Dôležité právne oznámenie

|

52005SC1032

Odporúčanie Komisie Rade ktorým sa Komisia oprávňuje rokovať so Spojenými štátmi americkými o dohode, ktorou sa obnovuje program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy  /* SEK/2005/1032 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel 29.07.2005SEK(2005) 1032 konečná verziaODPORÚČANIE KOMISIE RADEktorým sa Komisia oprávňuje rokovať so Spojenými štátmi americkými o dohode, ktorou sa obnovuje program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy1. ODÔVODNENIEKontext návrhuSúčasný návrh vychádza z dvojakého základu programu zameraného na systém vyššieho vzdelávania v Európskej únii a vzťahy medzi EÚ a USA, v rámci ktorých sa požaduje, aby bolo vyššie vzdelávanie na celom svete synonymom hodnoty a kvality a celosvetovej spolupráce v oblasti vzdelávania.Vzdelávanie je základnou súčasťou Lisabonskej stratégie, v rámci ktorej je cieľom dosiahnuť do roku 2010 všeobecne uznávanú značku kvality vzdelávania poskytovaného v Európskej únii. Takýto cieľ možno dosiahnuť len udržaním európskeho vzdelávania na úrovni zodpovedajúcej rozvoju vo svete a najmä spoluprácou a porovnávaním prístupov k vzdelávaniu a vzdelávacích noriem s prístupmi a normami v najrozvinutejších krajinách sveta, ako sú Spojené štáty americké (ďalej len USA).Pre EÚ sú vzťahy s USA strategicky dôležité a ich rozsah sa naďalej rozširuje. Na samite EÚ-USA v Dromolande v roku 2004 sa politickí predstavitelia dohodli, že budú hľadať nástroje spolupráce a osvedčené postupy s cieľom posilniť hospodársky rast, tvorbu pracovných miest a inovácie. Komisia 18. mája 2005 prijala oznámenie o silnejšom partnerstve medzi EÚ a USA[1]ktorým v súlade s Lisabonskou stratégiou definovala spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy ako dôležitý nástroj podpory dynamiky vzdelávania a inovácií a vyzvala na obnovenie a posilnenie súčasnej dohody o vyššom vzdelávaní a odbornej príprave. Politickí predstavitelia sa na samite EÚ-USA vo Washingtone 20. júna 2005 dohodli na iniciatíve, ktorej cieľom je podporiť transatlantickú hospodársku integráciu a rast, a v rámci tejto iniciatívy určili spoluprácu v oblasti vzdelávania za jeden z nástrojov na „skvalitnenie vzťahov medzi krajinami na opačných brehoch Atlantiku, keďže tieto sa stávajú hospodárstvami založenými na vedomostiach”, a zaviazali sa pracovať na „obnove a posilnení Dohody o vyššom vzdelávaní a odbornej príprave medzi USA a EÚ, ktorej súčasťou je program Fulbright/Európska únia, ktorého cieľom je rozšíriť spoluprácu v oblasti vzdelávania a zabezpečiť výmeny medzi občanmi týchto krajín”.Súčasná dohoda bola uzavretá v roku 2000 a program ES/USA bol obnovený na ďalších päť rokov, ktoré uplynú v roku 2005. Externé hodnotenie bolo vykonané v období od októbra 2004 do marca 2005. V rámci nezávislého hodnotenia sa dospelo k záveru, že program je účinným nástrojom vytvorenia dlhotrvajúcich partnertstiev a vzťahov v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy medzi krajinami, ktoré delí Atlantický oceán a že prispel k rozvoju vzájomného porozumenia a vývoju kvality ľudských zdrojov. Komisia 27. júna 2005 prijala oznámenie o výsledkoch tohto hodnotenia.[2]Toto rozhodnutie sa týka oprávnenia uzavrieť novú dohodu, ktorou sa obnovuje program spolupráce ES/USA na obdobie 2006 – 2013.ciele návrhuVšeobecný cieľVšeobecné ciele programu EÚ/USA sú:-  zlepšiť vzájomné porozumenie medzi obyvateľmi Európskej únie a USA,-  lepšie pripraviť občanov na život v spoločnosti založenej na vedomostiach.Cieľom programu EÚ/USA bude vzájomné zvyšovanie kvality vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy.Špecifické cieleŠpecifické ciele sú:1.  zlepšiť spoluprácu medzi Európskou úniou a USA v oblastiach vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy;2.  prispieť k rozvoju inštitúcií vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy;3.  prispieť k osobnému rozvoju jednotlivých účastníkov v ich vlastnom záujme a v záujme dosiahnutia všeobecných cieľov programu;4.  prispieť k výmenám medzi občanmi EÚ a USA.Operačné cieleOperačné ciele sú:(1) podporiť spoluprácu medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom presadzovať spoločné študijné programy a mobilitu;(2) podporiť spoluprácu medzi verejnými a súkromnými organizáciami, ktoré pôsobia v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy, s cieľom podporiť diskusiu a výmenu skúseností týkajúcich sa politických otázok;(3) podporiť transatlantickú mobilitu odborníkov s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie v oblastiach, ktoré sú pre vzťahy medzi EÚ a USA podstatné.Súlad s ostatnými politikamiProgram EÚ/USA v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy by mal dopĺňať programy iných nástrojov EÚ v týchto oblastiach a byť s nimi v súlade, čím by umožnil dosiahnuť ciele kvalitného vzdelávania prostredníctvom spolupráce medzi EÚ a USA. V rámci programu by mohli spolupracovať jednotlivci z krajín EÚ a USA, keďže tento typ spolupráce v iných programoch EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy chýba.Program by dopĺňal činnosti centier EÚ, čím by ponúkol ďalšie možnosti výmenných pobytov a podporil štrukturálnu spoluprácu medzi inštitúciami a organizáciami na oboch stranách Atlantiku.Konzultácie so zúčastnenými stranami-  Štúdia z roku 2001 o pravidlách spolupráce v oblasti odborného vzdelávania a prípravyKomisia sprostredkovala túto štúdiu, ktorá potvrdila hodnotu spolupráce medzi EÚ a USA v oblasti odbornej prípravy. Inštitúcie odbornej prípravy nemusia byť dobre pripravené na transatlantickú spoluprácu, a preto je v tejto oblasti veľký potenciál vzájomného obohacovania prostredníctvom tohto typu spolupráce, ktorý ponúka nové možnosti transatlantickej mobility, ku ktorej by študenti, učni a zamestnanci inak nemali prístup. V štúdii bolo poznamenané, že je potrebné výrazne zvýšiť rozpočet, ak má odborná príprava existovať v rámci vyššieho vzdelávania.-  Priebežné externé hodnotenieExterné hodnotenie bolo ukončené začiatkom roku 2005. Hodnotenie potvrdilo efektívnosť a relevantnosť programu a fakt, že tento program je prínosom pre zúčastnené inštitúcie, fakulty a študentov. Program sa však pokladá za príliš malý na to, aby ovplyvnil vzájomné porozumenie medzi ľuďmi z Európskej únie a USA. Napriek tomu, že projekty sú vo veľkej miere udržateľné nie všetky činnosti pokračujú rovnakým spôsobom. Hodnotiaci navrhujú pre úspešné projekty zaviesť najmä systém ďalších grantov na podporu mobility.- Seminár organizovaný vo Washingtone v roku 2004 o budúcnosti spolupráce medzi EÚ a USA.Dňa 27. novembra 2004 bola v spolupráci s americkým Ministerstvom školstva (Department of Education) zorganizovaná diskusia za okrúhlym stolom s prominentnými odborníkmi z USA a EÚ a so zástupcami vlády. Odborníci dospeli k záveru, že program EÚ – USA je pre zúčastnené inštitúcie, fakulty a študentov veľmi hodnotný a strategicky dôležitý pre oblasť vzťahov medzi jednotlivcami z EÚ a USA. Zdôraznili, že program umožnil transatlantickým viacstranným partnerstvám rozvinúť sa a mal pozitívny vplyv na fakulty a študentov, ktorí sa zúčastnili na výmenných pobytoch. Najmä študenti by si mohli výrazným spôsobom zvýšiť množstvo interkultúrnych znalostí, stať sa prispôsobivejšími, zdokonaliť sa vo svojom odbore a zvýšiť si šance na kvalitné pracovné miesto na medzinárodnom trhu. Bolo zdôraznené, že by sa malo zabezpečiť, aby mal program širší a trvalejší vplyv. Program by mal byť širšie koncipovaný a mali by byť prijaté opatrenia, ktoré pomôžu udržateľnosti jednotlivých projektov. Nakoniec bolo navrnuté, aby sa program doplnil opatreniami a politickým dialógom o príslušných systémoch.preskúmané možnostiPrístupy a nástroje: politický dialóg a koordináciaPolitický dialóg medzi Európskou úniou a USA môže určite prispieť k lepšiemu porozumeniu stratégií vzdelávania a odbornej prípravy, vytvoriť priestor na výmenu osvedčených postupov a napokon viesť k zavedeniu opatrení, ktoré majú priamy vplyv na občanov.Samotný politický dialóg však nemusí viesť k spolupráci jednotlivcov od najnižšej po najvyššiu úroveň ani k podpore vysoko kvalitnej mobility mladých ľudí a lepšiemu prístupu mladých ľudí a organizácií k skúsenostiam z transatlantických výmenných pobytov. Na zlepšenie a podporu takejto aktivity je potrebný program osobitných činností.Možné alternatívne návrhy na výdavkový programIntegrácia do existujúcich alebo navrhnutých rámcovExistujúce programy vzdelávania a odbornej prípravy ako „Sokrates“ alebo „Leonardo da Vinci“ sú určené pre verejnosť a zameriavajú sa najmä na širokú verejnosť v členských štátoch. Rozhodovací proces, typológia činností a implementačné mechanizmy sa nehodia na dvojstrannú spoluprácu medzi EÚ a USA v oblastiach vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy. To isté platí aj pre budúci program celoživotného vzdelávania.„ Erasmus Mundus “ sa snaží zlepšiť kvalitu vyššieho vzdelávania v Európskej únii a propagovať ho na celom svete prostredníctvom systému štipendií pre študentov a odborníkov z tretích krajín. Erasmus Mundus je program zameraný na vyššie vzdelávanie, ktorého cieľom je v prvom rade prilákať študentov – absolventov bakalárskeho štúdia z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. Erasmus Mundus nebol určený na dvojstranné výmenné pobyty, vývoj medzinárodných učebných osnov a spoluprácu medzi inštitúciami. Netýka sa odbornej prípravy a zameriava sa na absolventov bakalárskeho štúdia, zatiaľ čo navrhovaný program spolupráce s USA sa zameriava najmä na aktivity na bakálarskom stupni vysokoškolského štúdia (prvé 3 – 4 roky vysokoškolského štúdia).Na dosiahnutie cieľov dvojstrannej spolupráce medzi EÚ a USA nie sú vhodné ani iné externé programy.Obnovenie dohody a pokračovanie programu v jeho pôvodnej podobeNavrhovaná dohoda a program, ktorý sa v nej stanoví, nepredstavuje radikálne odchýlenie sa od súčasnej štruktúry spolupráce a je v súlade s oznámením Komisie z 18. mája 2005[3] v rámci ktorého Komisia vyzvala na posilnenie súčasnej spolupráce a v súlade so spoločným záväzkom prijatým na samite EÚ - USA v júni 2005 na obnovu a posilnenie dohody s cieľom rozšíriť spoluprácu v oblasti vzdelávania a výmeny medzi občanmi EÚ a USA.V rámci programu by sa zohľadnili skúsenosti z minulosti a pripomienky z nezávislého priebežného hodnotenia a rozlíšilo by sa medzi vyšším vzdelávaním a odbornou prípravou, pričom by sa vychádzalo z výnimočných a obohacujúcich výmenných pobytov študentov, učňov a zamestnancov.V hodnotení sa dospelo k záveru, že nízky rozpočet súčasného programu obmedzil potenciálny vplyv programu na vyššie vzdelávanie a zabránil rozvoju významnej spolupráce v oblasti odbornej prípravy. Rozpočet programu, ktorý má byť stanovený v navrhovanej dohode, by sa mal zvýšiť (z 2 miliónov eur na 8 miliónov eur ročne), čím by sa zohľadnila rozsah systémov vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ a USA, ako aj potenciál spolupráce.Hodnotenie pozitívneho a negatívneho dosahu posudzovaných možnostíZa predpokladu, že ciele budú v rámci programu dosiahnuté, by mal program krátkodobý a dlhodobý pozitívny vplyv na mladých ľudí, ako aj na inštitúcie a organizácie, ktoré pôsobia v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy. Transatlantická mobilita by poskytla účastníkom hodnotnú skúsenosť, ktorá by im pomohla lepšie sa integrovať do dnešnej