title: Odporúčanie Rady z 22. mája 2019 týkajúce sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve

text:
               5.6.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 189/4

      ODPORÚČANIE RADY
      z 22. mája 2019
      týkajúce sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve
      (2019/C 189/02)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 165,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  V rámci Európskeho piliera sociálnych práv (1) sa v jeho 11. zásade uvádza, že všetky deti majú právo na cenovo dostupné a kvalitné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve. To je v súlade s Chartou základných práv Európskej únie (2), v ktorej sa vzdelanie uznáva ako právo, ako aj s Dohovorom Organizácie Spojených národov o právach dieťaťa a s cieľom udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov č. 4.2, v rámci ktorého sa predpokladá, že všetky dievčatá a chlapci by mali mať do roku 2030 prístup ku kvalitnému rozvoju, starostlivosti a predprimárnemu vzdelávaniu v ranom detstve.

                  (2)

                  Európska komisia vo svojom oznámení s názvom „Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou“ (3) vytyčuje víziu európskeho vzdelávacieho priestoru, pričom uznáva úlohu vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve pri budovaní pevných základov pre vzdelávanie v škole a počas celého života. V záveroch Rady o rozvoji škôl a excelentnej výučbe (4) a v odporúčaní Rady o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (5) sa opätovne zdôraznila kľúčová úloha, ktorú môžu vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve zohrávať pri podpore vzdelávania všetkých detí, ich blaha a rozvoja.

                  (3)

                  Tvorcovia politiky aj výskumní pracovníci uznávajú, že práve v ranom veku (6) si deti vytvárajú základ a schopnosť učiť sa počas celého života. Vzdelávanie je postupný proces; vybudovanie pevného základu v ranom veku je nevyhnutnou podmienkou pre rozvoj kompetencií na vyššej úrovni a pre úspech vo vzdelávaní a rovnako je zásadné i pre zdravie a blahobyt detí. Preto je vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve potrebné považovať za základ systémov vzdelávania a odbornej prípravy a mali by byť neoddeliteľnou súčasťou kontinua vzdelávania.

                  (4)

                  Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve je prínosom pre všetky deti a najmä pre deti v znevýhodnenej situácii. Pomáha zabrániť vzniku skorých rozdielov v zručnostiach, a preto je zásadným nástrojom v boji proti nerovnostiam a chudobe v dôsledku nízkeho stupňa dosiahnutého vzdelania. Poskytovanie vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve musí byť súčasťou integrovaného balíka politických opatrení vychádzajúceho z práv detí, a to s cieľom zlepšiť výsledky v prospech detí a nájsť východisko z medzigeneračného bludného kruhu znevýhodnenia. Zlepšenie poskytovania týchto služieb tak pomáha plniť záväzky prijaté v odporúčaní Komisie s názvom „Investovať do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia“ (7) a odporúčanie Rady z roku 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch (8).

                  (5)

                  Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve má mnohoraké prínosy (9) tak pre jednotlivcov, ako aj pre spoločnosť ako celok, a to od lepšej úrovne dosiahnutého vzdelania a výsledkov na trhu práce až po menej sociálnych a vzdelávacích intervencií a súdržnejšie a inkluzívnejšie spoločnosti. Deti, ktoré absolvovali viac ako rok vzdelávania v ranom detstve, dosiahli v rámci štúdií PIRLS (10) a PISA (11) v jazyku a matematike lepšie výsledky. Účasť na kvalitnom vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve sa takisto ukázala byť dôležitým faktorom pre predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky (12).

                  (6)

                  Vzdelávanie a starostlivosť od najskorších fáz zohráva kľúčovú úlohu v tom, ako sa naučiť spolunažívať v heterogénnych spoločnostiach. Tieto služby môžu posilniť sociálnu súdržnosť a začlenenie niekoľkými spôsobmi. Môžu slúžiť ako miesta stretávania rodín. Môžu prispieť k rozvoju jazykových kompetencií detí tak v jazyku, v ktorom sa poskytuje služba, ako aj v prvom jazyku (13). Prostredníctvom sociálno-emocionálneho učenia môžu skúsenosti zo vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve umožniť deťom naučiť sa, ako byť empatické, a dozvedieť sa o svojich právach, rovnosti, tolerancii a rozmanitosti.

                  (7)

                  Návratnosť investícií v raných fázach vzdelávania je najvyššia zo všetkých štádií vzdelávania, a to najmä u detí, ktoré sú v znevýhodnenej situácii (14). Výdavky na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve predstavujú skorú investíciu do ľudského kapitálu s vysokou návratnosťou.

                  (8)

                  Dostupnosť, prístupnosť a cenová dostupnosť vysokokvalitných zariadení starostlivosti o deti sú okrem toho kľúčovými faktormi, ktoré ženám, ale aj mužom, ktorí majú opatrovateľské povinnosti, umožňujú zúčastňovať sa na trhu práce, ako sa uznalo na zasadnutí Európskej rady v Barcelone v roku 2002, v Európskom pakte pre rodovú rovnosť (15) a v oznámení Komisie o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom prijatom 26. apríla 2017 (16). Zamestnanosť žien priamo prispieva k zlepšeniu sociálno-ekonomickej situácie domácností a k hospodárskemu rastu.

                  (9)

                  Investovanie do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve je dobrou investíciou len vtedy, ak majú služby vysokú kvalitu, sú prístupné, cenovo dostupné a inkluzívne. Preukázalo sa, že prínosy majú len vysokokvalitné služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve; služby nízkej kvality majú na deti a na spoločnosť ako celok výrazný negatívny vplyv (17). Je potrebné, aby sa v rámci politických opatrení a reforiem uprednostnili kvalitatívne aspekty.

                  (10)

                  Celkovo sú výdavky členských štátov na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve výrazne nižšie, ako na primárne vzdelávanie. Ako vyplýva zo správy hodnotiacej pokrok v súvislosti s barcelonskými cieľmi (18), v rámci služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve nie je v súčasnosti k dispozícii dostatok voľných miest a dopyt prevyšuje ponuku takmer vo všetkých krajinách. Nedostatočná dostupnosť, prístupnosť a cenová dostupnosť sa ukázali byť jednou z hlavných prekážok využívania týchto služieb (19).

                  (11)

                  Európsky parlament vo svojom uznesení zo 14. septembra 2017 o novom programe v oblasti zručností pre Európu (20) vyzýva členské štáty na zvýšenie kvality a rozšírenie prístupu k vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve a na riešenie nedostatočnej infraštruktúry, ktorá by ponúkala kvalitné a dostupné zariadenia starostlivosti o deti pre všetky príjmové kategórie, ako aj zváženie poskytovania voľného prístupu rodinám žijúcim v chudobe a sociálnom vylúčení.

                  (12)

                  Služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve musia byť zamerané na dieťa; deti sa najlepšie učia v podmienkach podporujúcich ich účasť a záujem o vzdelávanie. O organizácii a výbere činností a predmetov na účely vzdelávania sa medzi osobami oprávnenými poskytovať výchovu a vzdelávanie a deťmi často diskutuje. Služby by mali ponúkať bezpečné, podporujúce a starostlivé prostredie a poskytovať sociálny, kultúrny a fyzický priestor s radom možností pre deti na rozvíjanie ich potenciálu. Poskytovanie vzdelávania a starostlivosti je najlepšie navrhnuté vtedy, keď vychádza zo základného predpokladu, podľa ktorého sú tieto dve činnosti neoddeliteľné. Malo by sa pritom vychádzať z toho, že detstvo je hodnotou samo osebe a že deti by mali byť nielen pripravované na školu a dospelosť, ale tiež by sa mali už v ranom veku podporovať a oceňovať.

                  (13)

                  V kontexte, ktorý je vymedzený celoštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi predpismi, by rodiny mali byť zapojené do všetkých aspektov vzdelávania a starostlivosti o svoje deti. Rodina je prvým a najdôležitejším miestom pre rast a rozvoj detí, pričom za blaho, zdravie a rozvoj každého dieťaťa sú zodpovední rodičia a opatrovatelia. Služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sú ideálnou príležitosťou na vytvorenie integrovaného prístupu, keďže vedú k prvému osobnému kontaktu s rodičmi. Rodičom, ktorí sa stretávajú s problémami, by sa mohli ponúknuť individuálne poradenské služby počas domácich návštev. Na to, aby boli rodičia skutočne zapojení, by sa služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve mali navrhovať v spolupráci s rodinami a mali by byť založené na dôvere a vzájomnom rešpekte (21).

