title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/86

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2019
      (2019/C 301/14)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Lotyšsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Lotyšsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019 premietnutého do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4. Predovšetkým platí, že zameranie hospodárskej politiky súvisiacej s investíciami na špecifikované oblasti a opatrenia na zlepšenie zručností pomôže plniť prvé odporúčanie pre eurozónu týkajúce sa zlepšenia produktivity v záujme opätovného nastolenia rovnováhy v eurozóne, pričom daňové opatrenia pomôžu plniť tretie odporúčanie pre eurozónu týkajúce sa fungovania trhu práce.

                  (3)

                  Správa o Lotyšsku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Lotyšsko predložilo 15. apríla 2019 národný program reforiem na rok 2019 a 17. apríla 2019 program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 1,0 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2018 na deficit vo výške 0,5 % HDP v roku 2019, 0,4 % HDP v roku 2020 a 0,2 % HDP v roku 2021. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) sa predpokladá, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa dosiahne v roku 2019, pričom sa zohľadnia úľavy spojené so zavádzaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Podľa programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne do roku 2022 na 33,1 % HDP. Prognózy rastu HDP uvedené v programe stability na rok 2019 sa zdajú realistické. Riziká ohrozujúce rozpočtovú pozíciu sú vyvážené.

                  (7)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila, aby Lotyšsko v roku 2019 dosiahlo svoj strednodobý rozpočtový cieľ so zreteľom na úľavy spojené so zavádzaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) vo výške 4,8 % v roku 2019, čo zodpovedá zlepšeniu štrukturálneho salda o 0,2 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa očakáva, že Lotyšsko sa po zohľadnení úľav spojených so zavádzaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka, priblíži k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu. Súčasné posúdenie preto naznačuje riziko istej odchýlky v roku 2019. Zároveň by očakávaná nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v súčasnosti poukazovala na riziko značnej odchýlky od požiadavky v roku 2019. Za predpokladu, že štrukturálne saldo sa už nebude približovať strednodobému rozpočtovému cieľu, a so zreteľom na úľavy spojené so zavádzaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka, by bolo v budúcich posúdeniach potrebné zohľadniť možnú odchýlku od požiadavky.

                  (8)

                  Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Lotyšska vo výške 1,3 % by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nemala presiahnuť 3,5 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa očakáva, že v prípade nezmenených politík sa Lotyšsko priblíži k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu. Súčasné posúdenie preto naznačuje riziko istej odchýlky v roku 2020. Zároveň by očakávaná nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v súčasnosti poukazovala na riziko značnej odchýlky od požiadavky v roku 2020. Ak sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa už nebude približovať strednodobému rozpočtovému cieľu, v budúcich posúdeniach by bolo potrebné zohľadniť možnú odchýlku od požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že Lotyšsko musí byť od roku 2019 pripravené prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

                  (9)

                  Daňové príjmy ako podiel na hrubom domácom produkte Lotyšska sú nízke v porovnaní s priemerom Únie a do určitej miery obmedzujú poskytovanie verejných služieb, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti, a sociálne začlenenie. Kapitál a majetok sú relatívne nedostatočne zdaňované a zmrazenie hodnôt používaných na výpočet daní z pozemkov a nehnuteľností bude ďalej znižovať takto získavané príjmy. Zároveň daňové zaťaženie práce v prípade zamestnancov s nízkou mzdou zostáva vo vzťahu k priemeru Únie vysoké, a to napriek tomu, že sa znížilo. Podľa rôznych odhadov sa zdá, že podiel tieňovej ekonomiky v posledných rokoch klesol. Podiel nenahlásenej hospodárskej činnosti v Lotyšsku je však vyšší ako v iných pobaltských štátoch. Predovšetkým nedostatočné nahlasovanie miezd („mzdy vyplácané na ruku“), najmä v odvetví stavebníctva, tvorí veľkú časť tieňovej ekonomiky.

                  (10)

                  Lotyšsko po zavretí svojej tretej najväčšej banky v dôsledku obvinení z prania špinavých peňazí sprísnilo pravidlá týkajúce sa klientov, ktorí nie sú rezidentmi. V dôsledku toho od mája 2018 výrazne klesli nerezidentské vklady, ktoré sú hlavným zdrojom rizika prania špinavých peňazí v Lotyšsku, no problémy súvisiace s bojom proti praniu špinavých peňazí pretrvávajú. Lotyšsko okrem toho vypracovalo podrobný akčný plán na zlepšenie svojej stratégie boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Medzi hlavné priority uvedené v akčnom pláne patrí posilnenie rizikovo orientovaného dohľadu, zabezpečenie potrebných ľudských zdrojov pre dozorné orgány a zaistenie účinnej výmeny informácií a spolupráce medzi vyšetrovacími orgánmi a súkromným sektorom. Po prijatí týchto opatrení by sa náležitá pozornosť mala venovať ich účinnému vykonávaniu. Napokon je potrebné zvýšiť kapacitu orgánov presadzovania práva a justičných orgánov.

                  (11)

                  Lotyšsko čelí výzvam v súvislosti s uplatňovaním viacerých zásad sociálnej ochrany a začlenenia v rámci Európskeho piliera sociálnych práv. V Lotyšsku je vysoká nerovnosť príjmov z dôvodu nízkej miery prerozdeľovania prostredníctvom daňovo-odvodového systému. Primeranosť sociálnych dávok ostáva nízka a vplyv sociálnych transferov na znižovanie chudoby a nerovnosti je obmedzený. Riziko chudoby u starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím je pomerne vysoké a zvyšuje sa v dôsledku toho, že dávky nedržia krok s rastom miezd. Miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia u starších osôb bola v roku 2018 na úrovni 49,0 % (priemer Únie v roku 2017 bol 18,2 %), pričom u osôb so zdravotným postihnutím bola v roku 2017 na úrovni 40,7 % (priemer Únie v roku 2017 bol 29,3 %). Štátne dávky sociálneho zabezpečenia pre osoby so zdravotným postihnutím a minimálne starobné dôchodky neboli upravované od roku 2006. Reforma minimálnej úrovne príjmov oznámená v roku 2014 sa neuskutočnila, čo má negatívny vplyv na najchudobnejšie domácnosti. Nedostatočný ostáva aj prístup k dlhodobej starostlivosti. Preto sú potrebné investície na riešenie sociálneho vylúčenia vrátane potravinovej a materiálnej pomoci pre najodkázanejšie osoby. Okrem toho sú potrebné investície, a to aj do infraštruktúry, na zlepšenie prístupu k starostlivosti o deti, dlhodobej starostlivosti, zamestnaniu a iným sociálnym službám a na umožnenie integrácie zdravotníckych a sociálnych služieb vrátane prechodu z inštitucionálnej na komunitnú starostlivosť. Podiel ľudí, ktorí čelia závažnej deprivácii v oblasti bývania, patrí medzi najvyššie v Európe (priemerne 15,2 % oproti 4,0 % v Únii v roku 2017) a ponuka sociálneho bývania je nedostatočná. Sú potrebné investície na zlepšenie poskytovania cenovo dostupného bývania.

                  (12)

                  Zatiaľ čo celková miera zamestnanosti je vysoká a zvyšuje sa, počet zamestnancov je negatívne ovplyvnený nepriaznivým demografickým vývojom a vysťahovalectvom. Zamestnanosť sa navyše líši v závislosti od regiónov a úrovne zručností. Starší ľudia so zastaranými zručnosťami sa stretávajú s väčšími ťažkosťami. Nízka úroveň digitálnych zručností pracovnej sily obmedzuje využívanie digitálnych technológií v podnikoch a inovačný potenciál. Účasť dospelých na vzdelávaní a zapojenie nezamestnaných do aktívnych opatrení na trhu práce sú nižšie ako priemer Únie.