spoločnosti a hospodárstva, založených na vedomostiach.Spolupráca medzi inštitúciami by im pomohla skvalitniť obsah vyučovania a vyučovacie metódy prostredníctvom získavania vedomostí z osvedčených postupov a spoločným rozvíjaním nových prístupov.Z dlhodobého hľadiska by spolupráca pomohla udržať na veľmi dobrej úrovni porozumenie jednotlivcov, ktoré existuje medzi Európskou úniou a USA.Medzi vplyvmi na sociálnej, hospodárskej alebo environmentálnej úrovni nie sú žiadne konflikty.Dôvody na výber súčasnej možnostiVšeobecne známym faktom je, že vyššie vzdelávanie by malo ostať ústredným prvkom programu. Zároveň by mal program sprístupniť aj transatlantickú spoluprácu organizáciám odborného vzdelávania a prípravy, ktoré by sa inak na takejto spolupráci nemohli podieľať.V rámci celoživotného vzdelávania a s cieľom posilniť ľudskú stránku vzťahov medzi EÚ a USA, by bol program prístupný aj pre mladých odborníkov pôsobiacich najmä mimo akademického prostredia a sveta verejnej správy, ktorí by mali záujem študovať alebo sa školiť v oblastiach, ktoré sú pre vzťahy medzi EÚ a USA dôležité a ktoré budú určené po konzultácii s americkými orgánmi.Vplyv programu by zosilnel zavedením projektov zameraných na túto politiku v oblastiach spoločného záujmu Európskej únie a USA. Teda projektov so systematickým vplyvom, ktorý pôsobí nielen na inštitúcie/organizácie/jednotlivcov priamo zapojených do ich implementácie. Tieto projekty by boli zamerané na zvyšovanie povedomia a výmenu osvedčených postupov v oblastiach kvality a kompatibility systémov vzdelávania a odbornej prípravy, prístupu k celoživotnému vzdelávaniu pre všetkých a otváraní systémov vzdelávania a odbornej prípravy svetu.PRÁVNE PRVKY NÁVRHUPrávny základNávrh vychádza z článkov 149, 150 a 300 zmluvy.Subsidiarita a proporcionalitaNavrhnutím mnohostranného rámca pre spoluprácu by program doplnil projekty dvojstrannej spolupráce medzi členskými štátmi a USA. Právomoc členských štátov by bola rešpektovaná tak, že by sa iniciatíva ponechala cieľovým inštitúciám a organizáciám. V rámci navrhovaného obnovenia programu sa neuvažuje o regulačnom prístupe, ktorý by bol v rozpore s výhradnou právomocou členských štátov v tejto oblasti. Proporcionalita je zabezpečená.opis intervenci ECIELE PROGRAMU BY BOLI DOSIAHNUTÉ PROSTREDNÍCTVOM TÝCHTO OPATRENÍ:Opatrenia v rámci programov vyššieho vzdelávania a odbornej prípravyProjekty konzorciíCieľovou skupinou tejto činnosti by boli inštitúcie a organizácie vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy a ich zamestnanci, študenti a učni. Činnosť bude zodpovedať dvom špecifickým cieľom, a to prispievaniu k rozvoju inštitúcií a organizácií vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj k zvyšovaniu mobility zamestnancov, študentov a učňov.Tento typ projektov by prevažne zahŕňal pokračovanie typu spoločných projektov, ktoré sú v súčasnosti financované.Projekty konzorcií by sa zameriavali na prioritné oblasti označené za kľúčové pre spoluprácu medzi EÚ a USA po konzultácii s americkými orgánmi.Výnimočné (nadväzujúce) projekty mobilityV rámci činnosti by projekty konzorcia, ktoré potvrdili vynikajúcu kvalitu, mohli získať ďalšiu finančnú podporu na konci prvého troj- alebo štvorročného obdobia výhradne na financovanie ďalších príležitostí študentskej mobility. Zdôraznením výnimočnosti by toto opatrenie zlepšilo profil programu. Zvýšila by sa motivácia financovaných projektov na zabezpečenie a prispievanie k udržateľnosti dobrej kvality projektov v oblasti mobility.Opatrenia orientované na politiku tejto oblastiCieľovou skupinou tohto opatrenia by boli organizácie, ktoré pôsobia v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy. Prostredníctvom tejto činnosti, ktorá by sa zamerala na prioritné témy, by sa dosiahol osobitný cieľ, ktorým je skvalitnenie spolupráce medzi EÚ a USA pokiaľ ide o rozvoj vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy. Z dlhodobého hľadiska by táto činnosť mala vplyv na rozvoj politiky a systému.Činnosti v rámci tejto kategórie by mohli zahŕňať štúdie, konferencie, semináre, pracovné skupiny, určovanie kritérií.Granty na podporu mobility jednotlivcov „Schuman - Fulbright“Cieľovou skupinou tohto opatrenia by boli jednotlivci - mladí odborníci, pôsobiaci hlavne mimo akademického prostredia a prostredia verejnej správy (jednotlivci prijímajúci rozhodnutia, zástupcovia sociálnych partnerov, novinári, atď.), ktorí chcú pokračovať v štúdiu alebo sa zúčastniť odbornej prípravy v oblastiach osobitne dôležitých pre vzťahy medzi EÚ a USA, ktoré budú určené po porade s americkými orgánmi.vplyv na rozpočetNavrhovaný program by počas osemročného obdobia (2006—2013) vyžadoval maximálne 58,1 miliónov eur za predpokladu, že USA by sprístupnilo príslušné prostriedky.Komisia sa bude snažiť zaviesť v rámci dohody strednodobú revíznu doložku, ktorou sa umožní presmerovanie aktivít a prehodnotenie rozpočtu vyčleneného na program v rámci finančnej perspektívy.Odôvodnenie zvýšenia rozpočtuAko sa uvádza v bode 5.2, nízky rozpočet súčasného programu obmedzuje jeho potenciálny vplyv na vyššie vzdelávanie a zabraňuje rozvoju významnej spolupráce v oblasti odbornej prípravy.Cena - referenčné sumy na výpočetOpatrenia v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravyKonzorciá: 185 000 eur zo 165 000 eur na granty na podporu mobility (1000 eur mesačne + 1000 eur na cestovné náklady pre študenta počas priemerne 4-mesačného študijného obdobia pre celkový počet 33 študentov) a paušálne 20 eur pre partnerov konzorcií. Ak projekty nebudú zahŕňať mobilitu, priemerný grant by bol 120 000 eur.Výnimočné projekty: 120 000 eur pre dodatočné príležitosti mobility (1000 eur mesačne + 1000 eur na cestovné náklady pre študenta počas priemerne 4-mesačného študijného obdobia pre celkový počet 24 študentov). Podpora združeniam absolventov sa odhaduje na 15 000 eur ročne.Iné opatreniaOpatrenia orientované na politiku: 100 000 eur.Projekty na podporu mobility jednotlivcov „Schuman - Fulbright“: 32 000 eur (5 000 eur mesačne + 2 000 eur na cestovné náklady pre príjemcu grantu počas trvania grantu - v priemere 6 mesiacov).Cieľové výstupyV rámci programu dostane podporu asi 519 projektov počas ôsmich rokov (podrobné informácie v bode 8 finančného výkazu). Na aktivitách súvisiacich s mobilitou sa počas trvania programu zúčastní približne 17 000 občanov EÚ a USA.2. ODPORÚčANIEKomisia preto Rade odporúča, aby:-  Komisia bola oprávnená rokovať v mene Európskeho spoločenstva o dohode, ktorou sa na roky 2006 – 2013 obnoví program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy so Spojenými štátmi americkými;-  Komisia rokovala v súlade s článkom 300 ods. 1 zmluvy po porade so špeciálnym výborom vymenovaným Radou a aby rokovania viedla v rámci priložených rokovacích smerníc.PRÍLOHA 1Rokovacie smernice(1) Cieľom rokovania je uzavrieť dohodu medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými v oblastiach vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy. V rámci dohody bude stanovený program spolupráce v týchto oblastiach.(2) Komisia by riadila program spoločne s príslušnými americkými orgánmi; spoločne by stanovili postupy implementácie, monitorovania a hodnotenia.(3) Program by tvorilo päť hlavných činností: projekty konzorcií, vynimočné projekty mobility, opatrenia orientované na politiku, granty na podporu individuálnej mobility „Schuman - Fulbright“.(4) Do projektov konzorcií by boli obyčajne zapojené minimálne tri inštitúcie vyššieho vzdelávania alebo odbornej prípravy z Európskej únie a tri takéto inštitúcie z USA a projekty by boli zamerané na vývoj učebných osnov a výmenné pobyty študentov. Projekty by sa sústredili na prioritné oblasti, ktoré sú kľúčovými pre spoluprácu medzi EÚ a USA, a tie budú určené po porade s americkými orgánmi.(5) Výnimočnými projektmi mobility by sa stali projekty konzorcií, ktoré potvrdili vynikajúcu kvalitu, a získali by dodatočnú finančnú podporu určenú výhradne na mobilitu študentov.(6) Opatrenia orientované na politiku by zahŕňali štúdie, konferencie, semináre, pracovné skupiny, stanovovanie kritérií a zaoberali by sa otázkami horizontálneho vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy.(7) Granty na podporu mobility jednotlivcov „Schuman - Fulbright“ by boli určené pre kvalifikovaných odborníkov, ktorí pôsobia najmä mimo akademického prostredia a verejnej správy, akými sú jednotlivci prijímajúci rozhodnutia, zástupcovia sociálnych partnerov, novinári, atď., ktorí chcú pokračovať v štúdiu alebo sa zúčastniť odbornej prípravy v oblastiach, ktoré sú osobitne dôležité pre vzťahy medzi EÚ a USA a budú určené po porade s americkými orgánmi.(8) Opatrenia by boli implementované prostredníctvom výzvy na predkladanie návrhov.(9) Strany by poskytli rovnaký príspevok na spolufinancovanie vybraných projektov.(10) Každá strana by do programu prispela celkovým rozpočtom vo výške asi 58 miliónov eur.(11) Založený by bol jednotný výbor na preskúmanie opatrení spolupráce implementovaných v rámci dohody.(12) Dohoda by obsahovala revíznu doložku, ktorou by sa umožnilo presmerovanie aktivít a prehodnotenie rozpočtu prideleného na program v rámci finančného výhľadu.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. Anti-fraud measuresFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)| |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 on annual basis | |Officials or temporary staff[9] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST |3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4| |Staff financed[10] by art. XX 01 02 | |0 |0 |0 |0 |0 | |Other staff[11] financed by art. XX 01 04/05 |0 |2 |2 |2 |2 |2 | | TOTAL |3,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 | | 8.2.2. escription of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |2011 |2012 |2013 |Total | |1) Technical and administrative assistance | | | | | | | | | | |a) Executive Agency[12] |0,000 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |2,380 | |b) Other technical and administrative assistance: | | | | | | | | | | |- intra muros: | |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,700 | |- extra muros: | | | | | | | | | | | TOTAL |0,000 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |3,080 | |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007 a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/US agreement but also to the future EU/Canada agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4., the legal basis will include such possibility. The scale of the proposed budget for the EU/US agreement justifies the recourse to an Executive Agency. In addition, if a similar agreement is concluded with Canada there would be additional economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent and 1 temporary post for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.)(specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011- 2013 |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,030 |0,080 | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[13]Joint EU/US committee set up by the agreement | |0,018 | |0,018 | |0,035 |0,070 | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 |0,028 |0,010 |0,028 |0,010 |0,065 |0,150 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] KOM (2005) 196.[2] KOM (2005) 274.[3] KOM (2005) 196.[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/17