                  (14)

                  Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve môže byť účinným nástrojom na dosiahnutie spravodlivosti vo vzdelávaní detí v znevýhodnenej situácii, v akej sú napríklad deti z niektorých skupín migrantov alebo minoritných skupín (napríklad Rómov) a deti utečencov, deti so špeciálnymi potrebami vrátane zdravotného postihnutia, deti v alternatívnej starostlivosti a deti ulice, deti väznených rodičov, ako aj deti z domácností, ktoré sú vystavené vysokému riziku chudoby a sociálneho vylúčenia, ako napríklad rodiny s osamelým rodičom alebo početné rodiny. Deti utečencov potrebujú vzhľadom na svoju zraniteľnú situáciu zvýšenú podporu. Chudoba, fyzické a emocionálne príčiny stresu, traumy a chýbajúce jazykové zručnosti môžu brániť ich vyhliadkam na vzdelávanie a úspešnej integrácii do novej spoločnosti v budúcnosti. Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve môže pomôcť tieto rizikové faktory zmierniť.

                  (15)

                  Poskytovanie inkluzívneho vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve môže prispieť k splneniu záväzkov, ktoré členské štáty prijali v Dohovoroch OSN o právach dieťaťa a o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorých signatármi sú všetky členské štáty.

                  (16)

                  Návrh kľúčových zásad rámca kvality (22) zverejnený v roku 2014 bol prvým vyhlásením európskych odborníkov z 25 krajín o kvalite vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Vyhlásenia vychádzajú z piatich rozmerov: prístup, pracovníci, učebný plán, monitorovanie a hodnotenie a správa a financovanie. Celkovo sa prijalo desať vyhlásení o posilnení kvality poskytovania vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Tento dokument v mnohých krajinách rozširovali miestne zainteresované strany zapojené do presadzovania politiky, do výskumu a iniciatív odbornej prípravy. V týchto krajinách pôsobil návrh rámca ako silný katalyzátor zmeny, a to tak, že prispel k politickým konzultačným procesom, ktorými sa podporili existujúce reformné cesty.

                  (17)

                  Na zabezpečenie vysokokvalitných služieb je dôležitých všetkých päť rozmerov rámca kvality. Konkrétne, na životy detí má dlhotrvajúci vplyv práca odborníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. V mnohých krajinách sa však toto povolanie drží skôr v úzadí a má pomerne nízke postavenie (23).

                  (18)

                  Na to, aby pracovníci v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve mohli plniť svoju odbornú úlohu pri podpore deti a ich rodín je potrebné, aby títo pracovníci mali komplexné znalosti, zručnosti a kompetencie, úplne rozumeli vývoju dieťaťa a mali znalosti o pedagogike zameranej na rané detstvo. Profesionalizácia pracovníkov je kľúčová, keďže vyššia úroveň prípravy pozitívne koreluje s lepšou kvalitou služby, vyššou kvalitou interakcií medzi pracovníkmi a deťmi, a tým aj s lepšími výsledkami z hľadiska rozvoja detí (24).

                  (19)

                  Mnohí poskytovatelia služieb spolupracujú s asistentmi, ktorých hlavnou úlohou je podporovať osoby oprávnené poskytovať výchovu a vzdelávanie, pracujúcimi priamo s deťmi a rodinami. Zvyčajne majú nižšiu kvalifikáciu než osoby oprávnené poskytovať výchovu a vzdelávanie, pričom na to, aby sa niekto stal asistentom, nie je v mnohých krajinách stanovená žiadna kvalifikačná požiadavka. Preto je potrebná profesionalizácia pracovníkov vrátane asistentov (25). Neoddeliteľnou súčasťou zvyšovania kompetencií asistentov je ďalší profesijný rozvoj.

                  (20)

                  Rámec kvality alebo rovnocenný dokument môže byť účinným prvkom dobrého riadenia v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Podľa názoru odborníkov a nedávneho preskúmania politiky (26) majú krajiny, ktoré vypracúvajú a implementujú rámce kvality, komplexnejšie a konzistentnejšie prístupy k reformám. Je dôležité, aby boli príslušné zainteresované strany a odborní pracovníci zapojení do navrhovania rámca kvality a aby zaň cítili zodpovednosť.

                  (21)

                  Členské štáty stanovili referenčné hodnoty a ciele súvisiace s účasťou detí na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve. V roku 2002 Európska rada v Barcelone stanovila ciele (27), aby sa do roku 2010 zabezpečilo poskytovanie formálnej starostlivosti najmenej pre 90 % detí v Únii, ktoré sú vo veku od troch rokov do veku povinnej školskej dochádzky, a aby k tejto starostlivosti malo prístup najmenej 33 % detí vo veku do troch rokov. Tieto ciele sa opätovne potvrdili v Európskom pakte pre rodovú rovnosť na obdobie rokov 2011 – 2020. Analýza pokroku dosiahnutého pri plnení týchto referenčných hodnôt sa podrobne opisuje v správe Komisie o barcelonských cieľoch (28). V strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (29) sa stanovuje referenčná hodnota na úrovni 95 % pre účasť detí vo veku od štyroch rokov do začiatku primárneho vzdelávania.

                  (22)

                  Členské štáty dosiahli v zlepšovaní dostupnosti služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v posledných rokoch celkovo dobrý pokrok. Referenčná hodnota programu Vzdelávanie a odborná príprava 2020 a barcelonský cieľ zameraný na deti vo veku do 3 rokov sa dosiahli. Barcelonský cieľ pre deti od 3 rokov do veku povinnej školskej dochádzky sa ešte nedosiahol, a to aj napriek pokroku dosiahnutému od roku 2011. V roku 2016 sa na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve zúčastnilo 86,3 % detí v tejto vekovej skupine. Za týmito priemernými hodnotami sa však skrývajú výrazné rozdiely medzi členskými štátmi, regiónmi a sociálnymi skupinami (30). Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť, aby mali všetky deti prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve tak skoro, ako to rodičia budú požadovať. Potrebné sú najmä konkrétne opatrenia na zabezpečenie lepšieho prístupu detí v znevýhodnenej situácii (31).

                  (23)

                  Cieľom tohto odporúčania je dospieť k spoločnému chápaniu toho, čo znamená kvalita v systéme vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Stanovujú sa v ňom možné opatrenia, ktoré majú vlády zvážiť s prihliadnutím na ich špecifické okolnosti. Toto odporúčanie sa vzťahuje aj na rodičov, inštitúcie a organizácie vrátane sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti, ako aj na výskumných pracovníkov, ktorí sa usilujú o zlepšenie sektora.

                  (24)

                  Vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve v zmysle tohto odporúčania (32) by sa mali chápať tak, že odkazujú na akýkoľvek regulovaný mechanizmus, ktorým sa poskytuje vzdelávanie a starostlivosť pre deti od narodenia až do veku povinnej školskej dochádzky, a to bez ohľadu na prostredie, financovanie, otváracie hodiny alebo obsah programu, a ktorý zahŕňa zariadenia starostlivosti o deti a jasle/škôlky rodinného typu, súkromné a verejne financované poskytovanie služieb, ako aj poskytovanie predškolského a predprimárneho vzdelávania a starostlivosti.

                  (25)

                  V tomto odporúčaní sa plne rešpektujú zásady subsidiarity a proporcionality,

            TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:
      v súlade s vnútroštátnymi a európskymi právnymi predpismi, dostupnými zdrojmi a vnútroštátnymi okolnosťami, a v úzkej spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami:

                  1.

                  zlepšili prístup k vysokokvalitným systémom vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v súlade s vyhláseniami uvedenými v „Rámci kvality pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve“ uvedenými v prílohe k tomuto odporúčaniu a v súlade s 11. zásadou Európskeho piliera sociálnych práv;

                  2.

                  pracovali na tom, aby boli služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve prístupné, cenovo dostupné a inkluzívne. Mohlo by sa zvážiť:

                              a)

                              podporovanie rozvoja dieťa konzistentným spôsobom, ktoré by sa začalo čo najskôr prostredníctvom využívania služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve;

                              b)

                              analyzovanie ponuky a dopytu zo strany rodín s cieľom lepšie prispôsobiť ponuku služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve ich potrebám pri súčasnom rešpektovaní rozhodnutia rodičov;

                              c)

                              analyzovanie a odstraňovanie prekážok, s ktorými by sa rodiny mohli stretnúť pri prístupe k službám vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a ich využívaní, ako napríklad náklady, prekážky súvisiace s chudobou, zemepisná poloha, nepružné otváracie hodiny, prekážky týkajúce sa neprimeraného poskytovania služieb deťom so špeciálnymi potrebami, kultúrne a jazykové prekážky, diskriminácia, ako aj nedostatok informácií;

                              d)

                              nadviazanie kontaktu a spolupráce s rodinami, a najmä s rodinami, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej alebo znevýhodnenej situácii, s cieľom informovať ich o možnostiach a prínosoch účasti na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve a prípadne o dostupnej podpore, vybudovať dôveru v tieto služby a povzbudzovať k účasti od raného veku;

                              e)

                              zabezpečenie toho, aby všetky rodiny, ktoré chcú využívať služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, mali prístup k cenovo dostupnému vysokokvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, a to v ideálnom prípade usilovaním sa na vhodnej úrovni verejnej správy dosiahnuť právo na miesto v rámci vysokokvalitného vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve;

