title: Odporúčanie Európskeho Výboru pre Systémové Riziká z 2. decembra 2021 o celoeurópskom rámci koordinácie systémových kybernetických incidentov pre príslušné orgány (ESRB/2021/17) 2022/C 134/01

text:
               25.3.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 134/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 2. decembra 2021
      o celoeurópskom rámci koordinácie systémových kybernetických incidentov pre príslušné orgány
      (ESRB/2021/17)
      (2022/C 134/01)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jej prílohu IX,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b) a d) a články 16 a 18,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (3), a najmä na jeho články 18 až 20,
      keďže:

                  (1)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 (4), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu. Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) zodpovedá za makroprudenciálny dohľad nad finančným systémom v rámci Únie. Pri plnení svojho mandátu by ESRB mal prispievať k prevencii a zmierňovaniu systémových rizík pre finančnú stabilitu vrátane rizík spojených s kybernetickými incidentmi a navrhovať, ako by sa tieto riziká dali zmierniť.

                  (2)

                  Závažné kybernetické incidenty môžu vzhľadom na svoj potenciál narušiť kritické finančné služby a operácie predstavovať systémové riziko pre finančný systém. Počiatočný šok môže zosilnieť buď vplyvom šírenia prevádzkovej alebo finančnej nákazy, alebo narušením dôvery vo finančný systém. Ak finančný systém tieto šoky nedokáže absorbovať, finančná stabilita bude ohrozená a táto situácia môže viesť k systémovej kybernetickej kríze (5).

                  (3)

                  Neustále sa vyvíjajúce prostredie kybernetických hrozieb a nedávny nárast výskytu závažných kybernetických incidentov sú ukazovateľmi vyššej miery rizika pre finančnú stabilitu v Únii. Pandémia COVID-19 poukázala na to, aké dôležité sú technológie pre fungovanie finančného systému. Príslušné orgány a inštitúcie museli prispôsobiť svoju technickú infraštruktúru a rámce riadenia rizík náhlemu zvýšeniu objemu práce na diaľku, čo zvýšilo celkovú mieru, do akej je finančný systém vystavený kybernetickým hrozbám, a umožnilo páchateľom vymyslieť nové spôsoby, ako páchať trestnú činnosť, a tiež prispôsobiť existujúce tak, aby využili situáciu (6). V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že sa počet kybernetických incidentov nahlásených bankovému dohľadu ECB v roku 2020 zvýšil o 54 %v porovnaní s rokom 2019 (7).

                  (4)

                  Potenciálny veľký rozsah, rýchlosť a miera šírenia závažných kybernetických incidentov si vyžadujú účinnú reakciu zo strany príslušných orgánov na zmiernenie potenciálnych negatívnych vplyvov na finančnú stabilitu. Rýchla koordinácia a komunikácia medzi príslušnými orgánmi na úrovni Únie môže napomôcť včasnému posúdeniu vplyvu závažných kybernetických incidentov na finančnú stabilitu, zachovaniu dôvery vo finančný systém a obmedzeniu šírenia nákazy do iných finančných inštitúcií, a tak prispieť k zabráneniu tomu, aby sa závažný kybernetický incident stal rizikom pre finančnú stabilitu.

                  (5)

                  V porovnaní s tradičnými finančnými krízami a krízami likvidity, ktorým príslušné orgány zvyčajne čelia, vzniká východiskový šok novým spôsobom. Okrem finančných aspektov musí celkové hodnotenie rizík zahŕňať rozsah a dosah narušení prevádzky, keďže by mohli ovplyvniť výber makroprudenciálnych nástrojov. Podobne aj finančná stabilita by mohla ovplyvniť výber prostriedkov na zmiernenie prevádzkového rizika zo strany odborníkov na kybernetickú bezpečnosť. To si vyžaduje úzku a rýchlu koordináciu a otvorenú komunikáciu okrem iného s cieľom budovať situačnú informovanosť.

                  (6)

                  Existuje riziko zlyhania koordinácie orgánov, ktoré treba riešiť. Príslušné orgány v Únii sa budú musieť skoordinovať navzájom aj s inými orgánmi, ako je Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), s ktorými zvyčajne nemusia spolupracovať. Vzhľadom na to, že veľký počet finančných inštitúcií Únie pôsobí celosvetovo, závažný kybernetický incident sa pravdepodobne nebude týkať len Únie a je tiež možné, že vznikne mimo Únie a môže si vyžadovať koordináciu globálnej reakcie.

                  (7)

                  Príslušné orgány musia byť na tieto interakcie pripravené. V opačnom prípade by mohlo hroziť, že budú prijímať nejednotné opatrenia, ktoré budú v rozpore s reakciou iných orgánov alebo ohrozia jej dopad. Takéto zlyhanie koordinácie by mohlo posilniť šok pre finančný systém tým, že by viedlo k narušeniu dôvery vo fungovanie finančného systému, čo by v najhoršom prípade predstavovalo riziko pre finančnú stabilitu (8). Preto treba prijať potrebné kroky na riešenie rizika ohrozujúceho finančnú stabilitu, ktoré plynie zo zlyhania koordinácie v prípade závažných kybernetických incidentov.

                  (8)

                  Správa ESRB o zmierňovaní systémového kybernetického rizika z roku 2021 (9) poukazuje na potrebu vytvoriť celoeurópsky rámec koordinácie systémových kybernetických incidentov (pan-European systemic cyber incident coordination framework – EU-SCICF) pre príslušné orgány v Únii. Cieľom rámca EU-SCICF by bolo zvýšiť mieru pripravenosti príslušných orgánov s cieľom uľahčiť koordinovanú reakciu na potenciálne závažné kybernetické incidenty. Správa ESRB o zmierňovaní systémového kybernetického rizika z roku 2021 upravuje hodnotenie ESRB v súvislosti s potrebnými vlastnosťami uvedeného rámca, ktoré by mal mať, aby mohol riešiť riziko zlyhania koordinácie.

                  (9)

                  Hlavným cieľom tohto odporúčania je nadviazať na jednu z plánovaných úloh európskych orgánov dohľadu podľa návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora (10) (ďalej len „nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti“), ktorou je postupne umožniť účinnú koordinovanú reakciu na úrovni Únie v prípade závažného cezhraničného incidentu súvisiaceho s informačnými a komunikačnými technológiami (ďalej len „IKT“) alebo súvisiacej hrozby majúcej systémový vplyv na finančný sektor Únie ako celok. Tento proces povedie k vytvoreniu rámca EU-SCICF pre príslušné orgány.

                  (10)

                  Cieľom EU-SCICF by nemalo byť nahradiť existujúce rámce, ale preklenúť všetky nedostatky v koordinácii a komunikácii medzi príslušnými orgánmi navzájom, ako aj s inými orgánmi v Únii a inými kľúčovými subjektmi na medzinárodnej úrovni. V tejto súvislosti by sa mala zvážiť pozícia EU-SCICF v prostredí existujúceho rámca pre riešenie finančnej krízy a rámca Únie v oblasti kybernetických incidentov. Pokiaľ ide o vzájomnú koordináciu medzi príslušnými orgánmi, mali by sa popri zapojení agentúry ENISA zvážiť okrem iného úlohy a činnosti skupiny pre spoluprácu v oblasti sietí a informačných systémov (Network and Information Systems – NIS) pre finančné subjekty podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 (11) a koordinačné mechanizmy plánované v rámci založenia spoločnej kybernetickej jednotky.

