Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0141

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Dánska, 2004-2010  /* SEK/2005/0141 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 2.2.2005SEK(2005) 141 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Dánska, 2004-2010(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, to znamená štáty, ktoré neprijali jednotnú menu, mali Rade a Komisii do 1. marca 1999 predložiť konvergentné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia, musí Rada každý konvergentný program preskúmať vychádzajúc z hodnotenia Komisie a výboru ustanoveného článkom 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, zaujme Rada po preskúmaní programu stanovisko. Podľa tohto nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie svojich konvergentných programov, ktoré môže rovnakými postupmi preskúmať aj Rada.Prvý konvergentný program Dánska, zahŕňajúci obdobie 1998-2005 bol predložený 30. októbra 1998 a Rada ho posúdila 1. decembra 1998. V každom ďalšom roku boli predkladané aktualizované programy. Dánsko predložilo najnovšiu aktualizáciu svojho konvergentného programu 29. novembra 2004. Útvar služieb Komisie vykonal odborný posudok tejto aktualizácie s prihliadnutím na výsledky ekonomických predpovedí útvaru služieb Komisie z jesene 2004 a berúc do úvahy súbor pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodológiu pre posudzovanie potenciálneho produktu a cyklicky upravené saldá, odporúčania uvedené vo všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3], ktoré predložila Rada. Hodnotenie znie takto:-  Aktualizovaný konvergentný program Dánska na rok 2004 bol schválený vládou 29. novembra 2004 a v ten istý deň predložený Komisii. Aktualizácia bola daná na vedomie dánskemu parlamentu. Táto aktualizácia, zahŕňajúca obdobie do roku 2010, je šiestou aktualizáciou konvergentného programu predloženého v októbri 1988. Aktualizovaný program plne spĺňa požiadavky „súboru pravidiel platných pre obsah a formu programu stability a konvergentného programu“.[4]-  Aktualizovaný program predpokladá na roky 2004 a 2005 tempo rastu HDP vo výške 2,2 % a 2,5 %, keďže sa obnovuje domáci dopyt a najmä súkromná spotreba po spomalení v roku 2003. Na rok 2006 sa počíta s podstatne nižším rastom HDP. Situácia na trhu práce sa zatiaľ zlepšila len mierne, ale v najbližších rokoch sa očakáva jej ozdravenie. Celkovo sa na základe doterajších dostupných informácií zdá, že makroekonomický scenár, na ktorom sa tento program zakladá, je pomerne opatrný a všeobecne v súlade s hodnotením útvaru služieb Komisie, vrátane predpovede z jesene 2004. Na rok 2006 a ďalšie roky sa však predpoklad rastu javí ako opatrný a mierne nižší ako sú odhady potencionálneho tempa rastu v strednodobom horizonte zo strany útvaru služieb Komisie.-  Inflácia sa koncom roku 2003 v dôsledku klesajúcich cien dovozov a energií spomalila a ročná inflácia bola väčšinu roku 2004 utlmená. Ku koncu roku inflácia o niečo vzrástla, pretože zníženie spotrebných daní v prípade niekoľkých položiek na konci roku 2003 nebolo zohľadnené v medziročnom porovnaní a došlo ku zvýšeniu cien energií; priemerná inflácia v roku 2004 predstavovala 1,2%. Na výmenný kurz dánskej koruny nepôsobili žiadne závažné tlaky. Odchýlky výmenného kurzu od centrálnej parity boli oveľa menšie než oficiálne rozpätie a diferenciál krátkodobej úrokovej miery bol vo vzťahu k eurozóne i naďalej nízky. To odráža silnú dôveru voči rámcu makroekonomickej politiky v Dánsku, ktorý i naďalej umožňuje nízke dlhodobé výnosy obligácií. V predchádzajúcom roku bol vývoj vo vzťahu k výnosom z dánskych obligácií v súlade s trendmi na hlavných trhoch s obligáciami.-  Strednodobý rozpočtový rámec zahŕňa cieľové rozpätie prebytkov verejných financií vo výške 1½-2½% HDP do roku 2010 a limit každoročného rastu reálnej verejnej spotreby vo výške 0,5% od roku 2005; kontrola výdavkov je posilnená prostredníctvom tzv. zmrazenia daní. Očakáva sa, že podsektor ústrednej vlády ako aj dôchodkové fondy dosiahnu počas obdobia programu stabilné prebytky. Predpokladá sa, že miestne orgány vyrovnajú svoje rozpočty tak, ako to vyžadujú právne prepisy. Aktualizovaný program predpokladá prebytky vo výške 1,2 % v roku 2004, 2,0 % v roku 2005 a 1,6 % HDP v roku 2006. V roku 2010 dosiahne prebytok 2,0 % HDP. Miera výdavkov a príjmov sa v priebehu obdobia predpovede postupne zníži. Ak berieme do úvahy pomocou spoločnej metodiky odhadovaný dopad cyklu, cyklicky upravené saldo rozpočtu predstavuje značný prebytok počas príslušného celého obdobia. Predpokladané ciele prebytku verejných financií sa približujú k aktualizácii z roku 2003. Krátkodobé rozdiely sú dôsledkom revidovaných predpokladov týkajúcich sa rastu HDP ako aj účinkov nedávnych politických opatrení vrátane fiškálneho balíka z marca 2004, ktorý začal daňové reformy prijaté v roku 2003. Od roku 2007 sú predpokladané prebytky mierne nižšie ako v predchádzajúcom aktualizovanom programe, a to z dôvodu revidovaných demografických predpokladov, ktoré prispeli k zníženiu dlhodobých fiškálnych požiadaviek. Vo všeobecnosti terajší aktualizovaný program potvrdzuje stratégiu predchádzajúceho, opierajúc sa o podobný makroekonomický scenár.-  Riziká pre rozpočtové predpoklady sú pomerne dobre vyvážené, aj keď sa do určitej miery prikláňajú k výsledku, ktorý je lepší ako sa predpokladal v prvých rokoch programu. Počas niekoľkých rokov vykazovalo Dánsko stabilné prebytky verejných financií. Tak sa to stalo aj v roku 2003, kedy bol prebytok 1,0 % HDP i napriek tomu, že rast HDP bol len 0,5 %. Tempo rastu HDP sa približuje trendu v roku 2006, vyššie než sa očakávalo, by malo posilniť verejné financie v danom roku vo vzťahu k scenáru programu. Navyše ceny ropy, vyššie než predpokladané v aktualizovanom programe, by naviac mohli viesť k zlepšeniu stavu verejných financií, pretože Dánsko je čistým vývozcom ropy. Skladba rastu HDP v nadchádzajúcich rokoch, ktorá vychádza predovšetkým z domáceho dopytu, by mala umožniť udržateľné príjmy a taktiež podporiť priaznivý vývoj verejných financií. V strednodobom horizonte medzi nepriaznivé riziká ohrozujúce predpovede patrí akýkoľvek neúspech pri obmedzovaní verejných výdavkov na cieľový rast, predovšetkým na úrovni miestnych orgánov, alebo pri plnení strednodobých cieľov vyššej zamestnanosti. Vzhľadom na posúdenie rizík sa rozpočtová pozícia programov zdá byť dostatočná na zachovanie strednodobého stavu „takmer vyrovnaného alebo prebytkového” rozpočtu v súlade s Paktom stability a rastu na obdobie programu. Poskytuje tiež dostatočný priestor na to, aby zabránil prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách.-  Miera hrubého zadlženia v roku 2003 predstavovala 44,7 % HDP a aktualizovaný program predpokladá, že dosiahne 28¾ % HDP v roku 2010. Pokles miery zadlženia je predovšetkým v dôsledku kladných primárnych bilancií a vplyvu rastu nominálneho HDP.-  Aktualizovaný program z roku 2004 podáva bilanciu vládneho programu štrukturálnych opatrení, ktorý sa zameriava na zvyšovanie zamestnanosti a posilňovanie hospodárskej súťaže. V posledných rokoch došlo k prijatiu viacerých opatrení. Cieľom nedávnej daňovej reformy, ktorá bola plne implementovaná v roku 2004, je zmierniť negatívny dopad vysokého zdanenia pracovných síl, vrátane počtu odpracovaných hodín. Avšak aj po tejto reforme, najvyššia možná daňová sadzba patrí k najvyšším v EÚ a vzťahuje sa na pomerne dosť veľkú časť pracovníkov zamestnaných na plný úväzok. Cieľom daňového dobropisu na príjem zo zárobkovej činnosti zavedeného v rámci daňovej reformy je zvýšiť motiváciu vstupu, či zotrvania na trhu práce, najmä v súvislosti s osobami s nízkym príjmom. Podľa strednodobých fiškálnych predpokladov dôjde k zvýšeniu zamestnanosti na základe budúcich reforiem, ktoré dánske úrady považujú za nevyhnutné, avšak zatiaľ neboli konkretizované. S blížiacou sa polovicou časového rámca programu do roku 2010 nie je teda situácia v tomto ohľade celkom jednoznačná.