                              f)

                              poskytovanie inkluzívnych služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve pre všetky deti vrátane detí z rôznych prostredí a detí so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami vrátane zdravotného postihnutia, pričom je potrebné predchádzať segregácii a motivovať k ich účasti bez ohľadu na postavenie ich rodičov alebo opatrovateľov na trhu práce;

                              g)

                              podporovanie všetkých detí, aby sa naučili jazyk, v ktorom prebieha vzdelávanie, za súčasného zohľadňovania a rešpektovania ich prvého jazyka;

                              h)

                              posilnenie preventívnych opatrení, včasné identifikovanie ťažkostí a poskytovanie primeraných služieb deťom so špeciálnymi potrebami a ich rodinám, a to so zapojením všetkých relevantných aktérov, napríklad vzdelávacích, sociálnych alebo zdravotníckych služieb, ako aj rodičov;

                  3.

                  podporovali profesionalizáciu pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve vrátane vedúcich pracovníkov. V závislosti od existujúcej úrovne odbornej kvalifikácie a pracovných podmienok môže úspešné úsilie zahŕňať:

                              a)

                              zvýšenie postavenia povolania v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve vytvorením vysokých profesijných noriem, ponukou atraktívneho profesijného postavenia a kariérnych vyhliadok pre osoby oprávnené poskytovať výchovu a vzdelávanie v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, usilovaním sa o dosiahnutie lepšej rodovej vyváženosti a vytvorením možností profesionalizácie pre pracovníkov s nízkou alebo žiadnou kvalifikáciou, ako aj osobitných možností na kvalifikáciu asistentov;

                              b)

                              zlepšenie počiatočného vzdelávania a kontinuálneho profesijného rozvoja s cieľom plne zohľadniť potreby detí z hľadiska blaha, vzdelávania a rozvoja a príslušný spoločenský vývoj, rodovú rovnosť, ako aj úplné chápanie práv dieťaťa;

                              c)

                              poskytnutie času pracovníkom pre odborné činnosti, ako je napríklad reflexia, plánovanie, kontakt s rodičmi a spolupráca s inými odborníkmi a kolegami;

                              d)

                              zameranie sa na to, aby boli pracovníci vybavení takými kompetenciami, ktoré im umožnia reagovať na jednotlivé potreby detí z rôznych prostredí a so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami vrátane zdravotného postihnutia, a aby boli pripravení na riadenie rôznych skupín;

                  4.

                  zlepšili vypracúvanie učebných plánov pre raný vek s cieľom reagovať na záujmy detí, prispievať k ich blahu a napĺňať jedinečné potreby a potenciál každého jednotlivého dieťaťa vrátane detí so špeciálnymi potrebami alebo detí, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej alebo v znevýhodnenej situácii. Prístupy podporujúce holistické vzdelávanie a holistický rozvoj dieťaťa by mohli zahŕňať:

                              a)

                              zabezpečenie rovnováhy pri poskytovaní sociálno-emocionálneho a kognitívneho rozvoja, uznanie významu hry, kontaktu s prírodou, úlohy hudby, umenia a pohybovej aktivity;

                              b)

                              podporovanie účasti, iniciatívnosti, samostatnosti, riešenia problémov a tvorivosti a podporovanie vzdelávacích predpokladov, pokiaľ ide o uvažovanie, skúmanie a spoluprácu;

                              c)

                              podporovanie empatie, súcitu, vzájomného rešpektu a povedomia o rovnosti a rozmanitosti;

                              d)

                              ponúkanie príležitostí na včasné vystavenie sa jazyku a učenie sa prostredníctvom hravých činností a

                              e)

                              ak je to možné, zváženie viacjazyčných programov v ranom detstve prispôsobených na mieru, v ktorých sa zohľadnia osobitné potreby dvojjazyčných alebo viacjazyčných detí;

                              f)

                              poskytovanie usmernení pre poskytovateľov, pokiaľ ide o veku primerané používanie digitálnych nástrojov a vznikajúcich nových technológií;

                              g)

                              presadzovanie ďalšieho začleňovania vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v rámci kontinua vzdelávania a podporovanie spolupráce medzi oblasťou vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a pracovníkmi základných škôl, rodičmi a poradenskými službami s cieľom hladkého prechodu detí na základnú školu;

                              h)

                              podporovanie vzdelávacieho prostredia, ktoré je inkluzívne, demokratické a participatívne a ktoré načúva všetkým deťom a začleňuje ich;

                  5.

                  podporovali transparentné a koherentné monitorovanie a hodnotenie služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve na príslušných úrovniach s cieľom tvorby a realizácie politík. Účinné prístupy by mohli zahŕňať:

                              a)

                              používanie nástrojov sebahodnotenia, dotazníkov a usmernení pre pozorovanie v rámci riadenia kvality na úrovni systému a služby;

                              b)

                              používanie vhodných metód primeraných veku, ktoré budú zamerané na podporu účasti detí, ako aj na vypočutie si ich názorov, obáv a nápadov a na zohľadnenie pohľadu detí v procese posudzovania;

                              c)

                              vykonávanie existujúcich nástrojov s cieľom zlepšiť inkluzívnosť poskytovania vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ako napríklad nástroj sebareflexie zameraný na učebné prostredie v oblasti inkluzívneho vzdelávania v ranom detstve vytvorený Európskou agentúrou pre rozvoj špeciálneho a inkluzívneho vzdelávania;

                  6.

                  zamerali úsilie na zabezpečenie primeraného financovania a právneho rámca pre poskytovanie služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Mohlo by sa zvážiť:

                              a)

                              zvýšenie investícií do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve so zameraním na dostupnosť, kvalitu a cenovú dostupnosť vrátane prípadného využívania možností financovania, ktoré ponúkajú európske štrukturálne a investičné fondy;

                              b)

                              vytváranie a udržiavanie celoštátnych alebo regionálnych rámcov kvality prispôsobených na mieru;

                              c)

                              podporovanie lepšej spolupráce medzi službami alebo posilnenie integrácie týchto služieb pre rodiny a deti, pričom najdôležitejšia je spolupráca so sociálnymi a zdravotníckymi službami, ako aj školami na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni;

                              d)

                              začlenenie spoľahlivých politík v oblasti ochrany/bezpečnosti dieťaťa do systému vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve s cieľom pomôcť chrániť deti pred všetkými formami násilia;

                              e)

                              vyvinutie systému, ktorého cieľom je:

                                          (1)

                                          silná kultúra dialógu a reflexie, podporovanie kontinuálneho procesu rozvoja a učenia sa medzi aktérmi na všetkých úrovniach;

                                          (2)

                                          vysoká kvalita infraštruktúry v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a primerané zemepisné rozmiestnenie vo vzťahu k prostrediu, v ktorom deti žijú;

                  7.

                  prostredníctvom existujúcich rámcov a nástrojov podávali správy o skúsenostiach a pokroku, pokiaľ ide o prístup k systémom vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a ich kvalitu.

            TÝMTO VÍTA ZÁMER KOMISIE:

                  8.

                  uľahčiť výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi v kontexte strategického rámca pre spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a následných schém, ako aj vo Výbore pre sociálnu ochranu;

                  9.

                  podporovať spoluprácu členských štátov na základe ich dopytu organizovaním partnerského učenia a partnerského poradenstva;

                  10.

                  podporovať spoluprácu so sieťou OECD pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve s cieľom uľahčovať šírenie výsledkov a zabrániť zdvojeniu úsilia;

                  11.

                  podporovať rozvoj vysokokvalitných inkluzívnych služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sprístupnením financovania zo strany Únie, najmä v rámci programu Erasmus+ a prípadne európskych štrukturálnych a investičných fondov vrátane iniciatívy Interreg, a to bez toho, aby tým boli dotknuté rokovania o budúcom viacročnom finančnom rámci;

                  12.

                  navrhnúť aktualizovanú európsku referenčnú hodnotu alebo cieľ v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve zameraný na poskytovanie služieb, a to v súlade s revidovanou referenčnou hodnotou v rámci ET 2020 a barcelonskými cieľmi a po konzultácii s členskými štátmi. O tomto návrhu na referenčnú hodnotu spolu s ďalšími navrhovanými európskymi referenčnými hodnotami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy by mala rokovať a rozhodnúť Rada v kontexte vypracúvania nového strategického rámca v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy na obdobie po roku 2020;

                  13.

                  podať Rade správu o krokoch nadväzujúcich na toto odporúčanie, a to v súlade s postupmi podávania správ v existujúcich rámcoch a nástrojoch.

         V Bruseli 22. mája 2019

               Za Radu

               Predseda

            C. B. MATEI

         (1)  13129/17.

         (2)  Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391.

         (3)  COM(2017) 673 final.

         (4)  Ú. v. EÚ C 421, 8.12.2017, s. 2.

         (5)  Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1.

         (6)  Raný vek je vymedzený ako vek medzi narodením a zvyčajne vekom šiestich rokov, čo zodpovedá úrovni vzdelania ISCED 0.