                  (11)

                  Návrh na začatie prípravy rámca EU-SCICF má za cieľ najmä podporiť potenciálne úlohy európskych orgánov dohľadu, ako sa predpokladá v návrhu nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti. V návrhu nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti sa stanovuje, že „európske orgány dohľadu môžu prostredníctvom spoločného výboru a v spolupráci s príslušnými orgánmi, Európskou centrálnou bankou (ECB) a výborom ESRB vytvoriť mechanizmy, ktoré umožnia výmenu účinných postupov vo finančných sektoroch s cieľom zlepšiť situačnú informovanosť a identifikovať spoločné kybernetické zraniteľnosti a riziká naprieč sektormi“ a „môžu vypracovať cvičenia týkajúce sa krízového riadenia, ako aj krízových udalostí zahŕňajúce scenáre kybernetického útoku, aby sa vyvinuli komunikačné kanály a postupne umožnila účinná koordinovaná reakcia na úrovni EÚ v prípade závažného cezhraničného incidentu súvisiaceho s IKT alebo súvisiacej hrozby majúcej systémový vplyv na finančný sektor Únie ako celok“ (12). Celoeurópsky rámec, ako je EU-SCICF, zatiaľ neexistuje a mal by sa vytvoriť a vyvinúť v rámci nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti.

                  (12)

                  Vzhľadom na riziko pre finančnú stabilitu v Únii vyplývajúce z kybernetického rizika by sa prípravné práce na postupné vytvorenie rámca EU-SCICF mali v najväčšom možnom rozsahu začať ešte skôr, ako bude právny a politický rámec potrebný na jeho vytvorenie nadobudne v plnom rozsahu uplatniteľný. Tento právny a politický rámec by sa mal v plnom rozsahu dokončiť a sfinalizovať po tom, ako nadobudnú účinnosť príslušné ustanovenia nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti a jej delegovaných aktov.

                  (13)

                  Účinná komunikácia prispieva k situačnej informovanosti medzi príslušnými orgánmi, a preto je počas závažných kybernetických incidentov nevyhnutným predpokladom koordinácie v rámci celej Únie. V tejto súvislosti by sa mala vymedziť komunikačná infraštruktúra potrebná na koordináciu, pokiaľ ide o reakciu na závažný kybernetický incident. Zahŕňalo by to stanovenie druhu informácií, ktoré je potrebné vymieňať, bežné kanály, ktoré sa majú na výmenu týchto informácií používať, a kontaktné miesta, s ktorými by sa informácie mali vymieňať. Výmena informácií musí spĺňať existujúce právne požiadavky. Okrem toho môže byť potrebné, aby príslušné orgány stanovili jasný akčný plán a protokoly, ktoré treba dodržiavať, aby sa zabezpečila náležitá koordinácia medzi orgánmi zapojenými do plánovania koordinovanej reakcie na závažný kybernetický incident.

                  (14)

                  Systémová kybernetická kríza si vyžiada nadviazanie plnej spolupráce na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie. Preto by sa v rámci európskych orgánov dohľadu, ECB a príslušných vnútroštátnych orgánov každého členského štátu mohlo uvažovať o určení kontaktných miest, ktoré by sa mali oznámiť európskym orgánom dohľadu, s cieľom stanoviť hlavných účastníkov dialógu v koordinačnej schéme rámca EU-SCICF, ktorých bude potrebné informovať v prípade závažného kybernetického incidentu. Potreba určiť kontaktné miesta by sa mala posúdiť počas vývoja rámca EU-SCICF, pričom treba zohľadniť určené jednotné kontaktné miesto podľa smernice (EÚ) 2016/1148, ktoré členské štáty stanovili pre oblasť bezpečnosti sietí a informačných systémov s cieľom zaistiť cezhraničnú spoluprácu s inými členskými štátmi a so skupinou pre spoluprácu v oblasti NIS (13).

                  (15)

                  Výkon cvičení týkajúcich sa krízového riadenia a krízových udalostí by mohol uľahčiť implementáciu rámca EU-SCICF a umožniť orgánom posúdiť, do akej miery sú pripravené na systémovú kybernetickú krízu na úrovni Únie. Z takýchto cvičení by orgány získali skúsenosti a umožnili by tiež nepretržité zlepšovanie a vývoj rámca EU-SCICF.

                  (16)

                  Pre vývoj rámca EU-SCICF je nevyhnutné, aby európske orgány dohľadu spoločne vykonali príslušné prípravné práce s cieľom posúdiť potenciálne kľúčové prvky rámca a zdroje a potreby nevyhnutné pre pokračovanie v jeho vývoji. Potom by európske orgány dohľadu mohli začať pracovať na predbežnej analýze všetkých prekážok, ktoré by im a príslušným orgánom mohli brániť pri vytváraní rámca EU-SCICF a výmene príslušných informácií prostredníctvom komunikačných kanálov v prípade závažných kybernetických incidentov. Takáto analýza by bola dôležitým krokom, od ktorého by sa odvíjal celý ďalší postup, či už kroky legislatívnej povahy, alebo iné podporné iniciatívy, ktoré Európska komisia môže spustiť vo fáze po implementácii nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      ODDIEL 1

         ODPORÚČANIA

         Odporúčanie A – Vytvorenie celoeurópskeho rámca koordinácie systémových kybernetických incidentov (EU-SCICF)

                  1.

                  Odporúča sa, aby sa európske orgány dohľadu kolektívne prostredníctvom spoločného výboru a spolu s Európskou centrálnou bankou (ECB), Európskym výborom pre systémové riziká (ESRB) a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi začali pripravovať na postupné vytvorenie účinnej koordinovanej reakcie na úrovni Únie v prípade závažného cezhraničného incidentu súvisiaceho s IKT alebo súvisiacej hrozby, ktorá by mohla mať systémový vplyv na finančný sektor Únie, ako sa predpokladá v návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora (ďalej len „nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti“), ktorý predložila Komisia. Prípravné práce na zabezpečenie koordinovanej reakcie na úrovni Únie by mali zahŕňať postupné vytvorenie rámca EU-SCICF pre európske orgány dohľadu, ECB, ESRB a príslušné vnútroštátne orgány. Súčasťou by malo byť tiež posúdenie požiadaviek na zdroje pre účinný vývoj rámca EU-SCICF.

                  2.

                  Odporúča sa, aby európske orgány dohľadu vzhľadom na odporúčanie A bod 1 po konzultácii s ECB a ESRB vykonali mapovanie a následnú analýzu súčasných prekážok, právnych a iných, ktoré by mohli brániť v účinnom vytvorení rámca EU-SCICF.

         Odporúčanie B – Určenie kontaktných miest EU-SCICF

      Odporúča sa, aby európske orgány dohľadu, ECB a každý členský štát spomedzi svojich príslušných vnútroštátnych orgánov určili hlavné kontaktné miesto, ktoré by sa malo oznámiť európskym orgánom dohľadu. Tento zoznam kontaktov zjednoduší vytváranie rámca EU-SCICF a po jeho zavedení by kontaktné miesta a ESRB mali byť v prípade závažných kybernetických incidentov informované. Malo by sa uvažovať aj o koordinácii EU-SCICF s určeným jednotným kontaktným miestom podľa smernice (EÚ) 2016/1148, ktoré členské štáty stanovili pre oblasť bezpečnosti sietí a informačných systémov s cieľom zaistiť cezhraničnú spoluprácu s inými členskými štátmi a so skupinou pre spoluprácu v oblasti sietí a informačných systémov.