-  Zdá sa, že Dánsko je v priaznivej pozícii z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií, aj napriek podstatným predpokladaným rozpočtovým výdavkom súvisiacim s starnutím obyvateľstva. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe, založená predovšetkým na ďalšej konsolidácii dlhu prostredníctvom pokračujúcich rozpočtových prebytkov, by mala postupne zaistiť udržateľný stav. Náročnou úlohou však môže byť zaistenie trvalo prísnej kontroly výdavkov a podstatné zvýšenie zamestnanosti, na čom je stratégia sčasti závislá.-  Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií.Na základe tohto posudku prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergentnému programu Dánska a postupuje ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s ods. 3 článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Dánska, 2004-2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 odsek 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [15. februára] 2005 Rada preskúmala aktualizovaný konvergentný program Dánska, ktorý zahŕňa obdobie 2004 až 2010. Tento program plne spĺňa požiadavky „kódexu pravidiel platných pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“.2.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá reálny rast HDP v rozmedzí 2,2 % v roku 2004 až 2,5 % v roku 2005 a priemerný rast vo výške 1,7 % na obdobie 2006-10. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža pomerne opatrné predpoklady rastu. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická.3.  Strednodobý rozpočtový rámec zahŕňa cieľové rozpätie prebytkov verejných financií vo výške 1½-2½ % HDP do roku 2010 a limit každoročného rastu reálnej verejnej spotreby vo výške 0,5 % od roku 2005; kontrola výdavkov je posilnená prostredníctvom tzv. zmrazenia daní. Očakáva sa, že podsektor ústrednej vlády ako aj dôchodkové fondy dosiahnu počas obdobia programu stabilné prebytky. Predpokladá sa, že miestne orgány vyrovnajú svoje rozpočty tak, ako to vyžadujú právne predpisy. Aktualizovaný program predpokladá prebytky vo výške 1,2 % v roku 2004, 2,0 % v roku 2005 a 1,6 % HDP v roku 2006. V roku 2010 dosiahne prebytok 2,0 % HDP. Miera výdavkov a príjmov sa v priebehu obdobia predpovede postupne zníži. Ak berieme do úvahy pomocou spoločnej metodiky odhadovaný dopad cyklu, cyklicky upravené saldo rozpočtu predstavuje značný prebytok počas príslušného celého obdobia. Predpokladané ciele prebytku verejných financií sa približujú k aktualizácii z roku 2003. Krátkodobé rozdiely sú dôsledkom revidovaných predpokladov týkajúcich sa rastu HDP ako aj účinkov nedávnych politických opatrení vrátane fiškálneho balíka z marca 2004, ktorý začal daňové reformy prijaté v roku 2003. Od roku 2007 sú predpokladané prebytky mierne nižšie ako v predchádzajúcom aktualizovanom programe, a to z dôvodu revidovaných demografických predpokladov, ktoré prispeli k zníženiu dlhodobých fiškálnych požiadaviek. Vo všeobecnosti terajší aktualizovaný program potvrdzuje stratégiu predchádzajúceho, opierajúc sa o podobný makroekonomický scenár.4.  Riziká pre rozpočtové predpoklady sú pomerne dobre vyvážené, aj keď sa do určitej miery prikláňajú k výsledku, ktorý je lepší ako sa predpokladal v prvých rokoch programu. Počas niekoľkých rokov vykazovalo Dánsko stabilné prebytky verejných financií. Tak tomu bolo aj v roku 2003, kedy bol prebytok 1,0 % HDP i napriek tomu, že rast HDP bol len 0,5 %. Tempo rastu HDP sa približuje trendu v roku 2006, vyššie než sa očakávalo, by malo posilniť verejné financie v danom roku vo vzťahu k scenáru programu. Navyše ceny ropy, vyššie než predpokladané v aktualizovanom programe, by naviac mohli viesť k zlepšeniu stavu verejných financií, pretože Dánsko je čistým vývozcom ropy. Skladba rastu HDP v nadchádzajúcich rokoch, ktorá vychádza predovšetkým z domáceho dopytu, by mala umožniť udržateľné príjmy a taktiež podporiť priaznivý vývoj verejných financií. V strednodobom horizonte medzi nepriaznivé riziká ohrozujúce predpovede patrí akýkoľvek neúspech pri obmedzovaní verejných výdavkov na cieľový rast, predovšetkým na úrovni miestnych orgánov, alebo pri plnení strednodobých cieľov vyššej zamestnanosti.5.  Vzhľadom na posúdenie rizík sa zdá byť rozpočtová pozícia programov dostatočná na zachovanie strednodobého stavu „takmer vyrovnaného alebo prebytkového“ rozpočtu v súlade s Paktom stability a rastu na obdobie programu. Poskytuje tiež dostatočný priestor na to, aby zabránil prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciách.6.  Miera hrubého zadlženia v roku 2003 predstavovala 44,7% HDP a aktualizovaný program predpokladá, že dosiahne 28¾ % HDP v roku 2010. Pokles miery zadlženia je predovšetkým v dôsledku kladných primárnych bilancií a vplyvu rastu nominálneho HDP.7.  Zdá sa, že Dánsko je v priaznivej pozícii z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií, aj napriek podstatným predpokladaným rozpočtovým výdavkom súvisiacim s starnutím obyvateľstva. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe, založená predovšetkým na ďalšej konsolidácii dlhu prostredníctvom pokračujúcich rozpočtových prebytkov, by mala postupne zaistiť udržateľný stav. Náročnou úlohou však môže byť zaistenie trvalo prísnej kontroly výdavkov a podstatné zvýšenie zamestnanosti, na čom je stratégia sčasti závislá.8.  Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |Reálny HDP (% zmena) | KP nov. 2004 | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 |KOM okt. 2004 | 2.3 | 2.4 | 2.0 | neuv. | neuv. |KP nov. 2003 | 2.3 | 2.2 | 1.9 | 1.7 | 1.7 |HICP inflácia (%) | KP nov. 2004 | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | 1.6 |KOM okt. 2004 | 1.1 | 1.9 | 1.6 | neuv. | neuv. |KP nov. 2003 | 1.8 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 1.7 |Saldo verejných financií (% HDP) | KP nov. 2004 | 1.2 | 2.0 | 1.6 | 1.7 | 2.0 |KOM okt 20042 | 2.0 | 2.6 | 2.8 | neuv. | neuv. |KP nov. 2003 | 1.3 | 1.8 | 1.9 | 2.1 | 2.1 |Primárne saldo (% HDP) | KP nov. 20043 | 4.3 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | 4.4 |KOM Okt 2004 | 4.4 | 4.9 | 4.9 | neuv. | neuv. |KP nov. 2003 | 2.3 | 2.7 | 2.6 | 2.3 | 2.3 |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP nov. 20041 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.3 |KOM okt. 2004 | 2.6 | 2.9 | 3.0 | neuv. | neuv. |KP nov. 20031 | 1.1 | 1.5 | 1.7 | 1.9 | 2.1 |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP nov. 2004 | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 28.8 |KOM okt. 2004 | 41.5 | 37.5 | 34.2 | neuv. | neuv. |KP nov. 2003 | 41.2 | 38.7 | 36.4 | 27.5 | 27.5 |Poznámky: 1. Výpočty útvaru služieb Komisie na základe informácií v programe. 2. V správe zo septembra 2004 týkajúcej sa postupu pri nadmernom deficite, Dánsko predložilo údaje o salde verejných financií a hrubom zadlžení, kde sa doplnkový dôchodkový fond klasifikovaný mimo štátneho sektoru, čo znížilo prebytok verejných financií o približne 1 percentuálny bod HDP. Na základe toho predpoveď útvaru služieb Komisie z jesene 2004 taktiež vylúčila prebytok doplnkového dôchodkového fondu. V tomto hodnotení boli údaje útvaru služieb Komisie týkajúce sa salda verejných financií a hrubého dlhu prepočítané tak, aby zahŕňali doplnkový dôchodkový fond, k čomu došlo aj v prípade aktualizovaného programu. Údaje útvaru služieb Komisie pre celkové saldo verejných financií a vládny dlh nie sú totožné s údajmi predpovede z jesene. 3. Aktualizovaný program predkladá primárne saldá s vylúčením čistých úrokových výdavkov a nie hrubých úrokových výdavkov, čo je inak obvyklé; táto tabuľka predstavuje primárne saldá s vylúčením hrubých úrokových výdavkov. Zdroje: Aktualizovaný konvergentný program, November 2003 a November 2004 (KP); Ekonomické prognózy útvaru služieb Komisie, jeseň 2004 (KOM; pozri vyššie uvedenú poznámku 2); Výpočty útvaru služieb Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento dokument odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programu stability a konvergentného programu, dokument EFC/ECFIN/404/01 – REV 1 z 27.6.2001, schválené Radou ministrov financií a hospodárstva (ECOFIN) dňa 10.7.2001.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0026