                  (13)

                  Vzdelávací systém čelí výzve konsolidovať zdroje a súčasne zlepšovať kvalitu a efektívnosť. Zatiaľ čo vzdelávací systém Lotyšska si počína dobre, pokiaľ ide o výsledky vzdelávania, prístup ku kvalitnému vzdelávaniu je naďalej závislý od miesta bydliska a typu školy. Dosiahol sa pokrok v reforme učebných osnov v odbornom vzdelávaní a príprave zameranej na zosúladenie s novými požiadavkami na zručnosti a výrazne sa zlepšilo prostredie odborného vzdelávania. Atraktívnosť však zostáva nízka, pričom miera zápisov a miera zamestnanosti čerstvých absolventov je pod priemerom Únie.

                  (14)

                  Zabezpečenie ponuky zručností je jednou z hlavných oblastí, v ktorých je potreba investícií naďalej značná. Zodpovedajúce investície, a to aj do infraštruktúry, sú potrebné na zlepšenie kvality a účinnosti vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosti pre trh práce a na podporu celoživotného vzdelávania, najmä príležitostí pre flexibilné zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. Investície sú potrebné aj na zlepšenie prístupu k zamestnaniu vrátane dosahu a pokrytia aktívnych politík trhu práce, funkčnosti pracovnej sily, ako aj sektorovej a regionálnej mobility pracovníkov. V širšom kontexte je posilnenie kapacity sociálnych partnerov dôležité pri podpore spravodlivých pracovných podmienok a plnení záväzkov vyplývajúcich z Európskeho piliera sociálnych práv.

                  (15)

                  Nízke verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť a nezdravý životný štýl sú hlavnými dôvodmi zlých výsledkov obyvateľstva v oblasti zdravia. Nedávno zvýšené financovanie zdravotnej starostlivosti vyrieši niektoré obmedzenia prístupu súvisiace s ročnými limitmi služieb a dlhými čakacími lehotami. Verejné financovanie zdravotnej starostlivosti je však naďalej výrazne pod priemerom Únie. Včasný a rovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti je obmedzený. To vedie k vysokým subjektívne neuspokojeným potrebám starostlivosti v dôsledku vysokých priamych platieb od pacientov, najmä od zraniteľných skupín, ako aj nerovnosti príležitostí. Reformy na zvýšenie efektívnosti a kvality zdravotnej starostlivosti vrátane účinných preventívnych opatrení, zefektívnenia nemocničného sektora, posilnenia primárnej starostlivosti a zamerania sa na riadenie kvality pokračujú, ale sú ešte len v počiatočnej fáze a mali by sa urýchliť. Lotyšsko okrem toho čelí nedostatku pracovnej sily v zdravotníctve, najmä nedostatku zdravotných sestier, čo bráni poskytovaniu verejnej zdravotnej starostlivosti a ohrozuje úspech reforiem v oblasti zdravia. Ak sa do praxe zavedie rozdelenie zdravotníckych služieb do dvoch košov („plné“ a „minimálne“), hrozí ďalšie obmedzenie spravodlivého prístupu k zdravotnej starostlivosti, čo by viedlo k nepriaznivým výsledkom v oblasti zdravia. Na zvýšenie prístupnosti, cenovej dostupnosti a kvality zdravotnej starostlivosti v záujme zlepšenia zdravotného stavu obyvateľstva a zabezpečenia zdravšieho a dlhšieho pracovného života sú potrebné zodpovedajúce investície do zdravotnej starostlivosti, a to aj v oblasti infraštruktúry.

                  (16)

                  Lotyšsko investuje do výskumu a vývoja len málo a vykazuje výrazný nedostatok investícií v oblasti inovácií. V roku 2017 bol v Lotyšsku podiel výdavkov na výskum a vývoj medzi najnižšími v Únii a v poslednom desaťročí bol pomerne stabilný. Okrem toho financovanie výskumu takmer úplne závisí od fondov Únie. V dôsledku toho je Lotyšsko slabým inovátorom s niekoľkými silnými stránkami, ako je jeho informačná, komunikačná a technologická infraštruktúra, no jeho výkonnosť zaostáva v oblasti ľudských zdrojov, spolupráce verejného a súkromného sektora a investícií do duševného vlastníctva.

                  (17)

                  Výrazný nedostatok investícií pretrváva aj pri riešení regionálnych rozdielov. Medzi Rigou a ostatnými regiónmi Lotyšska sú naďalej výrazné hospodárske rozdiely. Zatiaľ čo Lotyšsko ako celok konverguje s Úniou, rozdiely v hospodárskej výkonnosti medzi regiónom hlavného mesta a ostatnými regiónmi sa od pristúpenia Lotyšska k Únii nezmenšili. Konkurencieschopnosť a kvalita verejných služieb sa v jednotlivých lotyšských regiónoch výrazne líši, čo ovplyvňuje ich územnú atraktívnosť. Investičné potreby by preto mali byť zamerané na značné regionálne rozdiely v mobilite a digitálnej infraštruktúre, najmä pokiaľ ide o účastnícke vedenie. Chýbajúce prepojenia v rámci transeurópskej dopravnej siete a s okrajovými a hraničnými regiónmi sú stále veľmi početné, čo má negatívny vplyv na hospodársku činnosť a vývoz Lotyšska. Chýbajú aj investície na dokončenie projektu Rail Baltica a kľúčových projektov v oblasti infraštruktúry elektrizačnej sústavy, ktoré sú súčasťou plánu prepojenia baltského trhu s energiou. Okrem toho sú potrebné investície do efektívneho využívania zdrojov s cieľom urýchliť energetickú transformáciu Lotyšska. Treba vyvinúť viac úsilia o zlepšenie celkovej energetickej efektívnosti, najmä v sektore bývania a dopravy.

                  (18)

                  Nedávne prijatie zákona o oznamovateľoch predstavuje pozitívny krok a činnosť protikorupčného orgánu krajiny nedávno tiež nabrala na tempe vďaka odhaleniu viacerých prípadov korupcie vysokopostavených osôb. Napriek tomu sa prijímanie rozhodnutí na úrovni vlády naďalej vníma ako ovplyvňované zvýhodňovaním a proces verejného obstarávania sa považuje za živnú pôdu pre korupciu z dôvodu nedostatočnej transparentnosti, najmä v obciach a štátom vlastnených a komunálnych podnikoch. Zmeny v zákone o hospodárskej súťaži, ktoré nadobudnú účinnosť 1. januára 2020, obmedzia možnosť štátnych a obecných podnikov nepriaznivo ovplyvňovať svojimi činnosťami hospodársku súťaž. Legislatívne zmeny týkajúce sa režimu konfliktu záujmov môžu viesť k zvýšenému zneužívaniu. Nedávno prijatý etický kódex sa nevzťahuje na politicky menované osoby.

                  (19)

                  Verejné služby neboli prispôsobené poklesu počtu obyvateľov a starnutiu populácie. Pokles počtu obyvateľov a urbanizácia vedú k nedostatočnému využívaniu infraštruktúry a verejných služieb vo vidieckych oblastiach. Verejná správa, vzdelávanie a služby zdravotnej starostlivosti si vyžadujú stratégie na zachovanie prístupu ku kvalitným službám v riedko osídlených oblastiach a v oblastiach, kde ubúda obyvateľstvo, a súčasné zabezpečenie väčšej efektívnosti. Nedávno bola oznámená všeobecná správna územná reforma, ktorá sa má vykonať do decembra 2021. Včasné vykonanie tejto reformy by mohlo prispieť k zvýšeniu zodpovednosti a efektívnosti verejného sektora, o to viac s ohľadom na operačný program pre fondy Únie, ktorý má byť schválený do roku 2020.

                  (20)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Lotyšsku by to umožnilo využiť tieto finančné prostriedky čo najlepšie so zreteľom na identifikované sektory, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Posilnenie administratívnej kapacity krajiny v oblasti hospodárenia s týmito finančnými prostriedkami je dôležitým faktorom úspechu tejto investície.

                  (21)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (22)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nepresiahla 3,5 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Znížiť zdanenie osôb s nízkymi príjmami jeho presunom na iné zdroje, najmä na kapitál a majetok, a zlepšením daňovej disciplíny. Zabezpečiť efektívnu kontrolu a presadzovanie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí.

         2.

