               27.1.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 28/121

      P8_TA(2018)0256
      Rokovania o modernizácii dohody o pridružení medzi EÚ a Čile
      Odporúčanie Európskeho parlamentu z 13. júna 2018 Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie / vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v súvislosti s rokovaniami o modernizácii dohody o pridružení medzi EÚ a Čile (2018/2018(INI))
      (2020/C 28/15)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na články 2 a 3 a na hlavu V, najmä na články 21 a 36 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), ako aj na piatu časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),

                  —

                  so zreteľom na článok 218 ZFEÚ,

                  —

                  so zreteľom na existujúcu dohodu o pridružení medzi Čilskou republikou a Európskou úniou,

                  —

                  so zreteľom na začatie rokovaní medzi Európskou úniou a Čile o modernizovanej dohode o pridružení, ktoré začali 16. novembra 2017,

                  —

                  so zreteľom na skutočnosť, že Rada prijala 13. novembra 2017 smernice na rokovania o tejto dohode,

                  —

                  so zreteľom na spoločné vyhlásenie z 25. zasadnutia Spoločného parlamentného výboru EÚ – Čile z 22. januára 2018,

                  —

                  so zreteľom na svoje odporúčanie Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť zo 14. septembra 2017 týkajúce sa rokovaní o modernizácii obchodného piliera dohody o pridružení medzi EÚ a Čile (1),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2017 o politických vzťahoch EÚ s Latinskou Amerikou (2),

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie fóra občianskej spoločnosti EÚ a CELAC z 11. mája 2015 s názvom Rovnosť, práva a demokratická účasť pre národy Európy a Latinskej Ameriky a Karibiku,

                  —

                  so zreteľom na článok 108 ods. 4 a článok 52 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0158/2018),

                  A.

                  keďže Čile a EÚ spájajú spoločné hodnoty a úzke kultúrne, hospodárske a politické väzby;

                  B.

                  keďže Čile a EÚ sú blízkymi partnermi pri riešení regionálnych a globálnych výziev, ako sú zmena klímy, medzinárodná bezpečnosť, trvalo udržateľný rozvoj a globálna správa;

                  C.

                  keďže Čile je silným zástancom demokracie a ľudských práv, voľného a otvoreného obchodu a multilateralizmu; keďže je aj hlavným členom Tichomorskej aliancie, Organizácie amerických štátov (OAS) a Únie juhoamerických národov (UNASUR), a zároveň členom krajín s vysokými príjmami a OECD;

                  D.

                  keďže Čile zohráva významnú úlohu v regionálnych záležitostiach, napríklad ako ručiteľ v mierovom procese v Kolumbii a v rozhovoroch medzi venezuelskou vládou a opozíciou v Santo Domingu; keďže Čile odstúpilo z venezuelských rozhovorov, keďže neboli dosiahnuté minimálne podmienky pre demokratické prezidentské voľby a inštitucionálnu normalizáciu;

                  E.

                  keďže rámcová dohodu o účasti Čile na operáciách krízového riadenia EÚ platí od januára 2014; keďže Čile sa podieľa na operácii EUFOR ALTHEA v Bosne a Hercegovine, ako aj na viacerých mierových operáciách OSN, čo odráža jej záväzok dosiahnuť globálny mier a bezpečnosť;

                  F.

                  keďže nedávne parlamentné a prezidentské voľby opätovne potvrdili stabilný vyspelý charakter čilskej demokracie; keďže Čile profituje zo silného hospodárskeho rastu a je jedným z najrýchlejšie rastúcich hospodárstiev Južnej Ameriky v posledných desaťročiach; keďže v krajine stále prebieha reformné úsilie;

                  G.

                  keďže nedávna dekriminalizácia potratov za určitých okolností preukázala zvýšenú otvorenosť čilskej spoločnosti voči posilneniu postavenia žien a dievčat;

                  H.

                  keďže v indexe ľudského rozvoja v roku 2016 sa Čile umiestnilo v kategórii veľmi vysokého ľudského rozvoja a dosiahlo najvyššiu priečku z krajín Latinskej Ameriky a 38. miesto v celosvetovom porovnaní, čo je vyššie umiestnenie, ako dosiahlo sedem členských štátov EÚ;

                  I.

                  keďže súčasná dohoda o pridružení medzi EÚ a Čile bola zásadným faktorom pre prehĺbenie politických vzťahov a výrazné posilnenie obchodných a investičných tokov; keďže nepretržité dodržiavanie zásad právneho štátu a stabilného právneho a politického rámca umožňuje Čile aj EÚ slobodu podnikania a podporuje primerané investície v prostredí, ktoré zahŕňa záruky zásady právnej istoty;

                  J.

                  keďže EÚ a Čile v posledných rokoch uzatvorili ambicióznejšie a komplexnejšie dohody s inými partnermi; keďže modernizácia dohody o pridružení medzi EÚ a Čile má preto potenciál výrazne prehĺbiť existujúci vzájomný vzťah vrátane vzťahov v oblastiach zahraničných vecí a bezpečnosti;

                  K.

                  keďže budúca dohoda o pridružení medzi EÚ a Čile musí v plnej miere zohľadňovať transformačnú povahu programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 a úlohu medzinárodnej rozvojovej spolupráce pri dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja;