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenskej republiky na obdobie 2005-2008  /* SEK/2006/0026 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2006SEK(2006) 26 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenskej republiky na obdobie 2005-2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. V roku 2005 bol pakt po prvý krát zmenený a doplnený. Reforma potvrdila užitočnosť paktu v oblasti zavedenia fiškálnej disciplíny, no pokúšala sa tiež o zvýšenie jeho efektívnosti a hospodársku podporu, ako aj o zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia predložiť Rade a Komisii programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré jednotnú menu ešte neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Slovensko predložilo prvý konvergenčný program v máji 2004. V súlade s nariadením doručila Rada 5. júla 2004, na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom, stanovisko ohľadom tohto programu. V súlade s rovnakým postupom sú aktualizované programy stability a konvergenčné programy hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, prípadne ich môže preskúmať aj Rada.V týchto programoch je potrebné, aby členské štáty presne určili strednodobý cieľ pre svoje rozpočtové pozície a stanovili opatrenia politiky na jeho dosiahnutie a udržanie vrátane ich hospodárskych predpokladov. Následkom reformy paktu by sa strednodobé ciele v rámci Únie mali pre jednotlivé členské štáty odlišovať na základe hospodárskej a rozpočtovej heterogénnosti, ako aj pokiaľ ide o riziko pre udržateľnosť verejných financií. Ďalšie zložky reformy zahŕňajú tiež skutočnosť, že by sa mal dosiahnuť symetrickejší prístup k fiškálnej politike v priebehu cyklu prostredníctvom rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach, zatiaľ čo v prípade dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa alebo postupu úpravy by sa mali zohľadniť „hlavné štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhotrvajúcu udržateľnosť.Komisia pri zohľadnení predpovede útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel[2], spoločnej dohodnutej metodiky odhadu potenciálneho rastu a cyklicky upravených sáld, všeobecných usmernení pre hospodársku politiku zahrnutých do integrovaných usmernení na obdobie 2005 – 2008 preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu konvergenčného programu Slovenskej republiky a na základe svojho ďalej uvedeného hodnotenia prijala odporúčanie pre stanovisko Rady ohľadom programu.Hodnotenie1.  Slovenská republika predložila svoj konvergenčný program 1. decembra 2005. Program zahŕňa obdobie 2005 až 2008 a navyše poskytuje indikatívne plány do roku 2010. Dokument bol schválený vládou 30. novembra 2005. Program zahŕňa rozpočet na rok 2006, ktorý parlament schválil 13. decembra 2005 a viacročný rozpočtový rámec vlády na obdobie 2006 – 2008, ktorý vláda schválila 12. októbra 2005. Program vo všeobecnosti zodpovedá navrhovanej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je bližšie uvedená v novom kódexe pravidiel[3]. Program neobsahuje všetky povinné a dobrovoľné údaje stanovené v novom kódexe pravidiel[4].2.  Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Slovenskej republike existuje nadmerný deficit. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z toho istého dňa je potrebné nadmerný deficit upraviť do roku 2007. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 týkajúcom sa predchádzajúcej aktualizácie konvergenčného programu Slovenskej republiky na obdobie 2004 – 2007 Rada vyzvala Slovenskú republiku, aby „i) naplno využila príležitosť na zrýchlené zníženie deficitu prostredníctvom, okrem iného, využitia vyšších príjmov ako sa očakávalo a úspor zo strany výdavkov a to najmä v roku 2005; ii) dôraznejšie zachovávala strop strednodobých výdavkov; iii) dohliadala na to, že druhostupňové efekty z vysokej inflácie v roku 2004 neovplyvnia inflačný konvergenčný postup stanovený v programe“.3.  Reálny rast HDP Slovenskej republiky dosiahol v rokoch 1994 a 2004 priemer 4,3 %, čo predstavovalo takmer 2 percentuálne body nad priemerom EÚ 25 vo výške 2,4 %. Hlavným problémom krajiny zostáva aj naďalej situácia na trhu práce. V dôsledku zrýchlenej reštrukturalizácie podnikov na konci 90. rokov 20. storočia sa miera nezamestnanosti zvýšila z 13,7 % v roku 1994 na 18,2 % v roku 2004, zatiaľ čo sa za to isté obdobie celková zamestnanosť znížila o 2 percentuálne body. Program vychádza z reálneho rastu HDP v priemere 5,6 % počas trvania programu a naznačuje, vychádzajúc z negatívnej produkčnej medzery v roku 2005, značný prelom v cyklických podmienkach. Očakáva sa zvýšenie rastu HDP z 5,1 % v roku 2005 na 5,4 % v roku 2006 a na 6,1 % v roku 2007, s čistým vývozom poskytujúcim zvýšený príspevok na rast HDP a dopĺňajúcim silný pozitívny prínos domáceho dopytu. Silný domáci dopyt by sa mal udržať vďaka pozitívnemu vývoju miezd a pracovného trhu, ako aj vďaka atraktívnemu podnikateľskému prostrediu a rastúcim verejným investíciám podporovaným fondmi EÚ. Predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005, ktorá zahŕňa obdobie až do roku 2007, potvrdzuje vo všeobecnosti plány programu týkajúce sa rastu, ako aj rozvoj základnej štruktúry rastu. Pre rok 2008 presahuje predpokladaný rast vo výške 5½% odhad potenciálneho rastu útvarov Komisie. V súlade s programom sa očakáva, že miera inflácie sa v roku 2006 zvýši na 3,6 % z dôvodu zvýšenia regulovaných cien spôsobeného zvýšenými cenami za ropu a zemný plyn. Potom, čo tieto účinky pominú, sa očakáva, že miera inflácie v roku 2007 a 2008 klesne na 2,0 %. Prognózy týkajúce sa inflácie uvedené v programe sa zdajú hodnoverné i keď nedávno oznámené ďalšie úpravy niektorých regulovaných cien smerom nahor predstavujú rastúce riziko.4.  Po devalvácii v marci/apríli roku 2005 sa koruna pomaly zhodnocovala až do jej vstupu do ERM II 28. novembra 2005. Po tomto raste koruna spočiatku ďalej posilňovala o približne 1,5 % a následne sa počas prvých týždňov účinkovania v ERM II stabilizovala vo výške 1 až 2 % nad centrálnou sadzbou. Od začiatku roka 2005 zostali dlhodobé úrokové sadzby blízko úrovne sadzieb eurozóny v porovnaní s rozpätím približne 100 bázických bodov v roku 2003 a 2004. Potom, čo nedávne zvýšenie dlhodobých úrokových sadzieb Slovenskej republiky prekonalo úroveň sadzieb v eurozóne, sa rozpätie v poslednom štvrťroku 2005 opäť o niečo zväčšilo. Od 1. januára 2005 definuje Národná banka Slovenska riadenie svojej monetárnej politiky ako „plánovanie inflácie v podmienkach ERM II“.5.  Deficit verejných financií pre rok 2005 sa na základe predpovede útvarov Komisie odhaduje vo výške 4,1 % HDP, avšak porovnanie s predchádzajúcim konvergenčným programom nie je jednoznačné, pretože zahŕňa zrušenie dlhu niektorých rozvojových krajín vo výške približne 0,8 % HDP. Bez zahrnutia zrušenia dlhu sa deficit odhaduje vo výške približne 3,3 % HDP, čo je nepatrne menej ako sa predpokladalo v predchádzajúcej aktualizácii (3,4 % HDP). Tento pozitívny vývoj je však hlavne vďaka nižším úrokovým výdavkom než sa očakávalo.6.  Program sa v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z 5. júla 2004 zameriava na zníženie deficitu pod úroveň 3 % referenčnej hodnoty HDP v roku 2007 (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu). Predpokladá sa, že celkový deficit verejných financií (bez nákladov na dôchodkovú reformu) klesne zo 4,1 % HDP (vrátane zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP) v roku 2005 na 2,9 % v roku 2006, potom by mal rapídne klesnúť na úroveň 1,6 % HDP v roku 2007 a následne skončiť na úrovni 1,3 % HDP v roku 2008. Rozpočtová úprava spočíva prevažne vo výdavkoch. Predpokladá sa so znížením pomeru výdavkov k HDP o 3,4 percentuálneho bodu v rokoch 2005 až 2008 (o 2,6 percentuálneho bodu bez započítania zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP v roku 2005). Očakáva sa, že celkové príjmy verejných financií zostanú vo všeobecnosti stabilné do roku 2007 a potom sa v roku 2008 znížia o 0,7 % HDP. Vplyv na rozpočet klasifikácie financovaného druhého piliera dôchodkového systému mimo sektora verejnej správy (ktorý je potrebné implementovať do fiškálneho oznámenia z jari 2007) sa odhaduje na 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % a 1,4 % HDP v rokoch 2005, 2006, 2007 a 2008 v uvedenom poradí. Plánovaná fiškálna konsolidácia sa uskutoční koncom programu, prevažne v roku 2007. V porovnaní s predchádzajúcim konvergenčným programom sa ťažisko úsilia fiškálnej konsolidácie, ktorým sa mala dosiahnuť cieľová hodnota deficitu vo výške 3,0 % HDP, posilnilo, pretože odhady na náklady dôchodkovej reformy sa zvýšili. Cieľová hodnota deficitu sa na rok 2006 nezmenila. Nová aktualizácia v celku potvrdzuje plánované úpravy stanovené v predchádzajúcom programe v porovnaní s priaznivejším makroekonomickým výhľadom. Vplyv rozpočtu prognóz silnejšieho hospodárskeho rastu je prevažne kompenzovaný úpravou nákladov na dôchodkovú reformu smerom nahor.7.  Štrukturálne saldo by sa na základe výpočtov útvarov Komisie vyplývajúcich z programu v súlade so spoločne dohodnutou metodikou zlepšilo z približne -2¾ % HDP v roku 2005 na približne -1½ % HDP v roku 2008. Fiškálne úsilie plánované v programe sa prevažne koncentruje v roku 2007, kedy sa produkčná medzera v makroekonomickom scenáre programu odhaduje na úrovni nuly, avšak od cyklických podmienok sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom očakáva jasné zlepšenie. V programe sa ako strednodobý cieľ pre rozpočtový stav v zmysle Paktu stability a rastu stanovuje štrukturálne saldo vo výške -0,9 % HDP, ktoré by sa malo dosiahnuť do roku 2010. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu vo výške približne 2¼ % HDP), jeho dosiahnutím by sa mal naplniť cieľ poskytnutia bezpečného rozpätia s cieľom predísť nadmernému deficitu. Strednodobý cieľ programu je na primeranej úrovni, pretože v rámci Paktu stability a rastu a kódexu pravidiel je v rozmedzí uvedenom pre členské štáty eurozóny a ERM II a tiež primerane odráža mieru zadlženia a priemerný potenciálny rast produkcie z dlhodobého hľadiska.8.  V súlade s touto aktualizáciou sa strednodobý rozpočtový rámec schválený vládou zakladá výlučne na existujúcich právnych predpisoch a na zmenách právnych predpisov schválených vládou. Avšak v programe nie sú úplne jasne uvedené opatrenia, ktoré by zabezpečili dosiahnutie cieľovej hodnoty deficitu pre rok 2007. Vláda doposiaľ predstihla rozpočtové ciele stanovené v predchádzajúcich programoch: po nižšom deficite ako sa očakávalo v roku 2004 je pre rok 2005 predpokladaný lepší výsledok ako sa plánovalo (bez započítania zrušenia dlhu v hodnote 0,8 % HDP). Napriek tomu boli niektoré finančné zdroje, ktoré boli v roku 2005 uvolnené úrokovými výdavkami nižšími ako sa očakávalo, použité na pokrytie iných nerozpočtových verejných výdavkov. To zdôrazňuje jasnú potrebu záväznejších stropov pre výdavkové položky. Vo všeobecnosti sa riziká predpovedí zdajú prevažne vyvážené a prognózy rozpočtu uvedené v programe sa javia prijateľné.9.  Vzhľadom na bilancie rizík je Slovenská republika na ceste dosiahnuť úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou. Prognóza zvýšenia deficitu pre rok 2005 je výsledkom jednorazového účinku zrušenia dlhu v rozsahu 0,8 % HDP. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe však nemusí byť postačujúca s cieľom zabezpečiť dosiahnutie strednodobých cieľov programu (-0,9 % HDP) v roku 2010. Pri zohľadnení vplyvu na rozpočet rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaného druhého piliera dôchodkových systémov (ktorý je potrebné implementovať do oznámenia z jari 2007) sa štrukturálne saldo vyplývajúce z výpočtov útvarov Komisie v programe odhaduje v roku 2008 na -2,9 % HDP(-1,5 % HDP bez nákladov na dôchodkovú reformu). Na dosiahnutie strednodobých cieľov programu do roku 2010 by preto ešte boli potrebné značné dodatočné konsolidačné opatrenia. Plánované zlepšenie štrukturálneho salda o približne ¼ % HDP v roku 2008 predstavuje menej ako 0,5 % HDP referenčného bodu stanoveného v Pakte stability a rastu a kedy je cyklické podmienky možné klasifikovať za priaznivé hospodárske podmienky.10.  Očakáva sa, že v roku 2005 miera zadlženia značne klesne o takmer 9 percentuálnych bodov, teda na 33,7 % HDP. K takémuto veľkému poklesu, ešte väčšiemu ako sa predpokladalo v predpovediach útvarov Komisie, došlo hlavne kvôli zníženiu likvidít (vkladov) riadených novou agentúrou, ktorá je zodpovedná za riadenie verejného dlhu (ARDAL). Zníženie likvidných aktív je zapísané ako komponent kapitálového vyrovnávania. Očakáva sa, že sa potom miera zadlženia bude nachádzať na úrovni 35 až 36 % HDP (35,5 % v roku 2006, 35,2 % v roku 2007 a 36,2 % v roku 2008), v dôsledku čoho sa dosiahne nízke primárne saldo, z ktorého vyplýva efekt snehovej gule znižovania dlhu (keďže efektívna úroková sadzba je nižšia ako rast HDP). Napriek nejakým očakávaným príjmom z privatizácie v roku 2006 sa očakáva, že kapitálové vyrovnávanie zostane počas trvania programu pozitívne.11.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Slovenská republika čelí strednému riziku ohľadom plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. Úroveň dlhu je značne pod referenčnou hodnotou 60 % a pri tejto hodnote by sa mala aj naďalej udržať za predpokladu, že sa politika v nasledujúcich dvoch desaťročiach nezmení. Slovenská republika nedávno zaviedla dvojstupňovú dôchodkovú reformu, ktorá tlmí zvýšenie verejných výdavkov v budúcnosti. V súčasnosti vysoký štrukturálny deficit však zamedzuje zníženiu miery dlhu/HDP, čo zvyšuje riziko dlhotrvajúcej udržateľnosti. S cieľom znížiť riziko dlhotrvajúcej udržateľnosti je nevyhnutné strednodobé precízne implementovanie plánovanej konsolidácie verejných financií[5].12.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú prevažne konzistentné so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky, ktoré sú zahrnuté do integrovaných usmernení na obdobie 2005 – 2008. Slovenská republika je na ceste dosiahnuť úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou.13.  Národný reformný program Slovenskej republiky predložený 14. októbra 2005 v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a nové pracovné miesta určuje tieto výzvy so značnými vplyvmi na verejné financie: i) informačná spoločnosť, ii) výskum a vývoj a inovácie, ako aj iii) vzdelávanie a zamestnanosť. Rozpočtové vplyvy opatrení stanovených v národnom reformnom programe sú naplno zohľadnené v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. V konvergenčnom programe sú opísané už prijaté reformy daňového a dôchodkového systému. Rozpočet pre rok 2006 ako i rozpočtový rámec na obdobie 2006 – 2008 počítajú s významným zvýšením na strane výdavkov na vzdelávanie a výskum a vývoj, čím zohľadňujú priority stanovené v národnom reformnom programe.Vzhľadom na vyššie uvedené zhodnotenie a na základe odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 by Slovenská republika na základe stanoviska Rady mala:i) zvýšiť úsilie v štrukturálnej rozpočtovej úprave, v prípade, že chýba akékoľvek rozpätie pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre rok 2007 (ktorý je termínom pre úpravu nadmerného deficitu) a s cieľom naplno využiť úpravu perspektív rastu smerom nahor v porovnaní s tými perspektívami, na ktorých sa zakladajú odporúčania Rady aii) zvýšiť záväzný charakter stropov strednodobých výdavkov pre ústrednú vládu.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenskej republiky na obdobie 2005-2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami ich koordinácii[6], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:14.  Dňa [24. januára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovenskej republiky na obdobie 2005 až 2008. Program vo všeobecnosti zodpovedá navrhovanej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je bližšie uvedená v novom kódexe pravidiel. Program neobsahuje všetky povinné a nepovinné údaje stanovené v novom kódexe pravidiel.15.  Reálny rast HDP Slovenskej republiky dosiahol v rokoch 1994 a 2004 priemer 4,3 %, čo predstavovalo takmer 2 percentuálne body nad priemerom EÚ 25 vo výške 2,4 %. Hlavným problémom krajiny zostáva aj naďalej situácia na trhu práce. V dôsledku zrýchlenej reštrukturalizácie podnikov na konci 90. rokov 20. storočia sa miera nezamestnanosti zvýšila z 13,7 % v roku 1994 na 18,2 % v roku 2004, zatiaľ čo sa za to isté obdobie celková zamestnanosť znížila o 2 percentuálne body. Makroekonomický scenár predpokladá, že reálny rast HDP dosiahne priemer 5,6 % na rok počas trvania programu a naznačuje, vychádzajúc z negatívnej produkčnej medzery v roku 2005, značný prelom v cyklických podmienkach. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár sa zakladá na hodnoverných prognózach rastu. Prognózy programu vzhľadom na infláciu sa takisto zdajú byť realistické.16.  Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Slovenskej republike existuje nadmerný deficit. V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 z toho istého dňa je potrebné nadmerný deficit upraviť do roku 2007. Vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 týkajúcom sa predchádzajúcej aktualizácie konvergenčného programu Slovenskej republiky na obdobie 2004 – 2007 Rada vyzvala Slovenskú republiku, aby „i) naplno využila príležitosť na zrýchlené zníženie deficitu prostredníctvom, okrem iného, využitia vyšších príjmov ako sa očakávalo a úspor na strane výdavkov a to najmä v roku 2005; ii) dôraznejšie zachovávala strop strednodobých výdavkov; iii) dohliadala na to, že druhostupňové efekty z vysokej inflácie v roku 2004 neovplyvnia inflačný konvergenčný postup stanovený v programe“.17.  V súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7 má program od 5. júla 2004 za cieľ zníženie deficitu na úroveň menej ako 3 % referenčnej hodnoty HDP v roku 2007. Predpokladá sa, že celkový deficit verejných financií (bez nákladov na dôchodkovú reformu) klesne zo 4,1 % HDP (vrátane zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP) v roku 2005 na 2,9 % v roku 2006, potom by mal rapídne klesnúť na úroveň 1,6 % HDP v roku 2007 a následne skončiť na úrovni 1,3 % HDP v roku 2008. Profil primárneho salda je podobný a očakáva sa jeho zlepšenie z -2,3 % HDP (-1,5 % HDP bez zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP) v roku 2005 na úroveň 0,7 % v roku 2008. Rozpočtová úprava spočíva prevažne vo výdavkoch. Predpokladá sa so znížením pomeru výdavkov verejných financií k HDP o 3,4 percentuálneho bodu v rokoch 2005 až 2008 (o 2,6 percentuálneho bodu bez započítania zrušenia dlhu vo výške 0,8 % HDP v roku 2005). Očakáva sa, že celkové príjmy verejných financií zostanú vo všeobecnosti stabilné do roku 2007 a potom sa v roku 2008 znížia o 0,7 % HDP. Vplyv na rozpočet klasifikácie financovaného druhého piliera dôchodkového systému mimo sektora verejnej správy (ktorý je potrebné implementovať do fiškálneho oznámenia z jari 2007) sa odhaduje na 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % a 1,4 % HDP v rokoch 2005, 2006, 2007 a 2008 v uvedenom poradí. Plánovaná fiškálna konsolidácia sa uskutoční v neskorších rokoch, prevažne v roku 2007. Pri porovnaní predchádzajúceho konvergenčného programu sa ťažisko úsilia fiškálnej konsolidácie, ktoré malo pre rok 2007 dosiahnuť cieľ úrovne deficitu vo výške 3,0 % HDP (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu), posilnilo, keďže odhady na náklady na dôchodkovú reformu sa zvýšili.18.