
j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných
dočasných opatrení, vo výške referenčnej hodnoty na úrovni najmenej
0,5 % HDP.
(12)     V pracovnom dokumente útvarov
Komisie z 29. mája 2013 sa odhadovalo, že francúzske hospodárstvo
v roku 2013 poklesne o 0,1 % a následne vzrastie
o 0,6 % v roku 2014 a o 1,1 % v roku 2015.
Okrem toho v prognóze útvarov Komisie z jari 2013, z ktorej
vychádzal scenár uvedený v pracovnom dokumente útvarov Komisie z 29. mája
2013, sa očakávalo zvýšenie harmonizovaného indexu spotrebiteľských
cien (HICP) o 1,2 % v roku 2013 a o 1,7 %
v roku 2014. Uvedené prognózy rastu a inflácie sa použili ako základ
pre odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ
z 21. júna 2013. Rast HDP v roku 2013 bol
v skutočnosti o niečo vyšší, než očakávala Komisia,
keďže dosiahol 0,3 %. Na druhej strane HICP sa zvýšil len
o 1,0 %.
(13)     V prognóze útvarov Komisie zo
zimy 2015 sa predpokladá, že HDP sa v roku 2014 zvýšil o 0,4 %,
čo je o 0,2 percentuálneho bodu menej než predpokladal základný
scenár, z ktorého vychádzalo odporúčanie v rámci postupu pri
nadmernom deficite. Predpokladá sa, že k rastu HDP prispelo najmä
zvyšovanie stavu zásob a verejná a súkromná spotreba, zatiaľ
čo investície a čistý vývoz sa pravdepodobne znížili.
V čase vydania odporúčania sa naproti tomu očakávalo
zvýšenie investícií v roku 2014 vplyvom posilňovania
podnikateľskej dôvery, pričom sa prognózoval oveľa silnejší
vonkajší dopyt. Klesajúce ceny energií a slabá hospodárska aktivita
zároveň kompenzovali cenový vplyv zmien v oblasti DPH zavedených
v januári 2014. V dôsledku toho sa predpokladá, že inflácia
podľa HICP sa v roku 2014 spomalila na 0,6 %. Inflácia
v rokoch 2013 a 2014 tak bola výrazne nižšia, než sa prognózovalo na
jar 2013. Očakáva sa, že v roku 2015 sa HDP zvýši o 1,0 %,
zatiaľ čo HICP zostane nezmenený (inflácia 0,0 %).
(14)     V roku 2013 predstavoval
deficit verejných financií 4,1 % HDP, takže prekročil cieľovú
hodnotu 3,9 % HDP stanovenú v odporúčaní z 21. júna
2013. Najmä verejné príjmy boli negatívne ovplyvnené výrazne nižšou elasticitou
daňových príjmov, než sa očakávalo, a to napriek diskrečným
opatreniam, ktoré podľa Komisie predstavovali 27 miliárd EUR (1,3 %
HDP). Fiškálne úsilie merané zmenou štrukturálneho salda dosiahlo 1,0 % HDP.
Po úpravách vzhľadom na revízie potenciálneho rastu a výpadku príjmov
(0,2 percentuálneho bodu HDP) predstavovala zmena štrukturálneho salda za
rok 2013 1,2 % HDP. Je to menej než zlepšenie o 1,3 % HDP, ktoré
odporučila Rada 21. júna 2013, hoci rozdiel je malý. Na základe
diskrečných opatrení prijatých na strane príjmov a na základe vývoja
celkových výdavkov v porovnaní so scenárom uvedeným v odporúčaní
Rady z 21. júna 2013 dosahuje posúdenie fiškálneho úsilia na základe
prístupu zdola nahor –0,1 % HDP, čo je takisto mierne pod hodnotou 0,0 %
HDP dodatočných opatrení, ktorá sa považovala za potrebnú na dosiahnutie
rozpočtových cieľov stanovených v odporúčaní Rady.
(15)     Podľa prognózy útvarov
Komisie zo zimy 2015 sa celkový deficit v roku 2014 ďalej zvýšil,
a to napriek výraznému úsiliu o obmedzenie zvyšovania verejných
výdavkov. Úspory sa skutočne očakávajú v dôsledku
pokračujúceho zmrazenia miezd vo verejnom sektore, vplyvu reforiem
dôchodkového systému a nižších výdavkov na miestnej úrovni. Ich
účinok však pravdepodobne prevážilo zvýšenie daňových úľav na
konkurencieschopnosť a zamestnanosť (CICE), ktoré sa podľa
pravidiel ESA 2010 vykazujú ako verejné výdavky a náklady na ktoré sa
v roku 2014 odhadujú na 11 miliárd EUR (0,4 % HDP). Pokiaľ ide
o stranu príjmov, zmeny sadzieb DPH zavedené s účinnosťou
od 1. januára a zdvojnásobenie mimoriadnej dane z príjmu
právnických osôb vzťahujúcej sa na veľké spoločnosti mali
pozitívny vplyv na daňové príjmy. Rast reálneho HDP a inflácia, ktoré
boli nižšie, než sa očakávalo, spolu so stále nízkou elasticitou
daňových príjmov vo vzťahu k HDP však mali na daňové príjmy
negatívny vplyv.
(16)     Na základe prognózy útvarov
Komisie zo zimy 2015 sa odhaduje, že štrukturálny deficit klesol
z 3,3 % HDP v roku 2013 na 2,9 % v roku 2014. Ak sa
zohľadnia úpravy o revízie rastu potenciálnej produkcie smerom nadol
(+0,0 percentuálneho bodu HDP) a neočakávané príjmy
(+0,2 percentuálneho bodu HDP) v porovnaní s prognózou
vypracovanou v čase, keď Rada vydala odporúčanie, ročné
fiškálne úsilie za rok 2014 je na úrovni 0,6 % HDP. Ak sa posúdenie
fiškálneho úsilia zhora nadol upraví o záporný vplyv prechodu na ESA 2010
na náklady spojené so splatnými daňovými úľavami, čo sa považuje
za vývoj, na ktorý vláda nemá vplyv, hodnota tohto posúdenia fiškálneho úsilia
zhora nadol sa dostane na úroveň 0,7 % HDP, teda tesne pod
odporúčaným úsilím vo výške 0,8 % HDP. V porovnaní
s hospodárskym scenárom, na ktorom bolo založené odporúčanie Rady
z 21. júna 2013, majú vykonané dodatočné príjmové opatrenia
spolu s vývojom na strane výdavkov upraveným na základe ESA 2010 hodnotu
1,1 % HDP, čo je v súlade s úrovňou, ktorú Rada
21. júna 2013 považovala za nevyhnutnú („viac než 1 % HDP“).
Kumulované úsilie počas rokov 2013 – 2014 tak na základe upravenej zmeny
štrukturálneho salda dosahuje úroveň 1,9 % HDP, čo je menej než
2,1 % HDP, ktoré odporučila Rada. Na základe posúdenia zdola nahor je
kumulované úsilie mierne nad 1,0 %, čo je v súlade
s úrovňou, ktorú Rada považovala za nevyhnutnú.
(17)     Rozdiel medzi posúdeniami
fiškálneho úsilia zhora nadol a zdola nahor vyplýva hlavne z revízie
miery inflácie smerom nadol od júna 2013. V roku 2014 to bola najmä
prognóza rastu deflátora HDP, ktorá bola v prognóze útvarov Komisie zo
zimy 2015 revidovaná oproti odporúčaniu Rady z 21. júna 2013
smerom nadol o 0,9 percentuálneho bodu. Na daňové príjmy majú výrazný
vplyv revízie miery inflácie smerom nadol. Oproti tomu na verejné výdavky,
ktorých základom vo Francúzsku často sú normy prijímané v nominálnom
vyjadrení, majú revízie miery inflácie v priebehu roka menší vplyv. Pri
výpočte štrukturálneho salda nie je upravené výsledné zhoršenie celkového
salda, v ktorom sa zohľadňuje iba produkčná medzera,
pokiaľ ide o objem. Posúdenie fiškálneho úsilia zhora nadol je preto
citlivé na revízie miery inflácie. Pokiaľ ide o ukazovateľ zdola
nahor, dá sa konštatovať, že na účinnosť diskrečných