                  L.

                  keďže prostredníctvom aktualizovanej dohody o pridružení spolu s dohodami s Mexikom a Mercosurom, ktoré sa v súčasnosti (opätovne) prerokúvajú, by sa posilnila úloha EÚ ako kľúčového spojenca Latinskej Ameriky v čase, keď sa iné subjekty, napríklad Čína a Rusko, čoraz viac snažia získať väčší vplyv v regióne;

                  M.

                  keďže Spoločný parlamentný výbor EÚ – Čile (SPV) opakovane vyjadril svoju podporu modernizácii dohody o pridružení, najnovšie v spoločnom vyhlásení, ktoré bolo prijaté na jeho 25. schôdzi 22. januára 2018;

                  1.

                  predkladá Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie / vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) tieto odporúčania:

                        Všeobecné zásady

                              a)

                              výrazne posilniť spoluprácu medzi Čile a EÚ, dvoch podobne zmýšľajúcich partnerov v prostredí novej neistoty v medzinárodných vzťahoch, a to na základe našich spoločných hodnôt a zásad demokracie, boja proti zmene klímy, zabezpečenia rodovej rovnosti, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd;

                              b)

                              zabezpečiť, aby bola modernizovaná dohoda s Čile ambiciózna, komplexná a vyvážená, a aby prinášala občanom, podnikom a hospodárstvam oboch strán hmatateľné výhody; zaistiť, aby bola priekopníkom medzi najvyspelejšími dohodami, ktoré EÚ uzatvorila s tretími krajinami;

                              c)

                              posilniť rozmer ľudských práv v rámci spolupráce medzi EÚ a Čile v súvislosti so stratégiou EÚ a Čile v oblasti ľudských práv na obdobie rokov 2016 až 2020; začleniť spoločný záväzok k ochrane a presadzovaniu ľudských práv, základných slobôd, rodovej rovnosti a práv menšín, ako je LGBTI komunita, a pôvodného obyvateľstva, s vykonateľnými mechanizmami v oblasti monitorovania, podávania pravidelných správ a urovnávania sporov; povzbudiť Čile, aby našlo riešenie záležitostí s domorodými Mapučmi a ďalšími pôvodnými obyvateľmi; pokračovať v postupe začleňovania doložky o ľudských právach do všetkých budúcich dohôd o pridružení; pokračovať v pravidelnom dialógu medzi EÚ a Čile o ľudských právach s cieľom posilniť inštitucionálny rámec a verejné politiky na podporu ľudských práv, a to aj prostredníctvom multilaterálnej spolupráce;

                              d)

                              nabádať Čile na zabezpečenie náležitého zákonného procesu a spravodlivých súdnych konaní v plnom súlade s medzinárodnými normami;

                              e)

                              zamerať sa na podporu udržateľného sociálno-ekonomického rozvoja, boj proti chudobe a znižovanie nerovnosti vzhľadom na záväzok Čile dosiahnuť ciele trvalo udržateľného rozvoja v rámci Agendy 2030;

                              f)

                              podporiť Čile pri zlepšovaní vzdelávacích noriem a vzdelávacích programov a pritom zabezpečiť, aby ľudia s najnižšími príjmami mali úplný prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu; posilniť prepojenie medzi univerzitami a trhom práce prekonaním nesúladu v oblasti zručností a podporou zamestnanosti mladých ľudí;

                              g)

                              podporiť ochranu sociálnych a environmentálnych práv a zabezpečiť účinné vykonávanie dohovorov MOP a odstránenie nútenej a detskej práce;

                        Multilateralizmus a regionálna a medzinárodná spolupráca

                              h)

                              posilniť dialóg a spoluprácu v oblasti regionálnych a globálnych výziev, ako sú organizovaný zločin, obchodovanie s drogami, rastúca nerovnosť, migrácia, terorizmus a zmena klímy, ako aj vykonávanie Agendy 2030; podporiť spoluprácu medzi EÚ a Čile v otázke riadenia migrácie a vytvoriť mechanizmy readmisie, a to aj pre osoby bez štátnej príslušnosti a štátnych príslušníkov tretích krajín;

                              i)

                              pripomenúť význam multilaterálneho programu a toho, že žiadne bilaterálne rokovanie nesmie ohroziť ambíciu dosiahnuť pokrok multilaterálne;

                              j)

                              prispievať k posilňovaniu multilateralizmu a medzinárodnej spolupráce v záujme podpory medzinárodnej bezpečnosti a účinného riešenia celosvetových výziev; posilniť koordináciu postojov oboch strán v medzinárodných organizáciách a na medzinárodných fórach;

                              k)

                              povzbudiť Čile, aby naďalej podporovalo regionálnu integráciu a spoluprácu, predovšetkým Tichomorskú alianciu, vzhľadom na jej povzbudivé výsledky ako skutočnej a aktívnej hnacej sily hospodárskej integrácie medzi členmi regiónu, ale aj UNASUR a Spoločenstvo štátov Latinskej Ameriky a Karibiku (CELAC); preskúmať, či by mohla EÚ získala štatút pozorovateľa v Tichomorskej aliancii;

                        Politický dialóg a spolupráca

                              l)