         Odporúčanie C – Primerané opatrenia na úrovni Únie

      Odporúča sa, aby Komisia na základe výsledkov analýz vykonaných v súlade s odporúčaním A zvážila prijatie primeraných opatrení potrebných na zabezpečenie účinnej koordinácie reakcií na systémové kybernetické incidenty.
      ODDIEL 2

         IMPLEMENTÁCIA

      1.   Vymedzenie pojmov

      Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                  a)

                  „kybernetické“ znamená súvisiace s prepojenou informačnou infraštruktúrou interakcií medzi osobami, procesmi, údajmi a informačnými systémami, v rámci nej alebo prostredníctvom nej (14);

                  b)

                  „závažný kybernetický incident“ je incident súvisiaci s IKT, ktorý má potenciálne veľký nepriaznivý vplyv na sieť a informačné systémy, ktoré podporujú kritické funkcie finančných subjektov (15);

                  c)

                  „systémová kybernetická kríza“ je závažný kybernetický incident, ktorý spôsobí narušenie finančného systému Únie na úrovni, ktorá môže mať závažné negatívne dôsledky pre plynulé fungovanie vnútorného trhu a fungovanie reálnej ekonomiky. Takáto kríza by mohla vzniknúť v dôsledku závažného kybernetického incidentu, ktorý by spôsobil šoky vo viacerých kanáloch vrátane prevádzkového kanála, kanála dôvery a finančného kanála;

                  d)

                  „európske orgány dohľadu“ sú Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (16) spolu s Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 (17) a s Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (18);

                  e)

                  „spoločný výbor“ je Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu zriadený v článku 54 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a nariadenia (EÚ) č. 1095/2010;

                  f)

                  „príslušný vnútroštátny orgán“ je:

                              1.

                              príslušný orgán alebo orgán dohľadu v členskom štáte, ako sa stanovuje v aktoch Únie uvedených v článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, nariadenia (EÚ) č. 1094/2010 a nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, a každý iný príslušný vnútroštátny orgán, ako sa stanovuje v aktoch Únie, ktoré zverujú úlohy európskym orgánom dohľadu;

                              2.

                              príslušný orgán v členskom štáte určený v súlade s:

                                          i.

                                          článkom 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (19) bez toho, aby boli dotknuté osobitné úlohy, ktoré boli ECB udelené nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 (20);

                                          ii.

                                          článkom 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 (21);

                                          iii.

                                          článkom 37 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES (22);

                                          iv.

                                          článkom 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2034 (23);

                                          v.

                                          článkom 3 ods. 1 bodom ee) prvou zarážkou návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 (24);

                                          vi.

                                          článkom 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 (25);

                                          vii.

                                          článkom 22 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (26);

                                          viii.

                                          článkom 67 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ (27);

                                          ix.

                                          článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

                                          x.

                                          článkom 44 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ (28);

                                          xi.

                                          článkom 97 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES (29);

                                          xii.

                                          článkom 30 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (30);

                                          xiii.

                                          článkom 12 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/97 (31);

                                          xiv.

                                          článkom 47 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2341 (32);

                                          xv.

                                          článkom 22 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 (33);

                                          xvi.

                                          článkom 3 ods. 2 a článkom 32 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (34);

                                          xvii.

                                          článkom 40 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 (35);

                                          xviii.

                                          článkom 29 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1503 (36);

                              3.

                              orgán poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, ako je napríklad príslušná podporná analýza, okrem iného vrátane:

                                          i.

                                          určeného orgánu podľa hlavy VII kapitoly 4 smernice 2013/36/EÚ alebo podľa článku 458 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (37) (EÚ) č. 575/2013;

                                          ii.

                                          makroprudenciálneho orgánu s cieľmi, opatreniami, úlohami, právomocami, nástrojmi, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 (38);

                  g)

                  „príslušný orgán“ je:

                              1.

                              európsky orgán dohľadu;

                              2.

                              ECB, pokiaľ ide o úlohy, ktorými bola poverená v súlade s článkom 4 ods. 1 a 2 a článkom 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013;

                              3.

                              príslušný vnútroštátny orgán.

            2.   Kritériá implementácie

      Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:

                  a)

                  mala by sa venovať náležitá pozornosť zásade opodstatnenej potreby a zásade proporcionality a zároveň zohľadňovať cieľ a obsah každého odporúčania;

                  b)

                  v súvislosti s každým odporúčaním by mali byť splnené osobitné kritériá súladu stanovené v prílohe.

            3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

      V súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 sú adresáti povinní oznámiť Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB opatrenia prijaté v reakcii na toto odporúčanie alebo náležite odôvodniť prípadné nekonanie. Adresáti sa vyzývajú, aby takéto oznámenie uskutočnili v súlade s týmito lehotami:

                  1.

                  Odporúčanie A

                              a)

                              Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby do 30. júna 2023, nie však skôr ako šesť mesiacov po tom, ako nadobudne účinnosť nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti, predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB priebežnú správu o implementácii odporúčania A bodu 1.

                              b)

                              Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby do 30. júna 2024, nie však skôr ako 18 mesiacov po tom, ako nadobudne účinnosť nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti, predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB záverečnú správu o implementácii odporúčania A bodu 1.

                              c)

                              Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby do 30. júna 2025, nie však skôr ako 30 mesiacov po tom, ako nadobudne účinnosť nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti, predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB správu o implementácii odporúčania A bodu 2.

                  2.

                  Odporúčanie B
                  Európske orgány dohľadu, ECB a členské štáty sa vyzývajú, aby do 30. júna 2023, nie však skôr ako šesť mesiacov po tom, ako nadobudne účinnosť nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti, predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB správu o implementácii odporúčania B.

                  3.

                  Odporúčanie C

                              a)

                              Komisia sa vyzýva, aby do 31. decembra 2023, nie však skôr ako 12 mesiacov po tom, ako nadobudne účinnosť nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti, predložila Európskemu parlamentu, Rade a ESRB správu o implementácii odporúčania C s ohľadom na priebežnú správu európskych orgánov dohľadu v súlade s odporúčaním A bodom 1.

                              b)

                              Komisia sa vyzýva, aby do 31. decembra 2025, nie však skôr ako 36 mesiacov po tom, ako nadobudne účinnosť nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti, predložila Európskemu parlamentu, Rade a ESRB správu o implementácii odporúčania C s ohľadom na správy európskych orgánov dohľadu v súlade s odporúčaním A.

            4.   Monitorovanie a hodnotenie

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

                              b)

                              overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. Hodnotenia sa uskutočnia takto:

                                          i)

                                          do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní A a B;

                                          ii)

                                          do 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania C;

                                          iii)

                                          do 24 mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania A;

                                          iv)

                                          do 36 mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania A;

                                          v)

                                          do 42 mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti, pokiaľ ide o implementáciu odporúčania C.

                  2.

                  Generálna rada hodnotí prijaté opatrenia a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 2. decembra 2021

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene Generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

         (2)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (4)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (
         Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (5)  Pozri správu Systemic cyber risk, ESRB, február 2020, dostupné na webovom sídle ESRB na adrese www.esrb.europa.eu

         (6)  Pozri správu Internet Organised Crime Threat Assessment, Europol, 2020, dostupné na webovom sídle Europolu na adrese www.europol.europa.eu

         (7)  Pozri článok IT and cyber risk: a constant challenge, ECB, 2021, dostupné na webovom sídle bankového dohľadu ECB na adrese www.bankingsupervision.europa.eu

         (8)  Pozri správu Systemic cyber risk, ESRB, február 2020, dostupné na webovom sídle ESRB na adrese www.esrb.europa.eu

         (9)  Pozri správu Mitigating systemic cyber risk, ESRB, 2021, (nadchádzajúca).

         (10)  COM/2020/595 final.

         (11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

         (12)  Pozri článok 43 návrhu nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti.

         (13)  Pozri skupinu pre spoluprácu v oblasti NIS, dostupné na webovom sídle Európskej komisie na adrese www.ec.europa.eu

         (14)  Pozri dokument Cyber Lexicon, FSB, 12. november 2018, dostupné na webovom sídle FSB na adrese www.fsb.org

         (15)  Pozri článok 3 bod 7 návrhu nariadenia o digitálnej prevádzkovej odolnosti.