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/05
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2011 a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Českú republiku za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Česká republika 25. apríla 2012 predložila svoj konvergenčný program na roky 2012 – 2015 a 13. apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že rast HDP v roku 2012 dosiahne 0,2 % a v roku 2013 dosiahne 1,3 %, pričom v prognóze útvarov Komisie z jari 2012 to bolo 0 % v roku 2012 a 1,5 % v roku 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe je dosiahnuť vyrovnaný rozpočet v roku 2016. Cieľ týkajúci sa deficitu verejných financií vo výške 2,9 HDP v roku 2013 je v súlade s lehotou na nápravu nadmerného deficitu stanovenou v odporúčaniach Rady z 2. decembra 2009. Priemerné ročné fiškálne úsilie 0,9 % HDP počas obdobia 2010 – 2013, založené na (prepočítanom) štrukturálnom rozpočtovom salde (5), je mierne pod úsilím vo výške 1 % HDP, ktoré odporučila Rada. Konvergenčným programom sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ deficitu vo výške 1 % HDP, ktorý primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste a ktorý sa má dosiahnuť v roku 2015. Pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu predstavuje 0,8 % HDP v roku 2014 a 0,7 % v roku 2015, a to na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda a miera rastu verejných výdavkov odpovedá referenčnej hodnote pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste.
               Rozpočtové prognózy konvergenčného programu sú vystavené niekoľkým rizikám. Zákonom o finančnom odškodnení cirkví, o ktorom sa v súčasnosti rokuje v parlamente, by sa v roku nadobudnutia jeho účinnosti jednorázovo zvýšil deficit verejných financií o 1,5 % HDP. Vo všeobecnosti povaha a rozsah predpokladaných konsolidačných opatrení na príjmovej aj výdavkovej strane zahŕňajú značné riziko pre udržateľnosť fiškálnej úpravy nad rámec programového obdobia. Rozpočtová úprava sa doposiaľ prevažne spoliehala na plošné škrty, ktoré majú takisto vplyv na výdavky podporujúce rast. Na obdobie 2013 – 2015 sú plánované ďalšie úspory vo výdavkoch verejnej správy dosahujúce takmer 1 % HDP, ale detaily nie sú v programe dostatočne spresnené. Väčšina plánovaných príjmových opatrení má dočasnú povahu a ich pôsobenie by malo skončiť v roku 2015. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu k HDP dosiahne v roku 2013 vrchol vo výške 45,1 % a potom bude klesať, prevažne z dôvodu prognózovaného sústavného zlepšovania primárneho salda.

