               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 2. 2016
            COM(2016) 66 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Turkménskom na účely zohľadnenia pristúpenia Bulharska, Českej republiky, Estónskej republiky, Chorvátskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarska, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Rumunska, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Priložený návrh predstavuje právny nástroj k vydaniu odporúčania na rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Turkménskom na účely zohľadnenia pristúpenia Bulharskej republiky, Českej republiky, Estónskej republiky, Chorvátskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarska, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Rumunska, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               i)odporúčanie na rozhodnutie Rady o schválení uzavretia protokolu Európskou komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               Tento návrh sa predkladá spolu s:

               ii)návrhom rozhodnutia Rady o podpísaní protokolu v mene Európskej únie a jej členských štátov;

               iii)návrhom rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu v mene Európskej únie a jej členských štátov.

               Podľa aktov o pristúpení Bulharskej republiky, Českej republiky, Estónskej republiky, Chorvátskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Rumunska, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii majú Bulharská republika, Česká republika, Estónska republika, Chorvátska republika, Cyperská republika, Lotyšská republika, Litovská republika, Maďarsko, Maltská republika, Poľská republika, Rumunsko, Slovinská republika a Slovenská republika pristúpiť k medzinárodným dohodám podpísaným alebo uzavretým Európskou úniou a jej členskými štátmi prostredníctvom protokolu k uvedeným dohodám.

               Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Turkménskom na strane druhej, ďalej len „dohoda“, bola podpísaná v Bruseli 25. mája 1998 (dohoda v súčasnosti prechádza ratifikáciou a ešte nenadobudla platnosť).

               Navrhovaným protokolom sa Bulharská republika, Česká republika, Estónska republika, Chorvátska republika, Cyperská republika, Lotyšská republika, Litovská republika, Maďarsko, Maltská republika, Poľská republika, Rumunsko, Slovinská republika a Slovenská republika stávajú zmluvnými stranami dohody a EÚ sa zaväzuje zabezpečiť autentické znenie dohody v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, chorvátskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku.

               Komisia pokladá výsledky rokovaní za uspokojivé a žiada Radu, aby prijala rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Turkménskom na účely zohľadnenia pristúpenia Bulharskej republiky, Českej republiky, Estónskej republiky, Chorvátskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarska, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Rumunska, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Turkménskom na účely zohľadnenia pristúpenia Bulharska, Českej republiky, Estónskej republiky, Chorvátskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarska, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Rumunska, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 101 druhý odsek,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súlade s článkom 6 ods. 2 aktu o pristúpení Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republika, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky z roku 2003, článkom 6 ods. 2 aktu o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunskej republiky z roku 2005, článkom 6 ods. 2 aktu o pristúpení Chorvátskej republiky z roku 2011 sa pristúpenie k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Turkménskom na strane druhej (ďalej len „dohoda“) má dohodnúť uzavretím protokolu k dohode. V súlade s článkom 6 ods. 2 aktov o pristúpení z rokov 2003, 2005 a 2011 sa má na takéto pristúpenia uplatňovať zjednodušený postup, podľa ktorého má protokol uzavrieť Rada konajúca jednomyseľne v mene členských štátov, a dotknuté tretie krajiny.

               (2)Rada 8. decembra 2003 poverila Komisiu, aby v mene Spoločenstva a jeho členských štátov rokovala s Turkménskom o uzavretí Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Turkménskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii.

               (3)Rada 23. októbra 2006 poverila Komisiu, aby v mene Spoločenstva a jeho členských štátov rokovala s Turkménskom o uzavretí Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Turkménskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunskej republiky k Európskej únii.

               (4)Rada 14. septembra 2012 poverila Komisiu, aby začala rokovania s dotknutými tretími krajinami
                  1
                týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii.

               (5)Uzavretie protokolu Európskou komisiou by sa malo schváliť, pokiaľ ide o záležitosti, ktoré patria do právomoci Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               (4)Podpísanie a uzavretie protokolu podlieha samostatnému postupu, pokiaľ ide o záležitosti patriace do právomoci Európskej únie a jej členských štátov,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Jediný článok

               Týmto sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Turkménskom na účely zohľadnenia pristúpenia Bulharskej republiky, Českej republiky, Estónskej republiky, Chorvátskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarska, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Rumunska, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               Text protokolu sa pripája k tomuto rozhodnutiu pri jeho podpísaní.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).


                             RESTREINT UE

                       EUROPSKA
                       KDMSJA

                                             V Riseli 30.7.3014
                                             CU42014) 493 foil

                                   Офагйапе

                             ш m κ ι JNi Jiii: RM >γ,

     ktorým sa Kimisia ptivenşe začať lokovaiia odchode medá Hariju KÍJU úiou
                          a Turis kíJU lepühau O iťitckiisii

                                                        DECLASSIFIED PART

                                                        on    3 0 JAN 2015
SK                                                                              SK
                               RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTREINT UE

                    DECLASSIFIED PART

SK                  on   3 0 JAN 2015   SK
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---                DECLASSIFIED PART

               on   3 0 JAN 2015

RESTREINT UE
 ---pagebreak---                     DECLASSIFIED PART

                    on   3 0 JAN 2015
SK        4                             SK
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---      RESTIŒINT UE

                    DECLASSIFIED PART

                    on   3 0 JAN 2015

SK                                      SK
     RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                  RESTREINT UE

                                       Odporúčanie

                                ROZHODNUTIE RADY,

    ktorým sa Komisia poveruje začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou
                        a Tuniskou republikou o readmisii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej unie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
keďže by sa mali začať rokovania s cieľom uzavrieť dohodu s Tuniskom o readmisii.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                         Článok 1
Komisia sa týmto poveruje začať rokovania v mene Únie o medzinárodnej dohode o readmisii
medzi Eœépskou úniou a Tuniskom.

                                         Článok 2
Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

                                         Článok 3
Rokovania sa uskutočnia v konzultácii s pracovnou skupinou pre integráciu, migráciu a
vyhostenie.

                                         Článok 4
Toto rozhodnutie je určené Komisii.

V Bruseli

                                           Za Radu
                                           predseda
 ---documentbreak--- ANNEX to COM(2014)493 final remains RESTREINT UE
                    (not declassified)


title: Odporúčanie pre rozhodnutie Rady, ktorým sa ruší rozhodnutie 2005/183/ES o existencii nadmerného deficitu v Poľsku

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                    KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                                  Brusel, 11.6.2008
                                                  SEK(2008) 2011 v konečnom znení

                                     Odporúčanie pre

                                ROZHODNUTIE RADY,

     ktorým sa ruší rozhodnutie 2005/183/ES o existencii nadmerného deficitu v Poľsku

                                  (predložená Komisiou)

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                            DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.       SÚVISLOSTI

     V článkom 104 Zmluvy sa ustanovuje, že členské štáty by mali predchádzať nadmerným
     deficitom, a ustanovuje sa v ňom postup na ich identifikáciu a odstránenie. Postup pri
     nadmernom deficite je podrobne opísaný v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 o „urýchľovaní
     a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku“1, ktoré je súčasťou Paktu stability
     a rastu. Podľa článku 104 ods. 2 Zmluvy musí Komisia monitorovať dodržiavanie rozpočtovej
     disciplíny na základe dvoch kritérií: a) či plánovaný alebo skutočný deficit verejných financií
     presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP (pokiaľ miera deficitu neklesla podstatne a nepretržite
     a nedosiahla úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote; alebo ak nie je prekročenie nad
     referenčnú hodnotu len výnimočné a dočasné a miera zostáva blízko referenčnej hodnoty); a
     b) či verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP (pokiaľ miera zadlženia neklesá a
     neblíži sa k referenčnej hodnote dostatočne a uspokojivým tempom).

     V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k Zmluve,
     Komisia poskytne údaje nevyhnutné na účely uplatňovania postupu pri nadmernom deficite.
     Ako súčasť uplatňovania protokolu musia členské štáty oznámiť údaje o deficitoch a dlhoch
     verejných financií a iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a
     pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/932,3. Ako sa vysvetľuje
     v tabuľke nižšie, Poľsko je jednou z krajín, ktoré využili prechodné obdobie na vykonanie
     rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových
     systémov, a do marca 2007 oznamovalo hodnoty o deficite a dlhu bez započítania čistých
     nákladov na dôchodkovú reformu z roku 1999 (v súčasnej dobe to predstavuje asi 2 % HDP
     ročne). Odvtedy sa údaje o deficitoch a dlhoch uvádzajú v súlade s rozhodnutím Eurostatu.
     Pokiaľ sa výslovne neuvádza inak, všetky hodnoty uvádzané v tomto dokumente sú v súlade
     s rozhodnutím Eurostatu.

                                Tabuľka: Klasifikácia dôchodkových systémov
     V rámci dôchodkového systému krajiny existujú zvyčajne rôzne piliere ako systém priebežného
     financovania alebo nekapitalizačné a kapitalizačné systémy; okrem toho môžu byť dôchodkové
     systémy s vymedzeným systémom dávok alebo s vymedzeným príspevkovým systémom.
     Ak je dôchodkový systém klasifikovaný vo verejnom sektore, vybrané príspevky a dávky vyplácané
     systémom sú verejnými príjmami a výdavkami a prispievajú k saldu verejných financií. Ak je
     dôchodkový systém klasifikovaný v inom ako verejnom sektore, príspevky a dávky neprispievajú k
     saldu verejných financií. V účtovných pravidlách ESA95 sa uvádza, že dôchodkové systémy
     klasifikované v rámci verejného sektora sú tie, ktoré sú „zriadené, ukladané a kontrolované vládnymi
     jednotkami“.
     Dňa 2. marca 2004 Eurostat objasnil, že kapitalizačné dôchodkové systémy s vymedzeným
     príspevkovým systémom nespĺňajú tieto kritéria, pretože dôchodky vyplácané takýmito systémami i)
     závisia v prvom rade od výkonnosti finančných trhov (t. j. nepodliehajú kontrole verejného sektora) a
     ii) sú financované z rezerv, ktoré nie sú hospodárskym vlastníctvom verejného sektora. Dokonca ani

     1
             Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ
             L 174, 7.7. 2005, s. 5).
     2
             Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č.
             2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).
     3
             Najnovšie oznámenie Poľska je k dispozícii na stránke:
             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal?_pageid=2373,58110711&_schema=portal.