opatrení prijatých v roku 2014 mala iba okrajový vplyv miera inflácie,
ktorá bola nižšia, než sa očakávalo. Ukazovateľ zdola nahor mohol
byť pozitívne ovplyvnený tým, že niektoré položky verejných výdavkov pod
kontrolou vlády sa prispôsobili nižšej inflácii. Najmä v dôsledku
zmrazenia viacerých verejných výdavkov, ku ktorému došlo v roku 2014, však
celkový vplyv revízie miery inflácie smerom nadol na ukazovateľ zdola
nahor bude pravdepodobne obmedzený.
(18)     Celkovo možno vzhľadom na
uvedené skutočnosti konštatovať, že dostupné dôkazy neumožňujú
dospieť k záveru, že neboli prijaté účinné opatrenia.
(19)     Pomer verejného dlhu
k HDP, ktorý v roku 2009 predstavoval 78,8 %, sa odvtedy rýchlym
tempo zvyšoval až na 92,2 % v roku 2013. Podľa prognózy útvarov
Komisie zo zimy 2015 bude miera zadlženia počas prognózovaného obdobia
naďalej rásť, a to na 95,3 % v roku 2014, 97,1 %
v roku 2015 a 98,2 % v roku 2016, a to v dôsledku
stále relatívne vysokého deficitu verejných financií a nevýrazného rastu
nominálneho HDP. Očakáva sa, že zosúladenie dlhu a deficitu
negatívnym spôsobom prispeje k vývoju dlhu počas prognózovaného
obdobia.
(20)     Na základe prognózy útvarov
Komisie zo zimy 2015 sa očakáva, že celkový deficit v roku 2015
dosiahne 4,1 % HDP, čo je výrazne nad cieľovou úrovňou
2,8 % HDP, ktorú stanovila Rada vo svojom odporúčaní
z 21. júna 2013, ako aj nad referenčnou hodnotou 3 % HDP.
Vzhľadom na výrazné zhoršenie rozpočtovej pozície, ktoré vyplýva
z celkovej slabšej pozície ekonomiky v porovnaní so stavom,
z ktorého vychádzalo odporúčanie Rady z 21. júna 2013, je
vydanie revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7
ZFEÚ, ktorým by sa mala Francúzsku stanoviť nová lehota na nápravu
nadmerného deficitu, opodstatnené a je v súlade s pravidlami
Paktu stability a rastu.
(21)     Francúzske orgány predložili
Komisii 21. novembra 2014 list, ktorým sa Francúzsko zaviazalo
uskutočniť niekoľko štrukturálnych reforiem, ktorými by vykonalo
odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2014, ktoré 8. júla
2014 vydala Rada. Vláda 12. decembra 2014 uverejnila program reforiem,
v ktorom načrtla prioritné reformy až do roku 2017. Tento program
reforiem krajina potvrdila v oznámení o národnom programe reforiem,
ktoré bolo zverejnené 18. februára 2015. Orgány zároveň predložili
vyčíslenie očakávaného makroekonomického vplyvu hlavných
štrukturálnych reforiem započatých od roku 2012. Medzi načrtnuté
hlavné reformy patrí najmä zníženie nákladov práce prostredníctvom daňovej
úľavy na konkurencieschopnosť a zamestnanosť (CICE)
a dodatočné zníženie príspevkov zamestnávateľov na sociálne
zabezpečenie prostredníctvom „paktu zodpovednosti a solidarity“ (pacte
de responsabilité et de solidarité). Očakáva sa, že tieto opatrenia
prispejú k posilneniu rastu a zlepšeniu udržateľnosti verejných
financií, a preto by sa nemali rušiť. Aby sa však vplyv zníženia
nákladov práce prejavil naplno, museli by sa vykonať doplnkové reforiem
trhu práce, aby by sa znížila nepružnosť miezd. Medzi ďalšie reformy,
ktoré vláda načrtla, patrí okrem iného reforma dôchodkového systému
z roku 2014, opatrenia na reformu miestnych orgánov, snaha zlepšiť
podnikateľské prostredie a snaha zvýšiť mieru hospodárskej súťaže
v oblasti služieb. V návrhu zákona o raste a ekonomickej
činnosti sa konkrétne riešia otázky hospodárskej súťaže
v oblasti právnických profesií, otvára sa sektor autokarovej dopravy,
znižujú prekážky vstupu na trh v odvetví maloobchodu a zmierňujú
pravidlá práce v nedeľu. Navyše sa v ňom predpokladá aj
reforma postupov v prípade sporov týkajúcich sa prepúšťania
jednotlivcov. Celkovo sa očakáva, že štrukturálne reformy započaté od
roku 2013 prispejú k hospodárskemu rastu a k dlhodobej
udržateľnosti verejných financií. Predpoklad francúzskych orgánov, že
tieto reformy do roku 2020 zvýšia HDP o 3,3 percentuálneho bodu, sa však
zdá byť nadhodnotený.
(22)     Informácie a záväzky,
ktoré poskytli francúzske orgány v súvislosti so štrukturálnymi reformami,
sa vzhľadom na požiadavky načrtnuté v oznámení Komisie COM(2015)
12 z 13. januára 2015 o „optimálnom využívaní flexibility
v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu“ uberajú
správnym smerom, aby Francúzsko dokázalo využiť predĺženie lehoty na
odstránenie nadmerného deficitu o viac než jeden rok. Komisia však vo
svojom oznámení „Európsky semester 2015: posúdenie výziev v oblasti rastu,
prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh a výsledky
hĺbkových preskúmaní na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011“
poukázala na to, že reakcia Francúzska na predchádzajúce odporúčania
v nadväznosti na makroekonomické nerovnováhy bola obmedzená
a konštatovala, že vo Francúzsku existujú nadmerné nerovnováhy, ktoré si
vyžadujú osobitné monitorovanie a rozhodné politické opatrenia. Berúc do
úvahy úroveň ambícií národného programu reforiem a iné záväzky
predložené do daného dátumu bude Komisia v máji zvažovať, či
odporučiť Rade, aby prijala odporúčania podľa článku 7
ods. 2 nariadenia (ES) č. 1176/2011, ktorými by sa stanovila
existencia nadmernej nerovnováhy a Francúzsku by sa odporučilo, aby
prijalo nápravné opatrenia, ktoré by sa mali uviesť v pláne
nápravných opatrení. Štrukturálne reformy majú zásadný význam nie len pre
riešenie nadmerných nerovnováh a posilnenie potenciálneho rastu, ale aj
pre zabezpečenie udržateľnosti verejných financií.
(23)     Ak by sa Francúzsku poskytol
jeden rok navyše v súlade s pravidlom vyplývajúcim z nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97, bolo by to v súčasnom slabom
hospodárskom prostredí príliš náročné, pretože v rokoch 2015
a 2016 by sa muselo dosiahnuť priemerné ročné zlepšenie
štrukturálneho salda na úrovni vyše 1,0 % HDP, čo je viac než
priemerné ročné úsilie, ktoré 21. júna 2013 odporúčala Rada na
roky 2013 – 2015. Na základe prognózy útvarov Komisie zo zimy 2015 by takáto
úprava mala veľmi negatívny vplyv na rast tak v roku 2015, ako aj
v roku 2016. Preto – a berúc ohľad i na plány
štrukturálnych reforiem, ktoré Francúzsko oznámilo, ako aj na stále očakávaný
národný program reforiem – sa v súlade s vyššie uvedeným oznámením
z 13. januára 2015 zdá vhodné predĺžiť Francúzsku lehotu na
odstránenie nadmerného deficitu o dva roky. Francúzske orgány by mali
zabezpečiť, aby sa tak prijaté, ako aj plánované reformy plne