            Riešiť sociálne vylúčenie, najmä zlepšením primeranosti dávok zabezpečujúcich minimálny príjem, minimálneho starobného dôchodku a podpory príjmu pre osoby so zdravotným postihnutím. Zvýšiť kvalitu a efektívnosť vzdelávania a odbornej prípravy, najmä pokiaľ ide o nízkokvalifikovaných pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie, a to aj posilnením účasti na odbornom vzdelávaní a príprave a vzdelávaní dospelých. Zvýšiť prístupnosť, kvalitu a nákladovú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na inovácie, poskytovanie cenovo dostupného bývania, dopravu a hlavne jej udržateľnosť, efektívnosť pri používaní zdrojov a energie, energetické prepojenia a digitálnu infraštruktúru a zohľadniť pritom regionálne rozdiely.

         4.

            Posilniť zodpovednosť a efektívnosť verejného sektora, najmä pokiaľ ide o miestne orgány a štátom vlastnené a komunálne podniky, a režim konfliktu záujmov.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 60.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/97

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2019
      (2019/C 301/16)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Luxembursko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019, premietnutého do odporúčaní 1 až 4. Predovšetkým platí, že zameranie hospodárskej politiky týkajúcej sa investícií na špecifické oblasti a riešenie odchádzajúcich platieb pomôžu plniť druhé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií a agresívne daňové plánovanie; opatrenia na zlepšenie účasti starších ľudí na trhu práce zasa prispejú k plneniu tretieho odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o zabezpečenie vhodného a udržateľného systému sociálnej ochrany.

                  (3)

                  Správa o Luxembursku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté pre jednotlivé krajiny v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Luxembursko predložilo 30. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Luxembursko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje znížiť celkový prebytok z 2,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2018 na 1,0 % HDP v roku 2019, po čom by malo dôjsť k takmer stabilnému zvyšovaniu a v roku 2023 by sa mal dosiahnuť prebytok 2,2 % HDP. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorý bol zmenený zo štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2019 na prebytok 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení od roku 2020, počas celého programového obdobia prekračuje. Podľa programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je počas celého obdobia, na ktoré sa program stability na rok 2019 vzťahuje, optimistický, s výnimkou roku 2023, kedy je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že pokiaľ ide o štrukturálne saldo, zaznamená sa v roku 2019 prebytok vo výške 0,9 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,5 % HDP, čo je najmä v roku 2020 menej, než sa uvádza v programe stability na rok 2019, avšak stále nad, resp. v súlade so strednodobým rozpočtovým cieľom. Vývoj v oblasti nákladov by sa zároveň mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä so zreteľom na možné budúce riziká ohrozujúce výšku príjmov. Rada celkovo zastáva názor, že Luxembursko podľa predpokladov dodrží v rokoch 2019 a 2020 ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (7)

                  Napriek nedávnym reformám sa očakáva, že výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva v Luxembursku (náklady súvisiace s dôchodkami, náklady na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť) v dlhodobom horizonte výrazne stúpnu. Ak sa v súčasnom systéme nevykonajú žiadne zmeny politiky, mohlo by to z dlhodobého hľadiska ohroziť udržateľnosť verejných financií. Je to tak aj napriek súčasnej nízkej úrovni verejného dlhu a akumulovaným rezervám systému sociálneho zabezpečenia, ktoré by mali podľa očakávania zabezpečiť životaschopnosť systému až do roku 2041. Luxembursku sa odporúčania týkajúce sa tejto výzvy adresovali od roku 2011, ale doteraz sa dosiahol len nepatrný pokrok. Vládna pracovná skupina pre dôchodky sa vo svojej správe z roku 2018 zaoberala rôznymi spôsobmi, ako zlepšiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, vrátane postupného zvyšovania miery príspevkov, zvyšovania veku odchodu do dôchodku s cieľom zohľadniť dlhšiu strednú dĺžku života a podporovať postupný odchod do dôchodku. V správe sa navrhuje viacrozmerná stratégia kalibrovaných reforiem, ktorá by zaručila dlhodobú udržateľnosť systému a zároveň by minimalizovala vplyvy na hospodárstvo a na dôchodcov. Predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva ohrozuje aj dlhodobú udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti. Viac než tri štvrtiny výdavkov na dlhodobú starostlivosť pochádzajú z verejných zdrojov. Ako sa uvádza v analýze generálneho inšpektorátu sociálneho zabezpečenia z roku 2013, ak sa bude miera príspevku postupne zvyšovať z 1,4 % na 1,7 %, dlhodobý systém zdravotného poistenia by mal zostať finančne stabilný až do roku 2030, aby sa náklady udržali na úrovni, ktorá bude zodpovedať podielu závislých osôb. Vplyvy z hľadiska dlhodobej fiškálnej udržateľnosti však ešte nie sú jasné. V záujme zachovania sociálnej súdržnosti a verejných financií v dlhodobom horizonte by bolo treba, aby boli demografické politiky v súlade s politikami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Mal by sa pri tom uplatňovať celostný prístup k úvahám o výzvach a príležitostiach týkajúcich sa zmien v demografii a v digitálnom hospodárstve, a to vzhľadom na očakávaný vplyv starnutia obyvateľstva na ponuku pracovnej sily v blízkej budúcnosti. V niektorých odvetviach sa nedávno objavil nedostatok pracovných síl, ktorý by mohol zabrzdiť rast produktivity a znížiť dlhodobý rastový potenciál.

                  (8)

                  Napriek celkovým dobrým výsledkom na trhu práce miera zamestnanosti stagnuje a určité skupiny stále čelia na trhu práce osobitným ťažkostiam. Miera zamestnanosti starších pracovníkov zostáva obzvlášť nízka – preto je potrebné prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie ich účasti na trhu práce. Systémy predčasného odchodu do dôchodku, ktoré nabádajú pracovníkov, aby odišli zo zamestnania, sú i naďalej rozšírené, pričom 57,5 % novo pridelených dôchodkov predstavovali v roku 2017 predčasné starobné dôchodky. Vláda zrušila v roku 2018 jednu z preddôchodkových schém, ktorá umožňovala ľuďom odísť do dôchodku vo veku 57 rokov, ale účinok tejto reformy bol oslabený tým, že sa súčasne zmiernili obmedzenia týkajúce sa iných systémov predčasného odchodu do dôchodku. Nízka miera ekonomickej aktivity v starobe je tiež vo veľkej miere zapríčinená demotivačnými finančnými faktormi, ktoré odrádzajú od práce a spočívajú v systéme daňových výhod, ktoré sú pre túto vekovú skupinu pomerne vysoké. Podporovanie zamestnávania starších pracovníkov si vyžaduje ucelenú stratégiu vrátane opatrení, ktoré im pomôžu, aby zostali pracovne aktívni dlhšie. Takzvaný pakt o veku, teda návrh zákona, ktorý bol parlamentu predložený v apríli 2014 a ktorého účelom je podnecovať podniky s viac než 150 zamestnancami, aby prijímali do pracovného pomeru a ponechávali si starších pracovníkov, ešte stále nebol prijatý.

                  (9)

                  Aj keď je Luxembursko naďalej odhodlané zlepšovať regulačné prostredie pre sektor služieb pre podniky, regulačné prekážky sú podľa ukazovateľov reštriktívnosti Komisie (7) stále vysoké v niektorých odvetviach, ako sú napríklad právne poradenstvo, účtovníctvo, služby v oblasti architektúry a inžinierske služby. V indexe OECD reštriktívnosti obchodu so službami v rámci EHP uverejnenom v decembri 2018 sa takisto potvrdilo, že úroveň regulačnej reštriktívnosti v uvedených odvetviach je v Luxembursku oproti iným členským štátom vyššia než priemer jednotného trhu.