               (10)

               České orgány v roku 2011 schválili zvýšenie zníženej sadzby DPH a spotrebnej dane z tabaku; takisto schválili zásadnú daňovú reformu, ktorá sa týka zdaňovania práce a ktorá by mala nadobudnúť účinnosť v roku 2014. Ďalšie zmeny daňového systému sa schválili na úrovni vlády v apríli 2012. Niektoré z týchto zmien sa týkajú zdanenia v oblasti životného prostredia a bývania, ktoré sú v súčasnosti pod priemerom EÚ. Navrhovaná prechodná povaha ustanovení v oblasti zdaňovania práce by vytvorila dodatočné náklady na dodržiavanie predpisov a znížila predvídateľnosť pre daňovníkov. Okrem toho nízke reálne zdanenie samostatne zárobkovo činných osôb v porovnaní so zamestnancami v dôsledku rozsiahleho používania paušálnych súm a odpočítateľných položiek dane by sa novými návrhmi riešilo len čiastočne. Vláda prijala opatrenia na boj proti podvodom v oblasti DPH a daní z pohonných hmôt a vykonala prvé kroky na zavedenie jednotného miesta pre výber daní. Dodržiavanie daňových predpisov však predstavuje aj naďalej problém a súčasný systém vyberania daní sa nezakladá na jasne formulovanej a podrobnej stratégii dodržiavania daňových predpisov.

               (11)

               Vláda schválila a čiastočne zaviedla reformu dôchodkového systému zameranú na nápravu fiškálnej udržateľnosti a zvýšenie dôchodkových úspor. Predpokladaná fiškálna nerovnováha v dôchodkovom systéme je však vzhľadom na postupný nárast výdavkov na dôchodky, ktorý sa podľa očakávaní bude od roku 2030 zrýchľovať, v porovnaní s priemerom EÚ stále relatívne vysoká. Reforma posilňuje prepojenie medzi zákonným vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života, nezahŕňa však mechanizmus, ktorý by zaisťoval včasnú reakciu na zmeny v budúcnosti. Kapacita nového fondového piliera s cieľom prispieť k vyšším priemerným dôchodkom v budúcnosti závisí od pomeru zamestnancov, najmä mladších, zapojených do tohto piliera a od očakávanej miery návratnosti v dlhodobom horizonte. Na účinnú podporu účasti v tomto pilieri však neboli ohlásené žiadne opatrenia a vhodné by bolo poskytnúť viac usmernení pre potenciálnych sporiteľov. Systém predčasného odchodu do dôchodku, ktorý plánuje vláda po dohode so sociálnymi partnermi, navyše predstavuje značné riziko pre dôveryhodnosť a ambície reforiem na dosiahnutie účinného zvýšenia veku odchodu do dôchodku, ako aj primeraných dôchodkov.