vykonali a v prípade potreby aj posilnili. Ak Francúzsko nevykoná
ambiciózny program reforiem, v súlade s vyššie spomínaným oznámením
z 13. januára 2015, Komisia to pri posudzovaní toho, či krajina
prijala účinné opatrenia v nadväznosti na toto odporúčanie, bude
považovať za priťažujúci faktor.
(24)     V prípade, že by sa Francúzsku
poskytli ďalšie dva roky, by cieľ celkového deficitu bol na úrovni
4,0 % HDP v roku 2015, 3,4 % HDP v roku 2016
a 2,8 % HDP v roku 2017. Príslušné ročné zlepšenie
štrukturálneho salda rozpočtu by predstavovalo 0,5 % HDP v roku
2015, 0,8 % HDP v roku 2016 a 0,9 % HDP v roku 2017.
V roku 2015 by tak úprava bola o 0,2 percentuálneho bodu vyššia
než zlepšenie na úrovni 0,3 % HDP v štrukturálnom salde, ktoré sa
očakáva na základe prognózy útvarov Komisie zo zimy 2015. Na základe
prognózy útvarov Komisie zo zimy 2015 sa v základom scenári na roky 2015
a 2016 odhaduje, že zohľadnené opatrenia na strane príjmov
predstavujú 0,1 % HDP v roku 2015 a –0,1 % HDP v roku
2016. V roku 2017 diskrečné opatrenia zahrnuté do rozšírenej prognózy
predstavujú –0,2 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí oznámené zrušenie
sociálneho príspevku podnikov na solidaritu (contribution sociale de
solidarité des sociétés), ako aj postupné znižovanie zákonom stanovenej
sadzby dane z príjmov právnických osôb.
(25)     Ak sa majú dosiahnuť
rozpočtové ciele, je nevyhnutné, aby orgány plne vykonali už oznámené
opatrenia na rok 2015 a urýchlene konkretizovali, prijali a vykonali
dodatočné opatrenia, ktoré sú potrebné na dosiahnutie rozpočtových
cieľov v rokoch 2015, 2016 a 2017. Väčšina opatrení na roky
2016 a 2017, ktoré sa majú prijať na základe záväzku Francúzska
znížiť očakávaný trend v oblasti verejných výdavkov o 50
miliárd EUR do roku 2017, však ešte nebola konkretizovaná. Celkovo platí, že
situáciu bude nutné dôkladne monitorovať a že francúzske orgány by
mali byť pripravené prijať nápravné opatrenia v prípade, že sa
prekročia plánované výdavky alebo že výnos z diskrečných
príjmových opatrení bude nižší, než sa očakáva,
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
1.           Francúzsko by malo odstrániť
súčasný nadmerný deficit najneskôr do roku 2017.
2.           Francúzsko by malo dosiahnuť
celkový deficit na úrovni 4,0 % HDP v roku 2015, 3,4 % HDP
v roku 2016 a 2,8 % HDP v roku 2017, čo zodpovedá
zlepšeniu štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP v roku 2015,
0,8 % HDP v roku 2016 a 0,9 % HDP v roku 2017. Na
základe rozšírenej prognózy útvarov Komisie zo zimy 2015 by si to vyžadovalo
dodatočné opatrenia vo výške 0,2 % HDP v roku 2015, 1,2 %
HDP v roku 2016 a 1,3 % HDP v roku 2017.
3.           Francúzsko by malo plne vykonať
už prijaté opatrenia na rok 2015 a do konca apríla 2015
zabezpečiť dodatočné fiškálne úsilie podľa odseku 2.
Znamenalo by to konkretizovať, prijať a vykonať
dodatočné štrukturálne diskrečné opatrenia zodpovedajúce 0,2 %
HDP, čím by sa odstránila medzera oproti odporúčanému zlepšeniu
štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP na rok 2015.
4.           Francúzsko by malo zintenzívniť
úsilie v oblasti identifikácie príležitostí na dosiahnutie úspor vo
všetkých subsektoroch verejnej správy, a to aj na úrovni sociálneho
zabezpečenia a miestnej samosprávy, a využiť všetky
neočakávané zisky na znižovanie deficitu. Opatreniami na konsolidáciu
rozpočtu by sa malo zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho
salda verejných financií, no tieto opatrenia by nemali poškodzovať
zlepšovanie konkurencieschopnosti francúzskeho hospodárstva.
5.           Rada stanovuje Francúzsku lehotu
v trvaní do 10. júna 2015, aby prijalo účinné opatrenia
a aby v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES)
č. 1467/97 predložilo podrobnú správu o konsolidačnej
stratégii, ktorá má slúžiť na dosiahnutie uvedených cieľov.
Francúzsko by malo predložiť podrobnú správu o i) dodatočných
štrukturálnych diskrečných opatreniach vo výške 0,2 % HDP prijatých
s cieľom zabezpečiť dosiahnutie odporúčaného zlepšenia
štrukturálneho salda v roku 2015; a ii) načrtnutých
kľúčových rozpočtových opatreniach potrebných na dosiahnutie
cieľov v rokoch 2016 a 2017. Zákon o viacročnom
plánovaní verejných financií (Loi de Programmation des Finances Publiques)
by mal byť aktualizovaný s cieľom zohľadniť nové tempo
úpravy. Francúzske orgány by ešte pred uvedeným termínom mali poskytnúť
predbežné nezávislé hodnotenie kľúčových opatrení, na ktorých je
založená úprava v rokoch 2016 a 2017.
6.           Francúzsko by malo Komisii a Hospodárskemu
a finančnému výboru predložiť správu podľa článku 10
nariadenia Rady (EÚ) č. 473/2013 v súlade so špecifikáciami
stanovenými v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 877/2013.
Prvá správa by mala byť predložená do 10. decembra 2015
a následne by sa mala predkladať každých šesť mesiacov.
V správach predkladaných k 10. decembru by sa mali uvádzať
informácie o aktualizovanom návrhu rozpočtu v nadväznosti na
stanovisko Komisie k návrhu rozpočtového plánu na rok 2016.
V správe predkladanej k 10. júnu by sa mali aktualizovať
a ďalej konkretizovať podrobné informácie o osobitných
rozpočtových opatreniach, ktorých prijatie sa plánuje alebo ktoré už boli
prijaté s cieľom dosiahnuť odporúčané zlepšenie
štrukturálneho salda na nasledujúci rok a zabezpečiť
v stanovenej lehote včasné a udržateľné odstránenie
nadmerného deficitu.
Francúzsko
predloží správu o pláne reforiem, ktorý bol prezentovaný v oznámení
zverejnenom 18. februára 2015 a ktorý sa následne ďalej doplní
v národnom programe reforiem, ktorý sa prísne vykoná tak, aby sa zlepšili
vyhliadky v oblasti rastu a aby sa prispelo k dlhodobej
udržateľnosti verejných financií.
Fiškálnu konsolidáciu bude dôležité
podporiť vykonávaním komplexných a ambicióznych štrukturálnych
reforiem v súlade s odporúčaniami Rady určenými Francúzsku
v kontexte európskeho semestra a najmä tých odporúčaní, ktoré sa
týkajú postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.
Toto odporúčanie je určené
Francúzskej republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Všetky dokumenty
týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite vo Francúzsku možno nájsť na
webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2012 – 2017