                  (10)

                  Hospodársky model Luxemburska obsahuje veľmi dobré výsledky, ktoré sú v súlade so stabilným a trvalým vytváraním kvalifikovaných pracovných miest. To je podporované vysokou úrovňou produktivity, ktorá vo veľkej miere odráža zvýšenie efektívnosti vyplývajúce z účasti na svetových trhoch, najmä vo finančnom sektore. V posledných rokoch sa však rast produktivity zastavil – brzdila ho nízka úroveň investícií podnikov do inovácií a digitálnej integrácie. Luxemburská stratégia diverzifikácie hospodárstva pomocou rozvoja kľúčových odvetví založených na intenzívnom využívaní znalostí pri prechode na hospodárstvo založené na údajoch vykazuje silný potenciál stimulovať investície s vysokou pridanou hodnotou a podporovať rast produktivity. V tejto súvislosti zostávajú verejné investície aj naďalej vysoké a zamerané na spomenuté odvetvia vrátane silného odvetvia informačných a komunikačných technológií. To však nepomohlo podnietiť súkromné investície do inovácií a digitalizácie. Zvýšené investície do výskumu, inovácií a digitálnej integrácie, najmä v podnikoch a osobitne malých a stredných podnikoch, sú dôležité pre zlepšenie rastu produktivity a ďalšiu diverzifikáciu luxemburského hospodárstva. Na to, aby Luxembursko mohlo plne využiť potenciál svojho inovačného ekosystému, je nevyhnutné vytvorenie súdržného a integrovaného vnútroštátneho rámca pre politiky výskumu a inovácií a pre podporné nástroje vrátane stanovenia priorít na základe dôkladného posúdenia očakávaných hospodárskych vplyvov.

                  (11)

                  Pre zlepšovanie produktivity, zamestnanosti a dlhodobého rastového potenciálu Luxemburska a pre podporu rovnakých príležitostí sú dôležité zvýšené investície do zručností, najmä zručnosti v oblasti informačných a komunikačných technológií, zamestnateľnosti, vzdelávania a odbornej prípravy vrátane lepšieho zosúladenia učebných osnov s potrebami trhu práce, a podpora technologických a digitálnych transformácií.

                  (12)

                  Znečistenie ovzdušia a dopravné zápchy v časoch špičky stále predstavujú pre Luxembursko hlavné problémy z hľadiska konkurencieschopnosti a životného prostredia. Emisie CO2 z cestnej dopravy navyše prispievajú k zmene klímy. Podľa vnútroštátnych prognóz z roku 2017 predložených Komisii sa očakáva, že ak Luxembursko neprijme dodatočné opatrenia, nesplní svoj cieľ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov na rok 2020 o 3 percentuálne body a svoj cieľ na rok 2030 o 20 percentuálnych bodov. Počet cezhraničných pracovníkov, ktorí v súčasnosti predstavujú približne 45 % pracovnej sily Luxemburska, nízke zdaňovanie pohonných hmôt a vysoké ceny nehnuteľností určených na bývanie podnecujú intenzívnejšie využívanie automobilov a predstavujú prekážku pre zlepšenie kvality ovzdušia a dopravných podmienok. V priebehu posledných rokov sa v nových osobných automobiloch predávaných v Luxembursku zvýšilo používanie alternatívnych pohonných látok.

                  (13)

                  Nedostatočná ponuka bývania môže mať na príťažlivosť Luxemburska negatívny vplyv. Vysoký dopyt po bývaní je aj naďalej poháňaný rastom populácie, priaznivými podmienkami financovania a vysokým počtom cezhraničných pracovníkov. Ponuka bývania a investície do bývania sa zdajú nedostatočné a sú obmedzené v dôsledku nedostatočnej dostupnosti pôdy a nízkej zastavanosti obytnými budovami, najmä kvôli nedostatku stimulov pre majiteľov pôdy, aby budovali nové obytné budovy alebo aby pôdu predávali. Ponuka sociálneho bývania sa takisto zdá nedostatočná a poukazuje na potrebu značných investícií na zmiernenie zvyšujúceho sa napätia na trhu s bývaním. V tejto oblasti sa na zvýšenie ponuky bývania zameriavajú opatrenia stanovené vo vládnom programe na roky 2018 – 2023. Zahŕňajú zmeny právnych predpisov týkajúcich sa územného plánovania, ktorými sa majú rozšíriť zastavané územia a vytvoriť cenovo dostupné a sociálne bývanie.

                  (14)

                  Nevyhnutným predpokladom toho, aby daňové systémy boli efektívnejšie a spravodlivejšie, je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa potvrdzuje v odporúčaní pre eurozónu z roku 2019. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Luxembursko prijalo opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, no vysoká úroveň výplat dividend a licenčných poplatkov ako percentuálneho podielu na HDP naznačuje, že jeho daňové predpisy môžu využívať spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Väčšina priamych zahraničných investícií je v držbe „účelovo vytvorených subjektov“. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín) úrokových platieb a platieb licenčných poplatkov a oslobodenie výplat dividend od zrážkových daní môže za špecifických okolností viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdanené ani v prijímajúcej jurisdikcii.

                  (15)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Luxembursku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie.

                  (16)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (17)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor (8), že Luxembursko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

         1.

            Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov zlepšením ich pracovných príležitostí a zamestnateľnosti. Zlepšiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému vrátane ďalšieho obmedzovania predčasného odchodu do dôchodku.

         2.

            Zredukovať prekážky hospodárskej súťaže v oblasti regulovaných profesionálnych služieb pre podniky.

         3.

            Zacieliť hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na podporu digitalizácie a inovácií, stimulovanie rozvoja zručností, zlepšovanie udržateľnej dopravy a zvyšovanie ponuky bývania, a to aj prostredníctvom zvyšovania stimulov a odstraňovania prekážok pri výstavbe.

         4.

            Odstrániť tie prvky daňového systému, ktoré môžu umožňovať agresívne daňové plánovanie, a to najmä prostredníctvom odchádzajúcich platieb.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 68.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  SWD(2016) 436 final.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/101

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2019
      (2019/C 301/17)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maďarsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Maďarsku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Maďarsko predložilo 30. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj konvergenčný program na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 plánuje zlepšiť celkový deficit z 2,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2018 na 1,8 % HDP v roku 2019. Deficit sa má následne podľa plánov ďalej postupne zlepšovať až na 1,2 % v roku 2021, pričom v roku 2023 má dosiahnuť vyrovnanú rozpočtovú pozíciu. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (5) má byť Maďarsko v roku 2022 blízko svojho strednodobého rozpočtového cieľa – ktorý bol zmenený zo štrukturálneho deficitu vo výške 1,5 % HDP v roku 2019 na 1,0 % HDP od roku 2020 – a tento cieľ má dosiahnuť hneď v nasledujúcom roku. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne klesne pod 60 % do konca roku 2022. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický na rok 2019 a značne optimistický od roku 2020, čo so sebou nesie riziká ohrozujúce implementáciu cieľových deficitov. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2020 neboli dostatočne konkretizované.

                  (6)

                  Rada 22. júna 2018 v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie skonštatovala, že v roku 2017 bola v Maďarsku zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na zistenú značnú odchýlku Rada 22. júna 2018 vydala odporučenie (6), v ktorom Maďarsku odporučila, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2018 neprekročí 2,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP. Rada 4. decembra 2018 prijala rozhodnutie (EÚ) 2018/2028 (8), ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 22. júna 2018, a vydala revidované odporúčanie (9). Rada v odporúčaní zo 4. decembra 2018 požiadala Maďarsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP. Rada 14. júna 2019 prijala rozhodnutie (EÚ) 2019/1003 (10), ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018. Na základe výsledných údajov z roku 2018 sa navyše zistilo, že Maďarsko sa v roku 2018 nachádzalo v situácii značnej odchýlky od odporúčanej úpravy.

                  (7)

                  Komisia v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy a článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97 vydala 5. júna 2019 varovanie pre Maďarsko týkajúce sa skutočnosti, že v roku 2018 bola zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada 14. júna 2019 prijala následné odporúčanie (11), v ktorom potvrdila, že Maďarsko bude musieť prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že v roku 2019 existuje riziko odchýlky od uvedeného odporúčania.