         (7)  Ú. v. EÚ L 59, 2.3.2013, s. 5.

         (8)  Ú. v. EÚ C 378, 24.12.2013, s. 1.

         (9)  Prínosy vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a podmienky ich získania, Správa Európskej siete expertov na ekonomiku vzdelávania (EENEE).

         (10)  Pokrok v medzinárodnej úrovni čitateľskej gramotnosti (PIRLS).

         (11)  Program pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA), OECD (2016), Vzdelávanie v kocke.

         (12)  Európska komisia (2014), Štúdia o účinnom využívaní vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve pri predchádzaní predčasného ukončovania školskej dochádzky.

         (13)  Prvý jazyk: variant (varianty) jazyka osvojený (osvojené) v ranom detstve (približne pred druhým alebo tretím rokom života), v ktorom (ktorých) človek po prvýkrát nadobudol jazykovú schopnosť. Tento termín sa uprednostňuje pred termínom materinský jazyk, ktorý často nie je presný, pretože prvý jazyk nie je nevyhnutne len jazyk matky.

         (14)  Economics of Human Development and Social Mobility (Ekonomika ľudského rozvoja a sociálnej mobility). Annual Reviews of Economics, Zväzok 6 (2014), s. 689 – 733.

         (15)  Ú. v. EÚ C 155, 25.5.2011, s. 10.

         (16)  COM(2017) 252 final.

         (17)  Preskúmanie výskumu o účinkoch vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve na rozvoj dieťaťa. Správa projektu CARE (2015).

         (18)  COM(2018) 273 final.

         (19)  OECD (2017), Starting Strong 2017: Key OECD Indicators on Early Childhood Education and Care (Silný začiatok 2017: Kľúčové ukazovatele OECD týkajúce sa vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve); Eurofound (2015), Early childhood care: Accessibility and quality of services (Starostlivosť v ranom detstve: Prístupnosť a kvalita služieb).

         (20)  P8_TA(2017)0360.

         (21)  Politický dokument siete Children in Europe (Deti v Európe) (2008), Young children and their services: developing a European approach (Malé deti a služby pre ne: vypracovanie európskeho prístupu).

         (22)  Návrh kľúčových zásad rámca kvality pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve (2014), správa pracovnej skupiny pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve pod záštitou Európskej komisie.

         (23)  Eurofound (2015), Early childhood care: working conditions, training and quality of services – A systematic review (Starostlivosť v ranom detstve: pracovné podmienky, odborná príprava a kvalita služieb – systémové preskúmanie).

         (24)  Európska komisia (2011), CoRe: Požiadavky na kompetencie vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve.

         (25)  Professionalisation of Childcare Assistants in Early Childhood Education and Care (ECEC): Pathways towards Qualification, NESET II report (2016) (Profesionalizácia asistentov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve (VSRD): cesty ku kvalifikácii, správa NESET II (2016)).

         (26)  The current state of national ECEC quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing ECEC quality in EU Member States, NESET II Report 4/2017 (Súčasný stav vnútroštátnych rámcov kvality VSRD alebo rovnocenných strategických politických dokumentov, ktorými sa riadi kvalita VSRD v členských štátoch EÚ, správa NESET II 4/2017).

         (27)  SN 100/1/02 REV 1.

         (28)  COM(2018) 273 final.

         (29)  Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 25.

         (30)  COM(2018) 273 final.

         (31)  Európska komisia (2017), Monitor vzdelávania a odbornej prípravy.

         (32)  ISCED 0.1 a ISCED 0.2.

         PRÍLOHA

            „Deti majú právo na cenovo dostupné a kvalitné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve.“

            Európsky pilier sociálnych práv

         Učenie sa a vzdelávanie sa začínajú od narodenia, pričom v živote detí má raný vek najväčší vplyv na ich formovanie, keďže vytvára základy pre ich celoživotný rozvoj. Týmto rámcom kvality sa stanovujú kľúčové zásady a európsky prístup k vysokokvalitným systémom vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve na základe osvedčených postupov v členských štátoch EÚ a najnovšieho výskumu. Obsahuje desať vyhlásení o kvalite, ktoré sú členené podľa piatich širších oblastí kvality: prístup, pracovníci, učebný plán, monitorovanie a hodnotenie, správa a financovanie. V desiatich vyhláseniach o kvalite sa opisujú hlavné črty vysokokvalitných služieb, ktoré sa identifikovali v praxi. Rámec kvality predstavuje nástroj riadenia zameraný na poskytovanie usmernení v oblasti rozvoja a udržiavania systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve.
         Hlavným cieľom rámca je opísať systém, ktorý môže poskytovať vysokokvalitné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve pre všetky deti, a jeho rozvoj; riadi sa týmito zásadami:

                     —

                     vysokokvalitné služby zohrávajú v podpore rozvoja a vzdelávania detí kľúčovú úlohu a z dlhodobého hľadiska zlepšujú ich šance na vzdelanie,

                     —

                     účasť rodičov ako partnerov v rámci týchto služieb je zásadná – rodina je pre rast a vývoj detí najdôležitejším miestom, pričom rodičia (a opatrovatelia) sú zodpovední za blaho, zdravie a rozvoj každého dieťaťa,

                     —

                     služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve musia byť zamerané na dieťa, musia deti aktívne zapájať a brať na vedomie ich názory.

            RÁMEC KVALITY EÚ PRE VZDELÁVANIE A STAROSTLIVOSŤ V RANOM DETSTVE

         PRÍSTUP všetkých detí ku kvalitným službám vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve prispieva k ich zdravému rozvoju a k úspechu vo vzdelávaní, pomáha znižovať sociálne nerovnosti a zmenšovať rozdiely v kompetenciách medzi deťmi z rôznych sociálno-ekonomických prostredí. Spravodlivý prístup je takisto nevyhnutný na zabezpečenie flexibility pre (opätovné) začlenenie rodičov, najmä žien, na trhu práce.

            Vyhlásenia o kvalite:

         1.   Poskytovanie služieb, ktoré je dostupné a cenovo dostupné pre všetky rodiny a ich deti.

         Univerzálny právny nárok na služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve poskytuje pevný základ pre oslovenie všetkých detí. Údaje o obyvateľstve a prieskum medzi rodičmi, pokiaľ ide o dopyt po miestach v rámci vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, môže slúžiť ako základ pre odhad ďalších potrieb a prispôsobenie kapacity.
         Poskytovaním služieb možno riešiť prekážky, ktoré bránia účasti rodín a detí. Uvedené môže zahŕňať úpravu požadovaných poplatkov za vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, a to s cieľom umožniť prístup aj pre domácnosti s nízkymi príjmami. Okrem toho existuje dôkaz, že pružnosť, pokiaľ ide o otváracie hodiny a ďalšie opatrenia môžu umožniť najmä účasť detí pracujúcich matiek, detí z rodín s osamelým rodičom a detí z menšinových alebo zo znevýhodnených skupín.
         Poskytovanie služieb, ktoré je rovnomerne rozložené medzi mestskými a vidieckymi oblasťami, bohatými a chudobnými štvrťami a medzi regiónmi, môže rozšíriť prístup pre znevýhodnené skupiny v spoločnosti. Dostupnosť a cenová dostupnosť vysokokvalitných služieb vo štvrtiach, v ktorých bývajú chudobné rodiny, rodiny menšín, migrantov alebo utečencov, majú údajne najväčší vplyv na podporu rovnosti a sociálneho začlenenia.
         2.   Poskytovanie služieb, ktoré podporuje účasť, posilňuje sociálne začlenenie a akceptuje rozmanitosť.

         V prostrediach určených na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve sa môže aktívne podporovať účasť rodičov, rodín a opatrovateľov prostredníctvom ich zapájania do rozhodovacích procesov (napr. v rodičovských výboroch). Oslovovanie rodín, najmä rodín s osamelým rodičom a znevýhodnených rodín alebo rodín menšín či migrantov, cielenými iniciatívami im umožňuje vyjadriť ich potreby, ktoré sa následne budú môcť zohľadniť pri prispôsobovaní poskytovania služieb požiadavkám miestnych komunít.
         Prijímanie pracovníkov z marginalizovaných skupín, skupín migrantov alebo menšín možno podporiť, pretože sa ukázalo byť výhodné, ak zloženie pracovníkov v prostrediach vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve odráža rôznorodosť v komunite.
         Vytváranie ústretového prostredia pre deti, v ktorom sa cení ich jazyk, kultúra a domáce zázemie, prispieva k rozvoju ich pocitu spolupatričnosti. Náležitý kontinuálny profesijný rozvoj takisto pripravuje pracovníkov na to, aby vítali a podporovali dvojjazyčné deti.
         Prostredia vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve môžu viesť k vytvoreniu dobrých postupov v rodinách v záujme plynulého prechodu z domáceho prostredia do príslušného prostredia a podporiť vysokú mieru účasti rodičov organizovaním konkrétnych iniciatív.
         PRACOVNÍCI sú najvýznamnejším faktorom pre výsledky z hľadiska blaha, vzdelávania a rozvoja detí. Preto sa pracovné podmienky a profesijný rozvoj pracovníkov považujú za základné prvky kvality.