               (12)

               Celková miera nezamestnanosti je pod priemerom EÚ, ale matky s deťmi a iné zraniteľné skupiny len ťažko realizujú svoj potenciál na trhu práce. Skorší návrat z rodičovskej dovolenky, ktorý by zabránil strate zručností, je podmienený väčšou dostupnosťou starostlivosti o dieťa, najmä pre deti mladšie ako tri roky. V tejto súvislosti vláda znížila technické požiadavky na zriadenie firemných materských škôlok a predpokladá daňové stimuly pre väčšie etablovanie súkromnej starostlivosti o deti, čím čiastočne vykonala odporúčania. Keďže len 3 % detí mladších než tri roky sa zúčastňuje na formálnej starostlivosti o deti (v porovnaní s 24 % v EÚ-27 v roku 2009), potrebné sú ďalšie opatrenia na zvýšenie účasti rodičov s malými deťmi na trhu práce.

               (13)

               Na zlepšenie výkonu verejnej služby zamestnanosti sa prijalo niekoľko opatrení. Regionálne úrady práce prešli pod zodpovednosť nového ústredného úradu práce a ako súčasť širšej reformy sociálnych dávok sa zodpovednosť za výplatu nepoistných sociálnych dávok preniesla z obcí na úrady práce. Vyplývajúce zvýšené pracovné zaťaženie však ešte viac zaťaží zamestnancov verejnej služby zamestnanosti, ktorých počet sa v roku 2011 znížil o 12 %. Na zlepšenie služieb sprostredkovania zamestnania sa zaviedol systém externalizácie služieb zamestnanosti súkromným agentúram. Veľká časť poplatkov by sa mala platiť vopred, čo bude nutné v budúcnosti opätovne preskúmať, aby sa zabezpečilo, že stimuly budú v súlade s výsledkami trhu práce. Na zabezpečenie lepšej kvality a účinnosti odbornej prípravy, pomoci pri hľadaní zamestnania a individualizovaných služieb je potrebné väčšie úsilie. Musia sa poskytnúť potrebné prostriedky a stimuly. Na zlepšenie zacielenia služieb by sa malo zaviesť posudzovanie efektívnosti, ak majú byť intervencie a financovanie aktivačných programov viazané na výkon.

               (14)

               Napriek nedávnym zlepšeniam v niektorých oblastiach, ako napr. služby elektronickej verejnej správy a zníženie administratívnej záťaže pre podniky, stále existuje dostatočný priestor na zlepšenie efektívnosti verejnej správy. V súčasnej dobe je v platnosti protikorupčná stratégia na roky 2011 – 2012. V štádiu príprav je nová stratégia na obdobie po roku 2012, ktorá sa prijme v priebehu roka 2012. Prijatie nového zákona o verejnom obstarávaní, ktorý je v účinnosti od apríla 2012, bolo hlavným úspechom v rámci súčasnej stratégie. Pre jeho dôveryhodnosť a účinnosť však bude rozhodujúce jeho správne presadzovanie a vykonávanie. Otázka anonymného držania akcií sa ešte neriešila. Zákon o štátnych úradníkoch sa stále pripravuje, ale musí sa prijať bezodkladne s cieľom zabezpečiť v rámci správy potrebnú stabilitu. Okrem toho nezrovnalosti vo verejnom obstarávaní a nie optimálne fungujúce riadenie a kontrolné systémy v rámci verejnej správy sú významnými zdrojmi problémov pri využívaní fondov EÚ.

               (15)

               Česká ekonomika potrebuje zmobilizovať faktory uľahčujúce prechod na rast založený na inováciách, vyššej pridanej hodnote a ľudskom kapitáli, pretože príležitosti pre ďalšiu skutočnú konvergenciu založenú na kapitálovo intenzívnom raste sa zdajú byť skôr obmedzené. V súčasnosti sa diskutuje o reforme terciárneho vzdelávania. Hoci zahŕňa revíziu súčasného postupu udeľovania akreditácie, nie je dostatočne presná v prípade zásadnej otázky štandardov hodnotenia kvality a vzhľadom na chýbajúci systematický zber údajov a analýzy jej chýba podpora akademickej obce. Z dôvodu zhoršujúcich sa výsledkov českých žiakov vykonala vláda kroky na zabezpečenie minimálnych výsledkov učenia a prikročila k stratégii celoštátneho počítačového testovania. Tieto opatrenia sú však príliš obmedzené na účinné zvýšenie kvality a spravodlivosti povinnej školskej dochádzky.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (6).

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1),

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika prijala v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť plánovaný pokrok smerom k včasnej náprave nadmerného deficitu. Na tento účel v plnom rozsahu plniť rozpočet na rok 2012 a špecifikovať opatrenia trvalej povahy potrebné na rok 2013 tak, aby sa dosiahla ročná priemerná štrukturálna úprava stanovená v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Ďalej zabezpečiť primerané úsilie o štrukturálnu úpravu na dosiahnutie dostatočného pokroku smerom k strednodobému cieľu vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky. V tejto súvislosti zamedziť plošné škrty, zabezpečiť výdavky podporujúce rast a zintenzívniť úsilie na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov. Využiť dostupný priestor na zvýšenie daní, ktoré sú najmenej nepriaznivé pre rast. Presunúť vysokú úroveň zdanenia práce na zdanenie bývania a životného prostredia. Znížiť rozdiely v zdaňovaní zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb. Prijať opatrenia na zlepšenie výberu daní, zníženie daňových únikov a zlepšenie dodržiavania daňových predpisov vrátane zavedenia jednotného miesta pre výber daní pre všetky druhy daní.

               2.

               Zaviesť ďalšie zmeny vo verejnom dôchodkovom systéme na zabezpečenie jeho dlhodobej udržateľnosti. Prehodnotiť plány na umožnenie skoršieho odchodu z trhu práce. Podporovať efektívnu účasť mladších zamestnancov v plánovanom fondovom systéme na zlepšenie primeranosti dôchodkov.

               3.

               Prijať dodatočné opatrenia na výrazné zvýšenie dostupnosti cenovo prístupných a kvalitných predškolských zariadení starostlivosti o deti.

               4.

               Posilniť verejné služby zamestnanosti zvýšením kvality a účinnosti odbornej prípravy, pomoci pri hľadaní zamestnania a individualizovaných služieb vrátane externe zadaných služieb.

               5.

               Urýchlene prijať a vykonať zákon o úradníkoch na podporu stability a účinnosti verejnej správy a zamedzenie porušovania predpisov. Zabezpečiť zodpovedajúce vykonávanie nového zákona o verejnom obstarávaní. Vyriešiť otázku anonymného držania akcií. Zabezpečiť správne vykonávanie v súvislosti s fondmi EÚ a zintenzívniť boj proti korupcii.

               6.