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/91

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2012 – 2017
   2012/C 219/27
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zahájení novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Spojené kráľovstvo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Spojené kráľovstvo 30. apríla 2012 predložilo svoj konvergenčný program na obdobie rokov 2011/2012 až 2016/2017 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Spojené kráľovstvo postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Vo svojom hĺbkovom preskúmaní dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo zažíva vnútornú nerovnováhu, hoci nie nadmernú.

               (9)

               Podľa bodu 4 Protokolu (č. 15) o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska sa povinnosť vyhýbať sa nadmernému štátnemu deficitu v zmysle článku 126 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie nevzťahuje na Spojené kráľovstvo, kým neprijme euro. V bode 5 uvedeného protokolu sa stanovuje, že Spojené kráľovstvo sa má snažiť predchádzať nadmernému deficitu verejných financií. Rada 8. júla 2008 v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla, že Spojené kráľovstvo má nadmerný deficit.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe je vykonať potrebnú fiškálnu konsolidáciu, aby sa dosiahli vládne fiškálne ciele týkajúce sa čistého dlhu a salda bežného účtu očisteného od cyklických vplyvov. Konvergenčný program neobsahuje strednodobý rozpočtový cieľ ako to uvádzal Pakt o stabilite a raste. V programe sa predpokladá, že lehota na nápravu nadmerného deficitu stanovená v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009 nebude dodržaná a omešká sa o jeden rok. V roku 2014/2015, čo je lehota stanovená Radou, by mal deficit verejných financií dosiahnuť 4,4 % HDP, z čoho na základe (prepočítaného) štrukturálneho salda (5) vyplýva priemerné fiškálne úsilie vo výške 1,25 % HDP medzi rokmi 2010/2011 a 2014/2015, čo je pod hodnotou 1,75 % stanovenou v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Hoci sa vláda neodklonila od svojej stratégie fiškálnej konsolidácie, v prípade ktorej sa pôvodne, na základe predchádzajúcich makroekonomických prognóz, ukazovalo, že umožní dosiahnuť ciele stanovené v rámci postupu pri nadmernom deficite, plnenie rozpočtu a výhľad týkajúci sa jeho plnenia boli ovplyvnené zhoršovaním perspektív hospodárskeho rastu. Príjmové opatrenia boli zavedené predovšetkým na začiatku obdobia úprav v rámci fiškálnej konsolidácie. Takmer 40 % celkovej ročnej fiškálnej konsolidácie plánovanej na roky 2010/2011 až 2014/2015 sa dosiahlo do konca roka 2011/2012 vrátane 30 % z plánovaného zníženia výdavkov a dvoch tretín z plánovaného čistého zvýšenia daní. Potencionálne príjmy vyplývajúce zo zvýšenia efektívnosti daňového systému v dôsledku prepracovania štruktúry sadzieb DPH sa relatívne nedostatočne využívajú.
               Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že deficit verejnej správy dosiahne 8,3 % HDP v roku 2011/2012, 5,9 % HDP v roku 2012/2013, 6,0 % HDP v roku 2013/2014, 4,4 % HDP v roku 2014/2015, 2,9 % HDP v roku 2015/2016 a 1,2 % HDP v roku 2016/2017. Tieto odhady sú o niečo nižšie ako odhady útvarov Komisie, ktoré vo svojej prognóze z jari 2012 očakávajú deficit vo výške 6,1 % HDP v roku 2012/2013 (ktorý by bol na úrovni 7,9 % bez pripravovaného jednorazového prevodu dôchodkového fondu) a 6,5 % HDP v roku 2013/2014. Rozdiely sú spôsobené prognózami nižšieho rastu a úpravami údajov Spojeného kráľovstva, ktoré vykonal Eurostat. Niektoré fiškálne plány vlády sa upravili vo vyhlásení z jesene 2011 s cieľom uprednostniť výdavky, ktorými sa posilňuje rast, avšak verejné investície budú do roku 2014/2015 stále prudko klesať. Očakáva sa, že verejný dlh, ktorého odhad je 94,7 % v roku 2013/2014, dosiahne vrchol v roku 2014/2015.

               (11)

               Tesne pred krízou došlo k prehriatiu trhu s bývaním, keď v kontexte rastúcej nedostatočnej ponuky bytov pomery medzi cenami obytných nehnuteľností a príjmami dosiahli historické maximum, čo viedlo k vysokému hypotekárnemu zadlženiu. Podľa hĺbkového preskúmania Komisie Spojené kráľovstvo trpí vnútornou nerovnováhou v dôsledku vysokého zadlženia domácností. Vzhľadom na vysoký podiel hypotekárnych úverov s variabilnou úrokovou sadzbou sú financie domácností citlivé na zvýšenie úrokových sadzieb, čo má prostredníctvom finančného sektora potenciálne destabilizačný dominový efekt na hospodárstvo ako celok. Udržateľné a značné zníženie zadlženia domácností je možné iba v prípade, že sa znížia ceny obytných nehnuteľností v pomere k disponibilnému príjmu. Pokiaľ by však k zníženiu nominálnych cien obytných nehnuteľností malo dôjsť rýchlo, viedlo by to k riziku, že by malo mnoho domácností záporný majetok. Z dôvodu reštriktívneho systému plánovania, ako aj konjunkturálneho oslabenia, zostáva bytová výstavba na rekordne nízkej úrovni a aktivita na trhu s bývaním zostáva takisto slabá. V novembri 2011 vláda uverejnila svoju stratégiu bývania pre Anglicko, ktorej cieľom je stimulovať bytovú výstavbu, ale čistý vplyv nového systému na rozvoj bývania zostáva značne neistý. Stratégia bývania sa takisto nezaoberala otázkou zdaňovania majetku, pričom systém v Spojenom kráľovstve spája regresívnu opakujúcu sa daň (miestnu daň) s progresívnou daňou z transakcií (daň z prevodu a prechodu nehnuteľností – SDLT), ktoré môžu zohrávať úlohu v cyklickom vývoji rozpočtových príjmov a finančnej stability. V rozpočte na rok 2012 sa sadzby SDLT upravili, avšak celkovo sa v tejto oblasti uskutočnili iba malé zmeny.

               (12)

               Spojené kráľovstvo je konfrontované s rastúcimi problémami s nezamestnanosťou a individuálnou účasťou na trhu práce. Nezamestnanosť vo Veľkej Británii v súčasnosti dosahuje 8,4 %. Nezamestnanosť mladých ľudí je omnoho vyššia, na úrovni 22,2 %, a vyše 38 % nezamestnaných v Spojenom kráľovstve je vo veku do 25 rokov. Celkovo17,7 % mladých ľudí (16 – 24 rokov) nie je zamestnaných a nezúčastňuje sa na vzdelávaní ani na odbornej príprave. Zamestnanosť v súkromnom sektore mierne vzrástla, nie však dostatočne na to, aby vyrovnala zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore a rast počtu pracovných síl. Spojené kráľovstvo má prebytok nízkokvalifikovaných pracovníkov, po ktorých klesá dopyt, a nedostatok pracovníkov s vysokokvalitnými odbornými a technickými zručnosťami, ktorí sú potrební najmä v sektoroch výroby a vývozu, v ktorých má Spojené kráľovstvo relatívne slabú výkonnosť. Hlavný dôraz v politike odborného vzdelávania a prípravy (VET – vocational education and training) sa kladie na základné zručnosti a kvalifikáciu úrovne 2, zatiaľ čo hospodárstvo čoraz viac požaduje vyššie kvalifikácie v rámci VET. Spojené kráľovstvo má takisto naďalej relatívne vysoký počet dospelých s veľmi zlými základnými zručnosťami, pokiaľ ide o čítanie, písanie a počítanie, ktorí nemajú veľmi dobrú východiskovú pozíciu, aby mohli využiť odbornú prípravu. Predčasné ukončenie školskej dochádzky sa od roku 2005 zvýšilo o 3,3 percentuálneho bodu a s podielom 14,9 % sa nachádza sa nad priemerom EÚ; je nevyhnutné naďalej poskytovať podporu rodinám s nízkymi príjmami, aby sa predchádzalo predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky mladých ľudí.