         (16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

         (17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/79/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 48).

         (18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).

         (19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (20)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

         (21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia smernice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 a ktorou sa zrušuje smernica 2007/64/ES (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 35).

         (22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (Ú. v. EÚ L 267, 10.10.2009, s. 7).

         (23)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2034 z 27. novembra 2019 o prudenciálnom dohľade nad investičnými spoločnosťami a o zmene smerníc 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EÚ, 2013/36/EÚ, 2014/59/EÚ a 2014/65/EÚ (Ú. v. EÚ L 314, 5.12.2019, s. 64).

         (24)  COM/2020/593 final.

         (25)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 z 23. júla 2014 o zlepšení vyrovnania transakcií s cennými papiermi v Európskej únii, centrálnych depozitároch cenných papierov a o zmene smerníc 98/26/ES a 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 236/2012 (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 1).

         (26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).

         (27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).

         (28)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EU z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010 (Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 1).

         (29)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32).

         (30)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

         (31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/97 z 20. januára 2016 o distribúcii poistenia (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 26, 2.2.2016, s. 19).

         (32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2341 zo 14. decembra 2016 o činnostiach inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IZDZ) a dohľade nad nimi (Ú. v. EÚ L 354, 23.12.2016, s. 37).

         (33)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 zo 16. septembra 2009 o ratingových agentúrach (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 1).

         (34)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87).

         (35)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 z 8. júna 2016 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov, ktorým sa menia smernice 2008/48/ES a 2014/17/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 596/2014 (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2016, s. 1).

         (36)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1503 zo 7. októbra 2020 o európskych poskytovateľoch služieb hromadného financovania pre podnikanie a o zmene nariadenia (EÚ) 2017/1129 a smernice (EÚ) 2019/1937 (Ú. v. EÚ L 347, 20.10.2020, s. 1).

         (37)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (38)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

         PRÍLOHA
         ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

            Odporúčanie A – Vytvorenie celoeurópskeho rámca koordinácie systémových kybernetických incidentov (EU-SCICF)

         V prípade odporúčania A bodu 1 platia nasledujúce kritériá súladu.

                     1.

                     Európske orgány dohľadu konajúce prostredníctvom spoločného výboru a spolu s Európskou centrálnou bankou (ECB), Európskym výborom pre systémové riziká (ESRB) a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, a ak je to potrebné, po konzultácii s Agentúrou Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť a s Komisiou, by pri príprave účinnej koordinovanej reakcie na úrovni Únie, ktorá by mala zahŕňať postupné vytvorenie rámca EU-SCICF prostredníctvom výkonu právomocí, ktoré sa predpokladajú v budúcom nariadení Európskeho parlamentu a Rady o digitálnej prevádzkovej odolnosti finančného sektora (ďalej len „nariadenie o digitálnej prevádzkovej odolnosti“), mali zvážiť zahrnutie týchto aspektov do predpokladanej prípravy rámca EU-SCICF:

                                 a.

                                 analýza požiadaviek na zdroje pre účinný vývoj rámca EU-SCICF;

                                 b.

                                 vypracovanie cvičení týkajúcich sa krízového riadenia, ako aj krízových udalostí zahŕňajúcich scenáre kybernetického útoku s cieľom rozvíjať komunikačné kanály;

                                 c.

                                 vývoj spoločného slovníka;

                                 d.

                                 vypracovanie koherentnej klasifikácie kybernetických incidentov;

                                 e.

                                 vytvorenie bezpečných a spoľahlivých kanálov na výmenu informácií vrátane systémov zálohovania;

                                 f.

                                 určenie kontaktných miest;

                                 g.

                                 riešenie otázky dôvernosti pri výmene informácií;

                                 h.

                                 iniciatívy týkajúce sa spolupráce a výmeny informácií s kybernetickým spravodajstvom v oblasti finančného sektora;

                                 i.

                                 vývoj účinných postupov aktivácie a eskalácie prostredníctvom situačnej informovanosti;

                                 j.

                                 objasnenie úloh účastníkov rámca;

                                 k.

                                 vývoj rozhraní pre medzisektorovú koordináciu a v príslušných prípadoch koordináciu s tretími krajinami;

                                 l.

                                 zaistenie zrozumiteľnej komunikácie príslušných orgánov s verejnosťou s cieľom zachovať dôveru;

                                 m.

                                 vytvorenie vopred stanovených komunikačných platforiem na včasnú komunikáciu;

                                 n.

                                 uskutočnenie primeraných testov rámca vrátane testovania vo viacerých jurisdikciách a koordinácie s tretími krajinami a hodnotení, z ktorých by sa získali poznatky a pomohli by s vývojom rámca;

                                 o.

                                 zabezpečenie účinnej komunikácie a protiopatrení proti dezinformáciám.

            Odporúčanie B – Stanovenie kontaktných miest EU-SCICF

         V prípade odporúčania B platia nasledujúce kritériá súladu.

                     1.

                     Európske orgány dohľadu, ECB a príslušné vnútroštátne orgány každého členského štátu by sa mali dohodnúť na spoločnom prístupe k výmene a aktualizácii zoznamu určených kontaktných miest v rámci EU-SCICF.

                     2.

                     Určenie kontaktného miesta by sa malo posúdiť s ohľadom na určené jednotné kontaktné miesto podľa smernice (EÚ) 2016/1148, ktoré členské štáty určili v súvislosti s bezpečnosťou sietí a informačných systémov s cieľom zaistiť cezhraničnú spoluprácu s inými členskými štátmi a so skupinou pre spoluprácu v oblasti sietí a informačných systémov.

            Odporúčanie C – Zmeny právneho rámca Únie

         V prípade odporúčania C platí nasledujúce kritérium súladu.
         Komisia by mala zvážiť, či sú na základe analýzy vykonanej v súlade s odporúčaním A potrebné akékoľvek opatrenia vrátane zmien príslušných právnych predpisov Únie s cieľom zabezpečiť, aby európske orgány dohľadu mohli prostredníctvom spoločného výboru a spolu s ECB, ESRB a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi vytvoriť rámec EU-SCICF v súlade s odporúčaním A bodom 1 a aby sa európske orgány dohľadu, ECB, ESRB a príslušné vnútroštátne orgány, ako aj iné orgány mohli zapojiť do koordinačných činností a výmeny informácií, ktoré sú dostatočne podrobné a jednotné, aby podporili účinný rámec EU-SCICF.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 25. marca 2022, ktorým sa mení odporúčanie ECB/2017/10 o spoločných špecifikáciách pre využívanie niektorých možností a právomocí dostupných v práve Únie príslušnými vnútroštátnymi orgánmi vo vzťahu k menej významným inštitúciám (ECB/2022/13) 2022/C 142/01

text:
                  30.3.2022

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  C 142/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
         z 25. marca 2022,
         ktorým sa mení odporúčanie ECB/2017/10 o spoločných špecifikáciách pre využívanie niektorých možností a právomocí dostupných v práve Únie príslušnými vnútroštátnymi orgánmi vo vzťahu k menej významným inštitúciám
         (ECB/2022/13)
         (2022/C 142/01)
         RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3 a článok 6 ods. 1 a 5 písm. c),
         keďže:

                     (1)

                     Európska centrálna banka (ECB) prijala 4. apríla 2017 odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2017/10 (2) (ďalej len „odporúčanie o možnostiach a právomociach“), v ktorom stanovila spoločné špecifikácie pre využívanie niektorých možností a právomocí dostupných v práve Únie príslušnými vnútroštátnymi orgánmi vo vzťahu k menej významným inštitúciám. Právne predpisy zavedené od prijatia odporúčania o možnostiach a právomociach zmenili alebo vypustili niektoré z možností a právomocí stanovených v práve Únie, ktoré boli zahrnuté v odporúčaní o možnostiach a právomociach, a aktualizovali sa aj všeobecné zásady ECB týkajúce sa možností a právomocí ustanovených v práve Únie z novembra 2016 (ďalej len „všeobecné zásady ECB“). Preto sú potrebné určité zmeny odporúčania o možnostiach a právomociach.