               Prijať nevyhnutné právne predpisy na vytvorenie transparentného a jasne vymedzeného systému hodnotenia kvality vyššieho vzdelávania a výskumných inštitúcií. Zabezpečiť, aby financovanie bolo udržateľné a viazané na výsledky posúdenia kvality. Vytvoriť rámec pre hodnotenie zameraný na zlepšenie v oblasti povinnej školskej dochádzky.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 212, 19.7.2011, s. 5.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: 2012/772/EÚ: Odporúčanie Komisie zo 6. decembra 2012 v súvislosti s agresívnym daňovým plánovaním

text:
               12.12.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 338/41

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   zo 6. decembra 2012
   v súvislosti s agresívnym daňovým plánovaním
   (2012/772/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Krajiny na celom svete zvyčajne pristupovali k daňovému plánovaniu ako k legitímnemu postupu. Časom sa však štruktúry daňového plánovania stali čoraz premyslenejšie. Siahajú do viacerých jurisdikcií a reálne presúvajú zdaniteľné zisky do štátov s výhodnými daňovými režimami. Hlavnou črtou predmetných postupov je, že znižujú daňovú povinnosť pomocou plne legálnych úprav, ktoré sú napriek tomu v rozpore s právnym zámerom.

               (2)

               Agresívne daňové plánovanie spočíva vo využití technických detailov daňového systému alebo nesúladu medzi dvoma či viacerými daňovými systémami s cieľom znížiť daňovú povinnosť. Agresívne daňové plánovanie môže mať veľa podôb. K jeho dôsledkom patrí dvojitý odpočet (to znamená, že tá istá strata sa odpočíta v štáte zdroja príjmu aj v štáte usadenia) a dvojité nezdanenie (to znamená, že príjem, ktorý je nezdanený v štáte jeho zdroja, je oslobodený od dane v štáte usadenia).

               (3)

               Pre členské štáty je napriek veľkému úsiliu zložité chrániť svoje vnútroštátne základy dane pred eróziou spôsobenou agresívnym daňovým plánovaním. Vnútroštátne ustanovenia v tejto oblasti často nie sú plne účinné, najmä z dôvodu cezhraničného aspektu mnohých štruktúr daňového plánovania a rastúcej mobility kapitálu a osôb.

               (4)

               V záujme dosiahnutia lepšieho fungovania vnútorného trhu je potrebné podporovať všetky členské štáty, aby prijali rovnaký všeobecný prístup k agresívnemu daňovému plánovaniu, čo by umožnilo zmierniť existujúce narušenia.

               (5)

               Na tieto účely je potrebné vyriešiť situácie, keď daňovník získa fiškálne výhody vďaka tomu, že si daňové záležitosti zorganizuje tak, že príjem nie je zdanený v žiadnej z príslušných daňových jurisdikcií (dvojité nezdanenie). Pretrvávanie takýchto situácií môže viesť na vnútornom trhu k umelým tokom kapitálu a pohybom daňovníkov a narúšať tak jeho riadne fungovanie a oslabovať základ dane jednotlivých členských štátov.

               (6)

               Komisia uskutočnila v roku 2012 verejnú konzultáciu o dvojitom nezdanení na vnútornom trhu. Pretože sa nedá nájsť jedno jediné riešenie pre všetky otázky nastolené v danej konzultácii, je vhodné sa v prvom rade zaoberať otázkou spojenou s určitými často používanými štruktúrami daňového plánovania, ktoré využívajú rozdiely medzi dvomi či viacerými daňovými systémami a často vedú k dvojitému nezdaneniu.

               (7)

               Štáty sa vo svojich dohovoroch o dvojitom zdanení často zaviažu nezdaňovať určité prvky príjmu. Pri ustanovovaní takéhoto zaobchádzania sa stane, že nemusia nevyhnutne zohľadňovať, či tieto prvky podliehajú zdaneniu v krajine druhej strany dohovoru, a teda ani či vzniká riziko dvojitého nezdanenia. Takéto riziko vzniká aj vtedy, ak členské štáty jednostranne oslobodia od dane prvky príjmu zo zahraničia bez ohľadu na to, či podliehajú zdaneniu v štáte zdroja príjmu. V tomto odporúčaní je dôležité zamerať sa na nápravu oboch uvedených situácií.

               (8)

               Vzhľadom na to, že štruktúry daňového plánovania sú čoraz premyslenejšie a vnútroštátni zákonodarcovia nezriedka nemajú k dispozícii dostatočný čas na reakciu, často sa ukáže, že osobitné opatrenia proti zneužívaniu nie sú primerané na to, aby dokázali držať krok s novými agresívnymi štruktúrami daňového plánovania. Uvedené štruktúry môžu nepriaznivo vplývať na daňové príjmy a fungovanie vnútorného trhu. Preto je vhodné odporučiť členským štátom prijať spoločné všeobecné pravidlo proti zneužívaniu, ktorým by sa zároveň predišlo komplikovanej situácii pri existencii viacerých rôznorodých pravidiel. V tejto súvislosti je nevyhnutné zohľadniť obmedzenia dané právom Únie, pokiaľ ide o pravidlá proti zneužívaniu.

               (9)

               Aby sa zachovalo autonómne vykonávanie platných aktov Únie v dotknutej oblasti, toto odporúčanie sa nevzťahuje na rozsah pôsobnosti smernice Rady 2009/133/ES (1), smernice Rady 2011/96/EÚ (2), ani smernice Rady 2003/49/ES (3). Komisia v súčasnosti zvažuje revíziu uvedených smerníc zameranú na implementáciu zásad, z ktorých vychádza toto odporúčanie,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   1.   Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
   Toto odporúčanie sa týka agresívneho daňového plánovania v oblasti priameho zdaňovania.
   Neuplatňuje sa v rozsahu pôsobnosti aktov Únie, ktorých vykonávanie by jeho ustanovenia mohli nepriaznivo ovplyvniť.
   2.   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

               a)

               „daň“ je daň z príjmu, daň z príjmu právnických osôb a prípadne daň z kapitálových výnosov, ako aj zrážková daň v podobe zodpovedajúcej niektorej z uvedených daní;

               b)

               „príjem“ znamená všetky prvky tak vymedzené podľa vnútroštátnych právnych predpisov členského štátu, ktorý používa tento pojem, a prípadne prvky vymedzené ako kapitálové výnosy.

         3.   Obmedzenie uplatňovania pravidiel na zabránenie dvojitému zdaneniu

               3.1.

               Keď sa členské štáty zaviažu v dohovoroch o dvojitom zdanení, ktoré uzatvorili medzi sebou alebo s tretími krajinami, nezdaňovať určitý prvok príjmu, mali by sa ubezpečiť, že takýto záväzok sa uplatňuje len v prípade, keď daný prvok podlieha dani v druhej strane daného dohovoru.

               3.2.

               Na dodanie účinnosti bodu 3.1 sa členské štáty vyzývajú, aby do svojich dohovorov o dvojitom zdanení začlenili zodpovedajúcu doložku. Príklad znenia takejto doložky:
               „Keď sa v tomto dohovore stanovuje, že niektorý prvok príjmu je zdaniteľný len v jednom zo štátov dohovoru alebo že sa môže zdaniť v jednom zo štátov dohovoru, zdanenie tohto prvku v druhom štáte dohovoru je vylúčené len vtedy, ak daný prvok podlieha dani v prvom štáte dohovoru.“
               V prípade viacstranných dohovorov by sa mal odkaz na „druhý štát dohovoru“ nahradiť odkazom na „ostatné štáty dohovoru“.

               3.3.