               (13)

               Vláda má k dispozícii program reformy sociálneho zabezpečenia, aby sa pomohlo zamestnať sa väčšiemu počtu ľudí, pričom by sa podporovali najzraniteľnejšie osoby. Univerzálny úver (Universal Credit), ktorý je zameraný na zjednodušenie systému dávok, však ešte nie je zavedený. Vláda musí prijať opatrenia, aby zabezpečila, že pozitívny vplyv nových politík na zamestnanosť a príjmy nebude prevážený znížením súm, ktoré sú k dispozícii na dávky, čo by mohlo zvyšovať riziko, že sa zvýši chudoba, najmä chudoba rodín s deťmi. Jeden z nezávislých odhadov predpovedá, že v roku 2020/2021 absolútna chudoba detí dosiahne najvyššiu úroveň od rokov 2001/2002 a vláda nesplní ciele, pokiaľ ide o zníženie chudoby detí, ktoré sú stanovené v zákone o chudobe detí (child poverty act). Vláda by mala podniknúť kroky na zabezpečenie dostupnej starostlivosti o deti, najmä v prípade ľudí s nízkymi príjmami. Akékoľvek znižovanie podpory starostlivosti o deti by mohlo problém zhoršiť.

               (14)

               Podmienky financovania sú naďalej ťažké, najmä pre malé a stredné podniky, a čistý objem pôžičiek podnikateľskému sektoru bol v roku 2011 negatívny. Výsledky prieskumu ukazujú, že značný počet malých a stedných podnikov je limitovaný úvermi a že potenciálne problémy sa môžu objavovať aj na strane dopytu. Okrem toho prístup k nebankovým úverom zostáva do značnej miery obmedzený na väčšie podniky a hospodárska súťaž v bankovom sektore je nedostatočná. Bez ohľadu na opatrenia, ktoré prijali orgány, aby túto situáciu zlepšili, pracovná skupina pre alternatívne trhy s dlhopismi vedená Timom Breedonom predpovedala v priebehu nasledujúcich piatich rokov pretrvávajúci značný nedostatok finančných prostriedkov, najmä v prípade malých a stedných podnikov.

               (15)

               Spojené kráľovstvo je konfrontované s výzvou zlepšiť svoju energetickú a dopravnú infraštruktúru, čo je spojené s potrebou položiť základy pre dlhodobý rast a konkurencieschopnosť a bojovať s príčinami nedostatočnej vonkajšej konkurencieschopnosti Spojeného kráľovstva vo výrobných odvetviach. Vzhľadom na potrebu nahradenia veľkej časti existujúcich výrobných kapacít, ktorých životnosť skončí v nasledujúcich desiatich rokoch, a na potrebu dodržania povinnosti týkajúcej sa energie z obnoviteľných zdrojov a prísnejších noriem týkajúcich sa emisií uhlíka, Spojené kráľovstvo potrebuje značné investície do existujúcich kapacít výroby elektriny. Odvetvie dopravy Spojeného kráľovstva čelí nedostatočnej kapacite a kvalite svojich sietí, čo by mohlo byť kontraproduktívne, pokiaľ ide o vládny cieľ preorientovať hospodárstvo Spojeného kráľovstva na investície a vývoz. V rámci vládnej stratégie fiškálnej konsolidácie sa čisté verejné investície do roku 2014/2015 radikálne znížia, čo predstavuje riziko zhoršenia existujúceho tlaku na dopravnú infraštruktúru, pokiaľ nebude možné zabezpečiť alternatívne zdroje financovania.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (18)

               Na základe výsledkov hĺbkového preskúmania uskutočneného Komisiou podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/11 a tohto posúdenia Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčanie podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 je premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní 2, 3 a 6.

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmito cieľmi:

               1.

               Plne vykonávať rozpočtovú stratégiu na finančný rok 2012/2013 a nasledujúce roky, podporovanú dostatočne konkrétnymi opatreniami, s cieľom zabezpečiť včasnú nápravu nadmerného deficitu udržateľným spôsobom a dosiahnuť mieru štrukturálnej úpravy stanovenú v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, ako aj trvale znižovať vysokú mieru verejného dlhu. S výhradou posilnenia rozpočtovej stratégie na finančný rok 2013/2014 a nasledujúce roky uprednostňovať výdavky podporujúce rast, aby sa zabránilo riziku, že ďalšie oslabenie strednodobej vyhliadky pre rast bude mať negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

               2.

               Riešiť destabilizačný vplyv vysokých a nestálych cien obytných nehnuteľností a vysokého zadlženia domácností prostredníctvom vykonávania komplexného programu reforiem bývania so zámerom zvýšiť ponuku bývania a zmierniť problémy týkajúce sa dostupnosti a potreby štátneho subvencovania bývania. Pokračovať v ďalších reformách trhu s bývaním vrátane trhov s hypotekárnymi úvermi a s nájomným bývaním, finančnej regulácie a zdaňovania majetku, aby sa zabránilo prílišnej volatilite a narušeniam trhu s bývaním.

               3.

               Pokračovať v zlepšovaní zamestnateľnosti mladých ľudí, najmä tých, ktorí nie sú zamestnaní, ani sa nezúčastňujú sa na vzdelávaní/odbornej príprave, vrátane využívania Youth Contract. Zabezpečiť, aby sa do programov učňovského vzdelávania zapojilo viac mladých ľudí, klásť dostatočný dôraz na pokročilé zručnosti a zručnosti na vyššej úrovni a zapojiť viac malých a stredných podnikov. Prijať opatrenia na zníženie vysokého podielu mladých ľudí vo veku 18 až 24 rokov, ktorí majú veľmi zlé základné zručnosti.

               4.

               Posilniť opatrenia na uľahčenie integrácie ľudí z domácností nezamestnaných osôb na trhu práce. Zabezpečiť, aby plánované reformy sociálneho zabezpečenia neviedli k zvýšeniu chudoby detí. Plne vykonávať opatrenia, ktorých zámerom je uľahčenie prístupu k službám starostlivosti o deti.

               5.

               Ďalej zlepšovať prístup súkromného sektora, najmä malých a stredných podnikov, k bankovému a nebankovému financovaniu. Podporovať hospodársku súťaž v bankovom sektore, najmä prostredníctvom opatrení na zníženie prekážok vstupu, na zvýšenie transparentnosti a uľahčenie zmeny banky podľa odporúčaní nezávislej komisie pre bankovníctvo (Independent Commission on Banking) a preskúmať možnosti zlepšenia prístupu k rizikovému kapitálu a iným formám nebankovým úverov.

               6.