                  (8)

                  Rada vo svojom odporúčaní zo 14. júna 2019 odporučila Maďarsku, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 neprekročí 4,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,75 % HDP. Maďarsko by sa tak nasmerovalo na primeraný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Z prognózy Komisie z jari 2019 za predpokladu nezmenenej politiky vyplýva, že v roku 2020 existuje riziko odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2019 budú potrebné ďalšie významné opatrenia na dodržiavanie ustanovení Paktu stability a rastu v súlade s odporúčaním Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

                  (9)

                  Celková miera zamestnanosti sa v situácii silného hospodárskeho rastu výrazne zlepšila, no nie všetky skupiny obyvateľstva z nej mali rovnaký prospech. Rozdiely v zamestnanosti a mzdovom ohodnotení medzi skupinami pracovníkov s rôznou kvalifikáciou a medzi mužmi a ženami sú naďalej v porovnaní s priemerom Únie výrazné. Rozdiel v zamestnanosti žien a mužov je značný, čo je čiastočne spôsobené obmedzenou ponukou kvalitnej starostlivosti o deti. Výsledky na trhu práce sú v prípade rozličných zraniteľných skupín vrátane Rómov a osôb so zdravotným postihnutím nedostatočné. Napriek zmenšeniu zostáva program verejných prác stále rozsiahly, aj keď nie je účinný pri motivovaní účastníkov k tomu, aby si našli pracovné miesta na primárnom pracovnom trhu, je slabá. Ďalšie politiky, ktorých cieľom je pomôcť nezamestnaným alebo ekonomicky neaktívnym osobám nájsť si prácu alebo absolvovať odbornú prípravu, nie sú dostatočne dobre cielené. Zamestnateľnosť by mohlo pomôcť zlepšiť rozvíjanie digitálnych zručností. Cieľom nedávnych opatrení je dosiahnuť to, aby sa do pracovného procesu opätovne zapojilo viac pracovníkov, ktorí už odišli do dôchodku, a časom zvýšiť ich počet. Celková situácia v oblasti chudoby sa v Maďarsku od roku 2013 zlepšuje. Trvanie dávok v nezamestnanosti je najkratšie v Únii (maximálne tri mesiace), čo je výrazne menej, než je priemerný čas potrebný na nájdenie pracovného miesta.

                  (10)

                  Podiel ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením klesá. Dochádza k jasnému posunu od sociálnych dávok smerom k pracovnej podpore rodín a vecným dávkam, ktoré však nie sú dostatočne cielené na chudobných. Zatiaľ čo v oblasti vlastníctva bývania došlo k nárastu dotácií, ponuka sociálneho bývania sa nijako nezlepšila.

                  (11)

                  Výsledky v oblasti vzdelávania sú pod priemerom Únie a vyznačujú sa rozsiahlymi územnými rozdielmi. Predčasné ukončenie školskej dochádzky je vyššie a miera dosiahnutého terciárneho vzdelania je nižšia než priemer Únie. Systém vzdelávania sťažuje sociálnu mobilitu. Žiaci sú v skorom veku rozdeľovaní do rozličných druhov škôl, takže dosahujú veľmi rozdielne výsledky a venujú sa veľmi rozličným povolaniam. Podiel základných škôl s väčšinovou rómskou účasťou sa zvýšil z 10 % v roku 2008 na 15 % v roku 2017. Vplyv nedávnych opatrení, ktoré sú zamerané na rovnomerné rozdeľovanie znevýhodnených žiakov do jednotlivých škôl, je obmedzený tým, že pre neštátne školy existuje výnimka z požiadavky prijímať znevýhodnených žiakov. Znevýhodnené deti tak majú tendenciu sústreďovať sa na stredných odborných školách, pre ktoré je vo väčšej miere charakteristická slabšia úroveň základných zručností, vyššia miera predčasného ukončenia štúdia, nižšie platy a slabšie kariérne vyhliadky. Nízka účasť znevýhodnených skupín – najmä Rómov – na kvalitnom vzdelávaní je z hľadiska budovania ľudského kapitálu premárnenou príležitosťou. Problémom je naďalej aj nedostatok učiteľov. Platy učiteľov v posledných rokoch stúpli, no oproti ostatným absolventom terciárneho vzdelávania sú stále pomerne nízke. Nízky počet študentov, ktorý sa zúčastňujú na vysokoškolskom vzdelávaní, nekorešponduje so silným dopytom po vysokokvalifikovanej pracovnej sile a mzdovou prirážkou pre absolventov vysokých škôl, ktorá je najvyššou v Únii. Maďarské inštitúcie vysokoškolského vzdelávania majú najnižší stupeň finančnej autonómie v Únii. Ďalšie obavy o akademickú slobodu navyše vyvolala novela zákona o vysokoškolskom vzdelávaní z apríla 2017, v ktorej sú stanovené dodatočné požiadavky, ktoré musia spĺňať medzinárodné univerzity na to, aby mohli pôsobiť v Maďarsku. Medzinárodne najvyššie umiestnená maďarská univerzita ohlásila v roku 2018 svoj zámer opustiť krajinu kvôli regulačnej neistote, ktorú táto novela vytvorila.

                  (12)

                  Výsledky v oblasti zdravia zaostávajú za väčšinou ostatných členských štátov, čo je odzrkadlením tak nezdravého životného štýlu, ako aj obmedzenej účinnosti poskytovania zdravotnej starostlivosti. Prevalencia fajčenia, porúch súvisiacich s konzumáciou alkoholu a obezity patrí medzi najvyššie v Únii. Maďari patria medzi najohrozenejších v Únii, pokiaľ ide o predčasnú smrť v dôsledku zlej kvality ovzdušia. Počet prípadov odvrátiteľných úmrtí patrí medzi najvyššie v Únii, a to čiastočne v dôsledku nedostatočného zdravotného skríningu a riadenia primárnej starostlivosti. V oblasti dostupnosti kvalitnej starostlivosti existujú výrazné sociálno-ekonomické rozdiely. Verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť sú pod priemerom Únie a občania si zabezpečujú prístup ku kvalitnej starostlivosti pomocou platieb z vlastného vrecka, v dôsledku čoho dochádza k riziku, že sociálno-ekonomické rozdiely v krajine sa ďalej prehĺbia. Systém je naďalej výrazne zameraný na nemocničnú starostlivosť, pričom primárna starostlivosť je slabá najmä v oblasti včasného odhaľovania a prevencie chronických ochorení. Značný nedostatok zdravotníckych pracovníkov, a to predovšetkým všeobecných lekárov a zdravotných sestier, znemožňuje prístup k starostlivosti v chudobnejších oblastiach.

                  (13)

                  Zvýšením výskumno-inovačných kapacít by sa mohli zlepšiť slabé výsledky Maďarska v oblasti inovácií a zvýšiť produktivita. Nízka úroveň akumulácie intelektuálnych aktív sa odzrkadľuje v nízkom počte žiadostí o patenty, ochranné známky a dizajny, nízkom počte inovatívnych podnikov a nízkej miere internacionalizácie malých a stredných podnikov. Inovovať sa obzvlášť zdráhajú menšie firmy, čo sťažuje ich zapájanie sa do globálnych hodnotových reťazcov. Výskum a vývoj podnikov je sústredený v niekoľkých veľkých spoločnostiach, ktoré sú zväčša vlastnené zahraničnými vlastníkmi a ktoré využívajú veľkorysú podporu vlády. Podpora spolupráce medzi vedeckou komunitou a podnikmi by prispela k lepším výsledkov v oblasti inovácie a transferu technológií. Kvalita vedy vo verejnom sektore trpí neefektívnymi politikami v oblasti výskumu a vývoja a nedostatkom finančných prostriedkov, keďže výdavky verejného sektora na výskum a vývoj sú výrazne pod priemerom Únie. Nedávne politické opatrenia, ktoré majú za cieľ zoškrtať prostriedky a obmedziť nezávislosť akademickej obce a výskumných fór, vytvárajú neistotu na týchto fórach, čo môže viesť k odlevu najtalentovanejších výskumníkov do zahraničia a k riziku, že dôjde k trvalému poklesu kvality výskumu.