SK                                                       2                                                          SK
 ---pagebreak---      keď sú povinné alebo riadené verejným sektorom (napríklad riadené rovnakou vládnou agentúrou,
     ktorá vedie pilier priebežného financovania) alebo ak existuje vládna záruka minimálneho dôchodku,
     kapitalizačné dôchodkové systémy s vymedzeným príspevkovým systémom sa nemôžu klasifikovať v
     rámci verejného sektora (*).
     Na vykonanie tohto rozhodnutia bolo udelené prechodné obdobie, ktoré uplynie na jar 2007 (prvé
     oznámenie z roku 2007) (**).
     (*) Pozri tlačovú správu Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004.
     (**) Pozri tlačovú správu Eurostatu č. 117/2004 z 23. septembra 2004.

     Komisia začala 12. mája 2004 uplatňovať postup pri nadmernom deficite v prípade Poľska
     prijatím správy podľa článku 104 ods. 3 na základe celkového deficitu verejných financií
     predstavujúceho 4,1 % HDP (bez nákladov na dôchodkovú reformu) v roku 20034. Rada na
     základe odporúčania Komisie 5. júla 2004 rozhodla, že v Poľsku existuje podľa článku 104
     ods. 6 nadmerný deficit5. V rozhodnutí Rady sa stanovuje, že údaje o deficite a hodnote dlhu
     by sa mali upraviť smerom nahor, ak sa kapitalizačné dôchodkové systémy vylúčia zo sektora
     verejnej správy v súlade s rozhodnutím Eurostatu o klasifikácii kapitalizačných
     dôchodkových systémov (pozri tabuľku). Rada zároveň a tiež na základe odporúčania
     Komisie vydala odporúčania pre Poľsko podľa článku 104 ods. 7 s cieľom ukončiť situáciu
     nadmerného deficitu verejných financií najneskôr do roku 20076. Dňa 28. novembra 2006
     Rada na základe odporúčania Komisie rozhodla podľa článku 104 ods. 8, že opatrenia, ktoré
     prijali poľské orgány, boli neprimerané7. Rada na základe odporúčania Komisie vydala
     27. februára 2007 nové odporúčanie podľa článku 104 ods.7.

     Vo svojom druhom odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 Rada odporúčala poľským orgánom,
     aby ukončili situáciu nadmerného deficitu v pôvodne stanovenej lehote, t. j. do roku 2007, a
     znížili celkový deficit verejných financií dôveryhodným a udržateľným spôsobom a v tejto
     súvislosti zabezpečili zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez
     jednorazových a dočasných opatrení) o najmenej 0,5 percentuálneho bodu HDP v rokoch
     2006 a 2007. Rada stanovila 27. august 2007 ako konečný termín, do ktorého musia poľské
     orgány prijať účinné opatrenia. Rada okrem toho vyzvala Poľsko, aby zabezpečilo, že
     konsolidácia rozpočtu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa štrukturálneho deficitu vo
     výške 1 % HDP bude pokračovať aj po odstránení nadmerného deficitu..

     4
              SEK(2004) 826
     5
              Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 18.
     6
              Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite v prípade Poľska sa nachádzajú na tejto
              webovej stránke:
              http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.
     7
              Ú. v. EÚ L 414, 30.12.2006, s. 81.

SK                                                               3                                                  SK
 ---pagebreak---      Tabuľka 1: Úprava schválená Radou 27. februára 2007
     % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak                                        2006                   2007
     Celkové saldo verejných financií                                      −3,9        deficit približujúci sa k
                                                                                38
     zmena štrukturálneho salda
     p.m.: rast reálneho HDP (%)                                            5,4              najmenej+0,5
                                                                                5,1
     Poznámka: Štrukturálne saldo = cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení.
     Zdroj: Odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 o raste reálneho HDP a stanovisko Rady k
     aktualizovanému konvergenčnému programu z novembra 2006, obe prijaté 27. februára 2007.

     Dňa 20. novembra 2007, t. j. po uplynutí lehoty stanovenej na vykonanie opatrení podľa
     odporúčania Rady, Komisia prijala oznámenie určené Rade, v ktorom dospela k záveru, že
     kroky, ktoré podniklo Poľsko na základe odporúčania Rady, boli v súlade s týmto
     odporúčaním. Hoci Komisia vyjadrila obavy týkajúce sa trvácnosti odstránenia nadmerného
     deficitu v rokoch 2008 a 2009, v tomto štádiu sa nevyžadujú ďalšie kroky podľa postupu pri
     nadmernom deficite9. Rada na svojom zasadnutí 4. decembra 2007 s týmto hodnotením
     súhlasila. Komisia aj Rada vyzvali poľské orgány, aby čo najskôr predložili aktualizovaný
     konvergenčný program popisujúci strednodobú stratégiu pre celé zákonodarstvo, ktorý je v
     súlade s trvalým odstránením nadmerného deficitu a s ďalším napredovaním k strednodobému
     cieľu. Nový program bol predložený koncom marca 2008. Komisia predkladá odporúčanie
     pre stanovisko Rady k tomuto programu spolu s týmto odporúčaním pre rozhodnutie Rady.

     Podľa článku 104 ods. 12 je potrebné zrušiť rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
     deficitu na základe odporúčania Komisie, ak bol nadmerný deficit v príslušnom členskom
     štáte podľa stanoviska Rady odstránený.

     2.        SÚČASNÝ VÝVOJ DEFICITU
     Podľa údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) na základe oznámenia, ktoré Poľsko
     poskytlo pred 1. aprílom 2008, sa celkový deficit verejných financií od svojho maxima vo
     výške 6,3 % HDP v roku 2003 znižoval priemerne o viac ako 1 percentuálny bod ročne a v
     roku 2007 dosiahol 2 % HDP.10,11,12

     8
             Rada vo svojom odporúčaní vychádzala z aktualizovaného konvergenčného programu z novembra
             2006, v ktorom cieľový deficit na rok 2007 predstavuje 3,4 % HDP a ktorý „predpokladá, že Komisia
             a Rada by na účely zrušenia rozhodnutia o existencii nadmerného schodku na základe článku 104 ods.
             12 mohli, ako sa ustanovuje v článku 2 ods. 7 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, zohľadniť rozpočtové
             náklady na dôchodkovú reformu z roku 1999 (v roku 2007 to predstavovalo asi 2 % HDP) na základe
             lineárne degresívnej stupnice, čo v roku 2007 predstavuje 60 %. Rada pripomína, že keby Poľsko
             chcelo využiť toto ustanovenie, jeho schodok by mal podstatne a nepretržite klesať a dosiahnuť úroveň,
             ktorá sa približuje referenčnej hodnote. Keďže v období rokov 2004 – 2006 schodok podstatne
             a nepretržite klesal, možnosť uplatniť toto ustanovenie na Poľsko závisí od schodku v roku 2007 a od
             výhľadu na nasledujúce obdobie.“
     9
             SEK(2007) 1543 v konečnom znení
     10
             Tlačová správa Eurostatu č. 54 z 18. apríla 2008.
     11
             Po zverejnení prvého výsledku v jarnom oznámení sú pomery deficitu zvyčajne revidované smerom
             nahor alebo smerom nadol. Celkovo sú pre členské štáty EÚ revízie zvyčajne relatívne malé a v
             priemere sa len nepodstatne odchyľujú od nuly. Vzhľadom na rozdiel medzi súčasným oznámeným
             deficitom za rok 2007 a referenčnou hodnotou pre deficit je málo pravdepodobné, že by potenciálne
             budúce revízie štátnych účtov zvýšili pomer deficitu za rok 2007 nad úroveň prevyšujúcu 3 % HDP.

SK                                                        4                                                           SK
 ---pagebreak---      Deficit bol celkovo lepší, ako sa očakávalo, vďaka prekvapujúco pozitívnemu rastu v
     dôsledku neočakávaných príjmov a takisto aj neuskutočneniu všetkých výdavkových plánov.

     V roku 2007 bol deficit verejných financií 2,0 % HDP v porovnaní s 3,4 % plánovanými v
     konvergenčnom programe z novembra 2006. Hlavnou príčinou bol oveľa vyšší rast reálneho a
     nominálneho HDP, ako sa predpokladalo v novembri 2006, ale aj zníženie výdavkov. Najmä
     vysoká ziskovosť spoločností umožnila obmedziť rast dotácií, zatiaľ čo prudký pokles
     nezamestnanosti a nedostatočná indexácia uložená Hausnerovým plánom13 obmedzili rast
     sociálnych platieb. Okrem toho odmeňovanie zamestnancov verejného sektora bolo nižšie,
     ako sa predpokladalo. Štátne investície boli nakoniec nižšie, ako sa predpokladalo, v dôsledku
     pomalšieho čerpania fondov EÚ, ako sa plánovalo. Celkovo bol pomer výdavkov k HDP o 1,5
     percentuálneho bodu nižší, ako sa plánovalo v novembri 2006. Pokiaľ ide o príjmy, príjmy z
     nepriamych daní a sociálnych príspevkov boli vyššie, ako sa očakávalo v novembri 2006,
     najmä vďaka oveľa vyššej zamestnanosti a rastu miezd. Tieto pozitívne prekvapenia vyvážila
     nižšia výkonnosť iných príjmových položiek (priame dane z dôvodu zvýšenia daňových
     pásiem). Celkovo to viedlo k tomu, že pomer príjmov mierne klesol pod plánovanú úroveň.

     3.      PROGNÓZY DEFICITU NA ROK 2008-2009 A ĎALŠIE OBDOBIA

     Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že celkový deficit verejných
     financií sa zvýši na 2,5 % HDP v súlade s cieľom v konvergenčnom programe z marca 2008.
     Očakáva sa, že HDP sa zvýši o 5,3 % a 5 % v roku 2008 resp. v roku 2009. Útvary Komisie
     predpokladajú, že osobná spotreba sa zrýchli v roku 2008 na 5,6 % a bude ju sprevádzať
     zníženie sociálnych príspevkov a následne sa v roku 2009 zníži na 4,7 % v dôsledku
     zhoršenia vonkajšieho prostredia, ktoré negatívne ovplyvní dôveru zákazníkov.