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené rozpočtové saldo bez započítania jednorazových a ostatných dočasných opatrení) vypočítané v súlade so spoločne dohodnutou metodikou sa má počas trvania programu zlepšiť ročne v priemere o 0,4 % HDP, teda z -2,8 % HDP na -1,3 % HDP. V programe je stanovený strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu v podobe štrukturálneho deficitu v hodnote 0,9 % HDP a jeho cieľom je dosiahnuť túto pozíciu do roku 2010 ( po skončení trvania programu). Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu vo výške približne 2¼ % HDP), jeho dosiahnutím by sa mal naplniť cieľ poskytnutia bezpečného rozpätia s cieľom predísť nadmernému deficitu. Strednodobý cieľ programu je na primeranej úrovni, pretože v rámci Paktu stability a rastu a kódexu pravidiel je v rozmedzí uvedenom pre členské štáty eurozóny a ERM II a tiež primerane odráža mieru zadlženia a priemerný potenciálny rast produkcie z dlhodobého hľadiska.19.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Hoci program nie je veľmi jednoznačný pokiaľ ide o špecifické opatrenia, ktoré sa majú prijať s cieľom dosiahnuť cieľovú hodnotu deficitu pre rok 2007, v aktualizácii sa zdôrazňuje, že strednodobý rozpočtový rámec schválený vládou sa výlučne zakladá na súčasne platných právnych predpisoch a na vládou schválených zmenách právnych predpisov. Súčasná vláda doposiaľ viac než dodržiavala rozpočtové ciele stanovené v predchádzajúcich programoch: po nižšom deficite ako sa očakávalo v roku 2004 je pre rok 2005 predpokladaný lepší výsledok ako sa plánovalo (za predpokladu, že sa nezapočítajú zrušenia dlhu v hodnote 0,8 % HDP). Napriek tomu boli niektoré finančné zdroje, ktoré boli v roku 2005 uvolnené úrokovými výdavkami nižšími ako sa očakávalo, použité na pokrytie iných nerozpočtových verejných výdavkov. To zdôrazňuje jasnú potrebu záväznejších stropov pre výdavkové položky.20.  So zreteľom na hodnotenie rizika sa pozícia rozpočtu v programe zdá byť konzistentná s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007, ako odporúča Rada. Rozpočtová pozícia v programe však nemusí byť dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia strednodobých cieľov programu v roku 2010, ako sa predpokladá v programe. V roku 2008 (rok nasledujúci po korekcii nadmerného deficitu) nie je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu programu predpokladanému v programe v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že pre členské štáty eurozóny a ERM II by ročné zlepšenie štrukturálneho salda malo zodpovedať 0,5 % HDP ako štandardná hodnota a že úprava v priaznivých hospodárskych podmienkach by mala byť vyššia a v nepriaznivých hospodárskych podmienkach môže byť nižšia. Najmä v roku 2008 predstavuje zlepšenie štrukturálneho salda iba približne ¼ % HDP, kedy cyklické podmienky signalizujú „priaznivé obdobie“[7].21.  Odhaduje sa, že miera zadlženia v roku 2005 dosiahla 33,7 % HDP, to znamená dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia nárast miery zadlženia o 2,5 percentuálneho bodu.22.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Slovenská republika čelí na základe plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu strednému riziku. Úroveň dlhu je značne pod referenčnou hodnotou 60 % a pri tejto hodnote by sa mala aj naďalej udržať za predpokladu, že sa politika v nasledujúcich dvoch desaťročiach nezmení. Slovenská republika nedávno zaviedla dvojstupňovú dôchodkovú reformu, ktorá tlmí zvýšenie verejných výdavkov v budúcnosti. V súčasnosti vysoký štrukturálny deficit však zamedzuje zníženiu miery dlhu/HDP, čo zvyšuje riziko dlhotrvajúcej udržateľnosti. S cieľom znížiť riziko dlhotrvajúcej udržateľnosti je nevyhnutné strednodobé precízne implementovanie plánovanej konsolidácie verejných financií.23.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú prevažne konzistentné so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky, ktoré sú zahrnuté do integrovaných usmernení na obdobie 2005 – 2008. Slovenská republika je na ceste dosiahnuť úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou.24.  Národný reformný program Slovenskej republiky predložený 14. októbra 2005 v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a pracovné príležitosti určuje tieto výzvy so značnými vplyvmi na verejné financie: i) informačná spoločnosť, ii) výskum a vývoj a inovácie, ako aj iii) vzdelávanie a zamestnanosť. Rozpočtové vplyvy opatrení stanovených v národnom reformnom programe sú naplno zohľadnené v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. V konvergenčnom programe sú opísané už prijaté reformy daňového a dôchodkového systému. Rozpočet pre rok 2006 ako i rozpočtový rámec na obdobie 2006 – 2008 počítajú s významným zvýšením na strane výdavkov na vzdelávanie a výskum a vývoj, čím zohľadňujú priority stanovené v národnom reformnom programe.Vzhľadom na vyššie uvedené zhodnotenie a na základe odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 by Slovenská republika na základe stanoviska Rady mala:i) zvýšiť úsilie v štrukturálnej rozpočtovej úprave, v prípade, že chýba akékoľvek rozpätie pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre rok 2007 (ktorý je termínom pre úpravu nadmerného deficitu) a s cieľom naplno využiť úpravu perspektív rastu smerom nahor v porovnaní s tými perspektívami, ktoré sa zakladajú na odporúčaniach Rady aii) zvýšiť záväzný charakter stropov strednodobých výdavkov pre ústrednú vládu.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 |KOM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | neuv. |KP nov. 2004 | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | neuv. |Inflácia HISC (v %) | KP dec. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 |KOM nov. 2005 | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | neuv. |KP nov. 2004 | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | neuv. |Produkčná medzera (v % z potenciálneho HDP) | KP dec. 20052 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 |KOM nov. 20056 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | neuv. |KP nov. 20042 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | neuv. |Celkové saldo verejných financií (v % HDP) | KP dec. 20052 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 |KOM nov. 2005 | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | neuv. |KP nov. 2004 | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | neuv. |Primárne saldo (v % HDP) | KP dec. 2005 | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 |KOM nov. 2005 | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | neuv. |KP nov. 2004 | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | neuv. |Cyklicky upravované saldo (v % HDP) | KP dec. 20052 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 |KOM nov. 2005 | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | neuv. |KP nov. 20042 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Štrukturálna rovnováha3 (v % HDP) | KP dec. 20054 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 |KOM nov. 20055 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | neuv. |KP nov. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh7 (v % HDP) | KP dec. 2005 | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 |KOM nov. 2005 | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | neuv. |KP nov. 2004 | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | neuv. |Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú dopad rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné implementovať do oznámenia z jari 2007. Vrátane tohto dopadu by celkové saldo verejných financií predstavovalo v súlade s aktualizovaným programom -3,2 % HDP v roku 2004, - 4,9 % v roku 2005, -4,2 % v roku 2006, -3,0 % v roku 2007 a -2,7 % v roku 2008. 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravované saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez započítania jednorazových a ostatných dočasných opatrení. 4 Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia podľa programu (0,8 % HDP v roku 2005 s účinkom nárastu deficitu a 0,1 % v roku 2004 s účinkom zníženia deficitu). 5 Jednorazové a ostatné opatrenia podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (0,8 % HDP v roku 2005 s účinkom nárastu deficitu). 6 Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % a 5,1 % v uvedenom poradí na obdobie rokov 2004 – 2007. 7 V prognózach vývoja dlhu (na rozdiel od prognóz vývoja deficitu) uvedených v programe bolo zohľadnené rozhodnutie Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaných dôchodkových systémov. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto internetovej adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru „Špecifikácie o uplatňovaní Paktu stability a rastu a usmernenia pre obsah a formu stabilizačných a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN 11. októbra.[3] Chýbajú však časti týkajúce sa dôsledkov rastu „hlavné štrukturálne reformy“ a citlivosti rozpočtových prognóz pri rôznych scenároch a dohadoch. Štruktúra kapitoly týkajúcej sa inštitucionálnych aspektov verejných financií nezodpovedá štruktúre vzoru.[4] Všimnite si však, že chýbajú povinné údaje týkajúce sa nominálneho efektívneho výmenného kurzu, aby sa vopred nerozhodlo stanovenie výmenného kurzu eura. Takisto chýbajú údaje týkajúce sa FISIM a celkových výdavkov verejných financií rozdelených podľa úloh.[5] Podrobné údaje týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti sú útvarmi Komisie poskytnuté vo formálnom hodnotení programu, ktoré bude uverejnené na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/cswd_en.htm.[7] Podrobné údaje týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti sú útvarmi Komisie poskytnuté vo formálnom hodnotení programu, ktoré bude uverejnené na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: 2004/705/ES: Odporúčanie Komisie z 11. októbra 2004 o monitorovaní bežných hodnôt dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách (oznámené pod číslom K(2004) 3462)Text s významom pre EHP