                              umožniť zmysluplný pravidelný dialóg o všetkých relevantných otázkach, pričom budú použité a rozšírené existujúce formáty; zmobilizovať dostupné zdroje prostredníctvom nástroja partnerstva v záujme dosiahnutia strategických cieľov;

                              m)

                              zabezpečiť úzku spoluprácu v oblasti bezpečnosti a obrany, najmä pokiaľ ide o predchádzanie konfliktom, krízové riadenie, námornú bezpečnosť, odzbrojenie a nešírenie jadrových zbraní; umožniť posilnenú účasť Čile na misiách a operáciách v spoločnej bezpečnostnej a obrannej politike EÚ (SBOP);

                              n)

                              umožniť väčšiu spoluprácu v oblasti boja proti terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a počítačovej kriminalite, ako aj pri predchádzaní radikalizácii a boji proti cezhraničnej trestnej činnosti, bez toho, aby boli ohrozené občianske slobody a základné práva; prijať opatrenia v súvislosti s celosvetovým bojom proti terorizmu zintenzívnením mechanizmov, opatrení a orgánov celosvetovej a regionálnej spolupráce v súlade s medzinárodným právom a zásadami Charty Organizácie Spojených národov;

                              o)

                              posilniť spoluprácu v oblasti boja proti korupcii, prania špinavých peňazí a daňových únikov; zahrnúť ustanovenia týkajúce sa dobrej správy daňových záležitostí a noriem transparentnosti, ktoré opätovne potvrdzujú záväzok strán vykonávať medzinárodné normy v oblasti boja proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a proti daňovým únikom;

                              p)

                              pripomenúť, že korupcia ohrozuje ľudské práva, rovnosť, sociálnu spravodlivosť, obchod a spravodlivú hospodársku súťaž, a tým bráni hospodárskemu rastu; zahrnúť osobitné časti uvádzajúce jasné a pevné záväzky a opatrenia v oblasti boja proti všetkým formám korupcie a uplatňovať medzinárodné normy a multilaterálne protikorupčné dohovory;

                              q)

                              uľahčiť mobilitu medzi EÚ a Čile; posilniť mládežnícke a študentské výmeny a štipendijné programy a kurzy odbornej prípravy aj prostredníctvom programu Erasmus +; vyvinúť ďalšie úsilie zamerané na úplné vzájomné uznávanie akademických kvalifikácií a modernizáciu, prístupnosť a internacionalizáciu vysokoškolského vzdelávania;

                              r)

                              podporovať prenos vedeckých a technologických poznatkov a zintenzívniť spoluprácu v oblasti výskumu a spolupráce, a to pri plnom využívaní existujúcich programov, ako je Horizont 2020;

                              s)

                              podporovať a posilňovať vzťahy v oblasti medzinárodnej spolupráce na základe memoranda o porozumení týkajúceho sa medzinárodnej spolupráce, ktoré bolo podpísané v roku 2015; vytvoriť inovatívne mechanizmy, ktoré rozšíria a posilnia trojstrannú a regionálnu spoluprácu s tretími stranami v rámci Latinskej Ameriky aj mimo nej prostredníctvom programov, ako je EUROsociAL+ a Euroclima+, ako aj spoluprácu, pokiaľ ide o protidrogovú politiku, napríklad COPOLAD;

                              t)

                              vytvoriť metodiku pre preukázanie účinkov modernizovanej dohody na mužov a ženy a využiť príslušné výsledky ako základ pre navrhnutie politík na dosiahnutie rodovej rovnováhy;

                              u)

                              opätovne potvrdiť spoločný záväzok týkajúci sa Parížskej dohody o zmene klímy a Agendy 2030 a zabezpečiť úzku spoluprácu medzi EÚ a Čile v oblasti ochrany životného prostredia a boja proti zmene klímy; posilniť partnerstvo v oblasti technickej a politickej spolupráce v kľúčových environmentálnych oblastiach vrátane emisií CO2 v medzinárodnej doprave, zachovania biodiverzity a trvalo udržateľnej výroby a spotreby; podporiť posilnenie spolupráce v oblasti obehového hospodárstva s cieľom zlepšiť efektívnosť využívania zdrojov, trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov, ekologické inovácie a hospodárenie s vodami; zvýšiť podporu projektov zameraných na zmiernenie účinkov zmeny klímy;

                              v)

                              posilniť spoluprácu v oblasti výskumu a rozvoja, ako aj využívania programu EÚ Copernicus v oblasti satelitných údajov získaných pozorovaním Zeme na environmentálne účely;

                              w)

                              posilniť kultúrnu spoluprácu a podporiť diaspóru v Čile aj EÚ s cieľom napomáhať zahraničné investície v EÚ aj Čile;

                              x)

                              opätovne potvrdiť prístup k vode ako ľudské právo;

                        Inštitucionálne ustanovenia

                              y)

                              zabezpečiť, aby bola dohoda o pridružení vytvorená na základe silnej parlamentnej účasti, a to posilnením súčasných ustanovení a mechanizmov spolupráce s cieľom umožniť výraznejší príspevok k jej vykonávaniu a kontrolu jej vykonávania, najmä prostredníctvom existujúceho medziparlamentného formátu spoločného parlamentného výboru; zaistiť, aby spoločný parlamentný výbor mohol žiadať relevantné informácie o vykonávaní dohody o pridružení;