                     (2)

                     Pokiaľ ide o možnosti a právomoci, ktoré sa týkajú konsolidovaného dohľadu a výnimiek z uplatňovania prudenciálnych požiadaviek, príslušné vnútroštátne orgány by sa mali v súlade so špecifikáciami ustanovenými v oddiele II kapitole 1 všeobecných zásad ECB nabádať, aby zaujali obozretný prístup pri udeľovaní takýchto výnimiek v jednotlivých prípadoch. Pravidlá identifikácie orgánu konsolidovaného dohľadu a metódy a rozsah konsolidácie a subkonsolidácie by sa mali uplatňovať spôsobom, ktorý je v súlade so všeobecnými zásadami ECB.

                     (3)

                     Pokiaľ ide o výnimky z uplatňovania požiadaviek na likviditu na cezhraničnej úrovni, ECB odporúča osobitný prístup vo vzťahu k menej významným inštitúciám vzhľadom na to, že nie všetky špecifikácie pre posúdenie žiadostí uvedené vo všeobecných zásadách ECB sú pre tieto inštitúcie relevantné.

                     (4)

                     ECB odporúča konzistentný a obozretný prístup v súvislosti s možnosťami a právomocami, ktoré sa týkajú požiadaviek na vlastné zdroje, v súlade so špecifikáciami uvedenými v oddiele II kapitole 2 všeobecných zásad ECB. S cieľom zohľadniť špecifiká menej významných inštitúcií, pokiaľ ide o požiadavku na prevýšenie vlastných zdrojov o nevyhnutnú maržu v súvislosti so znížením vlastných zdrojov, sú potrebné určité úpravy týchto špecifikácií.

                     (5)

                     V súvislosti s možnosťami a právomocami, ktoré sa týkajú požiadaviek na likviditu a ktoré by mali byť v súlade so špecifikáciami stanovenými v oddiele II kapitole 6 všeobecných zásad ECB, odporúča ECB konzistentný a obozretný prístup, keďže tieto možnosti a právomoci majú vplyv na výpočet požiadaviek ukazovateľa krytia likvidity, napríklad stanovením zaobchádzania s konkrétnymi kladnými a zápornými tokmi.

                     (6)

                     Pokiaľ ide o záporné peňažné toky z produktov súvisiacich s podsúvahovým obchodným financovaním, do všeobecných zásad ECB boli pridané špecifikácie s cieľom zohľadniť novú politiku ECB, ktorá umožňuje dodatočnú flexibilitu pri určovaní miery záporných peňažných tokov. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť pri uplatňovaní mier záporných peňažných tokov na podsúvahové expozície obchodného financovania medzi významnými a menej významnými inštitúciami by preto príslušné vnútroštátne orgány mali dodržiavať špecifikácie uvedené vo všeobecných zásadách ECB.

                     (7)

                     Pokiaľ ide o záporné peňažné toky, ktoré sa majú uplatňovať na stabilné retailové vklady, určité faktory bránili praktickému uplatňovaniu právomoci, ktorá je upravená v článku 13 nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/445 (ECB/2016/4) (3), podľa ktorých príslušné orgány môžu inštitúciám povoliť uplatňovať 3 % mieru záporných peňažných tokov zo stabilných retailových vkladov krytých systémom ochrany vkladov na základe predchádzajúceho súhlasu Európskej komisie v súlade s článkom 24 ods. 4 a 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/61 (4). Na preukázanie toho, že miery výberu stabilných retailových vkladov krytých systémom ochrany vkladov, ako sa uvádza v článku 24 ods. 5 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61, by boli nižšie ako 3 % počas zaznamenaného stresového obdobia zodpovedajúceho scenárom uvedenými v článku 5 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61, sú potrebné ďalšie dôkazy a analýza. Keďže takého dôkazy a analýza nie sú k dispozícii, všeobecná špecifikácia 3 % miery záporných peňažných tokov sa vypustila z usmernenia Európskej centrálnej banky ECB/2017/9 (5) o využívaní možností a právomocí dostupných v práve Únie príslušnými vnútroštátnymi orgánmi vo vzťahu k menej významným inštitúciám. Pozícia ECB k tejto možnosti je uvedená v oddiele III všeobecných zásad ECB. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť pri využívaní možností a právomocí vo vzťahu k významným a menej významným inštitúciám by príslušné vnútroštátne orgány mali zaujať rovnakú pozíciu.

                     (8)

                     Pokiaľ ide o možnosti a právomoci týkajúce sa ukazovateľa finančnej páky, ECB odporúča konzistentný a obozretný prístup v súlade so špecifikáciami uvedenými v oddiele I kapitole 3 všeobecných zásad ECB a v oddiele II kapitole 7 všeobecných zásad ECB.

                     (9)

                     Pokiaľ ide o možnosti a právomoci týkajúce sa materských spoločností na medzistupni a možnosť príslušných orgánov povoliť dvom alebo viacerým inštitúciám v Únii, ktoré sú súčasťou tej istej skupiny z tretej krajiny, aby mali dve materské spoločnosti v EÚ na medzistupni podľa článku 21b ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (6), ako aj o relevantnosť takejto možnosti v prípade menej významných inštitúcií, ECB odporúča, aby príslušné vnútroštátne orgány prijali prístup v súlade s prístupom stanoveným v oddiele II kapitole 9 všeobecných zásad ECB s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky.

                     (10)

                     Pokiaľ ide o možnosti a právomoci týkajúce sa požiadaviek na vykazovanie pre inštitúcie, najmä pokiaľ ide o oceňovanie aktív a podsúvahových položiek a o výnimky z vykazovania, ECB odporúča, aby príslušné vnútroštátne orgány dodržiavali prístup stanovený v oddiele II kapitole 8 všeobecných zásad ECB s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie noriem v rámci jednotného mechanizmu dohľadu, ako aj rovnaké podmienky.

                     (11)

                     Pokiaľ ide o možnosti a právomoci týkajúce sa riadenia, odporúčanie o možnostiach a právomociach by sa malo zmeniť tak, aby odrážalo legislatívne zmeny týkajúce sa dohľadu nad (zmiešanými) finančnými holdingovými spoločnosťami.

                     (12)

                     Odporúčanie ESRB/2017/10 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

            PRVÁ ČASŤ

            Zmeny

         Odporúčanie ESRB/2017/10 sa mení takto:

                     1.

                     V prvej časti sa odsek 2 v oddiele I nahrádza takto:

                                 „2.

                                 Vymedzenie pojmov
                                 Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú vymedzenia pojmov uvedené v nariadení (EÚ) č. 1024/2013, nariadení (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17), nariadení (EÚ) č. 575/2013, smernici 2013/36/EÚ, delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2015/61 (*1) a smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (*2).

                        (*1)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/61 z 10. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na krytie likvidity pre úverové inštitúcie (Ú. v. EÚ L 11, 17.1.2015, s. 1)."

                        (*2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).“;"

                     2.

                     V druhej časti sa vkladá tento oddiel IIa:
                     „IIa.

                        Požiadavky na vlastné zdroje

                                 1.