     Narastajúci celkový deficit verejných financií vyplýva z rozpočtu Poľska na rok 2008, ktorý
     je zameraný na zhoršovanie salda verejných financií (nie ESA95) o takmer 0,8 % HDP v roku
     2008 v porovnaní s výsledkom v roku 2007 v dôsledku niekoľkých opatrení zvyšujúcich
     deficit, ktoré boli prijaté pred parlamentnými voľbami v októbri 2007. Väčšina z nich zníži
     verejné príjmy: druhé zníženie sociálnych príspevkov a úľava na dani z príjmu fyzických
     osôb pre rodiny. Na strane výdavkov, rozpočet na rok 2008 predpokladá vyššie verejné
     investície a obnovuje veľkorysú (inflácia plus rast miezd) každoročnú indexáciu dôchodkov a
     invalidných príspevkov. Opatrenia zvyšujúce deficit budú čiastočne vyvážené lepším
     dodržiavaním daňových predpisov, vyššími zdaniteľnými príjmami a zvýšením spotrebnej
     dane v súvislosti s daňovou harmonizáciou s EÚ.

     Podľa predpovede Komisie z jari 2008, ktorá vychádza z predpokladu nezmenenej politiky, sa
     v roku 2009 očakáva mierne zvýšenie celkového deficitu verejných financií na 2,6 % HDP.
     Konvergenčný program z marca 2008, ktorý predpokladá vykonanie niektorých opatrení

     12
            Podľa článku 2 ods. 7 nariadenia (ES) č. 1467/97 by rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii
            nadmerného deficitu malo zohľadňovať čisté náklady dôchodkovej reformy zavádzajúcej systém
            viacerých pilierov, ktorý obsahuje povinný, plne kapitalizačný pilier pre prípad, že sa deficit významne
            a nepretržite znižuje a dosahuje úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote. Keďže deficit
            verejných financií za rok 2007 bol pod hranicou referenčnej hodnoty 3 %, neexistuje potreba zvažovať
            uplatnenie tohto článku.
     13
            Doposiaľ najúplnejšia a najosobitnejšia snaha o reformu výdavkov predložená v roku 2003 bola
            zameraná na znižovanie verejných výdavkov na sociálne zabezpečenie, administratívu a štátnu pomoc.
            Hausnerov plán okrem iného nahradil každoročnú indexáciu indexáciou, ktorá sa vykonáva potom, ako
            kumulovaná inflácia presiahne 5 %, alebo každé 3 roky (podľa toho, čo nastane skôr).

SK                                                        5                                                            SK
 ---pagebreak---      znižujúcich deficit, ktoré ešte treba spresniť, predpokladá celkový deficit verejných financií
     vo výške 2,0 % HDP.

     V jarnej predpovedi sa predpokladá, že sa štrukturálny deficit zvýši približne o 0,25
     percentuálneho bodu HDP v roku 2008, ale následne sa zníži o ⅓ percentuálneho bodu v roku
     2009, čo vyplýva zo zlepšenia na trhu práce stimulovaného znížením daňového zaťaženia14.

     Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe z marca 2008 je
     dosiahnuť strednodobý cieľ, štrukturálny deficit 1 % HDP do roku 2011, t.j. jeden rok po
     ukončení programového obdobia. Rozpočtová úprava je založená na výdavkoch a odkladá sa
     na roky 2009 a 2010.

     4.      VÝVOJ DLHU A JEHO PROGNÓZY

     Od dosiahnutia maxima 47,6 % HDP v roku 2006 začal pomer dlhu klesať. Významné
     zníženie dlhu sa dosiahlo v roku 2007, keď sa pomer znížil o takmer 2,5 percentuálneho bodu
     na 45,2 % HDP a to najmä vďaka vysokému rastu nominálneho HDP, ale aj vďaka
     zhodnoteniu zlotého. Podľa predpovedí z jari 2008 na základe nezmenenej politiky sa
     predpokladá, že hrubý verejný dlh bude tento rok klesať pomalšie až na hodnotu okolo 44 %
     HDP v roku 2009.

     5.      ZÁVERY

     Deficit verejných financií sa znížil zo 6,3 % HDP v roku 2003 na 2,0 % v roku 2007, pod
     referenčnú hodnotu 3 % HDP. Zníženie deficitu v roku 2007 odzrkadľovalo najmä vyšší
     hospodársky rast, ktorý spolu s obmedzením výdavkov (čiastočne z dôvodu neuskutočnenia
     všetkých investičných plánov) znížil pomer výdavkov v porovnaní s rozpočtovými plánmi.
     Pomer príjmov sa priblížil k cieľu vďaka neočakávaným príjmom z priaznivých
     hospodárskych podmienok vyvážených znížením priamej dane a nízkou výkonnosťou
     ostatných príjmových kategórií. Štrukturálne saldo (t.j. cyklicky upravené saldo bez
     jednorazových a iných dočasných opatrení) sa zlepšilo o takmer 1,5 percentuálneho bodu
     HDP, čím sa prekročilo fiškálne úsilie dosiahnuť zlepšenie minimálne o 0,5 percentuálneho
     bodu odporúčané Radou. Podľa predpovedí Komisie z jari 2008 sa očakáva, že hlavný deficit
     sa zvýši na 2,5 % HDP v roku 2008 a za predpokladu nezmenenej politiky na 2,6 % v roku
     2009. Z týchto skutočností vyplýva, že deficit sa podarilo dôveryhodným a udržateľným
     spôsobom znížiť pod hranicu 3 % HDP.

     Celkový hrubý verejný dlh sa znížil z 47,6 % HDP v roku 2006 na 45,4 % v roku 2007, čo je
     pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2008 sa
     očakáva, že pomer dlhu bude naďalej klesať na takmer 44 % HDP do roku 2009 (na základe
     predpokladu nezmenenej politiky).

     14
            Zdá sa, že existuje mimoriadne vysoký potenciál znižovania tieňovej ekonomiky a povzbudenia
            pracovnej činnosti v Poľsku, ako naznačuje podstatný rozdiel medzi registrovanou mierou
            nezamestnanosti a mierou nezamestnanosti podľa prieskumov pracovnej sily (na začiatku roka 2008
            okolo 3 percentuálnych bodov). Poľsko má okrem toho jednu z najnižších mier zamestnanosti v EÚ
            (63,5 % v porovnaní s takmer 71 % v EÚ v druhej polovici roka 2007), a to najmä ľudí nad 55 rokov.
            Okrem toho prudší nárast príjmov zo zdanenia príjmov právnických osôb a malých podnikov
            v ostatných rokoch v Poľsku sa môže čiastočne vysvetliť lepším dodržiavaním daňovej disciplíny po
            znížení pôvodne vysokých daňových sadzieb.

SK                                                      6                                                        SK
 ---pagebreak---      Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný deficit bol v Poľsku odstránený. Komisia preto
     odporúča Rade, aby svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v Poľsku zrušila.

     Tabuľka 2: Vývoj rozpočtu, 2003-2009
                                            2003   2004   2005   2006    2007      2008             2009
     % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak                                              KOM KP(2)       KOM(3) KP(2)
     Celkové    saldo     verejných
                                            −6,3   −5,7   −4,3    −3,8    −2,0    −2,5    −2,5      −2,6     −2,0
     financií
     Celkové príjmy                         38,4   36,9   39,0    40,0    40,4    40,1    40,0      39,7     39,2

     Celkové výdavky                        44,6   42,6   43,3    43,8    42,4    42,6    42,5      42,3     41,2

      Z toho::        − úrokové výdavky      3,0    2,8    2,8     2,7     2,6      2,7    2,3       2,7      2,3

           –-tvorba hrubého fix. kapitálu    3v3    3,4    3,4     3,9     4.1      4,5    5.2       4,8      5,0

     Primárne saldo                         −3,3   −2,9   −1,5    −1,1     0,6      0,2   −0,2       0,1      0,3

     Jednorazové a dočasné opatrenia         0v0    0,0    0,0     0,0     0,0      0,0    0,0       0,0      0,0

     Štrukturálne saldo(1)                  −5,9   −5,9   −4,2    −4,0    −2,5    −2,7    −2,8      −2,3     −1,9

     Štrukturálne primárne saldo(1)         −2,9   −3,1   −1,4    −1,3     0,1      0,0   −0,5       0,3      0,4

     Pm         rast reálneho HDP (%)        3,9    5,3    3,6     6,2     6,5      5,3    5,5       5,0      5,0

     Pm         produkčná medzera           −1,0    0,4   −0,4     0,6     1,2      0,5    0,7      −0,7     −0,2
     (1)
                 Cyklicky upravené (primárne) saldo s výnimkou jednorazových a dočasných opatrení.
     (2)
                 Cyklicky upravené a štrukturálne saldá a produkčné medzery podľa programu, ktoré vypočítali útvary
                 Komisie na základe informácií uvedených v programe.
     (3)
                 Za predpokladu nezmenenej politiky.
     Zdroj:      Predpoveď útvarov Komisie na jar 2008 (KOM) a aktualizovaný konvergenčný program (KP) z marca
                 2008.

SK                                                          7                                                         SK
 ---pagebreak---                                                   Odporúčanie pre

                                           ROZHODNUTIE RADY,

           ktorým sa ruší rozhodnutie 2005/183/ES o existencii nadmerného deficitu v Poľsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104 ods.
     12,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     keďže:

     (1)      Rozhodnutím Rady 2005/183/ES z 5. júla 200415 sa na základe odporúčania Komisie
              v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy rozhodlo, že v Poľsku existoval nadmerný
              deficit. Rada poukázala na to, že celkový deficit verejných financií bol v roku 2003 na
              úrovni 4,1 % HDP, čo je nad úrovňou referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v
              Zmluve, zatiaľ čo všeobecný hrubý dlh zostal na úrovni 45,4 % HDP, čo je značne pod
              úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP stanovenej v Zmluve. V rozhodnutí Rady sa
              uviedlo, že údaje o deficitoch a dlhu by sa mali upraviť smerom nahor, ak sa
              kapitalizačné dôchodkové systémy vylúčia zo sektora verejnej správy v súlade s
              rozhodnutím Eurostatu o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov16.