                              z)

                              zabezpečiť primerané zapojenie občianskej spoločnosti počas rokovaní aj vo fáze vykonávania dohody o pridružení vrátane, nie však výlučne, v rámci zmiešaného poradného výboru; zdôrazňuje potrebu vytvorenia inštitucionalizovaného mechanizmu, aby bol umožnený politický dialóg, do ktorého budú zapojené organizácie občianskej spoločnosti v oboch regiónoch;

                              aa)

                              informovať Európsky parlament ihneď a v plnom rozsahu vo všetkých fázach rokovaní v súlade s článkom 218 ods. 10 ZFEÚ; zahŕňa to aj poskytnutie textov, o ktorých sa rokuje, a zápisníc z každého kola rokovaní Európskemu parlamentu; v tejto súvislosti víta rozhodnutie Rady z 22. januára 2018 zverejniť rokovací mandát udelený Komisii a PK/VP v novembri 2017;

                              ab)

                              vnímať nedávne uverejnenie smerníc na rokovania ako dôležitý precedens a zaviazať sa zverejniť všetky smernice na rokovania pre medzinárodné dohody v budúcnosti;

                              ac)

                              urýchliť rokovania o dohode o pridružení s cieľom umožniť jej ratifikáciu Európskym parlamentom ešte pred koncom súčasného európskeho volebného obdobia;

                              ad)

                              na všetkých úrovniach zabezpečiť dodržiavanie dlhoročného postupu, podľa ktorého sa nová dohoda predbežne neuplatňuje, kým Európsky parlament neudelí svoj súhlas;

                  2.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie / vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a prezidentovi, vláde a parlamentu Čilskej republiky.

         (1)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0354.

         (2)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0345.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 17. januára 2020 o prístupe k rozdeľovaniu dividend (ECB/2020/1)2020/C 30/01

text:
               29.1.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 30/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      zo 17. januára 2020
      o prístupe k rozdeľovaniu dividend
      (ECB/2020/1)
      (2020/C 30/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 6 a článok 132,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 34,
      so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,
      so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci JMD) (ECB/2014/17) (2),
      keďže:
      Je potrebné, aby úverové inštitúcie pokračovali v príprave na včasné a úplné uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (3) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4), a aby sa pripravili na uplynutie prechodného obdobia zavedeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2395 (5) s cieľom zmierniť potencionálne významný negatívny vplyv na vlastný kapitál Tier 1 vyplývajúci z účtovania očakávaných úverových strát podľa IFRS 9 v náročnom makroekonomickom a finančnom prostredí, ktoré vytvára tlak na ziskovosť úverových inštitúcií a v dôsledku toho na ich schopnosť vytvoriť si kapitálovú základňu. Okrem toho, keďže úverové inštitúcie potrebujú financovať hospodárstvo, súčasťou spoľahlivého bankového systému a primeraného riadenia rizika je konzervatívny prístup k rozdeľovaniu dividend. Mala by sa použiť rovnaká metóda, aká bola stanovená v odporúčaní Európskej centrálnej banky ECB/2019/1 (6),
      PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         I.

                  1.

                  Úverové inštitúcie by mali prijať politiky týkajúce sa dividend, ktoré budú používať konzervatívne a prudenciálne predpoklady tak, aby po každom rozdelení dividend spĺňali platné kapitálové požiadavky a požiadavky vyplývajúce z výsledkov postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (SREP).

                              a)

                              Povinnosťou úverových inštitúcií je neustále spĺňať platné minimálne kapitálové požiadavky (požiadavky piliera 1). Ten zahŕňa podiel vlastného kapitálu Tier 1 vo výške 4,5 %, podiel kapitálu Tier 1 vo výške 6 % a celkový podiel kapitálu vo výške 8 %, ako sa uvádza v článku 92 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                              b)

                              Okrem toho, povinnosťou úverových inštitúcií je neustále spĺňať kapitálové požiadavky, ktoré sú uložené rozhodnutím prijatým v rámci SREP v zmysle článku 16 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 a to nad rámec požiadaviek piliera 1 („požiadavky piliera 2“).

                              c)

                              Povinnosťou úverových inštitúcií je tiež spĺňať požiadavku na kombinovaný vankúš ustanovenú v článku 128 ods. 6 smernice 2013/36/EÚ.

                              d)

                              Povinnosťou úverových inštitúcií je tiež spĺňať v plnom rozsahu (7) požiadavku na podiel vlastného kapitálu Tier 1, na podiel kapitálu Tier 1 a na celkový podiel kapitálu k ustanovenému dátumu úplného zavedenia. To znamená uplatňovanie uvedených podielov v plnom rozsahu po uplatnení prechodných ustanovení, ako aj požiadavky na kombinovaný vankúš vymedzenej v článku 128 ods. 6 smernice 2013/36/EÚ. Prechodné ustanovenia sú ustanovené v hlave XI smernice 2013/36/EÚ a v časti desať nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                              e)

                              Úverové inštitúcie, ktoré sa rozhodli uplatňovať dojednania podľa nariadenia (EÚ) 2017/2395 počas prechodného obdobia sú tiež povinné spĺňať v plnom rozsahu požiadavku na podiel vlastného kapitálu Tier 1 ku koncu prechodného obdobia ustanoveného uvedeným nariadením.