                                 Článok 78 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013: zníženie vlastných zdrojov: požiadavka na prevýšenie vlastných zdrojov o nevyhnutnú maržu

                                             1.1.

                                             Príslušný vnútroštátny orgán by mal určiť rozsah, v akom je potrebné, aby vlastné zdroje prevýšili požiadavky na vlastné zdroje podľa článku 78 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na účely zníženia vlastných zdrojov, za predpokladu, že sú splnené podmienky článku 78 ods. 1, a po posúdení všetkých nasledujúcich faktorov:

                                                         a)

                                                         či by úverová inštitúcia prijímajúca niektoré z opatrení uvedených v článku 77 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 počas trojročného obdobia aj naďalej prekračovala celkové kapitálové požiadavky stanovené v najnovšom platnom rozhodnutí vydanom v rámci postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (SREP) minimálne o odporúčanú úroveň dodatočných vlastných zdrojov stanovenú v tomto rozhodnutí SREP;

                                                         b)

                                                         či by úverová inštitúcia prijímajúca niektoré z opatrení uvedených v článku 77 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 počas trojročného obdobia aj naďalej prekračovala požiadavky stanovené v smernici 2014/59/EÚ minimálne o úroveň, ktoré by vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií alebo Jednotná rada pre riešenie krízových situácií po dohode s príslušným vnútroštátnym orgánom považovali za nevyhnutnú na splnenie podmienky stanovenej v článku 78a nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                                                         c)

                                                         vplyv plánovaného zníženia na príslušnú úroveň vlastných zdrojov;

                                                         d)

                                                         či by úverová inštitúcia prijímajúca niektoré z opatrení uvedených v článku 77 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 v horizonte troch rokov aj naďalej prekračovala požiadavku na ukazovateľ finančnej páky stanovenú v článku 92 ods. 1 písm. d) uvedeného nariadenia a požiadavku na dodatočné vlastné zdroje na zníženie rizika nadmerného využívania finančnej páky stanovenú v najnovšom platnom rozhodnutí SREP minimálne o odporúčanú úroveň dodatočných vlastných zdrojov stanovenú v uvedenom rozhodnutí SREP.

                                             1.2.

                                             V individuálnych prípadoch by sa mali schváliť aj žiadosti o zníženie vlastných zdrojov prijaté od úverových inštitúcií, ktoré nespĺňajú úrovne stanovené vyššie, ak predložia adekvátne prudenciálne odôvodnenie. V prípade nesplnenia úrovne stanovenej v odseku 1.1 písm. b) by si mal príslušný vnútroštátny orgán vyžiadať stanovisko vnútroštátneho orgánu pre riešenie krízových situácií alebo Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií, či môže zníženie vlastných zdrojov ohroziť plnenie požiadaviek na vlastné zdroje a oprávnené záväzky stanovené v smernici 2014/59/EÚ.

                                             1.3.

                                             V prípadoch, keď úverová inštitúcia na účely odseku 1.1 písm. a) alebo d) nemá určenú odporúčanú úroveň dodatočných vlastných zdrojov, musí byť úroveň určená individuálne so zreteľom na konkrétne okolnosti úverovej inštitúcie.

                                 2.

                                 Článok 78 ods. 1 druhý pododsek nariadenia (EÚ) č. 575/2013: zníženie vlastných zdrojov: vopred udelené všeobecné povolenie
                                 Príslušný vnútroštátny orgán by mal vopred udeliť všeobecné povolenie stanovené v článku 78 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ak sú splnené podmienky stanovené v uvedenom ustanovení a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 241/2014 (*3). Príslušný vnútroštátny orgán by mal určiť rozsah vlastných zdrojov uvedený v článku 78 ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 575/2013 po posúdení všetkých faktorov stanovených v oddiele IIa ods. 1 tohto odporúčania.

                                 3.

                                 V druhej časti sa vypúšťa oddiel V;

                                 4.

                                 Príloha sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

            DRUHÁ ČASŤ

            Adresáti

         Toto odporúčanie je určené príslušným vnútroštátnym orgánom zúčastnených členských štátov.
         Príslušným vnútroštátnym orgánom sa odporúča, aby toto odporúčanie uplatňovali odo dňa jeho prijatia.

            Vo Frankfurte nad Mohanom 25. marca 2022

                  Prezidentka ECB

               Christine LAGARDE

            (1)  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

            (2)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 4. apríla 2017 o spoločných špecifikáciách pre využívanie niektorých možností a právomocí dostupných v práve Únie príslušnými vnútroštátnymi orgánmi vo vzťahu k menej významným inštitúciám (ECB/2017/10) (Ú. v. EÚ C 120, 13.4.2017, s. 2).

            (3)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/445 z 14. marca 2016 o využívaní možností a právomocí dostupných v práve Únie (ECB/2016/4) (Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2016, s. 60).

            (4)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/61 z 10. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na krytie likvidity pre úverové inštitúcie (Ú. v. EÚ L 11, 17.1.2015, s. 1).

            (5)  Usmernenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2017/697 zo 4. apríla 2017 o využívaní možností a právomocí dostupných v práve Únie príslušnými vnútroštátnymi orgánmi vo vzťahu k menej významným inštitúciám (ECB/2017/9) (Ú. v. EÚ L 101, 13.4.2017, s. 156).

            (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

            PRÍLOHA
            Príloha k odporúčaniu ECB/2017/10 sa nahrádza takto:

                     „PRÍLOHA

                                 Právny základ pre možnosť a/alebo právomoc

                                 Odporúčaný prístup: súlad so zásadami využívania možností a právomocí pre významné inštitúcie

                                       Konsolidovaný dohľad a výnimky z uplatňovania prudenciálnych požiadaviek

                                 Článok 7 ods. 1 až 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výnimky z uplatňovania kapitálových požiadaviek

                                 Oddiel II kapitola 1 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 8 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výnimky z uplatňovania požiadaviek na likviditu

                                 Oddiel II kapitola 1 ods. 4 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 9 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: metóda individuálnej konsolidácie

                                 Oddiel II kapitola 1 ods. 5 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 10 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výnimky pre úverové inštitúcie, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu

                                 Oddiel II kapitola 1 ods. 6 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 18 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: metódy konsolidácie v prípade podnikov, ktoré majú vzťah v zmysle článku 22 ods. 7 smernice 2013/34/EÚ

                                 Oddiel III kapitola 1 ods. 1 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 18 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: metódy konsolidácie v prípade účastí alebo iných kapitálových väzieb než sú väzby uvedené v článku 18 ods. 1 a 4

                                 Oddiel III kapitola 1 ods. 2 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 18 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: konsolidácia v prípadoch významného vplyvu a spoločného riadenia

                                 Oddiel III kapitola 1 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 18 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: konsolidácia

                                 Oddiel II kapitola 1 ods. 8 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 18 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: konsolidácia

                                 Oddiel III kapitola 1 ods. 4 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 19 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: vyňatie z konsolidácie

                                 Oddiel II kapitola 1 ods. 9 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 24 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: Oceňovanie aktív a podsúvahových položiek – používanie medzinárodných štandardov finančného výkazníctva na prudenciálne účely

                                 Oddiel II kapitola 1 ods. 10 všeobecných zásad ECB

                                       Vlastné zdroje

                                 Článok 26 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: klasifikácia následných emisií ako nástrojov vlastného kapitálu Tier 1

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 49 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: odpočet podielov v poisťovniach

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 5 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 49 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: odpočet podielov v subjektoch finančného sektora

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 6 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 54 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výpočet spúšťacej hodnoty pre nástroje dodatočného kapitálu Tier 1 vydané dcérskymi spoločnosťami so sídlom v tretích krajinách