     (2)      Dňa 5. júla 2004 v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia
              Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu
              pri nadmernom schodku17 Rada na základe odporúčania Komisie vydala odporúčanie,
              ktoré bolo adresované Poľsku s cieľom odstrániť nadmerný deficit najneskôr do konca
              roku 2007. Odporúčanie bolo uverejnené.

     (3)      Dňa 28. novembra 2006 Rada na základe odporúčania Komisie rozhodla podľa článku
              104 ods. 8, že opatrenia, ktoré prijali poľské orgány, boli neprimerané18. Dňa
              27. februára 2007 Rada vydala nové odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom
              potvrdila, že konečným termínom pre nápravu je rok 2007. Odporúčanie bolo
              uverejnené.

     (4)      V súlade s článkom 104 ods. 12 Zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
              deficitu má zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný
              deficit odstráni.

     15
              Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 18.
     16
              Pozri tlačovú správu Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004.
     17
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ
              L 174, 7.7. 2005, s. 5).
     18
              Ú. v. EÚ L 414, 30.12.2006, s. 81.

SK                                                        8                                                          SK
 ---pagebreak---      (5)   V súlade s Protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je prílohou k Zmluve,
           Komisia poskytne údaje na uplatňovanie postupu. V rámci uplatňovania uvedeného
           protokolu musia členské štáty oznamovať údaje o verejnom dlhu a o deficite verejných
           financií, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a
           pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93
           z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku,
           ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva19.

     (6)   Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 8g ods. 1
           nariadenia (ES) č. 3605/93 na základe oznámenia Poľska pred 1. aprílom 2008, a na
           základe predpovede útvarov Komisie z jari 2008 sú oprávnené tieto závery:

            –     Deficit verejných financií sa znížil z 3,8 % HDP v roku 2006 na 2,0 % HDP v
                  roku 2007, pod referenčnú hodnotu 3 % HDP. Táto hodnota je porovnateľná
                  s cieľovou hodnotou 3,4 % HDP stanovenou v aktualizácii konvergenčného
                  programu z novembra 2006;

            –     oveľa lepší deficit verejných financií v roku 2007 v porovnaní s cieľovou
                  hodnotou bol podporený vyšším rastom reálneho HDP, ako sa predpokladalo v
                  konvergenčnom programe z novembra 2006. Okrem toho v súvislosti s HDP
                  vláda minula menej na sociálne platby (z dôvodu nedostatočnej indexácie v
                  roku 2007), dotácie, investície a odmeňovanie zamestnancov. Celkové
                  výdavky boli o 1,5 percentuálneho bodu nižšie, ako sa plánovalo v
                  konvergenčnom programe z novembra 2006. Zlepšenie štrukturálneho salda
                  (t.j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení)
                  sa v roku 2007 odhaduje na 1,5 % HDP;

            –     s nižším rastom HDP ako v roku 2007 sa podľa predpovedí z jari 2008
                  očakáva, že sa deficit v roku 2008 zvýši na 2,5 % HDP, ale ostane pod
                  referenčnou hodnotou, najmä vďaka zníženiu sociálnych dávok, úľave na dani
                  z príjmu fyzických osôb a zvýšeniu sociálnych platieb spolu s vyššími
                  investíciami. Toto je v súlade s oficiálnym deficitom stanoveným v
                  aktualizovanom konvergenčnom programe z marca 2008. V jarnej predpovedi
                  sa na rok 2009 predpovedá, že deficit sa značne stabilizuje na základe
                  nezmenenej politiky. Toto signalizuje, že sa deficit znížil pod referenčnú
                  hodnotu 3 % HDP dôveryhodným a udržateľným spôsobom;

            –     očakáva sa, že štrukturálne saldo sa v roku 2008 zníži o približne
                  0,25 percentuálneho bodu HDP a za predpokladu nezmenenej politiky sa zníži
                  približne o ⅓ percentuálneho bodu v roku 2009. Treba to posudzovať v
                  súvislosti s potrebou napredovať smerom k splneniu strednodobého
                  rozpočtového cieľa, ktorým je v prípade Poľska štrukturálny deficit vo výške
                  1 % HDP;

            –     verejná zadlženosť klesla zo 47,6 % HDP v roku 2006 na 45,2 % v roku 2007.
                  Podľa predpovedí z jari 2008 sa očakáva, že pomer dlhu zostane značne pod
                  prahovou úrovňou 60 % HDP a do konca roka 2009 klesne na takmer 44 %
                  HDP.

     19
           Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č.
           2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).

SK                                                  9                                                     SK
 ---pagebreak---      (7)    Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit v Poľsku odstránený, a preto je potrebné
            zrušiť rozhodnutie 2005/183/ES.

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                              Článok 1

     Z celkového hodnotenia vyplýva, že sa nadmerný deficit v Poľsku odstránil.

                                              Článok 2

     Rozhodnutie 2005/183/ES sa týmto zrušuje.

                                              Článok 3

     Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.

     V Bruseli

                                                 Za Radu
                                                 predseda

SK                                                10                                          SK


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 4. 2017
            COM(2017) 190 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Pripojený návrh predstavuje právny nástroj na odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii. Návrh zahŕňa:

               i)odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje uzavretie protokolu Európskou komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               Tento návrh sa predkladá spolu s:

               ii)návrhom rozhodnutia Rady o podpise a predbežnom uplatňovaní protokolu v mene Európskej únie a jej členských štátov;

               iii)návrhom rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu v mene Európskej únie a jej členských štátov.

               Podľa Aktu o pristúpení sa Chorvátsko zaväzuje pristúpiť k medzinárodným dohodám, ktoré podpísala alebo uzavrela Európska únia a jej členské štáty, prostredníctvom protokolu k uvedeným dohodám.

               Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), bola podpísaná 21. júna 1996 a nadobudla platnosť 1. júla 1999.

               Rozhodnutím Rady zo 14. septembra 2012
                  1
                bola Komisia poverená začať rokovania s dotknutými krajinami mimo EÚ s cieľom uzavrieť príslušné protokoly. Rokovania s Uzbeckou republikou boli úspešne ukončené výmenou verbálnych nót.

               Navrhovaným protokolom sa Chorvátska republika stáva zmluvnou stranou dohody a EÚ sa zaväzuje, že vypracuje autentické znenie dohody v chorvátskom jazyku.

               Komisia považuje výsledky rokovaní za uspokojivé a žiada Radu, aby vydala odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na jej článok 101 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súlade s článkom 6 ods. 2 Aktu o pristúpení Chorvátskej republiky sa pristúpenie Chorvátskej republiky k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“)
                  2
               , má schváliť uzavretím protokolu k uvedenej dohode.

               (2)Dňa 14. septembra 2012 Rada poverila Komisiu, aby začala rokovania s dotknutými krajinami mimo EÚ
                  3
               . Rokovania s Uzbeckou republikou boli úspešne ukončené výmenou verbálnych nót.

               (3)Uzavretie protokolu Komisiou by sa malo schváliť, pokiaľ ide o záležitosti patriace do právomoci Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               (4)Podpis a uzavretie protokolu podlieha samostatnému postupu, pokiaľ ide o záležitosti patriace do právomoci Únie a jej členských štátov.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                  Jediný článok

               Týmto sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii.

               Text protokolu je pripojený k rozhodnutiu o podpise protokolu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Rozhodnutie Rady a Komisie 1999/593/ES, ESUO, Euratom z 31. mája 1999 o uzatvorení Dohody o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej (Ú. v. ES L 229, 31.8.1999, s. 1).

                     (3)
                  Rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 10. 2017
            COM(2017) 605 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Kanadou o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) v záujme prevencie a boja proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.ÚČEL

                  Vo svojom stanovisku z 26. júla
                     1
                   2017 Súdny dvor EÚ uviedol, že dohoda medzi Kanadou a EÚ o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR), ktorá bola podpísaná 25. júna 2014, nemôže byť uzatvorená v jej súčasnej podobe. Európska únia by preto mala začať nové rokovania s Kanadou s cieľom uzatvoriť dohodu o PNR v súlade s požiadavkami stanovenými v predmetnom stanovisku Súdneho dvora.

               2.KONTEXT ODPORÚČANIA

                  Kanadské právne predpisy vyžadujú od leteckých dopravcov prevádzkujúcich lety pre cestujúcich smerujúcich do Kanady, aby Kanadskému úradu pohraničnej služby (CBSA) poskytli elektronický prístup k údajom z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) pred príletom cestujúceho do Kanady.

                  Uvedené právne predpisy majú umožniť získať údaje z PNR ešte pred príletom, čím sa značne posilňuje schopnosť Kanadského úradu pohraničnej služby vykonávať efektívne a účinné predbežné posúdenie rizika spojeného s cestujúcim a uľahčiť cestovanie v dobrej viere, a zvýšiť tak bezpečnosť Kanady. Európska únia spolupracuje s Kanadou v boji proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti a postupovanie údajov z PNR Kanade považuje za prostriedok na podporu medzinárodnej spolupráce v oblasti presadzovania práva, ktorá sa dosiahne tým, že Kanada bude poskytovať analytické informácie vyplývajúce z údajov z PNR príslušným orgánom členských štátov, ako aj Europolu a Eurojustu v rámci ich príslušných mandátov.

                  PNR je záznam o cestovných požiadavkách každého cestujúceho, ktorý obsahuje všetky informácie potrebné na to, aby leteckí dopravcovia mohli spracovávať rezervácie. Pokiaľ ide o toto odporúčanie, údaje z PNR zahŕňajú údaje zhromaždené od cestujúcich a obsiahnuté v ich automatizovanom rezervačnom systéme a v systéme kontroly odletov.

                  Leteckí dopravcovia majú povinnosť poskytovať Kanadskému úradu pohraničnej služby prístup k určitým údajom z PNR, ktoré sú zhromaždené a uložené v automatizovaných systémoch leteckých dopravcov pre rezervácie a odlety.