               Keď členské štáty s cieľom zabrániť dvojitému zdaneniu jednostrannými vnútroštátnymi pravidlami stanovia oslobodenie od dane určitého prvku príjmu pochádzajúceho z inej jurisdikcie, v ktorej tento prvok nepodlieha zdaneniu, členským štátom sa odporúča ubezpečiť sa, že tento prvok je zdanený.

               3.4.

               Na účely bodov 3.1, 3.2 a 3.3 by sa mal prvok príjmu považovať za podliehajúci zdaneniu v prípade, keď k nemu príslušná jurisdikcia pristupuje ako k zdaniteľnému, a nie je oslobodený od dane, a nevzťahuje sa naň ani úplný daňový úver ani nulová sadzba dane.

         4.   Všeobecné pravidlo proti zneužívaniu

               4.1.

               Členské štáty by mali na zmarenie postupov agresívneho daňového plánovania, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti ich osobitných pravidiel na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, prijať všeobecné pravidlo proti zneužívaniu prispôsobené vnútroštátnym aj cezhraničným situáciám týkajúcim sa Únie a situáciám, do ktorých sú zapojené aj tretie krajiny.

               4.2.

               Na dodanie účinnosti bodu 4.1 sa členské štáty vyzývajú, aby do svojich vnútroštátnych právnych predpisov začlenili túto doložku:
               „Umelá úprava alebo umelý sled úprav, ktoré sa vytvorili hlavne na účely vyhnutia sa zdaneniu a ktoré vedú k daňovému zvýhodneniu, sa ignorujú. Vnútroštátne orgány pristupujú k takýmto úpravám na daňové účely na základe ich ekonomickej podstaty.“

               4.3.

               Na účely bodu 4.2 úprava znamená transakcie, režimy, opatrenia, operácie, dohody, subvencie, neformálne dohody, sľuby, záväzky alebo udalosti. Úprava môže zahŕňať viac krokov či častí.

               4.4.

               Na účely bodu 4.2 sú úprava alebo sled úprav umelé, ak nemajú obchodnú podstatu. Na určenie toho, či sú úprava alebo sled úprav umelé, sa vnútroštátnym orgánom odporúča preskúmať, či tieto úpravy súvisia s jednou alebo viacerými z týchto situácií:

                           a)

                           právna charakteristika jednotlivých krokov, z ktorých sa úprava skladá, je v rozpore s právnou podstatou úpravy ako celku;

                           b)

                           úprava alebo sled úprav sa vykonáva spôsobom, ktorý by sa bežne nepoužil v rámci toho, čo sa očakáva pri rozumnom podnikateľskom správaní;

                           c)

                           úprava alebo sled úprav zahŕňa aspekty, ktoré majú vzájomný kompenzačný alebo rušivý účinok;

                           d)

                           uzavreté transakcie majú cyklický charakter;

                           e)

                           úprava alebo sled úprav majú za následok značnú daňovú výhodu, čo sa však neodráža v podnikateľskom riziku, ktoré by daňovník podstúpil, ani v jeho peňažných tokoch;

                           f)

                           predpokladaný zisk pred zdanením je zanedbateľný v porovnaní s výškou predpokladanej daňovej výhody.

               4.5.

               Na účely bodu 4.2 cieľom úpravy alebo sledu úprav je vyhnúť sa zdaneniu vtedy, keď odhliadnuc od akýchkoľvek subjektívnych zámerov daňovníka tento cieľ marí predmet, ducha a účel daňových ustanovení, ktoré by sa inak uplatňovali.

               4.6.

               Na účely bodu 4.2 sa daný účel má považovať za podstatný vtedy, keď každý iný účel pripísaný, alebo ktorý by mohol byť pripísaný úprave alebo sledu úprav, sa zdá nanajvýš zanedbateľný vzhľadom na všetky okolnosti prípadu.

               4.7.

               Na určenie toho, či úprava alebo sled úprav viedli k daňovej výhode, ako sa uvádza v bode 4.2, sa vnútroštátnym orgánom odporúča porovnať výšku splatnej dane, ktorú má daňovník zaplatiť s ohľadom na túto úpravu či tieto úpravy, s výškou dane, ktorú by mal zaplatiť za totožných okolností pri neexistencii danej úpravy či úprav. V tejto súvislosti je užitočné zvážiť, či nastane jedna alebo viacero týchto situácií:

                           a)

                           do daňového základu nie je zahrnutá suma;

                           b)

                           daňovník uplatňuje odpočet;

                           c)

                           došlo k daňovej strate;

                           d)

                           nie je splatná žiadna zrážková daň;

                           e)

                           zahraničná daň je vykompenzovaná.

         5.   Následné opatrenia
   Členské štáty by mali Komisiu informovať o opatreniach prijatých na dosiahnutie súladu s týmto odporúčaním, ako aj o akýchkoľvek zmenách vykonaných v súvislosti s týmito opatreniami.
   Komisia uverejní správu o uplatňovaní tohto odporúčania do troch rokov od jeho prijatia.
   6.   Adresáti
   Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 6. decembra 2012

            Za Komisiu

         Algirdas ŠEMETA

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 310, 25.11.2009, s. 34.

      (2)  Ú. v. EÚ L 345, 29.12.2011, s. 8.

      (3)  Ú. v. EÚ L 157, 26.6.2003, s. 49.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/87

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2015
   (2015/C 272/23)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Rakúska na rok 2014 a ktorým predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Rakúska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (4) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakúska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (5) správu o mechanizme varovania, v ktorej nebolo Rakúsko určené za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Rakúsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)

               Rakúsko 21. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a v rokoch 2014 – 2016 podlieha prechodnému dlhovému pravidlu. Vo svojom programe stability na rok 2015 vláda plánuje postupne znížiť celkový deficit v roku 2015 na 2,2 % HDP a v roku 2019 ďalej na 0,5 % HDP. Podľa programu stability sa strednodobý cieľ – štrukturálny deficit nie vyšší než 0,45 % HDP – dosiahol v roku 2014, pričom vláda plánuje spĺňať strednodobý cieľ počas celého programového obdobia. Prepočítané štrukturálne saldo však od roku 2015 naznačuje odklon od strednodobého cieľa. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2015 vrchol na úrovni 86,8 % v roku a postupne klesne na 79,7 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy v programe stability, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016 však neboli sú dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa v roku 2015 odchýli od strednodobého cieľa o 0,4 % HDP. Odchýlka by sa v roku 2016 mala zväčšiť vzhľadom na predpokladané zhoršenie štrukturálneho salda o 0,6 % HDP v porovnaní so štrukturálnou úpravou vo výške 0,3 % HDP požadovanou na dosiahnutie strednodobého cieľa. To by naznačovalo odchýlku približne 0,9 % HDP od požiadavky Paktu stability a rastu. Preto budú potrebné ďalšie opatrenia. Podľa programu stability a prognózy Komisie z jari 2015 bude mať hrubý dlh zároveň naďalej klesajúcu tendenciu v súlade s prechodným dlhovým pravidlom v rokoch 2015 a 2016. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Rakúsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Vzťahy medzi rôznymi úrovňami verejnej správy zostávajú zložité a spôsobujú straty efektívnosti v rozhodujúcich sektoroch verejnej správy. Rakúsko zostáva jednou z krajín s najnižšou úrovňou nižších vlastných daní, než sú vnútroštátne, v percentuálnom vyjadrení HDP. Napriek tejto nízkej úrovni daňovej autonómie majú verejné správy na nižšej úrovni, než je vnútroštátna, určité výdavky a administratívne povinnosti. Vysoká úroveň zložitosti a nesúladu medzi povinnosťami týkajúcimi sa príjmov a výdavkov nemá priaznivý vplyv na vykonávanie rozsiahlych politických reforiem.