               Vykonávať dlhodobú stratégiu na zlepšenie kapacity a kvality sieťovej infraštruktúry Spojeného kráľovstva vrátane opatrení na riešenie tlaku v dopravných a energetických sieťach prostredníctvom podpory efektívnejších a dôkladnejších procesov plánovania a rozhodovania a využitia vhodných verejných alebo súkromných mechanizmov financovania.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 23.7.2011, s. 12.

      (5)  Saldo očistené od cyklických výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v rámci programu podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na roky 2012 – 2016

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/31

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na roky 2012 – 2016
   2012/C 219/09
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo bol začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politík ex ante zakotvenej v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej stanovila, že Francúzsko bude jedným z členských štátov, v prípade ktorého sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Vyzdvihla potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy obvyklých podmienok poskytovania úverov hospodárstvu, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a riešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zahrnuté do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Francúzsko 4. mája 2012 predložilo svoj aktualizovaný program stability na roky 2012 – 2016 a 13. apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť ich vzájomné prepojenie sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či Francúzsko postihli makroekonomické nerovnováhy. Komisia dospela k záveru, že Francúzsko čelí nerovnováham, ale nie nadmerným.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz programu, je optimistický. Podľa prognóz útvarov Komisie z jari 2012 mal rast HDP v roku 2012 dosiahnuť 0,5 % a 1,3 % v roku 2013 v porovnaní s 0,7 % a 1,75 % podľa programu stability. Potom, čo sa v roku 2011 dosiahol nižší deficit, ako sa očakávalo (5,2 % HDP), v programe stability sa plánuje jeho zníženie na 3 % HDP v roku 2013, čo je termín stanovený Radou na nápravu nadmerného deficitu, a takisto sa plánuje, že konsolidácia bude pokračovať, kým sa v roku 2016 nedosiahne vyrovnaný rozpočet. Očakáva sa, že sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálne vyrovnaný rozpočet, dosiahne v období programu stability. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Plánované priemerné ročné fiškálne úsilie v rokoch 2010 – 2013, založené na (prepočítanom) štrukturálnom rozpočtovom salde (5), je v súlade s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009. Aby sa dosiahol strednodobý rozpočtový cieľ, na roky 2014 – 2016 sa plánuje ročný pokrok v štrukturálnom vyjadrení zodpovedajúci ďalším 0,7 % HDP. Podľa programu stability je tempo rastu verejných výdavkov, keď sa zohľadnia diskrečné príjmové opatrenia, v súlade s referenčnou hodnotou, ktorá sa týka výdavkov, uvedenou v Pakte stability a rastu. Proces úprav uvedený v programe stability podlieha rizikám. Makroekonomický scenár by sa mohol ukázať ako menej priaznivý v porovnaní s prognózou útvarov Komisie z jari 2012.
               Opatrenia nie sú dostatočne spresnené, aby sa dosiahli ciele na rok 2013 a nasledujúce roky a aby sa dosiahlo odporúčané priemerné ročné fiškálne úsilie. Okrem toho sú výsledky Francúzska, pokiaľ ide o plnenie cieľov týkajúcich sa výdavkov, zmiešané. Preto nemožno zabezpečiť, že sa do roku 2013 dosiahne náprava nadmerného deficitu, pokiaľ sa dostatočne nespresnia plánované opatrenia a nezavedú sa podľa potreby dodatočné opatrenia. Očakáva sa, že miera zadlženia, ktorá v roku 2011 predstavovala 85,8 % HDP, dosiahne 89,2 % v roku 2013 a v roku 2016 sa zníži na 83,2 %. Podľa programu stability sa referenčná hodnota týkajúca sa znižovania dlhu dosiahne na konci prechodného obdobia (2016).

               (11)

               Hoci boli v druhej polovici roka 2011 a vo februári 2012 prijaté dodatočné konsolidačné opatrenia, vykonávanie fiškálnej konsolidácie naďalej predstavuje veľkú výzvu. Na obnovenie udržateľnej fiškálnej pozície je potrebné vyhnúť sa prekročeniu výdavkov prostredníctvom posilneného fiškálneho úsilia založeného na plne špecifikovaných opatreniach. Okrem toho by bolo vhodné, aby Francúzsko s cieľom uľahčiť plánovanú nápravu nadmerného deficitu využilo príležitosti na urýchlenie zníženia deficitu. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií a primeranosť budúcich dôchodkov, postupne sa uplatňuje dôchodková reforma z roku 2010. Nie je však isté, že systém bude do roku 2018 vyvážený, ako sa plánovalo, ak zamestnanosť a rast budú nižšie, ako sa predpokladalo, a je pravdepodobné, že tento systém sa po roku 2020 dostane do deficitu. Okrem toho novo vytvorený riadiaci výbor, ktorý bol zriadený, aby vydával výročné stanovisko k finančnej situácii rôznych dôchodkových systémov a k podmienkam požadovaným na zabezpečenie vyrovnaných účtov do roku 2018, takéto stanovisko v roku 2011 nevydal, čo sťažuje posúdenie udržateľnosti dôchodkového systému.

               (12)

               Fungovanie francúzskeho trhu práce by sa zlepšilo ďalším znížením segmentácie trhu práce. Na základe zmluvy o profesionálnom zabezpečení (professional security contract – CSP), ktorá bola zavedená zákonom z júla 2011 a ktorá je výsledkom zlúčenia dvoch už existujúcich zmlúv, preberajú povinnosť poskytovania poradenstva v prípade prepúšťania verejné služby zamestnanosti (Pôle emploi). Ide o pozitívny, avšak obmedzený krok. Bolo prijatých viacero ďalších opatrení, alebo sa o nich diskutuje, s cieľom poskytnúť pružné formy pracovných dojednaní spoločnostiam, ktoré čelia dočasným ťažkostiam. Neriešia však konkrétne segmentáciu trhu práce. Okrem toho z preskúmania právnych predpisov na ochranu zamestnanosti vyplýva, že postup týkajúci sa individuálneho prepúšťania naďalej zahŕňa neistoty a potenciálne veľké náklady pre zamestnávateľov. A nakoniec je dôležité zabezpečiť, aby každý vývoj minimálnej mzdy podporoval zamestnanosť, najmä pracovníkov s nízkou kvalifikáciou a bez skúseností.

               (13)

               Po dôchodkovej reforme sa opatrenia prijaté na podporu zamestnanosti starších pracovníkov vrátane požiadavky, aby spoločnosti aktívne riadili záležitosti týkajúce sa veku, uberajú správnym smerom. Súvisiace akčné plány však vo všeobecnosti nie sú ambiciózne a nezahŕňajú opatrenia, ako je zníženie pracovného času alebo ponúkanie pracovných miest, ktoré by boli osobitne prispôsobené starším pracovníkom. Okrem toho môžu niektoré aspekty systému dávok v nezamestnanosti pre starších pracovníkov (trvanie) viesť k nedostatočnej motivácii pracovať. A nakoniec je potrebná ambicióznejšia stratégia v oblasti vzdelávania dospelých, aby sa zvýšila ich zamestnateľnosť.

               (14)

               S cieľom riešiť nezamestnanosť mladých ľudí sa francúzske orgány zaviazali, že do roku 2015 zvýšia počet učňovských miest zo 600 000 na 800 000. V rokoch 2011 a 2012 sa zaviedlo viacero opatrení s cieľom zvýšiť kvóty učňov v spoločnostiach a posilniť sankcie pre spoločnosti, ktoré by ich nedodržali. Napriek týmto opatreniam je celkový počet učňovských miest ďaleko od cieľa. Zdá sa, že je potrebné posilniť zosúlaďovanie potrieb mládeže a spoločností. V prípade politík, ktorými sa rieši nezamestnanosť mladých ľudí, by bol preto prínosom väčší súlad medzi zručnosťami vyučovanými vo vzdelávacom systéme a potrebami trhu práce.