                  Prenos osobných údajov z EÚ do tretej krajiny sa môže uskutočniť iba vtedy, ak táto krajina zabezpečí úroveň ochrany základných práv a slobôd, ktorá bude v podstate rovnocenná úrovni zaručenej v rámci Európskej únie. Treba nájsť riešenie, ktoré na úrovni EÚ poskytne právny základ pre postupovanie údajov z PNR zo strany EÚ Kanade, ktoré bude uznaním potreby údajov z PNR v boji proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej.

                  Európske spoločenstvo uzavrelo v roku 2005 s Kanadou dohodu o prenose a spracovaní údajov z PNR na základe súboru záväzkov Kanadského úradu pohraničnej služby v súvislosti s uplatňovaním jej programu PNR
                     2
                  .

                  Dohoda nadobudla platnosť 22. marca 2006 a vychádzala zo súboru záväzkov, ktoré Kanadský úrad pohraničnej služby (CBSA) poskytol, pokiaľ ide o spôsob, akým bude zaobchádzať s údajmi z PNR, ako aj z rozhodnutia o primeranosti vydaného Európskou komisiou, v ktorom sa uvádza, že záväzky CBSA poskytujú primeranú ochranu osobných údajov.

                  Komisia v novembri 2008 uskutočnila spoločný prieskum vykonávania dohody z roku 2006 a zistila, že Kanadský úrad pohraničnej služby (CBSA) do veľkej miery plní svoje záväzky, ako aj podmienky v nich stanovené.

                  Platnosť záväzkov CBSA a rozhodnutia o primeranosti uplynula 22. septembra 2009. V záväzkoch CBSA bolo stanovené, že jeden rok pred uplynutím ich platnosti začne CBSA rokovania s Komisiou s cieľom predĺžiť platnosť týchto záväzkov za vzájomne prijateľných podmienok.

                  Kanadská vláda požiadala Komisiu, aby obe zmluvné strany začali rokovania s cieľom buď zmeniť a doplniť existujúci rámec, alebo uzatvoriť novú dohodu.

                  Kanadský úrad pohraničnej služby (CBSA) zároveň potvrdil členským štátom, predsedníctvu a Komisii, že bude plniť svoje záväzky aj počas celého prechodného obdobia, ktoré bude potrebné na rokovanie a uzatvorenie dlhodobej dohody medzi EÚ a Kanadou. V dôsledku toho členské štáty prevzali zodpovednosť za zabezpečenie pokračovania postupovania údajov z PNR zo strany leteckých dopravcov Kanade počas tohto prechodného obdobia.

                  Európska únia preto začala v roku 2010 rokovania s Kanadou na účel podpísania novej dvojstrannej dohody stanovujúcej rámec a podmienky, za akých leteckí dopravcovia sprístupnia Kanadskému úradu pohraničnej služby (CSBA) údaje z PNR o cestujúcich na linkách medzi EÚ a Kanadou. Nový návrh dohody s Kanadou bola podpísaný 25. júna 2014 a následne ho Rada predložila Európskemu parlamentu v júli 2014 na účely udelenia súhlasu. Európsky parlament 30. januára 2015 požiadal Súdny dvor o stanovisko, pokiaľ ide o otázku, či je predpokladaná dohoda o PNR s Kanadou v súlade so zmluvami a Chartou základných práv Európskej únie.

                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/681 o využívaní údajov zo záznamov o cestujúcich (PNR) na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti (ďalej len „smernica o PNR“) bola prijatá 27. apríla 2016
                     3
                   s cieľom stanoviť právny základ pre prenos údajov z PNR leteckými dopravcami členským štátom, a takisto aj záruky, ktoré členské štáty uplatňujú na spracovanie údajov z PNR.

                  Dňa 26. júla 2017 Súdny dvor vydal spomínané stanovisko a uviedol v ňom, že navrhovaná dohoda o PNR medzi Kanadou a EÚ nemôže byť uzatvorená v jej súčasnej podobe, pretože niektoré jej ustanovenia sú v rozpore so základnými právami uznanými EÚ, a to najmä s právom na ochranu údajov a právom na ochranu súkromia. Súdny dvor tiež rozhodol, že právny základ takejto dohody by mala tvoriť kombinácia článku 87 ods. 2 písm. a) ZFEÚ a článku 16 ods. 2 ZFEÚ.

                  Po vydaní tohto stanoviska Kanadský úrad pohraničnej služby (CBSA) vyjadrila želanie viesť ďalšie rokovania zamerané na nájdenie vzájomne prijateľných podmienok, ktoré by boli v súlade s uvedenými zisteniami Súdneho dvora.

                  Európska únia by preto mala začať znovu rokovať s Kanadou v záujme podpísania novej dvojstrannej dohody stanovujúcej rámec a podmienky, za akých leteckí dopravcovia sprístupnia Kanadskému úradu pohraničnej služby (CSBA) údaje z PNR o cestujúcich na linkách medzi EÚ a Kanadou spôsobom, ktorý bude v súlade s požiadavkami Súdneho dvora.

                  Rokovania by sa mali týkať výhradne tých aspektov, ktoré sú potrebné na vyvodenie dôsledkov vyplývajúcich zo stanoviska Súdneho dvora. Všetky ostatné prvky navrhovanej dohody, ktorá bola podpísaná 25. júna 2014, by mali zostať nedotknuté.

               3.PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

                  V stanovisku Súdneho dvora k predtým uvažovanej dohode o PNR medzi EÚ a Kanadou, ktoré sa uvádza vyššie, sa stanovujú právne požiadavky na takúto dohodu, aby bola v súlade s Chartou základných práv Európskej únie.

                  Toto odporúčanie je založené na článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Keďže Súdny dvor vo svojom stanovisku už ozrejmil, že plánovaná dohoda by sa mala opierať o článok 16 ods. 2 a článok 87 ods. 2 písm. a) ZFEÚ, uvádzajú sa ako hmotnoprávne základy aj tieto články. V súlade s článkom 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by za vyjednávača Únie mala byť ustanovená Komisia.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Kanadou o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) v záujme prevencie a boja proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16 ods. 2 a článok 87 ods. 2 písm. a) v spojení s jej článkom 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Mali by sa začať rokovania s cieľom uzavrieť dohodu medzi Európskou úniou a Kanadou o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) v záujme prevencie a boja proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti.

               (2)Dohoda by mala rešpektovať základné práva a dodržiavať zásady uznané predovšetkým Chartou základných práv Európskej únie, a to predovšetkým právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života uznané v jej článku 7, právo na ochranu súkromných údajov uznané v jej článku 8 a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces uznané v jej článku 47. Dohoda by sa mala uplatňovať v súlade s uvedenými právami a zásadami.

               (3)[V súlade s článkom 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, tieto členské štáty oznámili želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.]

                  ALEBO

                  [V súlade s článkami 1 a 2 protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, tieto členské štáty sa nezúčastňujú na prijatí tohto rozhodnutia a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu.]

                  ALEBO

                  [V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                  V súlade s článkom 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, Írsko (listom z …) oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.]

                  ALEBO

                  [V súlade s článkom 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, Spojené kráľovstvo (listom z …) oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

                  V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Írsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.]

               (4)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o dohode medzi Európskou úniou a Kanadou o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) v záujme prevencie a boja proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú stanovené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa povedú po porade s osobitným výborom, ktorý vymenuje Rada.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Stanovisko 1/15 Súdneho dvora z 26. júla 2017 (EU:C:2017:592).

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 82, 21.3.2006, s. 15 a Ú. v. EÚ C 91, 29.3.2006, s. 49.

                     (3)
                  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 132.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 10. 2017
            COM(2017) 605 final
            PRÍLOHY
            Smernice na rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Kanadou o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) v záujme prevencie a boja proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti
            k
            odporúčaniu na rozhodnutie Rady,
            ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Kanadou o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) v záujme prevencie a boja proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti

               PRÍLOHY

               Smernice na rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Kanadou o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) v záujme prevencie a boja proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti

               k

               odporúčaniu na rozhodnutie Rady,

               ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Kanadou o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) v záujme prevencie a boja proti terorizmu a inej závažnej nadnárodnej trestnej činnosti

               Dohoda by mala obsahovať všetky záruky, ktoré sú potrebné na to, aby bola zlučiteľná s článkami 7, 8 a 21 a článkom 52 ods. 1 Charty základných práv Európskej únie, ako sa uvádza v Stanovisku 1/15 Súdneho dvora Európskej únie z 26. júla 2017
                  1
               .

               Všetky ostatné prvky dohody medzi Kanadou a EÚ o prenose a využívaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR), ktorá bola podpísaná 25. júna 2014, by mali zostať nedotknuté.

                     (1)

                        Stanovisko 1/15 Súdneho dvora z 26. júla 2017  (EU:C:2017:592).


                            EURÓPSKA
                            KOMISIA

                                                   V Bruseli 21. 4. 2015
                                                   COM(2015) 166 final

                                        Odporúčanie

                                  ROZHODNUTIE RADY

     o vymenovaní Európskych hlavných miest kultúry na rok 2019 v Bulharsku a Taliansku

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                                DÔVODOVÁ SPRÁVA

     V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti
     Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 20191 sa
     stanovuje postup vymenovania Európskych hlavných miest kultúry. Podľa článku 2
     uvedeného rozhodnutia sa od roku 2009 za Európske hlavné mestá kultúry vymenujú dve
     mestá z dvoch členských štátov v súlade s chronologickým poradím stanoveným v prílohe
     k danému rozhodnutiu. V roku 2019 budú usporiadateľmi tohto podujatia Bulharsko
     a Taliansko.

     Nominácia Európskych hlavných miest kultúry na rok 2019 za Bulharsko a Taliansko
     podlieha ďalej uvedenému postupu.

     Každý príslušný členský štát uverejní výzvu na predkladanie prihlášok najneskôr šesť rokov
     pred začatím podujatia. Výberová komisia pozostávajúca z 13 nezávislých odborníkov
     v oblasti kultúry sa stretne na predbežnom výberovom zasadnutí najneskôr päť rokov pred
     začatím podujatia. Výberová komisia posúdi zaslané žiadosti na základe kritérií stanovených
     v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES a vypracuje užší zoznam kandidujúcich miest, ktoré
     sa budú po tom, ako doplnia svoje žiadosti, ďalej posudzovať.