            Vyhlásenia o kvalite:

         3.   Náležite kvalifikovaní pracovníci s počiatočnou a kontinuálnou odbornou prípravou, ktorá im umožňuje plniť si svoju profesijnú úlohu.

         Účinné systémy vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sa zaoberajú zvyšovaním profesijného postavenia pracovníkov, ktoré sa vo všeobecnosti považuje za jeden z kľúčových faktorov kvality, prostredníctvom zvyšovania úrovní kvalifikácie, ponuky atraktívneho profesijného postavenia, flexibilných kariérnych vyhliadok a alternatívnych dráh pre asistentov. Môže sa to podporiť zameraním sa na pedagogických pracovníkov, ktorých predstavujú vysokokvalitní odborníci, ktorí sú držiteľmi plnej odbornej kvalifikácie so špecializáciou v oblasti vzdelávania v ranom detstve, ako aj na asistentov.
         Moderné programy počiatočného vzdelávania sa tvoria v spolupráci s odborníkmi z praxe a zabezpečujú náležitú rovnováhu medzi teóriou a praxou. Prínosom je takisto to, ak vzdelávacie programy zabezpečujú prípravu pracovníkov na kolektívnu prácu a posilňujú kompetencie v oblasti reflexie. Takéto programy môžu ťažiť z odbornej prípravy pracovníkov na prácu s jazykovo a kultúrne rôznorodými skupinami z rodín menšín a migrantov a z rodín s nízkymi príjmami.
         Pracovníci, ktorí sú vybavení schopnosťou sledovať potreby malých detí z hľadiska rozvoja, ako aj ich záujmy a potenciál a dokážu odhaliť možné problémy súvisiace s rozvojom a vzdelávaním, môžu aktívnejšie podporovať rozvoj a vzdelávanie dieťaťa. Z pravidelných príležitostí na kontinuálny profesijný rozvoj prispôsobených na mieru ťažia všetci pracovníci vrátane asistentov a pomocných pracovníkov.
         Pokiaľ ide o potrebné prvky rozvoja a psychológie dieťaťa, kompetencie pracovníkov by mali v súlade s rozličnými štruktúrami odbornej prípravy v členských štátoch zahŕňať poznatky o systémoch ochrany dieťaťa a zo všeobecnejšieho hľadiska o právach dieťaťa.
         4.   Podporné pracovné podmienky vrátane odborného vedenia, ktoré vytvárajú príležitosti na pozorovanie, reflexiu, plánovanie, tímovú prácu a spoluprácu s rodičmi.

         Systémy vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktoré sa zameriavajú na lepšie pracovné podmienky vrátane primeranejších úrovní mzdy, môžu zo zamestnania v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve urobiť lákavejšiu alternatívu pre lepšie kvalifikovaných pracovníkov, ktorí hľadajú riadne kariérne uplatnenie.
         Pomery medzi dospelými a deťmi a veľkosti skupín sú najprimeranejšie, ak sú vhodne navrhnuté s ohľadom na vek a zloženie skupiny detí, keďže mladšie deti si vyžadujú väčšiu pozornosť a starostlivosť.
         Ukázalo sa, že profesijné vzdelávacie spoločenstvá, pokiaľ existujú v rámci daných prostredí a naprieč nimi, majú pozitívny vplyv tým, že poskytujú čas a priestor pre kolegialitu pracovníkov a spoločnú prácu.
         Ponuka mentorstva a dohľadu pre novoprijatých pracovníkov počas ich uvádzania do práce im môže pomôcť v tom, aby rýchlo spĺňali príslušné profesijné úlohy.
         UČEBNÝ PLÁN je účinným nástrojom na zlepšenie blaha, rozvoja a vzdelávania detí. Širokým pedagogickým rámcom sa stanovujú zásady pre udržateľný rozvoj a vzdelávanie detí prostredníctvom postupov v oblasti vzdelávania a starostlivosti, v ktorých sa zohľadňujú záujmy, potreby a potenciál detí.

            Vyhlásenia o kvalite:

         5.   Učebný plán založený na pedagogických cieľoch, hodnotách a prístupoch, ktoré deťom umožňujú, aby dosiahli svoj plný potenciál so zameraním na ich sociálny, emocionálny, kognitívny a fyzický rozvoj a ich blaho.

         Pedagogické prístupy zamerané na dieťa môžu lepšie podporovať celkový rozvoj detí, poskytnúť podporu ich stratégiám učenia sa a presadzovať ich kognitívny a nekognitívny rozvoj systematickejším budovaním experimentálneho vzdelávania, hry a sociálnych interakcií.
         Existujú presvedčivé dôkazy o tom, že explicitný učebný plán je výhodou, keďže môže poskytnúť koherentný rámec pre starostlivosť, vzdelávanie a socializáciu ako neoddeliteľné súčasti poskytovania vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. V ideálnom prípade takýto rámec vymedzuje pedagogické ciele, pričom osobám oprávneným poskytovať výchovu a vzdelávanie umožňuje prispôsobiť ich prístup individuálnym potrebám detí, a zároveň môže poskytovať usmernenia pre vysokokvalitné vzdelávacie prostredie. Je v ňom riadne zohľadnená otázka zabezpečenia dostupnosti kníh a ostatných tlačených materiálov s cieľom pomôcť rozvoju gramotnosti detí.
         Účinný rámec pre učebný plán podporuje integráciu migrantov a utečencov prostredníctvom presadzovania rozmanitosti, rovnosti a jazykového povedomia. Môže podporovať rozvoj ich materinského jazyka i jazyka, v ktorom prebieha vzdelávanie.
         6.   Učebný plán, ktorý od pracovníkov vyžaduje, aby spolupracovali s deťmi, kolegami a rodičmi a aby sa zamýšľali nad svojou vlastnou praxou.

         Učebný plán môže pomôcť lepšie zapájať rodičov, zainteresované strany a pracovníkov a zabezpečiť, aby primeranejšie reagoval na potreby, záujmy a potenciál detí.
         V učebnom pláne sa môžu vymedziť úlohy a postupy pre pracovníkov v záujme pravidelnej spolupráce s rodičmi, ako aj s kolegami z iných služieb pre deti (vrátane sektorov zdravia, sociálnej starostlivosti a vzdelávania).
         Učebný plán môže eventuálne poskytovať usmernenia nabádajúce pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, aby sa spojili s pracovníkmi škôl v súvislosti s prechodom detí na základné školy a/alebo do predškolských zariadení.
         MONITOROVANIE A HODNOTENIE prispievajú k udržiavaniu kvality. Tým, že poukazujú na silné a slabé stránky, príslušné postupy môžu byť dôležitými prvkami na zvyšovanie kvality systémov vzdelávania v ranom detstve. Zainteresovaným stranám a tvorcom politiky môžu poskytnúť podporu pri uskutočňovaní iniciatív, ktoré reagujú na potreby detí, rodičov a miestnych komunít.

            Vyhlásenia o kvalite:

         7.   Monitorovanie a hodnotenie poskytujú informácie na príslušnej miestnej, regionálnej a/alebo celoštátnej úrovni na podporu nepretržitého zlepšovania kvality politiky a praxe.

         Transparentné informácie o službe a pracovníkoch alebo o implementácii učebného plánu na príslušnej celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni môžu pomôcť zlepšiť kvalitu.
         Pravidelné informovanie v podobe spätnej väzby môže zjednodušiť proces hodnotenia politík, a to aj umožnením analýzy využívania verejných zdrojov a toho, čo je efektívne a v akom kontexte.
         Na účely identifikácie vzdelávacích potrieb pracovníkov a prijímania správnych rozhodnutí o najlepšom spôsobe zlepšenia kvality služieb a profesijného rozvoja je prospešné, ak budú vedúci pracovníci v oblasti vzdelávania v ranom detstve získavať príslušné údaje včas.
         8.   Monitorovanie a hodnotenie, ktoré je v najlepšom záujme dieťaťa.