text:
               22.10.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 321/45

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 11. októbra 2004
   o monitorovaní bežných hodnôt dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách
   (oznámené pod číslom K(2004) 3462)
   (Text s významom pre EHP)
   (2004/705/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na druhú zarážku v jej článku 211,
   keďže:

               (1)

               Nariadenie Komisie (ES) č. 466/2001 z 8. marca 2001, ktorým sa stanovujú maximálne hodnoty niektorých cudzorodých látok v potravinách (1), stanovuje maximálne hodnoty dioxínov v potravinách.

               (2)

               Napriek tomu, že z toxikologického hľadiska by sa na dioxíny, furány a PCB podobné dioxínom mala vzťahovať akákoľvek hodnota, maximálne hodnoty boli stanovené iba pre dioxíny a furány, nie však pre PCB podobné dioxínom, a to z dôvodu obmedzeného množstva údajov týkajúcich sa ich prevahy, ktoré sú k dispozícii. Uvedené nariadenie stanovuje preskúmanie maximálnych hodnôt po prvýkrát najneskôr do 31. decembra 2004 na základe nových údajov o prítomnosti dioxínov a PCB podobných dioxínom, najmä s cieľom zahrnúť PCB podobné dioxínom medzi hodnoty, ktoré je potrebné určiť.

               (3)

               Nariadenie (ES) č. 466/2001 stanovuje ďalšie preskúmanie maximálnych hodnôt dioxínov a PCB podobných dioxínom najneskôr do 31. decembra 2006 s cieľom podstatne znížiť maximálne hodnoty.

               (4)

               V rámci Európskeho spoločenstva je nevyhnutné zhromažďovať spoľahlivé údaje o prítomnosti dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom v čo najširšom spektre potravín, aby sa vytvoril jasný obraz o časovom vývoji bežnej prítomnosti týchto látok v potravinách.

               (5)

               Vzťah medzi prítomnosťou dioxínov, furánov, PCB podobných dioxínom a PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom, je dôležitý, avšak prevažne neznámy. Je preto vhodné, podľa možnosti, analyzovať vybrané vzorky z hľadiska prítomnosti PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom.

               (6)

               Odporúčaním Komisie 2002/201/ES zo 4. marca 2002 o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a PCB v krmivách a potravinách (2) sa odporúča, aby členské štáty vykonávali náhodné monitorovanie zamerané na prítomnosť dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom v potravinách v primeranom rozsahu k ich výrobe a spotrebe potravín. Toto monitorovanie by sa malo vykonávať v súlade s podrobnými usmerneniami stanovenými Stálym výborom pre potravinový reťazec a zdravie zvierat. Tieto usmernenia by mali, s cieľom zabezpečiť vysoký stupeň jednotnosti v rámci Európskej únie, zahŕňať ustanovenia, inter alia, týkajúce sa minimálnej frekvencie a formátu predkladania správ o výsledkoch.

               (7)

               Je dôležité, aby sa Komisii hlásili údaje o týchto informáciách pravidelne. Komisia zabezpečí zhromažďovanie týchto údajov v databáze, ktorá bude dostupná verejnosti na účely konzultácie.

               (8)

               Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko pristúpili 1. mája 2004 do Európskeho spoločenstva. Je vhodné, aby sa nové členské štáty zúčastňovali na programe monitorovania čo najskôr. Pripúšťa sa však, že pre tieto nové členské štáty by bolo vhodné predvídať prechodné dojednanie a že pre tieto nové členské štáty sa preto neodporúča žiadna podrobná minimálna frekvencia náhodného monitorovania zameraného na prítomnosť dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom v potravinách,

         ODPORÚČA:

               1.

               Aby členské štáty vykonávali od roku 2004 až do 31. decembra 2006 monitorovanie bežnej prítomnosti dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom v potravinách prostredníctvom odporúčanej minimálnej frekvencie vzoriek, ktoré sa majú každý rok analyzovať, ako sa na usmernenie uvádza v tabuľke prílohy I. Frekvencia vzoriek by sa mala preskúmať každý rok na základe získaných skúseností.

               2.

               Aby sa Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko čo najskôr zúčastňovali na programe monitorovania zameraného na prítomnosť dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom v potravinách. Frekvencia vzoriek, ktoré sa majú analyzovať každý rok v Českej republike, Estónsku, na Cypre, v Lotyšsku, Litve, Maďarsku, na Malte, v Poľsku, Slovinsku a na Slovensku, sa stanoví od roku 2005.

               3.

               Aby členské štáty pravidelne poskytovali Komisii údaje s informáciami a v príslušnom formáte na účely ich zhromaždenia do jednej databázy, tak ako je uvedené v prílohe II. Je vhodné poskytnúť údaje získané za posledné roky prostredníctvom analytickej metódy, ktorá je v súlade s požiadavkami stanovenými v smernici Komisie 2002/69/ES z 26. júla 2002, ktorou sa ustanovujú metódy odberu vzoriek a analytickej metódy pre úradnú kontrolu dioxínov a na stanovenie PCB podobných dioxínom v potravinách (3), ako aj údaje odrážajúce bežné hodnoty.

               4.

               Aby, pokiaľ je to možné, členské štáty podrobili tie isté vzorky analýze zameranej na prítomnosť PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom.

      V Bruseli 11. októbra 2004

            Za Komisiu

         David BYRNE

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 77, 16.3.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 684/2004 (Ú. v. EÚ L 106, 15.4.2004, s. 6).

      (2)  Ú. v. ES L 67, 9.3.2002, s. 69.

      (3)  Ú. v. ES L 209, 6.8.2002, s. 5. Smernica zmenená a doplnená smernicou 2004/44/ES (Ú. v. EÚ L 113, 20.4.2004, s. 17).

      PRÍLOHA I

         Tabuľka: Prehľad odporúčaného minimálneho počtu vzoriek potravín, ktoré sa majú každý rok analyzovať. Distribúcia vzoriek spočíva na výrobe v jednotlivej krajine. Zvláštna pozornosť je venovaná potravinám, od ktorých možno očakávať zvýšené kolísanie bežných hodnôt dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom. Toto sa týka najmä rýb.