     Každý príslušný členský štát zvolá výberovú komisiu na účely konečného výberu, ktorá
     zasadne deväť mesiacov po predbežnom výberovom zasadnutí. Po dôkladnom posúdení
     predbežne vybraných miest na základe kritérií stanovených pre túto činnosť výberová komisia
     odporučí nomináciu jedného mesta v každom z príslušných členských štátov.

     Na základe týchto odporúčaní každý členský štát navrhne jedno mesto, ktoré by sa malo stať
     Európskym hlavným mestom kultúry, a oznámi to Európskemu parlamentu, Rade, Komisii
     a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred začatím príslušného podujatia.

     Európsky parlament môže postúpiť svoje stanovisko Komisii, najneskôr však tri mesiace
     po prijatí nominácií.

     Rada na základe odporúčania Komisie oficiálne vymenuje príslušné mestá na rok, na ktorý
     boli nominované.

     Po skončení uvedenej dvojkolovej súťaže výberová komisia vo svojich správach z októbra
     2014 (v prípade Bulharska) a novembra 2014 (v prípade Talianska) odporučila, aby sa
     usporiadateľmi tohto podujatia v roku 2019 stali mestá Plovdiv (Bulharsko) a Matera
     (Taliansko). Bulharsko a Taliansko oznámili svoje nominácie Európskemu parlamentu, Rade,
     Komisii a Výboru regiónov v decembri 2014 (Bulharsko) a vo februári 2015 (Taliansko).

     Európsky parlament zaslal Komisii súhlasné stanovisko v marci 2015.

     Na základe uvedeného Komisia v súlade s článkom 9 ods. 3 rozhodnutia č. 1622/2006/ES
     predkladá Rade priložené odporúčanie na oficiálne vymenovanie bulharského mesta Plovdiv
     a talianskeho mesta Matera za Európske hlavné mestá kultúry na rok 2019.

     1
            Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.

SK                                                    2                                            SK
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie

                                             ROZHODNUTIE RADY

     o vymenovaní Európskych hlavných miest kultúry na rok 2019 v Bulharsku a Taliansku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

     so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra
     2006 o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky
     2007 až 20192, a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

     so zreteľom na správy výberovej komisie z októbra a novembra 2014 týkajúce sa výberového
     postupu pre Európske hlavné mestá kultúry v Bulharsku a Taliansku,

     keďže:

     kritériá stanovené v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES sú v celom rozsahu splnené,

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                                  Článok 1

     Za „Európske hlavné mestá kultúry na rok 2019“ sa vymenúvajú Plovdiv v Bulharsku
     a Matera v Taliansku.

     2
              Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.

SK                                                   3                                          SK
 ---pagebreak---                                          Článok 2

     Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
     vestníku Európskej únie.

     V Bruseli

                                          Za Radu
                                          predseda

SK                                          4                                            SK


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 7. 2016
            COM(2016) 518 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Španielsko upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu
            {SWD(2016) 263 final}

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Španielsko upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 9,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty musia vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

               (2)Cieľom Paktu stability a rastu vychádza sú zdravé verejné financie, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest. Pakt stability a rastu zahŕňa nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
                  1
               , ktoré bolo prijaté s cieľom ďalej podporovať rýchlu nápravu nadmerných deficitov verejných financií.

               (3)V súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ZES) Rada 27. apríla 2009 rozhodla, že v Španielsku existuje nadmerný deficit a v súlade s článkom 104 ods. 7 ZES vydala odporúčanie na nápravu nadmerného deficitu do roku 2012. Odvtedy Rada vydala na základe článku 126 ods. 7 zmluvy pre Španielsko tri nové odporúčania (z 2. decembra 2009, 10. júla 2012 a 21. júna 2013), ktorými sa termín na nápravu nadmerného deficitu predĺžil do roku 2013, potom 2014 a napokon do roku 2016. Vo všetkých troch odporúčaniach Rada dospela k záveru, že Španielsko prijalo účinné opatrenia, ale vyskytli sa neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie
                  2
               .

               (4)Podľa ustanovení článku 126 ods. 8 zmluvy Rada 12. júla 2016 rozhodla, že Španielsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013.

               (5)Podľa článku 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, ak úkon účastníckeho členského štátu sa nezavádza do praxe alebo z pohľadu Rady nie je adekvátny, Rada okamžite prijme rozhodnutie podľa článku 126 ods. 9 zmluvy.

               (6)
                     Komisia aktualizovala svoju prognózu z jari 2016 na základe informácií, ktoré boli do 19. júla 2016 k dispozícii. Na tomto základe sa prognóza rastu reálneho HDP na rok 2016 zrevidovala v porovnaní s jarnou prognózou smerom nahor o 0,3 percentuálneho bodu na úroveň 2,9 % a smerom nadol na rok 2017 (2,3 % v porovnaní s 2,5 % z jari). Na rok 2018 sa predpovedá rast reálneho HDP o 2,1 %. V roku 2015 naproti tomu narástol o 3,2 %. Hospodársky rast bude teda oslabovať, aj keď zostane silný, keďže bude naďalej ťažiť z reforiem prijatých v reakcii na krízu a úspešného ukončenia programu finančnej pomoci. Obnova je naďalej sprevádzaná intenzívnou tvorbou pracovných miest v kontexte pokračujúceho obmedzovania rastu miezd a aj vďaka reformám trhu práce. Rast podporujú aj nízke ceny ropy. Zároveň sa v roku 2016 očakáva inflácia na úrovni – 0,3 %. V prípade prognózy rastu však existujú riziká poklesu, a to najmä od roku 2017, ktorých dôvodom je okrem iného výsledok referenda v Spojenom kráľovstve o jeho členstve v Európskej únii, ktorý zvýšil neistotu a môže mať negatívny vplyv na obchod a domáci dopyt.

               (7)Podľa aktualizovanej prognózy útvarov Komisie z jari 2016 sa očakáva, že deficit verejných financií sa zníži na 4,6 % HDP v roku 2016, 3,3 % HDP v roku 2017 a 2,7 % HDP v roku 2018 (v porovnaní s cieľmi programu stability vo výške 3,6 % HDP v roku 2016, 2,9 % HDP v roku 2017 a 2,2 % HDP v roku 2018 a plánovaným deficitom na úrovni 3,9 % HDP v roku 2016 a 3,1 % HDP v roku 2017 podľa jarnej prognózy). Vyššia prognóza deficitu je čiastočne spôsobená skutočnosťou, že aktualizovaná prognóza Komisie zohľadňuje menší počet opatrení na obmedzenie výdavkov na úrovni ústrednej štátnej správy a regionálnej samosprávy v reakcii na odporúčanie Komisie z marca 2016 (0,2 % HDP) než prognóza v rámci programu stability (0,4 % HDP), a to preto, že niektoré z týchto opatrení zatiaľ neboli dostatočne špecifikované, aby mohli byť zahrnuté do prognózy Komisie na základe zvyčajného predpokladu nezmenenej politiky. Väčšia časť tohto rozdielu je dôsledkom zmeny právneho rámca dane z príjmu právnických osôb, ktorá viedla k nižším zálohovým platbám uhradeným zo strany spoločností („pagos fraccionados“) v roku 2016. Nižšie príjmy v prípade zálohových platieb neboli v programe stability kvantifikované a prejavili sa až v apríli, teda v čase prvej splátky a po termíne jarnej prognózy. V aktualizovanej prognóze Komisie z jari 2016 sa hodnota týchto nižších príjmov odhaduje na 0,5 % HDP v roku 2016. Keďže uvedené zmeny vytvárajú trvalý odklad platenia daní, ale nepredstavujú zmenu daňovej sadzby alebo daňového základu, nemali by teda (od roku 2017) novým a ustáleným spôsobom ovplyvniť výnosy z dane z príjmu právnických osôb. Ich výsledkom je dočasná strata zaznamenaná vo výbere daní v roku 2016, na ktorú sa v rámci aktualizovanej jarnej prognózy nazeralo ako na jednorazovú záležitosť. V prípade roku 2017 sú rozdiely medzi aktualizovanou jarnou prognózou a programom stability dôsledkom východiskovej pozície, ktorá bola horšia než sa očakávalo, a skutočnosti, že úsporné opatrenia prijaté v reakcii na odporúčanie Komisie z marca 2016 neboli doteraz dostatočne špecifikované, aby ich bolo možné zohľadniť na základe predpokladu nezmenenej politiky. Očakáva sa, že štrukturálny deficit sa zvýši o 0,4 % v roku 2016 a 0,1 % HDP v roku 2017 a že v roku 2018 zostane nezmenený. V roku 2016 je však predpokladané zvýšenie štrukturálneho deficitu čiastočne spôsobené tým, že súčasný výhľad týkajúci sa inflácie a rastu nominálneho HDP je nižší než ten, z ktorého sa vychádzalo v rozpočte na rok 2016, čo nepriaznivo ovplyvnilo štrukturálne verejné príjmy a zabránilo v úprave výdavkov.

               (8)Pomer hrubého verejného dlhu k HDP vzrástol z úrovne 36 % v roku 2007 na približne 99 % v roku 2014. V roku 2015 bol tento pomer dlhu k HDP viac-menej stabilný, keďže čistým predajom finančných aktív sa vykompenzoval negatívny vplyv skutočnosti, že deficit rástol rýchlejšie než nominálny HDP. Podľa aktualizovanej prognózy Komisie z jari 2016 sa očakáva, že pomer dlhu bude kulminovať na úrovni 100,6 % HDP v roku 2017, zatiaľ čo v prognóze z jari sa počítalo s tým, že dlh dosiahne svoje maximum na úrovni 100,3 % HDP v roku 2016. Hoci sa nezdá, že by Španielsko čelilo bezprostrednému riziku fiškálneho tlaku vyplývajúceho z tohto vysokého pomeru dlhu k HDP, ak sa jeho rozpočtová pozícia nezlepší, riziká týkajúce sa udržateľnosti dlhu sa v strednodobom horizonte výrazne zvýšia. V dlhodobom horizonte sa riziká týkajúce sa fiškálnej udržateľnosti znížia vďaka pozitívnemu vplyvu zníženia nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva
                  3
               .