                        Tieto požiadavky sa majú splniť na konsolidovanej a prípadne na subkonsolidovanej úrovni, ako aj na individuálnom základe, pokiaľ nebolo upustené od uplatňovania prudenciálnych požiadaviek na individuálnom základe, ako sa uvádza v článkoch 7 a 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                  2.

                  Pokiaľ ide o výplatu dividend úverovými inštitúciami (8) za finančný rok 2019 v roku 2020, ECB odporúča:

                              a)

                              Kategória 1: Úverové inštitúcie, ktoré i) spĺňajú platné kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c), a ii) k 31. decembru 2019 dosiahli výšku podielov v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odsekoch 1 písm. d) a 1 písm. e), by mali rozdeliť svoj čistý zisk v podobe dividend konzervatívnym spôsobom, aby boli naďalej schopné plniť všetky uvedené požiadavky a požiadavky vyplývajúce z výsledkov SREP, hoci aj v prípade zhoršených hospodárskych a finančných podmienok;

                              b)

                              Kategória 2: Úverové inštitúcie, ktoré spĺňajú platné kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c) k 31. decembru 2019, ale ktoré k 31. decembru 2019 nedosiahli výšku podielov v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odsekoch 1 písm. d) a 1 písm. e), by mali rozdeliť svoj čistý zisk v podobe dividend len konzervatívnym spôsobom, aby boli naďalej schopné plniť všetky uvedené požiadavky a požiadavky vyplývajúce z výsledkov SREP, hoci aj v prípade zhoršených hospodárskych a finančných podmienok. Navyše by mali v zásade vyplácať dividendy len v takom rozsahu, aby bola tiež splnená požiadavka ustanovená v odseku 1 písm. d), alebo aby bola prinajmenšom zabezpečená priamočiara (9) cesta smerom k splneniu požadovaných kapitálových požiadaviek v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. e), a k požiadavkám vyplývajúcim z výsledkov SREP;

                              c)

                              Kategória 3: Úverové inštitúcie, ktoré porušujú kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) alebo c), by v zásade nemali rozdeľovať žiadne dividendy.

                        Úverové inštitúcie, ktoré nie sú schopné postupovať v súlade s týmto usmernením, lebo sú toho názoru, že od nich právne predpisy vyžadujú, aby vyplatili dividendy, by sa mali bez zbytočného odkladu obrátiť na svoje spoločné dohliadacie tímy.
                  Od úverových inštitúcií zaradených do kategórií 1, 2 a 3, ako sú uvedené v odseku 2 písm. a), b) a c), sa tiež očakáva, že budú dodržiavať všeobecné zásady piliera 2. Ak úverová inštitúcia nedodržiava alebo očakáva, že nebude dodržiavať všeobecné zásady piliera 2, mala by sa bez zbytočného odkladu obrátiť na svoj spoločný dohliadací tím. ECB preskúma dôvody, pre ktoré sa výška kapitálu úverovej inštitúcie znížila, alebo sa očakáva, že sa zníži, a rozhodne o prijatí vhodných a primeraných opatrení voči danej inštitúcii.
                  Od inštitúcií sa zároveň očakáva, že vo svojej dividendovej politike a pri riadení kapitálu zohľadnia potenciálny vplyv budúcich zmien v právnom, regulačnom a účtovnom rámci Únie na kapitálové požiadavky. Ak nie je špecificky stanovené inak, budúca úroveň požiadaviek druhého piliera a odporúčaní druhého piliera použitá v kapitálovom plánovaní by mala byť minimálne rovnaká ako súčasná úroveň.

         II.

      Toto odporúčanie je adresované významným dohliadaným subjektom a významným dohliadaným skupinám vymedzeným v článku 2 ods. 16 a 22 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17).

         III.

      Toto odporúčanie je adresované aj príslušným vnútroštátnym a určeným orgánom v súvislosti s menej významnými dohliadanými subjektmi a menej významnými dohliadanými skupinami vymedzenými v článku 2 ods. 7 a 23 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17). Od príslušných vnútroštátnych a určených orgánov sa očakáva, že uplatnia toto odporúčanie na takéto subjekty a skupiny vhodným spôsobom (10).

         Vo Frankfurte nad Mohanom 17. januára 2020

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE

         (1)  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1.

         (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2395 z 12. decembra 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o prechodné dojednania na zmiernenie vplyvu zavedenia IFRS 9 na vlastné zdroje a vplyvu zaobchádzania s veľkou majetkovou angažovanosťou v prípade expozícií voči niektorým subjektom verejného sektora denominovaných v domácej mene ktoréhokoľvek členského štátu (Ú. v. EÚ L 345, 27.12.2017, s. 27).

         (6)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2019/1 zo 7. januára 2019 o prístupe k rozdeľovaniu dividend (Ú. v. EÚ C 11, 11.1.2019, s. 1).

         (7)  Všetky vankúše v plnom rozsahu.