         V záujme ochrany práv dieťaťa by mali byť spoľahlivé politiky v oblasti ochrany dieťaťa/bezpečnosti dieťaťa začlenené do systému vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve s cieľom pomôcť chrániť deti pred všetkými formami násilia. Účinné politiky zamerané na ochranu dieťaťa pokrývajú štyri široké oblasti, ktorými sú: 1) politika, 2) ľudia, 3) postupy a 4) zodpovednosť. Ďalšie informácie o týchto oblastiach možno nájsť v dokumente s názvom „Child safeguarding standards and how to implement them“ (Normy pre bezpečnosť detí a spôsoby ich vykonávania), ktorý vydala organizácia Keeping Children Safe.
         Procesy monitorovania a hodnotenia môžu podporiť aktívne zapájanie a spoluprácu medzi všetkými zainteresovanými stranami. Procesy monitorovania a hodnotenia môžu podporiť aktívne zapájanie a spoluprácu medzi všetkými zainteresovanými stranami.
         Každý, koho sa týka rozvíjanie kvality, môže prispieť k postupom monitorovania a hodnotenia a ťažiť z nich. Dostupné dôkazy naznačujú, že kombináciou metód monitorovania (napr. pozorovanie, dokumentácia, slovné hodnotenie kompetencií a vzdelávania detí) sa môžu poskytnúť užitočné informácie a zohľadniť skúsenosti a rozvoj detí, pričom sa pomôže hladkému prechodu na základnú školu.
         Možno vytvoriť monitorovacie nástroje a participatívne hodnotiace postupy s cieľom umožniť deťom, aby boli vypočuté a aby otvorene hovorili o svojich skúsenostiach s učením sa a socializáciou v rámci dotknutých prostredí.
         RIADENIE A FINANCOVANIE sú nevyhnutné na to, aby mohlo poskytovanie vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve zohrávať úlohu v osobnom rozvoji a vzdelávaní detí, ako aj pri zmenšovaní rozdielov v úrovni dosiahnutého vzdelania a pri podpore sociálnej súdržnosti. Kvalita vyplýva z komplexných a koherentných verejných politík, ktoré prepájajú vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve a iné služby starajúce sa o blaho malých detí a ich rodín.

            Vyhlásenia o kvalite:

         9.   Zainteresované strany majú jasné a spoločné chápanie svojej úlohy a povinností a vedia, že sa od nich očakáva, že budú spolupracovať s partnerskými organizáciami.

         Prínosom pre poskytovanie vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve je úzka spolupráca so všetkými zariadeniami služieb pre deti vrátane sociálnych a zdravotných služieb, škôl a miestnych zainteresovaných strán. Takéto spojenia medzi agentúrami sa ukázali byť účinnejšie, ak sa riadili koherentným politickým rámcom, ktorý môže proaktívne podporovať spoluprácu a dlhodobú investíciu do miestnych komunít.
         Pre návrh a implementáciu poskytovania vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sa ukázalo byť kľúčové zapojenie zainteresovaných strán.
         Na kvalitu systému môže mať pozitívny vplyv integrácia alebo koordinácia služieb, ktoré zodpovedajú za jednotlivé predpisy týkajúce sa vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve.
         10.   Právne predpisy, regulácia a/alebo financovanie podporujú pokrok smerom k univerzálnemu nároku na vysokokvalitné cenovo dostupné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, pričom o pokroku sú pravidelne informované príslušné zainteresované strany.

         Zlepšenie kvality poskytovania služieb pre všetky deti možno lepšie dosiahnuť postupným vytváraním univerzálneho právneho nároku. Zahŕňa to podporu účasti na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve od raného veku. Bolo by užitočné posúdiť, či trhovo orientované služby vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve vytvárajú nerovnaký prístup alebo vedú k nižšej kvalite pre znevýhodnené deti, a v prípade potreby vypracovať plány pre nápravne opatrenia.
         Jednoznačným prínosom by bolo úzke prepojenie na politiky v oblasti práce a zdravia a na sociálne politiky, keďže sa ním môže podporiť efektívnejšie prerozdelenie zdrojov zameraním sa na dodatočné financovanie v prospech znevýhodnených skupín a štvrtí.


               9.11.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 378/262

         P7_TA(2014)0216
   Humanitárne zapojenie ozbrojených neštátnych subjektov v oblasti ochrany detí
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 12. marca 2014 o humanitárnom zapojení ozbrojených neštátnych subjektov v oblasti ochrany detí (2014/2012(INI))
   (2017/C 378/32)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania pre Radu od Catherine Grèzeovej, Evy Jolyovej, Isabelly Lövinovej, Judith Sargentiniovej, Barta Staesa a Keitha Taylora v mene skupiny Verts/ALE o humanitárnom zapojení ozbrojených neštátnych subjektov v oblasti ochrany detí (B7-0585/2013),

               —

               so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z roku 2013 o deťoch a ozbrojených konfliktoch a na ďalšie správy od relevantných subjektov,

               —

               so zreteľom na usmernenia EÚ z roku 2008 týkajúce sa detí a ozbrojených konfliktov, stratégiu na vykonávanie usmernení EÚ týkajúcich sa detí a ozbrojených konfliktov z roku 2010 a dokument Kontrolný zoznam na integráciu ochrany detí postihnutých ozbrojeným konfliktom do operácií EBOP z roku 2008,

               —

               so zreteľom na závery Rady z roku 2008 o presadzovaní a ochrane práv dieťaťa vo vonkajšej činnosti Európskej únie – rozvojový a humanitárny rozmer,

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o osobitnom postavení problematiky detí v rámci vonkajšej činnosti Európskej únie (1), uznesenie zo 16. januára 2008 o európskej stratégii v oblasti práv dieťaťa (2), uznesenie z 3. júla 2003 o obchodovaní s deťmi a o detských vojakoch (3), uznesenie zo 6. júla 2000 o únose detí Armádou božieho odporu (4) a uznesenie zo 17. decembra 1998 o detských vojakoch (5),

               —

               so zreteľom na rezolúcie Organizácie Spojených národov o právach detí, najmä na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1612 (2005),

               —

               so zreteľom na Opčný protokol k Dohovoru o právach dieťaťa o účasti detí v ozbrojených konfliktoch (2002),

               —

               so zreteľom na Parížske záväzky na ochranu detí pred nezákonným náborom alebo ich zneužívaním ozbrojenými silami alebo ozbrojenými skupinami a na Parížske zásady a usmernenia o deťoch v ozbrojených silách alebo ozbrojených skupinách, ktoré boli obe prijaté 6. februára 2007,

               —

               so zreteľom na článok 121 ods.3 a článok 97 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A7-0160/2014),

               A.

               keďže do väčšiny súčasných ozbrojených konfliktov je zapojený jeden alebo viacero ozbrojených neštátnych subjektov, ktoré bojujú proti vládam alebo iným ozbrojeným skupinám, pričom civilné obyvateľstvo, najmä deti, znášajú najväčšie bremeno týchto vojen;

               B.

               keďže spektrum týchto neštátnych subjektov je veľmi široké a zahŕňa širokú škálu identít a motivácií, ako aj rôznu mieru ochoty a schopnosti dodržiavať medzinárodné humanitárne právo a ďalšie normy medzinárodného práva, pričom si však všetky vyžadujú v tejto súvislosti kontrolu;

               C.

               keďže s cieľom zlepšiť ochranu civilného obyvateľstva, najmä detí, treba venovať pozornosť všetkým stranám konfliktu;

               D.

               keďže medzinárodné humanitárne normy platia pre všetky strany zapojené do ozbrojeného konfliktu a sú pre ne záväzné;

               E.

               keďže ozbrojené konflikty majú mimoriadne zničujúci vplyv na fyzický a duševný vývoj dieťaťa a dlhodobé dôsledky na ľudskú bezpečnosť a udržateľný rozvoj;

               F.

               keďže podľa štatútu Medzinárodného trestného súdu sa odvádzanie alebo povolávanie detí do 15 rokov do ozbrojených síl alebo skupín alebo ich využívanie na aktívnu účasť v nepriateľských akciách považuje za trestný čin;

               G.

               keďže podľa medzinárodného práva sú zakázané všetky formy sexuálneho násilia, a to aj voči deťom, a keďže sexuálne násilie môže dosiahnuť úroveň vojnových zločinov, zločinov proti ľudskosti alebo genocídy;

               H.

               keďže používanie protipechotných mín sa od prijatia dohovoru o zákaze mín v roku 1997 znížilo, ale stále predstavuje hrozbu pre detí, najmä v ozbrojených konfliktoch, ktoré nemajú medzinárodný charakter;

               I.

               keďže medzinárodné spoločenstvo má v záujme ochrany detí morálnu povinnosť snažiť sa o prijatie záväzkov všetkých strán zapojených do konfliktov vrátane štátov i ozbrojených neštátnych subjektov;

               J.

               keďže otázky demobilizácie, rehabilitácie a reintegrácie detských vojakov musia byť súčasťou každého rokovania aj výslednej mierovej dohody a je potrebné ich riešiť aj počas samotného konfliktu;

               K.

               keďže uspokojivá demobilizácia a reintegrácia detských vojakov môže pomôcť zabrániť opakujúcim sa cyklom násilia;

               1.

               adresuje komisárovi pre rozvoj a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku tieto odporúčania:

                           (a)

                           nabádať dotknuté štáty a ozbrojené neštátne subjekty, aby podpísali akčné plány na ochranu detí v ozbrojených konfliktoch s Úradom osobitného zástupcu generálneho tajomníka OSN pre deti v ozbrojených konfliktoch a zároveň pripomínať, že to neznamená podporu týchto subjektov ani ich uznanie či uznanie legitimity ich činností;