                  (14)

                  Slabá konektivita miestnej verejnej dopravy a vysoké náklady na dochádzanie prispievajú k nezamestnanosti v znevýhodnených oblastiach. Zlý stav cestnej a železničnej infraštruktúry sťažuje mobilitu a znižuje bezpečnosť cestovania, keďže v zlom stave je viac než polovica cestných komunikácií, a to najmä v znevýhodnených regiónoch. Dopravné siete sú sústredené na Budapešť, zatiaľ čo miestne dopravné siete a prepojenia spájajúce ostatné časti krajiny sú nedostatočne rozvinuté. Čoraz väčším problémom a prekážkou brániacou rastu produktivity v mestských oblastiach Maďarska je preťaženosť ciest. Za posledných päť rokov navyše došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy.

                  (15)

                  Energetická efektívnosť v sektore obytných nehnuteľností je naďalej nízka. Sieť elektrickej energie treba pripraviť na čoraz väčšiu úlohu decentralizovanej výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov. Polovica územia Maďarska je zásadným spôsobom vystavená rizikám zmeny klímy vrátane sucha a záplav, v dôsledku čoho vzniká potreba investovať do vodného hospodárstva na hlavných riečnych tokoch. Problematické sú naďalej znečistenie ovzdušia a kvalita vody. Hlavnými zdrojmi znečistenia sú rezidenčné spaľovanie tuhých palív a emisie z poľnohospodárstva a dopravy. Obehové hospodárstvo sa stále nachádza v počiatočnej fáze, recyklácia komunálneho odpadu je nedostatočne rozvinutá a hospodárske nástroje na riešenie environmentálnych problémov Maďarska nepostačujú.

                  (16)

                  Naďalej pretrvávajú obavy v súvislosti s prevenciou a stíhaním korupcie. Z niekoľkých ukazovateľov vyplýva, že vystavenie Maďarska korupcii sa v posledných rokoch zvýšilo. Riziká korupcie a rodinkárstvo narúšajú prideľovanie zdrojov, a tieto zdroje sa tak nedostávajú k najproduktívnejším firmám. Pre boj proti korupcii má zásadný význam fungovanie prokuratúry. Hoci sa zdá, že opatrenia zavedené na boj proti korupcii na nízkej úrovni boli do značnej miery úspešné, stále neboli zaznamenané ani len náznaky odhodlaného úsilia stíhať korupciu vysokopostavených úradníkov alebo v ich bezprostrednej blízkosti, ak sú vznesené závažné obvinenia. Problematická je aj zodpovednosť za rozhodnutia uzavrieť vyšetrovanie, pretože neexistujú účinné opravné prostriedky, ako proti takýmto rozhodnutiam namietať. Predchádzaniu korupcii ďalej bránia aj verejné inštitúcie, ktoré zavádzajú obmedzenia vrátane odrádzajúcich poplatkov za prístup k informáciám.

                  (17)

                  Nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému majú rozhodujúci vplyv pre prilákanie podnikov a umožnenie hospodárskeho rastu. Systém bŕzd a protiváh, ktorý je nevyhnutný na zabezpečenie nezávislosti súdnictva, je v oblasti všeobecného súdnictva pod ďalším tlakom. Pre národnú súdnu radu je čoraz náročnejšie byť protiváhou k právomociam predsedu národného úradu pre súdnictvo. Vznikajú otázky, ako to ovplyvní nezávislosť súdnictva. Pokiaľ ide o zákon o správnych súdoch, berie sa na vedomie, že vláda 30. mája 2019 predložila návrh zákona, ktorým sa zrušuje zákon o nadobudnutí účinnosti a prechodných pravidlách týkajúcich sa správnych súdov.

                  (18)

                  Rámec verejného obstarávania sa v posledných rokoch zlepšil, no prekážky brániace hospodárskej súťaži pretrvávajú. Patrí medzi ne využívanie konaní s obmedzeným zverejnením a systémové nezrovnalosti v procesoch obstarávania, najmä v súvislosti s neprimeranými kritériami výberu a zadania zákazky, ako aj nerovným zaobchádzaním s uchádzačmi. Hoci na základe niektorých ukazovateľov došlo k zlepšeniu, počet konaní s jediným uchádzačom je stále vysoký. Účinným využívaním elektronického obstarávania by sa mohla zvýšiť efektívnosť a transparentnosť.

                  (19)

                  Maďarské štruktúry a procesy sociálneho dialógu sú stále nedostatočne rozvinuté a neumožňujú do tvorby a vykonávania politík zmysluplne zapojiť sociálnych partnerov. Slabé zapájanie zainteresovaných strán a nízka transparentnosť oslabujú vedomostný základ a kvalitu tvorených politík. To vedie k častým a nepredvídateľným zmenám právnych úprav a odrádza investície s vysokou pridanou hodnotou.

                  (20)

                  Boli prijaté opatrenia na ďalšie zlepšenie daňového systému, no určité problémy pretrvávajú. Daňové zaťaženie práce sa znížilo, no pre pracovníkov s nízkym príjmom stále ostáva vysoké. Dane špecifické pre konkrétne odvetvia a vysoký počet malých daní spôsobujú, že daňový systém je komplikovaný a dochádza v ňom k zvyšovaniu nákladov na dodržiavanie predpisov, a to najmä v prípade menších firiem.

                  (21)

                  Regulačné prekážky a prítomnosť štátu na trhoch s výrobkami sťažujú výber efektívnych podnikov a obmedzujú hospodársku súťaž. Orgány naďalej zverujú určité služby štátnym firmám alebo súkromným firmám osobitne vytvoreným na daný účel. Určité na mieru šité právne predpisy a opatrenia a ad hoc výnimky z kontroly dodržiavania pravidiel hospodárskej súťaže sťažujú fungovanie trhu a brzdia investície. Ďalším z problémov je nepredvídateľnosť právneho rámca, najmä v odvetví maloobchodu, ktorý sa v posledných rokoch musí vyrovnávať s častými zmenami právnych predpisov. Minulý rok boli zavedené právne predpisy, ktorými sa ukladá povinnosť žiadať o dodatočné osobitné povolenie pri zmenách využívania alebo dizajnu maloobchodných priestorov. Regulácia profesií tiež zostáva naďalej reštriktívna. Nedostatočná hospodárska súťaž v týchto sektoroch môže začať negatívne pôsobiť na inovácie a efektivitu.

                  (22)

                  Nevyhnutným predpokladom toho, aby daňové systémy boli efektívnejšie a spravodlivejšie, je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Maďarsko prijalo opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, no zaznamenáva pomerne vysoký prílev a odlev kapitálu prostredníctvom účelovo vytvorených subjektov, ktoré nemajú žiadny alebo majú len minimálny vplyv na reálnu ekonomiku. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich dividend (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín), úrokových platieb a licenčných poplatkov od spoločností so sídlom v Maďarsku môže v tomto prípade viesť k úplnému vyhnutiu sa platbe dane, ak uvedené spoločnosti nie sú zdanené ani v prijímajúcej jurisdikcii.

                  (23)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Maďarsku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

                  (24)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (25)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a jej stanovisko (12) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

         1.

            Zabezpečiť súlad s odporúčaním Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

         2.

            Pokračovať v integrácii najzraniteľnejších skupín obyvateľstva do pracovného trhu, a to najmä zvyšovaním úrovne zručností, a zlepšiť primeranosť sociálnej pomoci a dávok v nezamestnanosti. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a zvýšiť účasť znevýhodnených skupín, najmä Rómov, v kvalitnom hlavnom vzdelávacom prúde. Zlepšiť výsledky v oblasti zdravotníctva tak, že sa budú podporovať preventívne zdravotné opatrenia a že sa posilní primárna zdravotná starostlivosť.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a inovácie, nízkouhlíkovú energiu, dopravnú infraštruktúru, odpadové hospodárstvo a na efektívnosť pri využívaní energie a zdrojov, a zohľadniť pritom regionálne rozdiely. Zlepšiť hospodársku súťaž v oblasti verejného obstarávania.

         4.

            Posilniť protikorupčný rámec, a to aj zlepšením úsilia prokuratúry a prístupu k verejným informáciám, a posilniť nezávislosť súdnictva. Zlepšiť kvalitu a transparentnosť rozhodovacieho procesu prostredníctvom účinného sociálneho dialógu a spolupráce s ostatnými zainteresovanými stranami a prostredníctvom pravidelných a primeraných posúdení vplyvu. Naďalej zjednodušovať daňový systém a súčasne tento systém posilniť proti riziku agresívneho daňového plánovania. Zlepšiť hospodársku súťaž a regulačnú predvídateľnosť v sektore služieb.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 72.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (6)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/2028 zo 4. decembra 2018, ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 22. júna 2018 (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 29).