         (8)  Úverové inštitúcie môžu mať rôzne právne formy, napr. formu kótovaných spoločností a spoločností ktoré nie sú akciovými spoločnosťami, akými sú napríklad vzájomné spoločnosti (mutuals), družstvá alebo sporiteľne. Pojem dividenda používaný v tomto odporúčaní označuje každý druh výplaty hotovosti, ktorý podlieha schváleniu valným zhromaždením.

         (9)  V praxi to znamená, že počas zostávajúceho prechodného obdobia by si mali úverové inštitúcie v zásade ponechať ročne najmenej pomernú časť tej časti podielu vlastného kapitálu Tier 1, podielu kapitálu Tier 1 a celkového podielu kapitálu, ktorá im chýba k naplneniu uvedených kapitálových požiadaviek v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. e).

         (10)  Ak sa toto odporúčanie uplatňuje na menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny, ktoré dospeli k záveru, že nie sú schopné postupovať v súlade s týmto usmernením, lebo sú toho názoru, že od nich právne predpisy vyžadujú, aby vyplatili dividendy, mali by sa bez zbytočného odkladu obrátiť na svoje príslušné vnútroštátne orgány.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020 2020/C 282/01

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020
      (2020/C 282/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Belgicko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Belgicku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Belgicka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka vnútorný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Belgicko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých belgických regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí značné riziko, že v Belgicku dôjde k prehlbovaniu regionálnych aj vnútroregionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Belgicko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Belgicko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Belgicku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 1,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). Keďže Belgicko na základe posúdenia spĺňa podmienky pre požadovanú dočasnú odchýlku 0,5 % HDP na základe doložky o štrukturálnych reformách, požadovaná štrukturálna úprava na rok 2019 sa znížila na 0,1 % HDP, čo zodpovedá tomu, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 2,8 %. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Je to závažný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa posudzuje, či Belgicko v roku 2019 dodržalo dlhové kritérium.

                  (13)

                  Federálna vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,9 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 7,5 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 98,6 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň približne 115 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

                  (14)

                  Belgicko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia výšku 2,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí federálny dočasný systém dávok v nezamestnanosti, náhrada príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby, federálna rezerva určená na výdavky súvisiace s krízou, rôzne regionálne príspevky pre podniky alebo jednotlivcov a sektorové dotácie. Vyčíslenie opatrení znižujúcich deficit sa vo všeobecnosti zhoduje s odhadmi Komisie, keď sa zohľadní rozdielne zaobchádzanie s nákladmi na automatické stabilizátory. Belgicko navyše oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia sa týkajú federálnych aj regionálnych záruk za úvery pre spoločnosti a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré podľa odhadov programu stability na rok 2020 predstavujú 11,8 % HDP. Zaviedli sa aj odklady platieb daní, najmä pokiaľ ide o dane z príjmu fyzických a právnických osôb a odklad platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie, ale program stability na rok 2020 ich nevyčísľuje. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Belgicko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie týchto núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (15)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Belgicka v roku 2020 na úrovni –8,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 113,8 % HDP.

                  (16)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Belgicko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy vypracovanej Komisiou celkovo vyplýva, že kritérium deficitu a dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 nie sú dodržané.

                  (17)

                  Belgické orgány prijali v reakcii na pandémiu COVID-19 komplexný balík opatrení na zmiernenie sociálnych a hospodárskych dôsledkov prudkého hospodárskeho poklesu. Na účely nového krátkodobého úveru poskytovaného životaschopným podnikom je dostupná záručná schéma vo výške 50 mld. EUR. Regióny a komunity takisto zaviedli záruky pre preklenovacie a bežné podnikové úvery, podporu likvidity pre podniky vo forme priamych úverov a opatrenia na finančnú podporu podnikov najviac postihnutých krízou spôsobenou pandémiou COVID-19. Splácanie existujúcich hypoték a podnikateľských úverov je možné predĺžiť. Ťažko zasiahnuté podniky môžu využívať dočasné moratórium na konkurzné konanie. V záujme toho, aby čím viac pracovníkov mohlo zotrvať v práci alebo sa do nej vrátiť s cieľom zaistiť kontinuitu činností, sa zaviedli rôzne stimuly. Príspevky na sociálne zabezpečenie a platby daní, ako je daň z pridanej hodnoty alebo daň z príjmov právnických a fyzických osôb, sa môžu v niektorých prípadoch odložiť alebo sa od nich môže upustiť. Federálna vláda zaviedla pre spoločnosti postihnuté krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 režim dočasnej nezamestnanosti z dôvodu vyššej moci so zvýšenou úrovňou dávok. Samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých činnosť bola prerušená aspoň počas siedmich po sebe nasledujúcich dní, majú možnosť využiť mesačnú náhradu príjmu. Postupné znižovanie dávok v nezamestnanosti je dočasne pozastavené. Federálna vláda takisto pripravuje dodatočný súbor opatrení na boj proti platobnej neschopnosti podnikov, ako je oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb a dane z príjmu fyzických osôb na daňový rok 2020.