                  Krajina (1)

                  Počet (2)

                  Mäso a mäsové výrobky (3)

                  Ryby a výrobky z rýb (4)

                  Mlieko a mliečne výrobky (5)

                  Vajcia (6)

                  Oleje a tuky (7)

                  Ovocie, zelenina a obilniny (8)

                  Hovädzie mäso

                  Bravčové mäso

                  Mäso z oviec

                  Hydina

                  Pečeň

                  Ryby

                  Výrobky akvakultúry

                  Mlieko

                  Maslo/syry/jogurty

                  Vajcia

                  Vajcia z voľne chovanej hydiny

                  Živočíšne

                  Rastlinné

                  Rybí olej/potravino vé doplnky

                  Zelenina

                  Ovocie

                  Obilniny

                  Belgicko

                  53

                  4

                  4

                  2

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  3

                  4

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Dánsko

                  66

                  3

                  5

                  2

                  3

                  3

                  15

                  5

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  6

                  3

                  2

                  2

                  Nemecko

                  147

                  13

                  13

                  3

                  6

                  7

                  7

                  5

                  14

                  14

                  10

                  11

                  12

                  14

                  4

                  4

                  2

                  8

                  Grécko

                  55

                  2

                  2

                  7

                  3

                  2

                  4

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Španielsko

                  151

                  7

                  9

                  11

                  7

                  6

                  33

                  16

                  3

                  3

                  7

                  7

                  4

                  10

                  5

                  9

                  10

                  4

                  Francúzsko

                  168

                  14

                  8

                  5

                  15

                  11

                  18

                  16

                  12

                  14

                  12

                  6

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  12

                  Írsko

                  61

                  7

                  3

                  3

                  3

                  3

                  9

                  3

                  3

                  5

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Taliansko

                  126

                  10

                  5

                  5

                  8

                  5

                  8

                  14

                  6

                  3

                  8

                  15

                  3

                  7

                  3

                  12

                  10

                  4

                  Luxembursko

                  30

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  3

                  1

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  1

                  1

                  1

                  Holandsko

                  88

                  6

                  6

                  3

                  6

                  4

                  14

                  7

                  5

                  6

                  7

                  3

                  3

                  7

                  3

                  4

                  2

                  2

                  Rakúsko

                  52

                  4

                  4

                  2

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  7

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Portugalsko

                  51

                  3

                  3

                  3

                  4

                  2

                  6

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Fínsko

                  45

                  3

                  3

                  2

                  2

                  1

                  4

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  2

                  Švédsko

                  54

                  3

                  3

                  2

                  3

                  2

                  10

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  4

                  3

                  2

                  2

                  Spojené kráľovstvo

                  113

                  7

                  4

                  10

                  10

                  4

                  24

                  12

                  7

                  4

                  7

                  3

                  3

                  5

                  4

                  3

                  2

                  4

                  EÚ spolu

                  1 260

                  88

                  74

                  59

                  79

                  56

                  161

                  101

                  74

                  74

                  78

                  75

                  49

                  75

                  53

                  64

                  47

                  53

                  Island

                  67

                  2

                  2

                  1

                  2

                  1

                  29

                  2

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  12

                  1

                  1

                  1

                  Nórsko

                  125

                  3

                  3

                  2

                  3

                  3

                  46

                  28

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  3

                  10

                  3

                  3

                  3

                  EHP spolu

                  1 452

                  93

                  79

                  62

                  84

                  60

                  236

                  131

                  80

                  80

                  84

                  80

                  53

                  79

                  75

                  68

                  51

                  57

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

                      ()

         (1)  Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko vstúpili 1. mája 2004 do Európskej únie. Pre nové členské štáty je vhodné, aby sa zúčastňovali na programe monitorovania čo najskôr. Pripúšťa sa však, že pre tieto nové členské štáty by bolo vhodné predvídať prechodné dojednanie a že pre tieto nové členské štáty sa preto neodporúča žiadna podrobná minimálna frekvencia náhodného monitorovania zameraného na prítomnosť dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom v potravinách.
      Poznámky k tabuľke

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

          ()

         (2)  Hodnoty uvedené v tabuľke sú minimálne hodnoty. Členské štáty môžu odobrať viacero vzoriek. Dodatočné vzorky by bolo najvhodnejšie odobrať z kategórií potravín, ktoré podstatne prispievajú k vystaveniu: napr. mäso a mäsové výrobky, ryby a mliečne výrobky (mlieko získané na farme).

         (3)  Mäso a mäsové výrobky: Okrem uvedených kategórií by sa malo odobrať niekoľko vzoriek z konského mäsa, kozieho mäsa, králičieho mäsa a v obmedzenom množstve z voľne žijúcej zveri.

         (4)  Ryby a výrobky z rýb: Odber vzoriek z voľne žijúcich rýb a výrobkov akvakultúry podľa druhu by mal byť primeraný výlovu a výrobe akvakultúry. Na usmernenie sa môžu použiť údaje o výlove a produkcii rýb a výrobkov z nich, týkajúce sa špecifických druhov, ktoré sú k dispozícii v brožúre Čísla a fakty týkajúce sa spoločnej politiky v oblasti rybolovu (CFP) – základné údaje týkajúce sa spoločnej politiky v oblasti rybolovu, Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, 2004.
      S použitím týchto údajov môžu nasledujúce počty vzoriek, ktoré sa majú odobrať na druh rýb a na výrobok z rýb, slúžiť na usmernenie.
      Výlov (pre členské štáty ≥ 10 odporúčaných vzoriek)
      Dánsko: 15 vzoriek  4 sleď, 4 slávka jedlá, 7 ostatné
      Španielsko: 33 vzoriek  7 tuniak pruhovaný, 4 sardinka, 5 tuniak žltoplutvý, 2 kranas obyčajný, 2 tuniak veľkooký, 13 ostatné
      Francúzsko: 18 vzoriek  3 tuniak pruhovaný, 3 tuniak žltoplutvý, 2 sardinka, 2 kranas obyčajný, 2 sardela, 6 ostatné
      Holandsko: 14 vzoriek  4 malá sardinka, 2 kranas obyčajný, 3 sleď, 2 makrela a 3 ostatné
      Švédsko: 10 vzoriek  5 sleď, 4 šprot obyčajný a 1 treska
      Spojené kráľovstvo: 24 vzoriek 6 makrela, 4 sleď, 3 treska jednoškvrnná, 2 treska a 9 ostatné
      Výrobky akvakultúry (pre členské štáty > 5 odporúčaných vzoriek)
      Dánsko: 5 vzoriek 4 pstruh a 1 úhor
      Nemecko: 5 vzoriek  2 slávkovité, 2 pstruh a 1 kapor
      Grécko: 7 vzoriek  3 pleskáč, 2 kanicovité, 1 slávkovité a 1 ostatné
      Španielsko: 16 vzoriek  8 slávkovité, 3 pstruh, 1 pleskáč, 1 ustrica, 1 tuniak a 2 ostatné
      Francúzsko: 16 vzoriek 8 ustrica, 4 slávkovité, 3 pstruh, 1 kapor
      Taliansko: 14 vzoriek  6 slávkovité, 3 mušle, 3 pstruh, 1 kanicovité, 1 pleskáč
      Holandsko: 7 vzoriek  4 slávkovité, 1 úhor, 1 ustrica a 1 sumec
      Spojené kráľovstvo: 12 vzoriek  9 losos, 2 pstruh a 1 hrebenatka

         (5)  Mlieko a mliečne výrobky: Najmenej 4/5 vzoriek mlieka by mali byť odobraté z mlieka získaného na farme (najmä kravské mlieko). Takisto je vhodné odobrať dodatočné vzorky mlieka a mliečnych výrobkov z iného zdroja, ako je kravské mlieko (napr. kozie mlieko atď.).

         (6)  Vajcia: Okrem slepačích vajec by sa tiež mali odobrať vzorky kačacích vajec, husacích vajec a prepeličích vajec.

         (7)  Oleje a tuky: Bolo by vhodné okrem rybieho oleja odobrať aj vzorky potravinových doplnkov na báze rybieho oleja (oleje z tela rýb a oleje z pečene rýb).

         (8)  Zelenina: Najmä listová zelenina, ako aj zemiaky a iná koreňová a hľuzová zelenina:

         Ovocie: vrátane bobúľ a jahôd.