                           (b)

                           oceniť úsilie OSN, medzinárodných a mimovládnych organizácií, ktoré presvedčujú ozbrojené neštátne subjekty, aby ochraňovali deti, a zdôrazniť, že to neznamená podporu legitímnosti činnosti týchto subjektov ani jej uznanie;

                           (c)

                           začleniť do politických dialógov s tretími krajinami, napríklad v rámci Dohody z Cotonou, cieľ zabrániť náboru detí do 18 rokov, zastaviť nábor a vynútené zapájanie detí a zabezpečiť ich prepustenie a opätovné začlenenie do spoločnosti;

                           (d)

                           opakovane zdôrazňovať, že štáty a ozbrojené neštátne subjekty musia dodržiavať medzinárodné humanitárne právo a medzinárodné humanitárne obyčajové právo a podporovať ich v ich úsilí o prijímanie zvláštnych opatrení na ochranu civilistov, najmä detí, a zároveň pripomínať, že to neznamená podporu týchto subjektov ani ich uznanie či uznanie legitimity ich činností;

                           (e)

                           pripomínať, že medzinárodné humanitárne právo je právny rámec, ktorý je záväzný pre neštátne ozbrojené skupiny, a že spoločný článok 3 Ženevských dohovorov aj Druhý dodatkový protokol z roku 1977 slúžia na tento účel rovnako ako mnohé pravidlá obyčajového medzinárodného humanitárneho práva; ako dôležitú skutočnosť preskúmať, či sú existujúce pravidlá upravujúce medzinárodné humanitárne právo primerané pre neštátne subjekty, alebo či je potrebné prijať ďalšie právne predpisy;

                           (f)

                           angažovať sa priamo alebo nepriamo prostredníctvom špecializovaných mimovládnych organizácií a humanitárnych organizácií spoločne s ozbrojenými neštátnymi subjektmi v otázke ochrany dievčat a chlapcov s cieľom zmierniť utrpenie detí v ozbrojených konfliktoch a naliehať na ozbrojené neštátne subjekty, aby podpísali záväzok v rámci Ženevskej výzvy na ochranu detí pred dôsledkami ozbrojeného konfliktu;

                           (g)

                           podporovať humanitárne organizácie, ktoré sa zapájajú do dialógu s ozbrojenými neštátnymi subjektmi s cieľom presadzovať dodržiavanie medzinárodných humanitárnych noriem v ozbrojených konfliktoch, najmä ochranu detí, prostredníctvom politických, diplomatických a finančných prostriedkov;

                           (h)

                           vyzvať členské štáty, aby sa pripojili k medzinárodnému úsiliu zameranému na predchádzanie útokom proti školám a ich vojenskému využívaniu zo strany ozbrojených subjektov a podporili návrh Lucenských usmernení na ochranu škôl a univerzít pred vojenským využívaním počas ozbrojených konfliktov;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie komisárovi pre rozvoj, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Komisii, Rade a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť.

      (1)  Ú. v. EÚ C 76 E, 25.03.2010, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ C 41 E, 19.02.2009, s. 24.

      (3)  Ú. v. EÚ C 74 E, 24.3.2004, s. 854.

      (4)  Ú. v. ES C 121, 24.04.2001, s. 401.

      (5)  Ú. v. ES C 98, 09.04.1999, s. 297.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 19. decembra 2017 Rade Európskej únie o externom audítorovi Central Bank of Cyprus (ECB/2017/43)

text:
               5.1.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 2/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 19. decembra 2017
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Central Bank of Cyprus
   (ECB/2017/43)
   (2018/C 2/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Central Bank of Cyprus, KPMG Limited, skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2017. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2018.

               (3)

               Central Bank of Cyprus vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2018 až 2022 spoločnosť PricewaterhouseCoopers Limited,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť PricewaterhouseCoopers Limited vymenovaná za externého audítora Central Bank of Cyprus na finančné roky 2018 až 2022.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 19. decembra 2017

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Rady zo 6. marca 2018 o pláne vykonávania PESCO

text:
               8.3.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 88/1

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 6. marca 2018
   o pláne vykonávania PESCO
   (2018/C 88/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 46 ods. 6,
   so zreteľom na Protokol č. 10 o stálej štruktúrovanej spolupráci zriadenej článkom 42 Zmluvy o Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2315 z 11. decembra 2017 o nadviazaní stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a stanovení zoznamu zúčastnených členských štátov (1),
   so zreteľom na návrh Spolkovej republiky Nemecko, Španielskeho kráľovstva, Francúzskej republiky a Talianskej republiky,
   keďže:

               (1)

               Európska rada sa v júni 2017 zhodla na tom, že je potrebné nadviazať inkluzívnu a ambicióznu stálu štruktúrovanú spoluprácu (ďalej len „PESCO“ – Permanent Structured Cooperation) na posilnenie bezpečnosti a obrany Európy a prispieť k dosiahnutiu úrovne ambícií Únie, ako vyplývajú z Globálnej stratégie EÚ a ako sú vymedzené v záveroch Rady zo 14. novembra 2016 o vykonávaní globálnej stratégie EÚ v oblasti bezpečnosti a obrany. Konštatovala, že táto práca má byť v súlade s národným obranným plánovaním členských štátov a záväzkami, na ktorých sa dohodli dotknuté členské štáty v rámci NATO a OSN.

               (2)

               Rade a vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“) bolo 13. novembra 2017 v súlade s článkom 46 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) doručené spoločné oznámenie 23 členských štátov, ku ktorým sa 7. decembra 2017 pridali ďalšie dva členské štáty.

               (3)

               Rozhodnutím Rady (SZBP) 2017/2315 sa nadviazala PESCO a stanovilo sa, že riadenie PESCO sa bude organizovať na úrovni Rady a v rámci projektov vykonávaných skupinami zúčastnených členských štátov, ktoré sa dohodli medzi sebou na realizovaní takýchto projektov.

               (4)

               Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú PESCO, tiež 11. decembra 2017 prijali vyhlásenie, v ktorom vyjadrili svoj úmysel vypracovať v rôznych zloženiach prvé spoločné projekty PESCO, ako sa uvádza v prílohe k vyhláseniu.

               (5)

               Európska rada 14. decembra 2017 uvítala nadviazanie ambicióznej a inkluzívnej PESCO a zdôraznila, že je dôležité urýchlene vykonávať prvý súbor projektov, a vyzvala zúčastnené členské štáty, aby plnili svoje národné plány vykonávania.

               (6)

               Rada 6. marca 2018 prijala rozhodnutie (SZBP) 2018/340 (2), ktorým sa stanovuje zoznam projektov, ktoré sa majú rozvíjať v rámci PESCO.

               (7)

               V článku 4 ods. 2 písm. a) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 sa potvrdzuje, že Rada v súlade s článkom 46 ods. 6 Zmluvy o EÚ môže prijímať rozhodnutia a odporúčania, ktorými poskytne strategické riadenie a usmerňovanie PESCO.

               (8)

               Rada by preto mala prijať odporúčanie, v ktorom poskytne strategické riadenie a usmerňovanie vykonávania PESCO,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   CIELE A ROZSAH PÔSOBNOSTI

               1.

               Cieľom tohto odporúčania je poskytnúť strategické riadenie a usmerňovanie vykonávania PESCO v záujme štruktúrovania ďalšej potrebnej práce na procesoch a riadení, a to aj pokiaľ ide o projekty, aby zúčastnené členské štáty splnili väčšie záväzky, ku ktorým sa navzájom zaviazali a ktoré sa uvádzajú v prílohe k rozhodnutiu (SZBP) 2017/2315.

         II.   VYKONÁVANIE

      Stanovenie poradia plnenia záväzkov a vymedzenie konkrétnejších cieľov

               2.

               V článku 4 ods. 2 písm. b) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 sa stanovuje, že Rada by mala prijať rozhodnutia a odporúčania, v ktorých stanoví poradie plnenia väčších záväzkov uvedených v prílohe k uvedenému rozhodnutiu v priebehu dvoch po sebe nasledujúcich počiatočných fáz (roky 2018 – 2020 a 2021 – 2025) a na začiatku každej fázy vymedzí konkrétnejšie ciele pre plnenie väčších záväzkov.

               3.

               Preto je vhodné, aby Rada do júna 2018 prijala odporúčanie o stanovení poradia plnenia záväzkov pre fázy realizované v rokoch 2018 – 2020 a 2021 – 2025 a vymedzení konkrétnejších cieľov vrátane záväzkov, ktoré sa majú splniť do roku 2020. V tomto odporúčaní by sa tiež mali vymedziť spoločne dohodnuté ukazovatele s cieľom pomôcť zúčastneným členským štátom pri plnení záväzkov a vyhodnotiť pokrok v tomto ohľade.

               4.