               (9)Podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 v rozhodnutí Rady o upozornení, aby sa prijali opatrenia na zníženie deficitu v súlade s článkom 126 ods. 9 zmluvy, požiada Rada príslušný členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré na základe prognózy, o ktorú sa predmetné upozornenie opiera, sú v súlade s minimálnym ročným zlepšením jeho cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu 0,5 % HDP. Skutočnosť, že toto rozhodnutie Rady o upozornení sa prijíma v druhej polovici roka prispieva k fiškálnemu úsiliu potrebnému na dosiahnutie daného ročného zlepšenia štrukturálneho salda. Je tiež dôležité mať neustále na pamäti, že základný scenár pre úpravu začína zhoršením štrukturálneho deficitu o 0,4 % HDP, čo je prinajmenšom sčasti dôsledkom inflácie nižšej ako sa predpokladalo v rozpočte na rok 2016 – tento vývoj je do veľkej miery mimo kontroly vlády. Vzhľadom na túto skutočnosť sa zdá byť vhodné nepožadovať ďalšie štrukturálne opatrenia v roku 2016.

               (10)Vzhľadom na to, že v roku 2016 by sa nemali požadovať žiadne ďalšie štrukturálne opatrenia by si poskytnutie ďalšieho roku Španielsku na nápravu nadmerného deficitu, čo je pravidlo podľa nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, vyžadovalo ročné zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2017, ktoré by mohlo mať veľmi negatívny vplyv na rast. Z tohto dôvodu sa zdá vhodné predĺžiť Španielsku lehotu na odstránenie nadmerného deficitu o dva roky.

               (11)Vierohodný a udržateľný postup úprav by si preto vyžadoval, aby Španielsko dosiahlo deficit verejných financií na úrovni 4,6 % HDP v roku 2016, 3,1 % v roku 2017 a 2,2 % HDP v roku 2018, čo zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,4 % HDP v roku 2016 a jeho zlepšeniu o 0,5 % HDP v rokoch 2017 a 2018. V týchto rozpočtových cieľoch je zohľadnená aj potreba kompenzácie vedľajších účinkov fiškálnej konsolidácie na verejné financie na základe jej vplyvu na celkové hospodárstvo.

               (12)Na dosiahnutie daných cieľov je potrebné prijať ďalšie štrukturálne opatrenia s odhadovaným vplyvom 0,5 % HDP v rokoch 2017 a 2018. Úspory v rokoch 2017 a 2018 by mohli okrem iného zahŕňať zníženie počtu a rozsahu daňových výdavkov, najmä znížených sadzieb DPH, s cieľom dosiahnuť požadované štruktúrované úsilie.

               (13)K včasnej a trvalej náprave nadmerného deficitu by okrem toho mohlo prispieť, keby sa na všetkých úrovniach správy striktne presadzovali preventívne a nápravné mechanizmy ustanovené v španielskom zákone o stabilite. To by bolo možné dosiahnuť automatickejším vykonávaním týchto mechanizmov. Tento prínos, ktorý výdavkové pravidlo stanovené v zákone o stabilite má pre udržateľnosť verejných financií, by bolo možné zvýšiť ďalším objasnením oblasti pôsobnosti a vymedzením kategórií výdavkov potrebných na jeho výpočet, ako aj výslovnou výzvou adresovanou tým orgánom verejnej správy, ktoré uvedené pravidlo porušujú, aby napravili prekročené výdavky už v roku nasledujúcom po ich výskyte.

               (14)Španielsko by malo venovať náležitú pozornosť kvalitatívnym aspektom verejných financií vrátane jeho politiky verejného obstarávania. Počet priestupkov, ktoré majú vplyv na uplatňovanie právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania, na ktoré bola Komisia upozornená, bol v posledných rokoch dosť vysoký. Z údajov vyplýva, že existujú rozdiely v realizácii verejného obstarávania v rámci verejných obstarávateľov a subjektov a že nedostatočné mechanizmy kontroly ex-ante a ex-post sú prekážkou správneho a jednotného uplatňovania právnych predpisov o verejnom obstarávaní. Španielsko sa v porovnaní s inými členskými štátmi vyznačuje trvalo nízkou mierou uverejňovania oznámení o vyhlásení obstarávania a pomerne vysokým využívaním rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia. To sa premieta do obmedzenej konkurencie zo strany podnikov z iných krajín EÚ a často do priameho zadávania zákaziek, ktoré majú vplyv v podobe vyšších verejných výdavkov. Obmedzené použitie centralizovaných alebo spoločných nástrojov verejného obstarávania je prekážkou pre dosiahnutie vyššej efektívnosti, ktorá by prispela k fiškálnym úsporám. Neexistencia nezávislého orgánu zodpovedného za zabezpečenie efektívnosti a dodržiavania právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania v celej krajine bráni riadnemu uplatňovaniu pravidiel verejného obstarávania a môže vytvárať príležitosti pre priestupky, ktoré majú nepriaznivý vplyv na situáciu verejných financií Španielska.

               (15)V záujme umožnenia úspešnej realizácie fiškálnej konsolidačnej stratégie bude takisto dôležité podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady, ktoré boli Španielsku adresované v kontexte európskeho semestra 2016, a to najmä s odporúčaniami týkajúcimi sa nápravy makroekonomickej nerovnováhy.

               (16)Podľa článku 126 ods. 9 zmluvy môže Rada, v rámci svojho rozhodnutia o upozornení na základe tohto článku, požiadať dotknutý členský štát, aby podľa osobitného časového harmonogramu predkladal správy o pokroku dosahovanom pri úpravách. Podľa článku 5 ods. 1a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 správa členského štátu obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov a príjmov a stanovenie fiškálnych opatrení na strane výdavkov aj na strane príjmov, ako aj informácie o politických opatreniach prijatých v reakcii na príslušné osobitné rozhodnutia Rady. Aby sa uľahčilo monitorovanie dodržania lehoty na dosiahnutie súladu s odporúčaniami uvedenými v tomto upozornení, ako aj lehoty na nápravu nadmerného deficitu, žiada sa od Španielska, aby takúto správu predložilo do 15. októbra 2016 súčasne s jeho návrhom rozpočtového plánu na rok 2017.

               (17)Španielsko by malo Komisii a Hospodárskemu a finančnému výboru predložiť aj správu podľa článku 10 nariadenia Rady (EÚ) č. 473/2013 v súlade so špecifikáciami stanovenými v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 877/2013. Prvá správa by mala byť predložená do 15. januára 2017 a potom následne každé tri mesiace,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Španielsko odstráni súčasný nadmerný deficit do roku 2018.

               2.Španielsko zníži deficit verejných financií na 4,6 % HDP v roku 2016, 3,1 % HDP v roku 2017 a na 2,2 % HDP v roku 2018. Zlepšenie v prípade deficitu verejných financií zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,4 % HDP v roku 2016 a jeho zlepšeniu o 0,5 % HDP v rokoch 2017 a 2018 na základe aktualizovanej prognózy Komisie z jari 2016. Španielsko by malo všetky neočakávané zisky použiť na zrýchlenie znižovania deficitu a dlhu.

               3.Okrem úspor už zahrnutých v aktualizovanej prognóze Komisie z jari 2016 by Španielsko malo prijať a v plnom rozsahu vykonať konsolidačné opatrenia vo výške 0,5 % HDP v roku 2017 aj v roku 2018.

               4.Španielsko má byť pripravené prijať ďalšie opatrenia, ak sa naplnia riziká pre rozpočtové plány. Opatrenia na fiškálnu konsolidáciu musia zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast.

               5.Španielsko prijme opatrenia na posilnenie fiškálneho rámca, najmä s cieľom zvýšiť automatickosť uplatňovania mechanizmov na prevenciu a nápravu odchýlok od stanovených cieľov v oblasti deficitu, dlhu a výdavkov, a posilniť prínos výdavkového pravidla stanoveného v zákone o stabilite pre udržateľnosť verejných financií.

               6.Španielsko vytvorí konzistentný rámec na zabezpečenie transparentnosti a koordinácie politiky verejného obstarávania v prípade všetkých verejných obstarávateľov a subjektov s cieľom zaručiť hospodársku efektívnosť a vysokú úroveň hospodárskej súťaže. Takýto rámec zahŕňa náležité mechanizmy kontroly ex-ante a ex-post pri verejnom obstarávaní na zabezpečenie účinnosti a dodržiavania právnych predpisov.

               Článok 2

               Rada stanoví ako termín 15. október 2016, dokedy má Španielsko prijať účinné opatrenia a v súlade s článkom 5 ods. 1a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 predložiť Rade a Komisii správu o opatreniach prijatých v reakcii na upozornenie Rady. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov a príjmov a uvádzajú sa v nej diskrečné opatrenia na strane výdavkov aj na strane príjmov, ako aj informácie o opatreniach prijatých v reakcii na osobitné odporúčania Rady na účely posilnenia fiškálneho rámca a politického rámca v oblasti verejného obstarávania v súlade s článkom 1 ods. 5 a 6 tohto nariadenia.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite v Španielsku môžete nájsť na webovej stránke:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                  .

                     (3)
                  Európska komisia (2016), „Správa o fiškálnej udržateľnosti za rok 2015“, European Economy, Institutional Paper č. 018.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 5. 2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Inštitútom globálneho zeleného rastu

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Inštitút globálneho zeleného rastu (Global Green Growth Institute – GGGI) je medzinárodná organizácia zriadená v roku 2012, ktorá sa venuje podpore a presadzovaniu silného, inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rastu v rozvojových krajinách a rozvíjajúcich sa ekonomikách. Je zameraný na víziu odolného sveta, ktorý stojí na silnom, inkluzívnom a udržateľnom zelenom raste, a jeho poslaním je podporovať prechod krajín na model zeleného rastu vývojom a zavádzaním stratégií, ktoré súčasne znižujú chudobu a posilňujú sociálne začlenenie, environmentálnu udržateľnosť a hospodársky rast.