         (9)  Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 4).

         (10)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1003 zo 14. júna 2019, ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 (Ú. v. EÚ L 163, 20.6.2019, s. 64).

         (11)  Odporúčanie Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 210, 21.6.2019, s. 4).

         (12)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/107

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2019
      (2019/C 301/18)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia prijala 21. novembra 2018 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Malta by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019 premietnutého do nižšie uvedených odporúčaní 2 a 3. Predovšetkým sa konštatuje, že zameranie hospodárskej politiky súvisiacej s investíciami na špecifikované oblasti a daňové opatrenia pomôžu plniť druhé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií a boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2019 bola pre Maltu uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Malta predložila 16. apríla 2019 národný program reforiem na rok 2019 a 30. apríla 2019 program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje znížiť celkový prebytok z 2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2018 na 0,9 % HDP v roku 2019, po čom by malo dôjsť k nepatrnému nárastu na 1,0 % HDP v roku 2020 a ďalej na 1,1 % HDP v rokoch 2021 a 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) by sa počas celého programového obdobia mal s rezervou naďalej dosahovať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálne vyrovnaný rozpočet. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve a postupne klesne zo 46 % HDP v roku 2018 na približne 33 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 0,6 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,8 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Malta podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Vývoj v oblasti výdavkov by sa zároveň mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä so zreteľom na možné budúce riziká ohrozujúce rozsah príjmov.

                  (7)

                  Zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva predstavuje riziko pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Očakáva sa, že verejné výdavky, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva, na dôchodkový systém a systém zdravotnej starostlivosti sa v porovnaní s ostatnými členskými štátmi výrazne zvýšia, čo naznačuje riziko zvýšenia dlhu v dlhodobom horizonte. Viaceré opatrenia sú zamerané na zvýšenie primeranosti dôchodkov, a to aj posilnením stimulov na súkromné dôchodkové sporenie a dobrovoľné zamestnanecké dôchodkové poistenie. Neustálym úsilím sa podarilo zvýšiť ponuku pracovnej sily a predĺžiť produktívny vek, čo kladne vplýva na mieru zamestnanosti žien a starších pracovníkov. Vláda v roku 2018 vykonala úpravy, ktoré zahŕňali aj príspevky uhrádzané pracovníkmi po dosiahnutí veku odchodu do dôchodku, a umožnila samostatne zárobkovo činným dôchodcom a dôchodcom pracujúcim na čiastočný úväzok vo veku do 65 rokov uhrádzať príspevky úmerné ich zárobkom, čím podporila predĺženie produktívneho veku. Napriek predpokladanému ďalšiemu rastu strednej dĺžky života má zákonný vek odchodu do dôchodku, ktorý sa postupne zvyšuje zo súčasnej hranice 63 rokov, zostať po roku 2027 nezmenený na úrovni 65 rokov. Očakáva sa, že skupina pre dôchodkové stratégie zriadená v roku 2018 uverejní do decembra 2020 správu, v ktorej uvedie odporúčania na zlepšenie primeranosti a udržateľnosti dôchodkového systému. V oblasti zdravotnej starostlivosti sa uskutočňujú opatrenia zamerané na decentralizáciu služieb z nemocníc na primárnu zdravotnú starostlivosť a na zlepšenie poskytovania služieb dlhodobej starostlivosti. Súčasné plány rozšíriť kapacity ambulantnej starostlivosti verejných nemocníc môžu pomôcť vyriešiť dlhé čakacie lehoty v prípade niektorých špecializácií. Napriek tomu sa zatiaľ v plnej miere nevyužili iné opatrenia na zníženie nepotrebných postúpení k špecialistom a na presmerovanie neprimeraného využívania neodkladnej zdravotnej starostlivosti na ambulantnú starostlivosť, čo bráni zefektívneniu systému. S cieľom decentralizovať služby z nemocníc na úroveň primárnej zdravotnej starostlivosti sa zavádza nová koncepcia centier primárnej zdravotnej starostlivosti a uskutočňujú sa investície na postupné rozširovanie používania elektronického zdravotníctva. Vzhľadom na zvyšujúci sa dopyt po dlhodobej starostlivosti boli v rokoch 2017 až 2018 zavedené nové druhy služieb komunitnej a domácej starostlivosti. Vplyv opatrení v oblasti dôchodkov a zdravotnej starostlivosti na fiškálnu udržateľnosť sa napriek ich potenciálu zatiaľ neprejavil.

                  (8)

                  Malta v poslednom desaťročí prešla výrazným posunom k odvetviu služieb, a to s dôrazom na medzinárodne orientované oblasti, ako sú finančné služby, cestovný ruch a hranie hazardných hier na diaľku. Rozmach v odvetví služieb prispel k zvýšeniu hospodárskeho rastu a vytvoreniu rozsiahleho prebytku bežného účtu. Čoraz väčšia závislosť od odvetví, ktoré sa považujú za zraniteľné voči rizikám súvisiacim s finančnou integritou, však predstavuje výzvy pre rámec správy a riadenia, ktoré vytvárajú tlak na kapacity v oblasti dohľadu a presadzovania. Najmä veľkosť finančného odvetvia a odvetvia hazardných hier a úsilie o prilákanie prevádzkovateľov kryptomien si vyžaduje účinné presadzovanie predpisov na boj proti praniu špinavých peňazí. Nedávne zvýšenie ľudských a rozpočtových zdrojov finančnej spravodajskej a analytickej jednotky, ako aj posilnenie jej postupov a procesov patrí medzi pozitívne kroky. Nedostatky v oblasti správy a riadenia, a to najmä v boji proti korupcii, môžu takisto nepriaznivo ovplyvniť podnikateľské prostredie a môžu mať negatívne dôsledky pre investície. Existuje tu najmä riziko konfliktu záujmov na rôznych úrovniach verejnej správy. Okrem toho policajná jednotka pre hospodársku trestnú činnosť v súčasnosti nemá dostatok zamestnancov. V tomto kontexte je dôležité prepojiť posilnený legislatívny rámec s jeho včasným a dôsledným vykonávaním. Kľúčovým prvkom pre zachovanie atraktívnosti Malty a ochranu dobrého mena jej hospodárstva je zlepšenie rámca správy a riadenia a zabezpečenie jeho účinného vykonávania.

                  (9)

                  Odvetvie poisťovníctva je vystavené rizikám plynúcim z pasívneho dohľadu, pričom zásadnú úlohu zohráva spolupráca medzi domácimi a zahraničnými subjektmi dohľadu. Na rozdiel od bankového sektora dohľad nad dcérskymi spoločnosťami v odvetví poisťovníctva podlieha domácemu dohľadu, t. j. poisťovne zaregistrované na Malte a podnikajúce v iných krajinách sú pod priamym dohľadom maltského regulačného orgánu. Doteraz však nedošlo k dostatočnému posilneniu kapacít v oblasti dohľadu. Okrem toho si zložitosť poisťovacích obchodných modelov a produktov spojená so zvýšeným úsilím vytvárať a rozširovať špecializované poisťovacie nástroje vyžaduje prísny dohľad.

                  (10)

                  Uskutočňujú sa reformy zamerané na ďalšie zvyšovanie nezávislosti súdnictva a justičného systému. Medzi ne patrí najmä zriadenie novej prokuratúry, ktorá bude nezávislá od generálneho prokurátora a polície, čo odporučila aj komisia Rady Európy pre demokraciu prostredníctvom práva (Benátska komisia) vo svojom stanovisku týkajúcom sa Malty prijatom v decembri 2018. Na to, aby boli investície maximálnym prínosom, je potrebný posilnený rámec správy a riadenia vrátane účinného presadzovania v oblasti súdnictva a boja proti korupcii.