                  (18)

                  Belgický systém zdravotnej starostlivosti dosahuje v poskytovaní akútnej starostlivosti v nemocniciach dobré výsledky. Pandémia COVID-19 však poukázalo na viaceré nedostatky v odolnosti systému zdravotnej starostlivosti v prípade závažnej krízy v oblasti verejného zdravia.?Vyplýva z toho, že Belgicko čelí štrukturálnemu nedostatku zdravotníckych pracovníkov, ktorý treba riešiť. Zabezpečenie dostatočného množstva kritických zdravotníckeho materiálu vrátane ochranných prostriedkov, najmä pre zdravotníckych pracovníkov a pracovníkov v iných ohrozených povolaniach, zostane aj v blízkej budúcnosti kľúčové. V záujme zabezpečenia účinného riadenia zdravotných kríz, ako je napríklad kríza vyvolaná pandémiou COVID-19, bude mať v krátkodobom a strednodobom horizonte stále zásadný význam stratégia v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá je plne koordinovaná s politikami v oblasti prevencie a dlhodobej starostlivosti. V tejto súvislosti je dôležitým stavebným kameňom bezproblémová implementácia dohody z medzirezortnej konferencie o verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby boli zamestnanci nemocníc a príslušná infraštruktúra (federálna právomoc) počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 dočasne k dispozícii pre zariadenia dlhodobej starostlivosti (komunitná právomoc).

                  (19)

                  Po tom, ako sa v roku 2019 a začiatkom roku 2020 v Belgicku dosiahla rekordne vysoká úroveň zamestnanosti, spôsobila kríza vyvolaná ochorením COVID-19 prudké zastavenie rastu zamestnanosti. Existujúce verejné schémy podpory príjmov v Belgicku, ako napríklad systém dočasnej nezamestnanosti pre zamestnancov a právo na preklenutie prerušenia podnikania pre samostatne zárobkovo činné osoby, poskytujú čiastočnú kompenzáciu za straty príjmu v dôsledku skrátenia pracovného času. Tieto režimy skráteného pracovného času zohrávajú pri znižovaní vplyvu zníženej produkcie na úroveň zamestnanosti významnú úlohu. Napriek tomu sa očakáva v roku 2020 zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 6,6 %. S cieľom predísť tomu, aby sa zvýšenie nezamestnanosti stalo štrukturálnym, bude treba vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie účinnosti existujúcich aktívnych politík trhu práce, ktorá zostáva naďalej nízka, pričom vysoký podiel nezamestnaných, ktorí sa zúčastňujú na aktívnych opatreniach trhu práce, sprevádza nízka úroveň prechodu z nezamestnanosti do zamestnania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu komplexného prístupu pre tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení a ktorí sú pravdepodobne najviac zasiahnutí negatívnymi sociálno-ekonomickými dôsledkami krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Zraniteľné skupiny zahŕňajú najmä osoby s nízkou kvalifikáciou, ľudí s migrantským pôvodom a osoby so zdravotným postihnutím. Daňovo-odvodové zaťaženie práce na všetkých mzdových úrovniach navyše zostáva v priemere vysoké – s výnimkou zamestnancov s veľmi nízkou mzdou (50 % priemernej mzdy). Ide o dôležitú hnaciu silu relatívne vysokých nákladov práce, čo môže mať negatívny vplyv na dopyt po pracovnej sile, najmä pri pracovných miestach s nízkou produktivitou.

                  (20)

                  Mobilita pracovnej sily by sa mala prednostne podporovať v odvetviach, kde je výrazný nedostatok pracovnej sily, vrátane sektora zdravotníctva, odvetvia informačných a komunikačných technológií, ako aj technických a odborných povolaní. S tým sa budú spájať dôležité potreby v oblasti rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie, a zároveň si to bude vyžadovať zvýšenie úrovne účasti dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave, a to aj využívaním období skráteného pracovného času. Existujú obavy, že existujúce schémy stimulov v oblasti odbornej prípravy sa nedostanú k tým, ktorí by z nich mohli mať najväčší prospech, ako sú osoby s nízkou kvalifikáciou, starší pracovníci a ľudia s migrantským pôvodom. Významnou prekážkou sú nedostatočné jazykové znalosti, najmä na dvojjazyčnom trhu práce v Bruseli. Komunity prijímajú opatrenia na zvýšenie záujmu o štúdium v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky, ale stále existuje priestor pre komplexnejšie stratégie na uspokojenie budúceho dopytu na trhu práce. Celková úroveň digitálnych zručností je dobrá, ale stagnuje. Medzi mladými ľuďmi, a najmä medzi mladými ľuďmi s nízkou úrovňou vzdelania, je stupeň digitálnych zručností nižší než priemer Únie a v posledných rokoch sa zhoršuje. Pre zabezpečenie prístupu k vzdelávaniu na diaľku je nevyhnutná dostupnosť primeraného vybavenia a internetového pripojenia pre všetkých študentov spolu s potrebnými programami odbornej prípravy učiteľov a mentorských programov. Je to potrebné aj na zabezpečenie toho, aby sa existujúce nerovnosti vo vzdelávacom systéme v dôsledku krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 ešte neprehĺbili.