               Parížska dohoda UNFCCC z decembra 2015 posilní globálnu reakciu na hrozbu zmeny klímy udržaním nárastu priemernej globálnej teploty výrazne pod úrovňou 2° Celzia v porovnaní s predindustriálnou érou, pričom sa vyvinie úsilie na obmedzenie tohto teplotného nárastu na 1,5° C. Každá zo strán dohovoru UNFCCC má vnútroštátne stanovený príspevok (NDC) určujúci opatrenia, ktoré plánuje prijať na dosiahnutie týchto cieľov. Strany sa tiež zhodli na význame vývoja a transferu technológií s cieľom posilniť odolnosť proti zmene klímy a znížiť emisie skleníkových plynov.

               Parížska dohoda si vyžaduje výrazne posilnené a trvalé medzinárodné úsilie všetkých krajín o znižovanie emisií skleníkových plynov, a to v maximálnej možnej miere a čo najrýchlejšie. V Parížskej dohode sa uznala potreba pomôcť rozvojovým krajinám pri plnení ich klimatických plánov.

               V tomto kontexte sa inštitút GGGI profiloval ako vedúci medzinárodný aktér v oblasti zeleného rastu. Členstvom v inštitúte GGGI by Únia získala prístup na fórum, ktorým môže posilniť dosah svojho diplomatického úsilia v oblasti klímy v rozvojových a rozvíjajúcich sa ekonomikách, a zároveň podeliť sa o svoje cenné skúsenosti s prípravou klimatických politík Únie. Keďže GGGI sa zameriava na komplexné stratégie zeleného rastu, pomohlo by to zároveň využiť synergie medzi klimatickými cieľmi a cieľmi udržateľného rozvoja prijatými v rámci programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030.Navrhuje sa začať s GGGI rokovania o členstve EÚ, pričom alternatívnou možnosťou bolo navrhnúť pristúpenie Únie k dohode o založení inštitútu GGGI. Dôvodom je, že pred tým, než sa Únia stane členom tejto medzinárodnej organizácie, by sa mala vyriešiť otázka hlasovacích práv EÚ ako budúceho člena GGGI.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Aby sa teplotný nárast udržal výrazne pod úrovňou 2° C, musí byť Parížska dohoda skutočne globálna a účinná. Všetky krajiny musia začať implementovať svoje zamýšľané vnútroštátne stanovené príspevky. Vďaka členstvu v inštitúte GGGI môže Únia:

               –podporovať súčasných i budúcich členov GGGI v implementácii a zvyšovaní ambícií ich vnútroštátne stanovených príspevkov k Parížskej dohode, okrem iného aj s využitím osvedčených postupov, ktoré sa stanovujú a implementujú v rámci prístupu zeleného rastu,

               –spolupracovať s GGGI v kontexte diplomatickej stratégie Únie pre oblasť klímy, pričom sa plne zohľadnia synergie medzi dosahovaním klimatických cieľov a cieľov udržateľného rastu,

               –spolupracovať pri výmene osvedčených postupov na politickej i odbornej úrovni vzhľadom na jej rozsiahle minulé skúsenosti s prípravou a zavádzaním klimatických stratégií.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Práca inštitútu GGGI je vzhľadom na jeho zameranie na zelený a udržateľný rast jasne prepojená s environmentálnymi a rozvojovými otázkami, ako aj s politikami v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               V článku 216 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Únia môže uzavrieť dohodu s medzinárodnou organizáciou. V článku 218 sa stanovuje postup, ktorý treba dodržať pri uzatváraní dohody s medzinárodnou organizáciou, pričom jeho odsek 3 uvádza podrobnosti menovania Komisie za vyjednávača v mene Únie.

                   •
                        Subsidiarita (pri nevýlučných právomociach)

               Zmena klímy je cezhraničným problémom. Koordinácia úsilia v tejto oblasti je na globálnej i európskej úrovni nevyhnutná a konanie Únie je z hľadiska subsidiarity opodstatnené. V článku 191 ZFEÚ sa stanovujú kompetencie Únie v oblasti životného prostredia vrátane problematiky zmeny klímy.

               Členstvo Únie by umožnilo šíriť znalosti a osvedčené postupy GGGI medzi všetkými členskými štátmi; zároveň by podporilo snahu Únie o čo najrozsiahlejšie šírenie politických a diplomatických signálov o zmene klímy našim medzinárodným partnerom.

               •Proporcionalita

               Odporúčanie na rozhodnutie Rady rokovať o členstve Únie v inštitúte GGGI je proporcionálne: je to ten najjednoduchší a zároveň minimálny právny krok potrebný na to, aby Únia získala členstvo.

               •Voľba nástroja

                  Prijatie rozhodnutia Rady je stanovené článkom 218 ods. 3 ZFEÚ.

                   3.
                        VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX-POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex-post/kontroly vhodnosti existujúcej legislatívy

                  Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Neuplatňuje sa. Komisia však uverejnila svoj zámer žiadať od Rady povolenie rokovať v mene Únie o členstve Únie v inštitúte GGGI na svojej webovej stránke o lepšej tvorbe práva 8. novembra 2016. V období na predkladanie spätnej väzby (8. november 2016 – 12. január 2017) neboli prijaté žiadne pripomienky zainteresovaných strán.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  Posúdenie vplyvu sa nevypracovalo, keďže rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o členstve Únie v inštitúte GGGI nemá žiaden priamy vplyv na rozpočet Komisie, ani si nevyžaduje od členských štátov žiadne kroky.

                  Komisia však zvážila alternatívnu možnosť neprijať žiadne kroky. Základná možnosť bez opatrení by znamenala scenár, v ktorom by členmi GGGI bol iba malý počet krajín Únie (od založenia tejto medzinárodnej organizácie v roku 2012 sa členmi stali Dánsko, Spojené kráľovstvo a nedávno Maďarsko). V takom prípade je nepravdepodobné, že by GGGI mohol profitovať z plného rozsahu skúseností Únie s otázkami zeleného rastu a že by sa organizácia v plnej miere využila v záujme diplomatickej stratégie Únie v oblasti klímy.

                  Preferovanou možnosťou, ktorá je predmetom tohto návrhu, je členstvo Únie v inštitúte GGGI. Navrhuje sa vstúpiť v pozícii zúčastneného člena, ktorý neprispieva finančne (stanovy GGGI, článok 3).

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  Neuplatňuje sa.

                   4.
                        VPLYV NA ROZPOČET

                  Členstvo Únie v inštitúte GGGI nemá žiaden priamy vplyv na rozpočet EÚ.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Neuplatňuje sa: rozhodnutie Rady o vyrokovaní členstva v GGGI si nevyžaduje od členských štátov žiadne kroky.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Komisia odporúča nasledovné:

               –Rada by mala poveriť Komisiu začatím a vedením rokovaní o členstve Únie v inštitúte GGGI;

               –Komisia by mala tieto rokovania viesť v konzultácii s osobitným výborom v zmysle ustanovení ZFEÚ;

               –Rada by mala schváliť smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Inštitútom globálneho zeleného rastu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä

               na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súčasnosti má členstvo v Inštitúte globálneho zeleného rastu (Global Green Growth Institute – GGGI) iba malý počet krajín Únie
                  1
               . Je preto nepravdepodobné, že by GGGI mohol profitovať z plného rozsahu skúseností Únie s otázkami zeleného rastu a že by sa organizácia v plnej miere využila v záujme diplomatickej stratégie Únie v oblasti klímy.

               (2)Zmena klímy je cezhraničným problémom. Koordinácia úsilia v klimatickej oblasti je na globálnej i európskej úrovni nevyhnutná a konanie Únie je opodstatnené v súlade so zásadou subsidiarity. V článku 191 ZFEÚ sa stanovujú kompetencie Únie v oblasti životného prostredia vrátane problematiky zmeny klímy.

               (3)Členstvo Únie by umožnilo šíriť znalosti a osvedčené postupy GGGI medzi všetkými členskými štátmi. Zároveň by podporilo snahu Únie o čo najrozsiahlejšie šírenie politických a diplomatických signálov o zmene klímy jej medzinárodným partnerom.

               (4)
                     Keďže inštitút GGGI sa zameriava na komplexné stratégie zeleného rastu, členstvo Únie v GGGI by zároveň pomohlo využiť synergie medzi klimatickými cieľmi a cieľmi udržateľného rozvoja prijatými v rámci programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030.

               (5)Komisia by preto mala byť poverená začať v mene Európskej únie rokovania s cieľom uzavrieť dohodu o členstve Únie v GGGI,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o dohode o členstve Únie v Inštitúte globálneho zeleného rastu.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú stanovené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa vedú v konzultácii s [názov osobitného výboru

               doplní Rada].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     Predseda

                     (1)
                  Od založenia medzinárodnej organizácie GGGI v roku 2012 sa členmi stali Dánsko, Spojené kráľovstvo a nedávno Maďarsko.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 5. 2017
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            PRÍLOHA
            k odporúčaniu na
            ROZHODNUTIE RADYo poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Inštitútom globálneho zeleného rastu
            Smernice na rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Inštitútom globálneho zeleného rastu o členstve Únie v Inštitúte globálneho zeleného rastu

               PRÍLOHA
               Smernice na rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Inštitútom globálneho zeleného rastu o členstve Únie v Inštitúte globálneho zeleného rastu

               1.Komisia sa bude usilovať zabezpečiť, aby dohoda vedúca k členstvu Únie v Inštitúte globálneho zeleného rastu (Global Green Growth Institute – GGGI) bola v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie.

               2.Komisia povedie rokovania v súlade s príslušnými platnými právnymi predpismi Únie alebo dohodnutými pozíciami Únie, ktoré sa stanovia špecificky na účely týchto rokovaní v rámci osobitného výboru zástupcov členských štátov uvedeného v článku 3 tohto rozhodnutia Rady alebo v rámci Rady.

               3.Komisia oznamuje Rade výsledky rokovaní a podľa potreby aj prípadné problémy, ktoré počas rokovaní nastanú.