               Sekretariát PESCO, ktorého funkciu zabezpečujú spoločne Európska služba pre vonkajšiu činnosť vrátane Vojenského štábu Európskej únie a Európska obranná agentúra, ako sa uvádza v článku 7 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315, sa vyzýva, aby do konca marca 2018 poskytol počiatočnú spätnú väzbu, pokiaľ ide o druh, podrobnosť a štruktúru informácií uvedených v národných plánoch vykonávania oznámených zúčastnenými členskými štátmi v decembri 2017 v súvislosti s plnením ich záväzkov. Táto spätná väzba by mala byť podkladom pre vypracovanie odporúčania o stanovení poradia plnenia záväzkov, ktoré má Rada prijať podľa článku 4 ods. 2 písm. b) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315. Sekretariát PESCO by tiež mohol zúčastneným členským štátom na požiadanie poskytovať individuálnu pomoc pri zvyšovaní kvality ich národných plánov vykonávania.

               5.

               Po prijatí odporúčania o stanovení poradia plnenia záväzkov by zúčastnené členské štáty mali preskúmať a zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať svoje národné plány vykonávania a oznámiť ich sekretariátu PESCO do 10. januára 2019 v súlade s článkom 3 ods. 2 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315. Od roku 2020 by sa tieto plány mali predkladať sekretariátu PESCO každý rok do 10. januára a malo by sa v nich zohľadniť preskúmanie PESCO zo strany Rady na základe predchádzajúcej výročnej správy vysokého predstaviteľa podľa článku 6 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315, ako aj plán rozvoja spôsobilostí a odporúčania dvojročnej správy CARD.

               6.

               Na konci prvej fázy Rada v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. c) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 aktualizuje a v prípade potreby posilní väčšie záväzky stanovené v uvedenom rozhodnutí na základe výsledkov dosiahnutých prostredníctvom PESCO, aby zohľadnila potreby Únie v oblasti spôsobilosti a operačné potreby a meniace sa bezpečnostné prostredie. Takéto rozhodnutie sa prijme na základe procesu strategického preskúmania, ktorým sa posúdi plnenie záväzkov PESCO.

               7.

               Na začiatku ďalšej fázy by Rada mala prijať druhý súbor konkrétnejších cieľov na roky 2021 – 2025, pričom zohľadní článok 4 ods. 2 písm. c) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315.

      Zoznam projektov, ktoré sa majú rozvíjať v rámci PESCO

               8.

               Po tom, ako Rada 6. marca 2018 prijme rozhodnutie, ktorým sa stanoví zoznam projektov, ktoré sa majú rozvíjať v rámci PESCO, by zúčastnené členské štáty mali vynaložiť podstatné úsilie na vymedzenie cieľov a harmonogramov pre jednotlivé projekty.

               9.

               Rada by mala tento zoznam aktualizovať do novembra 2018, aby v súlade s postupom stanoveným v článku 5 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 zahŕňal ďalší súbor projektov PESCO.

               10.

               Následne by sa v záujme udržateľného a účinného vykonávania PESCO mal tento postup posudzovania nových projektov predložených zúčastnenými členskými štátmi v zásade dokončiť každý rok v novembri po výzve na predkladanie nových návrhov projektov, ktorá sa vydá do začiatku mája toho istého roku. Posudzovanie návrhov projektov PESCO sekretariátom PESCO by malo byť založené na transparentných kritériách, ktoré sa týkajú tak hľadiska spôsobilosti, ako aj operačného hľadiska a ktoré by sa mali ďalej rozpracovať v spolupráci so zúčastnenými členskými štátmi. V súlade s článkom 5 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 poskytne Vojenský výbor Európskej únie (ďalej len „VVEÚ“) vojenské poradenstvo k odporúčaniu vysokého predstaviteľa týkajúcemu sa identifikácie a hodnotenia projektov PESCO.

               11.

               Zúčastnené členské štáty, ktoré majú v úmysle navrhnúť nejaký projekt, by mali informovať ostatné zúčastnené členské štáty včas pred predložením svojich návrhov, aby si zaistili podporu a umožnili im pripojiť sa k návrhu a predložiť ho spoločne. Podrobné návrhy projektov vrátane harmonogramov ich vykonávania by sa mali predložiť s dostatočným predstihom, aby ich mohol sekretariát PESCO posúdiť na účely odporúčania vysokého predstaviteľa Rade podľa článku 5 ods. 1 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315. Rada vyzýva sekretariát PESCO, aby vypracoval vzor pre projekty, ktoré sa majú predložiť, a poskytoval zúčastneným členským štátom podporu pri zasielaní ich individuálnych návrhov projektov PESCO iným členským štátom.

      Spoločný súbor pravidiel riadenia projektov

               12.

               Rada by mala do júna 2018 prijať spoločný súbor pravidiel riadenia projektov podľa článku 4 ods. 2 písm. f) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315, ktorý by si zúčastnené členské štáty účastniace sa jednotlivého projektu mohli podľa potreby prispôsobiť danému projektu. Spoločný súbor pravidiel riadenia projektov by mal poskytnúť rámec, ktorým sa zabezpečí koherentné a konzistentné vykonávanie projektov PESCO, obsahovať podrobnosti o pravidelnom informovaní Rady o vývoji jednotlivých projektov podľa článku 5 ods. 2 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 a umožniť Rade vykonávať potrebný dohľad. V tomto ohľade by sa mali ďalej podrobnejšie stanoviť úlohy a povinnosti zúčastnených členských štátov, ako aj sekretariátu, prípadne vrátane úlohy pozorovateľov. Tento rámec by mal tiež účastníkom poskytovať všeobecné usmernenia na stanovenie vhodného spôsobu riadenia jednotlivých projektov podľa článku 5 ods. 3 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315. V tejto súvislosti sa Rada tiež do júna 2018 vráti k otázke koordinačných funkcií zúčastnených členských štátov v rámci projektov.

      Všeobecné podmienky výnimočnej účasti tretích štátov na jednotlivých projektoch

               13.

               Rada v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. g) a článkom 9 ods. 1 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 prijme rozhodnutie, v ktorom včas stanoví všeobecné podmienky, za ktorých by sa k účasti na jednotlivých projektoch mohli výnimočne prizvať tretie štáty; a v súlade s článkom 9 ods. 2 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 rozhodne, či daný tretí štát spĺňa tieto podmienky. Práce na vypracovaní týchto všeobecných podmienok by sa mali začať ihneď po zavedení spoločného súboru pravidiel riadenia projektov a stanovení poradia plnenia záväzkov do júna 2018 a po ďalšom posúdení Radou by sa rozhodnutie malo v zásade prijať do konca roku 2018.

      Výročná správa VP Rade a mechanizmus hodnotenia

               14.

               Vysoký predstaviteľ v súlade s článkom 6 ods. 3 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 a na základe aktualizovaných národných plánov vykonávania predložených zúčastnenými členskými štátmi predloží Rade výročnú správu o stave vykonávania PESCO vrátane plnenia záväzkov jednotlivými zúčastnenými členskými štátmi podľa ich národných plánov vykonávania. Správa by sa mala sústrediť na konkrétne kroky a opatrenia, ktoré zúčastnené členské štáty podnikli na účely splnenia svojich záväzkov, okrem iného prostredníctvom projektov PESCO a na základe konkrétnejších cieľov a poradia stanovených pre dve po sebe nasledujúce počiatočné fázy. V tejto súvislosti sa sekretariát PESCO vyzýva, aby poskytol aktualizovaný vzor pre národné plány vykonávania.
               Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť informácie o konkrétnych krokoch a opatreniach, ktoré podnikli na splnenie svojich záväzkov, vrátane informácií o príspevkoch na projekty. Okrem toho sa na vyjasnenie uvedených informácií môžu využiť neformálne konzultácie.

               15.

               Vysoký predstaviteľ by mal svoju prvú výročnú správu predložiť v apríli 2019 alebo najneskôr pred príslušným zasadnutím Rady pre zahraničné veci v prvom polroku daného roku, aby sa tak zohľadnili aktualizované národné plány vykonávania predložené zúčastnenými členskými štátmi do 10. januára 2019. Od roku 2020 by sa výročná správa mala predkladať v marci alebo apríli a mala by zohľadniť revidované a aktualizované národné plány vykonávania predložené v januári toho istého roka.

               16.

               Na základe správy predloženej vysokým predstaviteľom by VVEÚ mal Politickému a bezpečnostnému výboru poskytovať vojenské stanovisko a odporúčania s cieľom umožniť mu, aby do mája každého roku pripravil hodnotenie Rady týkajúce sa toho, či zúčastnené členské štáty naďalej plnia väčšie záväzky. Rada by v tejto súvislosti mala tiež preskúmať pokrok v dosahovaní úrovne ambícií Únie, teda v zlepšovaní schopnosti Únie konať ako poskytovateľ bezpečnosti a v posilňovaní jej strategickej samostatnosti a schopnosti spolupracovať s partnermi a chrániť svojich občanov.

      V Bruseli 6. marca 2018

            Za Radu

            predseda

         F. MOGHERINI

      (1)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2017, s. 57.

      (2)  Ú. v. EÚ L 65, 8.3.2018, s. 24.