      PRÍLOHA II
      A.   Vysvetlivky k formuláru o výsledkoch analýzy dioxínov, furánov, PCB podobných dioxínom a ostatných PCB v potravinách
      1.   Všeobecné informácie o analyzovaných vzorkách
      Krajina: názov členského štátu, v ktorom sa uskutočnilo monitorovanie.
      Rok: rok, v ktorom sa vykonalo monitorovanie.
      Výrobok: analyzovaná potravinová položka – potravinovú položku opíšte pokiaľ možno najpresnejšie.
      Štádium uvedenia na trh: miesto, kde bol výrobok (vzorka) odobratý.
      Tkanivo: časť analyzovaného výrobku, napr. tuk alebo sval.
      Uvedenie výsledkov: výsledky sa musia uviesť na základe, na ktorom boli stanovené maximálne hodnoty (nariadenie Rady (ES) č. 2375/2001). V prípade analýzy PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom, sa odporúča uviesť hodnoty rovnakým spôsobom.
      Spôsob odoberania vzoriek: náhodné odobratie vzorky – výsledky analýzy cieľovej vzorky tiež možno oznámiť, avšak musí byť jasne uvedené, že ide o cielenú vzorku, ktorá nevyhnutne neodráža bežné hodnoty.
      Metódy: použitá metóda.
      Akreditácia: uveďte, či je analytická metóda akreditovaná, alebo nie.
      Neistota (%): percento neistoty zahrnuté do analytickej metódy.
      2.   Špecifické informácie o analyzovanej vzorke
      Počet vzoriek: počet vzoriek toho istého analyzovaného výrobku. Ak máte výsledky viacerých vzoriek, ako je počet vyznačených stĺpcov, jednoducho pridajte nové stĺpce s číslom na konci formulára.
      Metóda výroby: tradičná/organická (čo najpodrobnejšia).
      Oblasť: pokiaľ je to relevantné, oblasť alebo región, kde bola odobratá vzorka, a ak je to možné, s uvedením, či ide o vidiek, mestskú oblasť, priemyselnú oblasť, prístav, otvorené more atď., napr.: Brusel – mestská oblasť, Stredozemné more – otvorené more.
      Počet čiastkových vzoriek: ak ide pri analyzovanej vzorke o hrubú vzorku, mal by sa uviesť počet čiastkových vzoriek (počet jednotlivo odobratých vzoriek). Ak sa výsledok analýzy zakladá iba na jednej vzorke, uvedie sa jedna vzorka. Počet čiastkových vzoriek sa v hrubej vzorke môže meniť, preto ho uveďte pre každú vzorku osobitne.
      Obsah tuku (%): obsah tuku vo vzorke v percentách.
      Vlhkosť (%): vlhkosť vzorky v percentách (ak je známa).
      3.   Výsledky
      Dioxíny, furány, PCB podobné dioxínom: výsledky každého kongenéru je potrebné uviesť v ppt – pikogram/gram (pg/μg).
      PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom: výsledky každého kongenéru je potrebné uviesť v ppb – mikrogram/kilogram (μg/kg).
      LOQ: (Limit of quantification): medza kvantifikovateľnosti v pg/g alebo μg/kg (pre PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom).
      LOD: (Limit of detection): medza dokázateľnosti v pg/g alebo μg/kg (pre PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom).
      Pokiaľ ide o analyzované kongenéry, ktorých hodnota je nižšia ako medza dokázateľnosti (LOD), je potrebné do kolónky uviesť: ≤ LOD (LOD je potrebné uviesť ako hodnotu).
      Pokiaľ ide o analyzované kongenéry, ktorých hodnota je nižšia ako medza kvantifikovateľnosti (LOQ), je potrebné do kolónky uviesť: ≤ LOQ (LOQ je potrebné uviesť ako hodnotu).
      Pokiaľ ide o PCB kongenéry analyzované dodatočne s PCB-7 a PCB podobných dioxínom, vo formulári je potrebné doplniť číslo PCB kongenéru (napr. 31, 99, 110 atď.). Ak je vzorka podrobená analýze pre viaceré PCB kongenéry, ako je počet vyznačených riadkov, na konci formulára jednoducho pridajte nové riadky.
      4.   Poznámky
      Okrem použitej metódy extrakcie tuku sa má táto kolónka použiť aj na dodatočné poznámky o predložených údajoch.
      B.   Formulár výsledkov analýz zameraných na špecifikáciu kongenérov dioxínov, furánov, PCB podobných dioxínom a ostatných PCB v potravinách


				|

		52012DC0307

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Grécka na rok 2012 /* COM/2012/0307 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Grécka na rok 2012
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym
politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4], ktoré spolu tvoria
„integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto
integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Grécka na rok 2011.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability
a fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila
potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude
podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo,
podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a
vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej
správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Grécko 12. apríla 2012
predložilo svoj národný program reforiem na rok 2012 a neúplné informácie o svojich
rozpočtových plánoch. Grécke orgány sa vyzývajú, aby predložili úplný
súbor štandardných tabuliek požadovaných v rámci preventívnej časti
Paktu stability a rastu.
(8)       Euroskupina sa 21. februára
2012 dohodla na druhom programe úpravy hospodárstva pre Grécko. Vykonávanie
hospodárskych politík načrtnutých v memorande o porozumení
stanovujúcom osobitné podmienky hospodárskej politiky prispeje k zníženiu
verejného dlhu Grécka do roku 2020 na 117 % HDP. Dohodlo sa, že okrem súm
viazaných v rámci prvého programu financovania prispeje verejný sektor do roku
2014 na program finančnými prostriedkami vo výške 130 mld. EUR.
(9)       Uvoľnenie tranží je
podmienené dodržaním kvantitatívnych kritérií výkonnosti a pozitívnym
hodnotením pokroku dosiahnutého v súvislosti s politickými kritériami
stanovenými v rozhodnutí Rady 2011/734/EÚ z 12. júla 2011 (v znení zmien
a doplnení z 8. novembra 2011 a 13. marca 2012) a v memorande o porozumení
stanovujúcom osobitné podmienky hospodárskej politiky, ktoré bola podpísané 14. marca
2012.
(10)     Dňa 19. marca 2012 bola
prostredníctvom Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS) Grécku
vyplatená prvá splátka (5,9 mld. EUR) z prvej tranže (14,5 mld. EUR) nového
programu financovania. Grécku bola takisto poskytnutá suma 1,6 mld. EUR
z Medzinárodného menového fondu. Do mája 2012 Grécko dostalo v rámci
prvého a druhého programu oficiálneho financovania 147,5 mld. EUR.
(11)     V rokoch 2010 a 2011 Grécko
zaznamenalo čiastočný pokrok v dosahovaní ambicióznych cieľov
programu úpravy hospodárstva. Vykonávaniu bránilo niekoľko faktorov:
politická nestabilita, sociálne nepokoje a otázky administratívnej kapacity
a čo je ešte podstatnejšie, recesia, ktorá bola oveľa hlbšia,
než sa pôvodne predpokladalo. Dôležité fiškálne ciele sa nepodarilo
dosiahnuť, čo malo za následok prijatie ďalších konsolidačných
opatrení v priebehu rokov 2010 a 2011. Grécko však dosiahlo významné zníženie
deficitu verejných financií: z 15,8 % HDP v roku 2009 na 9,1 % v roku
2011.
(12)     Komisia 18. apríla 2012
prijala oznámenie „Za dosiahnutie rastu pre Grécko“, v ktorom zdôraznila
pozitívny vplyv úplného a účinného vykonávania programu úpravy
hospodárstva ako základu pre rast, investície a sociálnu obnovu. V tomto
oznámení sa pripomína, že Grécko môže čerpať silu a konkrétnu podporu
zo svojho členstva v EÚ a eurozóne. Ďalej sa zdôrazňuje, že
reformy stanovené v druhom programe úpravy hospodárstva sú určené na
obnovenie potenciálu rastu a vytvárania pracovných miest gréckeho hospodárstva
a na vytvorenie spravodlivejšej spoločnosti. Opisuje sa v ňom
rozsiahla finančná pomoc, ktorá bola poskytnutá Grécku, a vyzdvihuje
pripravenosť gréckych partnerov, a najmä Komisie, identifikovať
spôsoby, ako prostredníctvom rýchlych opatrení a podpory EÚ
maximalizovať dosah prvých výsledkov.
(13)     Hospodárska kríza a následná
fiškálna konsolidácia ovplyvňujú schopnosť Grécka dosahovať
ciele stratégie Európa 2020, a to najmä sociálne orientované ciele. Štrukturálne
reformy, najmä reformy v oblasti trhu práce, liberalizácia niektorých sektorov
a viaceré opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia však pomôžu podporiť
hospodársku súťaž, zvyšovanie produktivity a zamestnanosti
a znižovanie výrobných nákladov, a tým v strednodobom horizonte
prispejú k zvyšovaniu zamestnanosti a obmedzeniu chudoby a sociálneho
vylúčenia. Grécko aj napriek hospodárskej kríze pokračuje
v úsilí o dosahovanie environmentálnych cieľov stratégie Európa
2020.
(14)     V súčasnosti
prebieha strategická úprava štrukturálnych fondov so zameraním na podporu
zamestnanosti mladých ľudí a konkurencieschopnosti (najmä malých a stredných
podnikov). Nové opatrenia sú zamerané na posilnenie činností
v oblasti tzv. „pasu zamestnanosti“, činností v oblasti odbornej
prípravy a odbornej kvalifikácie a na uľahčenie prístupu malých
a stredných podnikov k finančným prostriedkom.
(15)     Grécko prijalo v rámci Paktu
Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov
predložených v roku 2011 sa týkajú zvyšovania zamestnanosti, zlepšovania
konkurencieschopnosti, udržateľnosti verejných financií a zároveň
posilňovania finančnej stability,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Grécko:
vykonalo opatrenia
stanovené v rozhodnutí Rady 2011/734/EÚ z 12. júla 2011 zmenenom a doplnenom
8. novembra 2011 a 13. marca 2012 a v memorande o porozumení stanovujúcom
osobitné podmienky hospodárskej politiky, ktoré bolo podpísané 14. marca 2012.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 307 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012.