               (15)

               Zlúčenie úradu sprostredkujúceho zamestnanie (ANPE) a úradu podpory v nezamestnanosti (UNEDIC) do jedného orgánu (Pôle emploi) doteraz neviedlo k očakávaným výsledkom, pokiaľ ide o účinnosť a kvalitu služieb. Nová viacročná tripartitná dohoda podpísaná v januári 2012 (medzi vládou, sociálnymi partnermi a Pôle emploi) o fungovaní a službách Pôle emploi na roky 2012 – 2014 predstavuje krok správnym smerom. Zostáva však viacero cieľov, ktoré ešte treba stanoviť, čo v tomto štádiu sťažuje posúdenie ambície reformy. Jej vierohodnosti bránia rozpočtové prekážky a prekážky v oblasti ľudských zdrojov týkajúce sa verejných služieb zamestnanosti.

               (16)

               Vo februári 2012 sa Francúzsko rozhodlo zvýšiť DPH o 1,6 percentuálneho bodu na 21,2 % a sociálne odvody z kapitálových príjmov a ziskov o 2 percentuálne body na 15,5 % s cieľom kompenzovať nižšie sociálne príspevky zamestnávateľov. Nová vláda tiež oznámila svoj úmysel zrevidovať uvedené opatrenie a v priebehu roka 2012 prijať fiškálnu reformu. Ide o vhodné opatrenie na zavedenie vyváženejšieho daňového systému, ktorý presúva daňové zaťaženie mimo práce. Ako sa uviedlo v hĺbkovom preskúmaní makroekonomických nerovnováh, ktoré uskutočnili útvary Komisie, mohlo by to viesť k zlepšeniu nákladovej konkurencieschopnosti francúzskeho vývozu s potenciálne pozitívnym vplyvom na ziskovosť firiem a z dlhodobejšieho hľadiska na investície a necenovú konkurencieschopnosť. Reforma má však príliš úzke zameranie. Okrem toho sprevádzalo úsilie vynaložené na zníženie daňových výdavkov aj zvýšenie sadzieb, čo má sklon zvýšiť už i tak vysoké daňové zaťaženie práce. Francúzsko má druhý najnižší podiel environmentálnych daní v EÚ v oblasti daňových príjmov, čo necháva značný priestor na zvyšovanie týchto daní. A nakoniec, hoci Francúzsko v roku 2011 posúdilo efektívnosť rôznych daňových výdavkov pri dosahovaní cieľov v oblasti zamestnanosti alebo sociálnych cieľov, je potrebné ešte preskúmať predovšetkým niektoré znížené sadzby DPH.

               (17)

               Hoci bolo prijatých viacero reforiem na zjednodušenie podnikateľského prostredia a odstránenie obmedzení týkajúcich sa niektorých viazaných živností a regulovaných profesií, tieto reformy sú nedostatočné, pokiaľ ide o riešenie prekážok vstupu a reštriktívnych podmienok vykonávania mnohých iných živností a profesií (napríklad veterinárni lekári, vodiči taxíkov, zdravotníctvo, právnické profesie vrátane notárov). V dôsledku toho je potrebné uskutočniť horizontálnejšie a systematickejšie preskúmanie zostávajúcich obmedzení týkajúcich sa vstupu do regulovaných profesií a ich vykonávania s cieľom posúdiť ich nevyhnutnosť a primeranosť. Pokiaľ ide o maloobchod, distribútori by mali mať možnosť slobodne stanoviť svoje ceny a iné obchodné podmienky, aby spotrebitelia mohli mať výhody z nižších cien. Spotrebitelia by takisto mohli mať prospech z iných opatrení podporujúcich hospodársku súťaž v tomto vysoko koncentrovanom sektore, ako napríklad zo zrušenia alebo preskúmania obmedzení týkajúcich sa územného plánovania a zjednodušenia postupov pri zriaďovaní nových distribučných kanálov.

               (18)

               Intenzita hospodárskej súťaže v niektorých sieťových odvetviach (veľkoobchod s elektrinou, železničný sektor) by sa mala posilniť, keďže reformy, ktoré sa doteraz uskutočnili v týchto sektoroch, viedli len k čiastočným výsledkom. Miera koncentrácie na trhu s elektrickou energiou je stále jednou z najvyšších v Únii. Zatiaľ čo zákon o novej organizácii trhov s elektrinou (zákon o NOME) mal pozitívny vplyv na hospodársku súťaž, je nevyhnutné podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie prístupu alternatívnych prevádzkovateľov k výrobnej kapacite vo Francúzsku, ako napríklad k výrobe elektriny s využitím vody. Pokiaľ ide o železničnú dopravu, vstup nových spoločností zostáva obmedzený v nákladnej aj medzinárodnej osobnej doprave; v nákladnej doprave takisto pretrvávajú technické prekážky, ktoré bránia nediskriminačnému prístupu.

               (19)

               Francúzsky podiel na trhu vývozu sa v rokoch 2005 až 2010 znížil o 19,4 %, čo predstavuje jedno z najväčších znížení medzi členskými štátmi, pričom toto zníženie vysoko presahuje hranicu stanovenú v správe o mechanizme varovania, ktorú prijala Komisia 14. februára 2012. Útvary Komisie vo svojom hĺbkovom preskúmaní týkajúcom sa Francúzska dospeli k záveru, že straty podielov na vývozných trhoch sú spôsobené zhoršením nákladovej aj necenovej konkurencieschopnosti, a to predovšetkým necenovej konkurencieschopnosti. Najmä zvýšenie jednotkových nákladov práce malo silný vplyv na ziskovosť francúzskych spoločností a znížilo ich schopnosť rásť, uskutočniť potrebné investície na zlepšenie ich výkonnosti, ako aj schopnosť inovovať. Politiky prijaté na posilnenie inovácie v súkromnom sektore by sa mali monitorovať a doplniť o opatrenia na obnovenie ziskovosti francúzskych spoločností.

               (20)

               Francúzsko prijalo niekoľko záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Tieto záväzky a plnenie záväzkov predložených v roku 2011 sa vzťahujú na podporu zamestnanosti, zlepšenie hospodárskej súťaže a posilnenie udržateľnosti verejných financií. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach.

               (21)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska. Posúdila program stability a národný program reforiem a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie poskytnutím vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietajú do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premieta najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (23)

               Rada na základe výsledkov hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem Francúzska na rok 2012 a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa premietajú najmä do nižšie uvedených odporúčaní 2, 4 a 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko prijalo v rokoch 2012 – 2013 opatrenia s týmito cieľmmi:

               1.

               Posilniť a vykonať rozpočtovú stratégiu podporovanú dostatočne spresnenými opatreniami, najmä pokiaľ ide o výdavky, na rok 2012 a nasledujúce roky, aby sa zabezpečila náprava nadmerného deficitu do roku 2013 a úspech v úsilí o štrukturálnu úpravu, ako sa uvádza v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Následne zabezpečiť primerané úsilie o štrukturálnu úpravu, aby sa dosiahol dostatočný pokrok, pokiaľ ide o strednodobý rozpočtový cieľ, vrátane dosiahnutia referenčnej hodnoty týkajúcej sa výdavkov, a zabezpečiť dostatočný pokrok pri dodržiavaní referenčnej hodnoty týkajúcej sa znižovania dlhu. Pokračovať v preskúmavaní udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému a v prípade potreby prijať dodatočné opatrenia.