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 7 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 78 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: zníženie vlastných zdrojov - podielové fondy, sporiteľne a družstvá

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 10 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 78 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: zníženie nástrojov dodatočného kapitálu Tier 1 alebo kapitálu Tier 2

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 11 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 79 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: zníženie nástrojov dodatočného kapitálu Tier 1 alebo kapitálu Tier 2

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 12 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 83 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výnimka pre nástroje dodatočného kapitálu Tier 1 a kapitálu Tier 2 emitované účelovou jednotkou

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 13 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 84 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: menšinové účasti zahrnuté do konsolidovaného vlastného kapitálu Tier 1

                                 Oddiel II kapitola 2 ods. 14 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 142 ods. 1 smernice 2013/36/ES: nesplnenie požiadavky na kombinovaný vankúš alebo požiadavky na vankúš ukazovateľa finančnej páky

                                 Oddiel II kapitola 11 ods. 12 všeobecných zásad ECB

                                       Kapitálové požiadavky

                                 Článok 113 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výpočet hodnôt rizikovo vážených expozícií - expozície v rámci skupiny

                                 Oddiel II kapitola 3 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 162 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: splatnosť expozícií

                                 Oddiel II kapitola 3 ods. 5 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 225 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: vlastný odhad úprav z dôvodu volatility

                                 Oddiel II kapitola 3 ods. 6 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 244 ods. 2 a článok 245 ods. 2 druhý pododsek nariadenia (EÚ) č. 575/2013: presun významného rizika

                                 Oddiel II kapitola 3 ods. 9 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 283 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: uplatnenie metódy interných modelov

                                 Oddiel II kapitola 3 ods. 8 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 284 ods. 4 a 9 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výpočet hodnoty expozície pre kreditné riziko protistrany

                                 Oddiel II kapitola 3 ods. 9 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 366 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výpočet hodnoty v riziku

                                 Oddiel II kapitola 3 ods. 13 všeobecných zásad ECB

                                       Systémy inštitucionálnej ochrany

                                 Článok 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výnimka z uplatňovania požiadaviek na likviditu pre členov systémov inštitucionálnej ochrany

                                 Oddiel II kapitola 4 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                       Veľká majetková angažovanosť

                                 Článok 396 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa veľkej majetkovej angažovanosti

                                 Oddiel II kapitola 5 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 400 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013: dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa veľkej majetkovej angažovanosti

                                 Oddiel II kapitola 5 ods. 4 všeobecných zásad ECB

                                       Likvidita

                                 Článok 414 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: dodržiavanie požiadaviek na likviditu

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 422 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a článok 29 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: záporné toky likvidity v rámci skupiny

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 10 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 425 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a článok 34 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: kladné toky likvidity v rámci skupiny

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 14 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 8 ods. 1 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 2015/61: diverzifikácia držby likvidných aktív

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 5 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 8 ods. 3 písm. c) delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: riadenie likvidných aktív

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 6 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 8 ods. 6 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: nesúlad mien

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 4 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 17 ods. 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: výnimka z mechanizmu spätnej transakcie

                                 Oddiel I kapitola 3 ods. 1 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 23 ods. 2 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: záporné toky z iných produktov a služieb

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 7 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 24 ods. 4 a 5 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: záporné peňažné toky zo stabilných retailových vkladov

                                 Oddiel III kapitola 3 ods. 1 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 24 ods. 6 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: koeficient pre retailové vklady kryté systémom ochrany vkladov

                                 Oddiel III kapitola 3 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 25 ods. 3 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: vyššie miery záporných tokov

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 8 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 26 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: záporné toky so vzájomne závislými kladnými peňažnými tokmi

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 9 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 29 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: preferenčné zaobchádzanie v rámci skupiny alebo schémy inštitucionálneho zabezpečenia

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 10 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 30 ods. 2 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: dodatočné záporné toky kolaterálu v dôsledku zhoršenia úverového ratingu

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 11 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 33 ods. 2 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: limit kladných peňažných tokov

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 12 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 33 ods. 3 až 5 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: špecializované úverové inštitúcie

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 13 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 34 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/61: kladné peňažné toky v rámci skupiny alebo schémy inštitucionálneho zabezpečenia

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 14 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 428b ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: požiadavka na čisté stabilné financovanie (net stable funding requirement – NSFR) – obmedzenie nesúladu mien

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 15 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 428f ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: NSFR – vzájomne závislé aktíva a záväzky

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 16 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 428h nariadenia (EÚ) č. 575/2013: NSFR – Preferenčné zaobchádzanie v rámci skupiny alebo schémy inštitucionálneho zabezpečenia

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 17 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 428p ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: NSFR – zaobchádzanie s neštandardnými operáciami centrálnych bánk

                                 Oddiel I kapitola 3 ods. 1 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 428ai nariadenia (EÚ) č. 575/2013: NSFR – uplatňovanie zjednodušenej požiadavky na čisté stabilné financovanie (simplified net stable funding requirement – sNSFR)

                                 Oddiel II kapitola 6 ods. 18 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 428aq ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 – NSFR – zaobchádzanie s neštandardnými operáciami centrálnych bánk (sNSFR)

                                 Oddiel I kapitola 3 ods. 1 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: výnimky z uplatňovania požiadaviek na likviditu

                                 Oddiel II kapitola 4 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                       Finančná páka

                                 Článok 429a ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: preferenčné zaobchádzanie v prospech verejných rozvojových bánk

                                 Oddiel II kapitola 7 ods. 3 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 429a ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: vyňatie rezerv v centrálnej banke z výpočtu ukazovateľa finančnej páky

                                 Oddiel I kapitola 3 ods. 1 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 429b ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: preferenčné zaobchádzanie pre dohody o fiktívnej konsolidácii zostatkov

                                 Oddiel II kapitola 7 ods. 4 všeobecných zásad ECB

                                       Požiadavky na vykazovanie

                                 Článok 430 ods. 11 nariadenia (EÚ) č. 575/2013: predkladanie správ týkajúcich sa prudenciálnych požiadaviek a finančných informácií

                                 Oddiel II kapitola 8 ods. 1 všeobecných zásad ECB

                                       Všeobecné požiadavky na prístup k činnosti úverových inštitúcií

                                 Článok 21 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ: oslobodenie úverových inštitúcií, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu

                                 Oddiel II kapitola 9 ods. 1 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 21b ods. 2 smernice 2013/36/EÚ: materská spoločnosť na medzistupni

                                 Oddiel II kapitola 9 ods. 2 všeobecných zásad ECB

                                       Opatrenia týkajúce sa riadenia a prudenciálny dohľad

                                 Článok 88 ods. 1 písm. e) smernice 2013/36/EÚ: zlúčenie funkcií predsedu a výkonného riaditeľa

                                 Oddiel II kapitola 11 ods. 4 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 91 ods. 6 smernice 2013/36/EÚ: dodatočná nevýkonná riadiaca funkcia

                                 Oddiel II kapitola 11 ods. 5 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 108 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ: postup hodnotenia primeranosti interného kapitálu pre úverové inštitúcie, ktoré sú trvalo pridružené k ústrednému orgánu

                                 Oddiel II kapitola 11 ods. 6 všeobecných zásad ECB

                                 Články 117 a 118 smernice 2013/36/EÚ: povinnosť spolupráce

                                 Oddiel II kapitola 11 ods. 9 všeobecných zásad ECB

                                 Článok 142 smernice 2013/36/EÚ: plány na zachovanie kapitálu

                                 Oddiel II kapitola 11 ods. 12 všeobecných zásad ECB

               “


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2022/553 z 5. apríla 2022 o monitorovaní prítomnosti toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v potravinách

text:
               6.4.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 107/90

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2022/553
      z 5. apríla 2022
      o monitorovaní prítomnosti toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v potravinách
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) prijala v roku 2011 vedecké stanovisko k rizikám, ktoré prítomnosť toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v potravinách predstavuje pre zdravie zvierat a verejné zdravie. (1)

                  (2)

                  Úrad EFSA takisto nedávno uverejnil vedeckú správu o posúdení účinkov toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v európskej populácii pri expozícii prostredníctvom potravín (2). Dospel k záveru, že odhadovaná chronická expozícia toxínom produkovaných hubou rodu Alternaria, konkrétne toxínom alternariol, alternariol monometyl éter a kyselina tenuazonová, prostredníctvom potravín presahuje príslušnú prahovú hodnotu toxikologického rizika, čo signalizuje, že sú potrebné dodatočné údaje o toxicite špecifické pre dané zlúčeniny.