                  (11)

                  Podiel inovačných podnikov je naďalej nedostatočný. Inteligentnou špecializáciou treba posilniť výskumnú a inovačnú výkonnosť, čo môže prispieť k rastu produktivity. Malta zatiaľ nevypracovala súdržnú, komplexnú a dlhodobú stratégiu v oblasti konkurencieschopnosti, aby domáce hospodárstvo posunula na vyšší stupeň v hodnotovom reťazci. Vzhľadom na to, že Malta sa špecializuje na rýchlorastúce služby, a vzhľadom na jej ambície v oblasti technológie blockchainu, bude veľmi dôležité ešte viac investovať do kapacít v oblasti administratívy a dohľadu. Okrem toho si zvýšenie inovačnej výkonnosti Malty (R & D) bude vyžadovať ďalšie investície do nehmotných aktív vrátane výskumu a vývoja, riešiť nedostatky a medzery v oblasti zručností a uľahčiť väzby medzi vedou a podnikateľskou sférou, a súčasne zabezpečiť účinnejšie riadenie výskumného a inovačného systému.

                  (12)

                  Malta musí podporovať prechod na udržateľnejšie hospodárstvo, ktoré efektívnejšie využíva zdroje, napríklad investíciami do nevyužitého potenciálu v oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie, vodohospodárskeho cyklu, odpadového hospodárstva, riešenia zvyšujúcich sa emisií z klimatizačných zariadení, ako aj opatrení v oblasti klímy a udržateľnej mobility, ktorými sa obmedzia emisie z cestnej dopravy. Vzhľadom na obmedzené alternatívy v doprave a dochádzaní do zamestnania v porovnaní s cestnou dopravou, ako aj na vysoký stupeň rozšírenia automobilov, patrí preťaženie ciest k jedným z najslabších aspektov podnikateľského prostredia na Malte a je naďalej jedným z hlavných problémov. Za posledných 5 rokov navyše došlo k nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Podiel obnoviteľných zdrojov energie na energetickom mixe sa v roku 2017 zvýšil na 7,2 %, čo je mierne nad úrovňou orientačnej trajektórie 6,5 % pre roky 2017 a 2018. Konečná spotreba energie sa však na Malte neustále zvyšuje. Z krátkodobého hľadiska sú potrebné ďalšie investície vo všetkých odvetviach, aby sa splnili národné ciele týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2020. V záujme vývoja nových alebo zdokonalených technológií riešiacich problémy v oblasti životného prostredia a zmeny klímy by sa mali uskutočniť opatrenia na financovanie alebo podporu výskumu a vývoja. Environmentálne a sociálne náklady spojené s rozmachom v sektore obytných nehnuteľností si vyžadujú podrobnejšie monitorovanie. Zásady obehového hospodárstva by sa mali uplatňovať na zneškodňovanie stavebného odpadu, aby sa tak obmedzil jeho vplyv na životné prostredie. Treba venovať pozornosť hospodárskym a sociálnym dôsledkom zvýšenia nákladov na bývanie.

                  (13)

                  Miera zamestnanosti na Malte, ktorá je v súčasnosti nad priemerom Únie, sa naďalej zvyšuje. Osobitný dôraz by sa v tejto súvislosti mal venovať osobám so zdravotným postihnutím. Rozdiel v zamestnanosti žien a mužov je naďalej najväčší v Únii a účasť žien na trhu práce klesá po dovŕšení 40. roku života, čo vo veľkej miere súvisí s ich opatrovateľskými povinnosťami. Tento rozdiel by sa dal odstrániť väčšou podporou nezamestnaných neformálnych opatrovníkov na trhu práce. Zvyšujúcou sa závislosťou od zahraničnej pracovnej sily pri riešení nedostatku pracovných síl a zručností sa vytvárajú problémy v sociálnej oblasti a v oblasti udržateľnosti. Politické iniciatívy v oblasti trhu práce, zručností a sociálneho začlenenia by mohli ťažiť z lepšieho monitorovania a hodnotenia.

                  (14)

                  Malta investuje pomerne veľké prostriedky do vzdelávania a odbornej prípravy a hoci sa celková účasť a dosahovaný stupeň vzdelania zvýšili, zatiaľ sa to neprejavilo v podobe lepších výsledkov pre všetkých. Investičná stratégia by mala klásť väčší dôraz na nápravu sociálneho znevýhodnenia, aby bola v súlade so zásadou Európskeho piliera sociálnych práv týkajúcou sa kvalitného a inkluzívneho vzdelávania. Opatrenia prijaté v poslednom desaťročí viedli k zníženiu predčasného ukončovania školskej dochádzky, no jeho miera je stále jednou z najvyšších v Únii. Cieľom nedávnych opatrení je takisto zlepšiť inkluzívnosť terciárneho vzdelávania, avšak dosahované výsledky na tejto úrovni sú naďalej pod priemerom Únie, dôsledkom čoho sú výzvy v oblasti zručností. Účasť na vzdelávaní dospelých sa zvyšuje, ale je naďalej nízka v prípade nízkokvalifikovaných a neaktívnych osôb.

                  (15)

                  Nevyhnutným predpokladom toho, aby daňové systémy boli efektívnejšie a spravodlivejšie, je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa potvrdzuje v odporúčaní pre eurozónu z roku 2019. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Malta prijala opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, no vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podielu na HDP naznačuje, že daňové predpisy Malty môžu využívať spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich platieb(t. j. od rezidentov Únie k rezidentom tretích krajín) dividend, úrokových platieb a licenčných poplatkov uskutočňovaných spoločnosťami so sídlom na Malte môže viesť v prípade týchto platieb k úplnému vyhnutiu sa zdaneniu, ak uvedené spoločnosti nie sú zdanené ani v prijímajúcej krajine. Zatiaľ čo režim Malty v oblasti odpočítania fiktívnych úrokov napomôže znížiť zvýhodňovanie dlhu pred kapitálovým financovaním, pravidlá režimu proti zneužívaniu v kombinácii so štedrou sadzbou a režimom založeným na odmeňovaní vo forme akcií si vyžadujú dôkladné monitorovanie s cieľom predísť akémukoľvek zneužitiu na účely agresívneho daňového plánovania. Hoci sa na základe maltského programu pre individuálnych investorov ani v rámci maltského programu udeľovania pobytu a víz automaticky neudeľuje pobyt na daňové účely, príjmy sa po splnení určitých požiadaviek môžu oslobodiť od dane v rámci tzv. režimu „non-dom“, a to bez požiadaviek na podstatnú fyzickú prítomnosť a za predpokladu, že sa nezasielajú na Maltu. Tieto programy môžu uľahčovať postupy agresívneho daňového plánovania a OECD ich zaradila medzi programy s potenciálne vysokým rizikom zneužitia na účely obchádzania automatickej výmeny informácií o finančných účtoch.

                  (16)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Malte by to umožnilo čo najlepšie využiť uvedené prostriedky v identifikovaných odvetviach.

                  (17)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (18)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor (7), že Malta podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2019 a 2020 prijala opatrenia s cieľom:

         1.

            Zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému, a to aj obmedzením predčasného odchodu do dôchodku a úpravou zákonného veku odchodu do dôchodku vzhľadom na očakávaný rast strednej dĺžky života.

         2.

            Odstrániť tie prvky daňového systému, ktoré môžu jednotlivcom a nadnárodným spoločnostiam umožňovať agresívne daňové plánovanie, a to najmä prostredníctvom odchádzajúcich platieb. Posilniť celkový rámec správy a riadenia, ako aj neustále vyvíjať úsilie v oblasti odhaľovania a stíhania korupcie. Pokračovať v dosahovanom pokroku pri posilňovaní rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí, najmä pokiaľ ide o jeho presadzovanie. Posilniť nezávislosť súdnictva, najmä záruky v prípade vymenúvania a odvolávania sudcov, a zriadiť osobitnú prokuratúru.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku týkajúcu sa investícií na výskum a inovácie, riadenie prírodných zdrojov, efektívnosť využívania zdrojov a energetickú efektívnosť, udržateľnú dopravu, znižovanie preťaženia na cestách a inkluzívne vzdelávanie a inkluzívnu odbornú prípravu.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 76.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.