               2.

               Zaviesť ďalšie reformy na boj proti segmentácii trhu práce prostredníctvom preskúmania vybraných aspektov právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, a to po porade so sociálnymi partnermi v súlade s vnútroštátnymi postupmi, najmä v súvislosti s individuálnym prepúšťaním. Naďalej zabezpečovať, aby každý vývoj minimálnej mzdy podporoval vytváranie pracovných miest a konkurencieschopnosť. Prijať opatrenia na zvýšenie účasti dospelých na celoživotnom vzdelávaní.

               3.

               Prijať opatrenia týkajúce sa trhu práce, aby sa zabezpečilo, že starší pracovníci zotrvajú v zamestnaní dlhšie. Zlepšiť zamestnateľnosť mladých ľudí, najmä tých, v prípade ktorých je riziko nezamestnanosti najvyššie, napríklad prostredníctvom zavádzania väčšieho počtu učňovských schém vyššej kvality, ktoré účinne riešia ich potreby. Zintenzívniť aktívne politiky trhu práce a zabezpečiť, aby verejné služby zamestnanosti boli pri poskytovaní individuálnej podpory účinnejšie.

               4.

               Prijať ďalšie opatrenia na zavedenie jednoduchšieho a vyváženejšieho daňového systému prostredníctvom presunutia daňového zaťaženia z práce na iné formy zdaňovania, ktoré majú menší vplyv na rast a vonkajšiu konkurencieschopnosť, a to najmä na environmentálne a spotrebné dane. Pokračovať v úsilí o zníženie a zefektívnenie daňových výdavkov (najmä tých, ktoré motivujú k zadlženosti). Preskúmať, či súčasné znížené sadzby DPH podporujú rast a tvorbu pracovných miest.

               5.

               Pokračovať v úsilí o odstránenie neopodstatnených obmedzení týkajúcich sa viazaných živností a regulovaných profesií, najmä v službách a maloobchode. Prijať ďalšie opatrenia na liberalizáciu sieťových odvetví, najmä vo veľkoobchode s elektrickou energiou, rozvíjať kapacitu vzájomného prepojenia v energetike a uľahčiť vstup nových prevádzkovateľov do odvetvia železničnej nákladnej dopravy a medzinárodnej osobnej dopravy.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 213, 20.7.2011, s. 8.

      (5)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2011 – 2015

text:
               21.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 215/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2011 – 2015
   2011/C 215/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Rada 7. decembra 2010 prijala vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ (3) o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku na obdobie troch rokov na základe ustanovení zmluvy a nariadenia (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus (4). V sprievodnom memorande o porozumení podpísanom 16. decembra 2010 a jeho prvej aktualizácii sa ustanovujú podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých sa poskytuje finančná pomoc. Vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ bolo zmenené a doplnené vykonávacím rozhodnutím 2011/326/EÚ (5). Prvá aktualizácia memoranda o porozumení bola podpísaná 18. mája 2011.

               (4)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (6)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (7)

               Dňa 29. apríla 2011 Írsko predložilo aktualizáciu svojho programu stability na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť ich vzájomné prepojenia boli tieto dva programy posúdené súčasne.

               (8)

               V dôsledku krízy došlo k zásadnej korekcii rozsiahlych nerovnováh vzniknutých počas rozmachu v predchádzajúcich rokoch. V rokoch 2007 až 2010 reálny HDP klesol o 12 % a zamestnanosť takmer o 13 %, pričom došlo k zvýšeniu nezamestnanosti zo 4,6 % v roku 2007 na 13,6 % v roku 2010. Viedlo to takisto k dramatickému zhoršeniu verejných financií, keď pomer celkového deficitu verejných financií dosiahol v rokoch 2008 a 2009 dvojciferné hodnoty. V roku 2010 celkový deficit verejných financií dosiahol 32,4 % HDP, a to vrátane podporných opatrení z finančného sektora vo výške 20,5 % HDP. Pomer dlhu k HDP sa zvýšil z 25 % v roku 2007 na 96 % v roku 2010.

               (9)

               Realizácia programu finančnej pomoci EÚ/MMF prebieha podľa plánu. Dohodnuté fiškálne opatrenia sa vykonali, fiškálny cieľ na rok 2010 sa splnil a fiškálne výsledky v prvom štvrťroku 2011 boli takisto v súlade s cieľmi programu pomoci. Predpokladá sa, že aj napriek úprave nominálneho HDP v roku 2011 smerom nadol celkový deficit verejných financií v roku 2011 zostane pod stropom programu pomoci. Významný pokrok sa dosiahol pri reformovaní bankového systému a prijali sa kroky na dosiahnutie cieľom štrukturálnej reformy.

               (10)

               Na základe hodnotenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 je Rada toho názoru, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je realistický. Cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu stability je znížiť celkový deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v lehote plánovanej v odporúčaní Rady z 3. decembra 2010. Program stability sa zameriava na dosiahnutie deficitu v roku 2011 na úrovni 10 % HDP, v roku 2012 na úrovni 8,6 % HDP, v roku 2013 na úrovni 7,2 % HDP, v roku 2014 na úrovni 4,7 % HDP a do konca obdobia programu stability v roku 2015 na úrovni 2,8 % HDP. Táto cesta je podporovaná konsolidačnými opatreniami na úrovni 3,8 % HDP vykonávanými v rozpočte na rok 2011 a rozsiahlymi konsolidačnými opatreniami na úrovni 5,9 % HDP v rokoch 2012 – 2014, ako aj ďalším nešpecifikovaným konsolidačným úsilím na úrovni viac ako 1 % HDP v roku 2015. V programe stability sa preformuloval strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni – 0,5 % HDP, ktorý sa nedosiahol v období programu stability. Podľa posledných posúdení Komisie, riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia ako vysoké. Na zlepšenie udržateľnosti verejných financií je potrebné dosiahnuť dostatočné primárne prebytky počas strednodobého obdobia a ďalej reformovať írsky systém sociálneho zabezpečenia.

               (11)

               Írsko v rámci Paktu Euro Plus prijalo niekoľko záväzkov, ktoré boli predložené 3. mája 2011. Tieto záväzky zahŕňajú konkrétne opatrenia na podporu konkurencieschopnosti, ako aj reformovanie mechanizmov stanovovania miezd, otvorenie niektorých profesionálnych služieb hospodárskej súťaži, posilnenie výskumu a inovácie, upevnenie finančnej stability, najmä mechanizmov riešenia kríz a zlepšenie udržateľnosti verejných financií prostredníctvom strednodobého rozpočtového rámca, reformovania dôchodkov a zvýšenia veku odchodu do dôchodku.

               (12)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus, pričom nezohľadnila len ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj to, či dodržali pravidlá a usmernenia EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí EÚ tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú vstupy na úrovni EÚ. V tomto kontexte Komisia zdôrazňuje naliehavosť vykonania plánovaných opatrení v súlade s vykonávacím rozhodnutím 2011/77/EÚ.

               (13)

               Vzhľadom na toho posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ zo 7. decembra 2010 Rada preskúmala aktualizáciu programu stability Írska na rok 2011 a svoje stanovisko (6). Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Írska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko:
   vykonalo opatrenia ustanovené vo vykonávacom rozhodnutí 2011/77/EÚ zmenenom a doplnenom vykonávacím rozhodnutím zo 2011/326/EÚ a ďalej špecifikované v memorande o porozumení zo 16. decembra 2010 a jeho aktualizácii z 18. mája 2011.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34.

      (4)  Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 147, 2.6.2011, s. 17.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.