               (10)

               Dlhodobá fiškálna udržateľnosť rakúskeho dôchodkového systému stále trpí z dôvodu štrukturálnych nedostatkov. Zdá sa, že rakúske reformy doteraz nestačili na zabezpečenie systému dlhodobej fiškálnej udržateľnosti. Po prvé, reálny vek odchodu do dôchodku značne zaostáva za zákonným vekom odchodu do dôchodku. Po druhé, zákonný vek odchodu do dôchodku v prípade žien je výrazne nižší než v prípade mužov a do roku 2024 sa nezvýši. Po tretie, zákonný vek odchodu do dôchodku stále nie je prepojený s priebežne rastúcou strednou dĺžkou života. Rakúsko prijalo určité opatrenia na zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku, ktorý teraz dosiahol 59,7 roka (2014), ktorý však zostáva pod priemerom EÚ na úrovni 63,1 roka (2013). Boli zavedené opatrenia na uzavretie cesty k včasnému dôchodku a invalidným systémom, ktorými sa predĺži pracovný život. Zvýšili sa aj ročné sankcie pri predčasnom odchode do dôchodku a obdobie služby potrebné na účely nároku na dôchodok. Naďalej nie je jasné, či sa realizujú očakávané pozitívne rozpočtové účinky týchto opatrení.

               (11)

               Výdavky v oblasti zdravotnej starostlivosti Rakúska patria medzi najvyššie v Únii. Prebiehajúca reforma zdravotnej starostlivosti (2013 – 2016) je zameraná na stabilizáciu výdavkov ako podielu HDP, a to od roku 2016. Aj keď sú reformy úspešné, fiškálna udržateľnosť a efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti stále čelí štrukturálnym výzvam. Teraz by sa mali prijať opatrenia súvisiace s obdobím po roku 2016. Viac pacientov by sa malo napríklad ošetrovať v zariadeniach multidisciplinárnej primárnej ambulantnej starostlivosti a priemerná dĺžka hospitalizácie by sa mala ďalej skrátiť.

               (12)

               Zabezpečenie dlhodobej dostupnosti primerane kvalifikovaných pracovníkov zostáva pre Rakúsko aj naďalej výzvou. Miera nezamestnanosti na úrovni približne 5,6 % patrí medzi najnižšie v Únii, ale potenciál trhu práce v prípade určitých častí pracovných síl nie je plne využitý. Rakúsko prijalo určité opatrenia na predĺženie pracovného života, uľahčenie účasti na trhu práce pre ženy a na lepšie využívanie potenciálu účastníkov trhu práce z prostredia migrantov, a to aj prostredníctvom zlepšeného uznávania ich kvalifikácií. Najnovšie reformy však treba pozorne monitorovať a prijať viac opatrení zameraných na úplné využívanie potenciálu uvedených skupín na trhu práce.

               (13)

               Rakúsko 13. marca 2015 predložilo komplexnú daňovú reformu zameranú na opätovnú úpravu daňových pásem a sadzieb dane z príjmov fyzických osôb, najmä prostredníctvom zníženia vstupnej sadzby v prípade dane z príjmov fyzických osôb z 36,5 % na 25 %. Daňové úľavy predstavujú podľa odhadu až 4,9 miliardy EUR, pričom na podporu rodinnej politiky a výskumných činností sa predpokladajú ďalšie výdavky vo výške 300 miliónov EUR. Podľa návrhu sa presun daňového zaťaženia bude financovať čiastočne prostredníctvom boja proti daňovým únikom, znížením verejných výdavkov, zvýšením znížených sadzieb DPH v niektorých oblastiach na 13 % a zvýšením dane z kapitálového príjmu z 25 % na 27,5 %. Tieto reformné plány sú vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami Rady na rok 2014. Je pravdepodobné, že zvýšia motiváciu pracovať v prípade osôb s nízkym zárobkovým potenciálom a druhých zárobkovo činných osôb a podporia disponibilný príjem. Reforma by sa však mala vykonať rozpočtovo neutrálnym spôsobom.

               (14)

               Rakúsky školský systém je charakterizovaný nízkym počtom osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, ktorý je výrazne pod priemerom EÚ. Silný a dobre fungujúci systém odborného vzdelávania a prípravy produkuje veľký počet vysokokvalifikovaných pracovníkov. Zlepšenie výsledkov vzdelávania, a teda aj zamestnateľnosti mladých ľudí s nízkym sociálno-ekonomickým postavením, najmä z prostredia migrantov, však zostáva naďalej výzvou. Pri hodnotení zavedenia nového systému stredoškolského vzdelávania (Neue Mittelschule) sa odhalili nedostatky, ktoré ešte bude treba riešiť.

               (15)

               V rámci európskeho semestra Rada dôsledne odporúčala, aby Rakúsko zlepšilo a podporilo hospodársku súťaž v oblasti služieb, ale politická odozva bola zatiaľ obmedzená. V prípade niektorých povolaní sa stále uplatňuje právna forma a požiadavky v oblasti držby podielov a taríf, ktoré vytvárajú regulačné bariéry pre vstup na trh a bránia odborníkom alebo profesionálnym spoločnostiam z iných členských štátov, aby si v Rakúsku založili podnik. V kontexte vzájomného hodnotenia Rakúsko skúma svoje pravidlá týkajúce sa prístupu k povolaniam a vykonávania povolaní s cieľom posúdiť, či sú primerané a vo všeobecnom záujme. V porovnaní s orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže v iných členských štátoch disponuje rakúsky federálny orgán na ochranu hospodárskej súťaže nedostatkom prostriedkov, čo mu bráni účinne konať.

               (16)

               Rakúsky bankový sektor zostáva naďalej odolný, stále však čelí mnohým vnútroštátnym výzvam, ako aj citlivým zahraničným expozíciám. Kapitalizácia bankového sektora sa v roku 2014 ďalej zlepšovala, ale v oblasti ziskovosti rakúskych bánk pretrvávajú tlaky. Päť zo šiestich najväčších rakúskych úverových inštitúcií prešlo v roku 2014 komplexným posúdením zo strany ECB, výnimku predstavuje Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Rakúsko zaznamenalo značný pokrok pri reštrukturalizácii ÖVAG a Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

               (17)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (19)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala takisto analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Rakúsko, ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Vyhnúť sa v rokoch 2015 a 2016 odkloneniu od strednodobého rozpočtového cieľa. Zabezpečiť rozpočtovú neutralitu daňovej reformy zameranej na zníženie daňového zaťaženia práce. Napraviť nesúlad medzi povinnosťami týkajúcimi sa financovania a výdavkov na rôznych úrovniach verejnej správy. Prijať opatrenia na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému, a to najmä urýchlením harmonizácie zákonného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy a prepojiť zákonný vek odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života.

               2.

               Posilniť opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce starších pracovníkov a žien, a to aj zlepšením poskytovania služieb starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti. Prijať kroky na zlepšenie úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených mladých ľudí.

               3.

               Odstrániť neprimerané bariéry pre poskytovateľov služieb a prekážky pre zriaďovanie interdisciplinárnych spoločností.

               4.

               Riešiť potenciálne slabé stránky finančného sektora týkajúce sa zahraničných expozícií a nedostatočnej kvality aktív.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 92).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.