                  (3)

                  Úrad EFSA odporučil, aby sa zozbieralo viac údajov o prítomnosti toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v príslušných potravinách (okrem iného v ovocí a ovocných výrobkoch, v rajčiakoch a výrobkoch z rajčiakov, v potravinách na báze obilnín určených pre dojčatá a malé deti). Úrad EFSA takisto odporučil, aby sa používali citlivejšie analytické metódy s cieľom znížiť neistotu v súvislosti s expozíciou účinkom rôznych toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria spôsobenú tým, že vysoký podiel údajov v aktuálne dostupnom súbore údajov bol označený ako údaje „pod kvantifikačným limitom (LOQ)“, pretože použité analytické metódy neboli vždy dostatočne citlivé.

                  (4)

                  Mieru prítomnosti toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v potravinách možno znížiť alebo jej zabrániť správnou poľnohospodárskou praxou, vhodnými podmienkami skladovania a prepravy a správnou výrobnou praxou. Treba však získať viac informácií o faktoroch, ktoré vedú k relatívne vysokým hladinám toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v určitých potravinách, aby sa dalo určiť, aké opatrenia sa majú prijať na zabránenie prítomnosti týchto toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v týchto potravinách alebo na zníženie hladiny uvedených toxínov.

                  (5)

                  S cieľom poskytnúť usmernenie k tomu, kedy by bolo vhodné identifikovať faktory, ktoré vedú k relatívne vysokým alebo dokonca významným hladinám toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v potravinách, je potrebné stanoviť orientačné hodnoty pre potraviny na základe údajov dostupných v databáze EFSA. Orientačné hodnoty sa stanovili len pre potraviny, pre ktoré je k dispozícii dostatok údajov o výskyte.

                  (6)

                  Preto je vhodné odporučiť monitorovanie toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v potravinách a identifikáciu faktorov, ktoré vedú k ich vysokým hladinám v určitých potravinách,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  (1)

                  Členské štáty v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi potravinárskych podnikov by mali monitorovať toxíny produkované hubou rodu Alternaria, konkrétne toxíny alternariol, alternariol monometyl éter a kyselina tenuazonová, v potravinách, najmä vo výrobkoch zo spracovaných rajčiakov, v mletej paprike, sezamových semenách, slnečnicových semenách, slnečnicovom oleji, orechoch stromových, sušených figách a potravinách na báze obilnín pre dojčatá a malé deti. Ak je to možné, mali by sa analyzovať aj iné toxíny produkované hubou rodu Alternaria a výsledky by sa mali oznámiť Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín.

                  (2)

                  S cieľom zabezpečiť reprezentatívnosť vzoriek by členské štáty mali dodržiavať príslušné postupy odberu vzoriek stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 401/2006 23. februára 2006 (3). V prípade výrobkov zo spracovaných rajčiakov by sa postup odberu vzoriek mal vykonávať v súlade s pravidlami stanovenými v časti H (tekuté výrobky) alebo v časti I (tuhé výrobky) prílohy I k nariadeniu (ES) č. 401/2006. Ak sa postup odberu vzoriek, ktorý uplatňuje prevádzkovateľ potravinárskeho podniku, odchyľuje od postupu stanoveného v nariadení (ES) č. 401/2006, mal by byť pre danú dávku reprezentatívny.

                  (3)

                  Na stanovenie alternariolu a alternariolu monometylu éteru by LOQ nemal byť vyšší ako 2 μg/kg v potravinách na báze obilnín pre dojčatá a malé deti a 4 μg/kg v iných potravinách a na stanovenie kyseliny tenuazonovej by LOQ nemal byť vyšší ako 20 μg/kg vo všetkých potravinách.

                  (4)

                  Členské štáty za aktívnej účasti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov by mali vykonávať vyšetrovania s cieľom identifikovať faktory, ktoré vedú k týmto hladinám presahujúcim orientačné hladiny, a účinky spracovania na hladiny týchto toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria stanovené v prílohe k tomuto odporúčaniu.

                  (5)

                  Členské štáty a prevádzkovatelia potravinárskych podnikov by mali úradu EFSA do 30. júna každého roka poskytnúť údaje za predchádzajúci rok na účely zhromaždenia týchto údajov do jednej databázy v súlade s požiadavkami uvedenými v usmerneniach EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá a dodatočnými osobitnými požiadavkami úradu EFSA na podávanie správ (4).

         V Bruseli 5. apríla 2022

               Za Komisiu

            Stella KYRIAKIDES

               členka Komisie

         (1)  EFSA on Contaminants in the Food Chain [Vedecká skupina EFSA pre kontaminanty v potravinovom reťazci (CONTAM)]; Scientific Opinion on the risks for animal and public health related to the presence of Alternaria toxins in feed and food. (Vedecké stanovisko k rizikám pre zdravie zvierat a verejné zdravie, ktoré vyplývajú z prítomnosti toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria v potravinách a krmivách.) Vestník EFSA (EFSA Journal) (2011) 9(10):2407. [97 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2407. K dispozícii na: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

         (2)  EFSA, Arcella D, Eskola M a Gómez Ruiz JA, 2016. Scientiﬁc report on the dietary exposure assessment to Alternaria toxins in the European population. (Vedecká správa o posúdení expozície toxínom produkovaných hubou rodu Alternaria prostredníctvom stravy u európskeho obyvateľstva.) Vestník EFSA (EFSA Journal) (2016) 14(12):4654, 32 s, doi:10.2903/j.efsa.2016.4654.

         (3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 401/2006 z 23. februára 2006, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analytické metódy na úradnú kontrolu hodnôt mykotoxínov v potravinách (Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2006, s. 12).

         (4)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0.

         PRÍLOHA
         Orientačné hladiny pre alternariol, alternariol monometyl éter a kyselinu tenuazonovú v určitých potravinách na základe dostupných údajov v databáze EFSA, pri prekročení ktorých by sa mali vykonávať vyšetrovania faktorov vedúcich k prítomnosti toxínov produkovaných hubou rodu Alternaria alebo účinkov spracovania potravín. Orientačné hladiny nepredstavujú hladiny bezpečnosti potravín.

                     Potraviny

                     Alternariol (AOH)
                     (μg/kg)

                     Alternariol monometyl éter (AME)
                     (μg/kg)

                     Kyselina tenuazónová (TeA)
                     (μg/kg)

                     Výrobky zo spracovaných rajčiakov

                     10

                     5

                     500

                     Mletá paprika

                     –

                     –

                     10 000

                     Sezamové semená

                     30

                     30

                     100

                     Slnečnicové semená

                     30

                     30

                     1 000

                     Slnečnicový olej

                     10

                     10

                     100

                     Orechy stromové

                     –

                     –

                     100

                     Sušené figy

                     –

                     –

                     1 000

                     Potraviny na báze obilnín pre dojčatá a malé deti

                     2

                     2

                     500