                  (21)

                  Belgicko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity firiem vrátane schémy štátnych záruk na úvery a viacerých regionálnych schém oznámených v medziach dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva počas súčasnej pandémie COVID-19. Efektívna a účinná realizácia takýchto schém, a to aj prostredníctvom sprostredkovateľov, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby ich podniky, najmä malé a stredné podniky (MSP) a samostatne zárobkovo činné osoby, mohli v záujme svojej ochrany a rýchlejšej obnovy využívať. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora vrátane sprostredkovateľov.

                  (22)

                  Napriek úsiliu vlády predstavuje administratívne zaťaženie podnikov približne 7 miliárd EUR ročne (1,6 % HDP), z čoho sa väčšina vzťahuje na dodržiavanie daňových predpisov a pracovného práva. Rôzne daňové výdavky zapríčiňujú zložitosť daňového systému. Vedenie mzdovej agendy spoločnosti je zložité, najmä pre spoločnosti, ktoré sa musia vyrovnávať s rôznymi regionálnymi systémami. Podniky čelia čoraz dlhším omeškaniam platieb od verejných orgánov, čo prispieva k zlyhávaniu podnikov a zhoršovaniu podnikateľského prostredia. Vybavenie stavebného povolenia a administratívne postupy zavedenia elektriny a vody trvajú dlho. Proces prevodu vlastníctva patrí k najpomalším a najdrahším v Únii. Vo vstupných požiadavkách v odvetviach remeselníctva/stavebníctva existujú výrazné regionálne rozdiely. Kumulovaný účinok vysokej miery regulácie, vysoké mzdové náklady a nepružnosť pracovného trhu negatívne vplývajú na výsledky maloobchodného sektora. Pravidlá týkajúce sa otváracích hodín v obchodoch, propagácie predaja, zliav a distribučných reťazcov pre lieky bez lekárskeho predpisu majú negatívny vplyv na prevádzkové prostredie maloobchodníkov. Zavádzanie technológie 5G by mohli brzdiť okrem iného prísne environmentálne a zdravotné normy pre ochranu pred žiarením (najmä v Bruseli), ktoré sa v jednotlivých regiónoch líšia, vysoké dane za antény v Bruseli a dlhé lehoty pri udeľovaní povolení na rozmiestňovanie antén. V oblasti platobnej neschopnosti neexistuje pre malé a stredné podniky žiadny osobitný zjednodušený postup mimosúdneho vyrovnania a insolvenčné konania môžu iniciovať len dlžníci. Nedostatočná digitalizácia a nedostatok zdrojov zostávajú pre súdny systém napriek postupnému zlepšovaniu aj naďalej výzvou. Zdĺhavé konania v správnom súdnictve spôsobujú značné oneskorenia v oblasti verejného obstarávania a pri stavebných povoleniach. Kľúčové orgány presadzovania práva v oblastiach dohľadu nad trhom, hospodárskej súťaže a železničnej dopravy nemajú dostatok zamestnancov na plnenie svojich úloh.

                  (23)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem, čo by pomohlo aj pri transformácii priemyslu. Ako sa uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne (NEKP) na obdobie 2021 – 2030, Belgicko má značné investičné potreby v oblasti udržateľnej dopravy, najmä pri riešení otázok preťaženia dopravy a elektrickej mobility. Pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 ohlásili belgické regióny významné viacročné plány dopravnej infraštruktúry. Uskutočňujú sa veľké investície do prímestskej železničnej dopravy okolo Bruselu, návestí a prístavných a cezhraničných železničných spojení. Významne sa investuje aj do infraštruktúry metra, ako aj električkovej a autobusovej dopravy v Bruseli. V rámci NEKP sa určili aj dôležité investičné potreby v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a flexibilnej výroby elektrickej energie, energetických prepojení, inteligentných sietí, skladovania a energetickej efektívnosti s cieľom splniť európske ciele v oblasti energetiky a klímy, dodržať právny záväzok Belgicka úplne prestať využívať jadrovú energiu do roku 2025 a zrenovovať 80 % fondu budov, ktoré boli postavené pred zavedením energetických noriem. Na rozdiel od relatívne vysokej intenzity súkromného výskumu a vývoja je intenzita verejného výskumu a vývoja stále mierne nižšia než vo väčšine členských štátov s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja. Belgicko sa vystavuje riziku, že bude pri zavádzaní technológie 5G zaostávať, keďže neplánuje prideliť prvé pásma 5G v rámci lehôt stanovených v právnych predpisoch Únie. Belgické orgány v marci 2020 spustili verejné konzultácie v súvislosti s dočasnými národnými licenciami na dostupné frekvenčné spektrum v hodnote 200 MHz v pásme 3,6 až 3,8 GHz ako dočasné riešenie. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Belgicku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Belgicku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (24)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny uvedené v tomto odporúčaní („odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie COVID-19 a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. Zahŕňa to odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (25)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Belgicko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (26)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Belgicko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a koordinované s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, pričom by sa malo zohľadniť politické usmernenie Euroskupiny.

                  (27)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

                  (28)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  prijať všetky potrebné opatrenia, v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu, potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby, a zároveň zvyšovať mieru investícií. Posilniť celkovú odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť dodávky kritického zdravotníckeho materiálu.

                  2.

                  Zmierniť vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na zamestnanosť a na sociálnu situáciu, a to najmä presadzovaním účinných aktívnych opatrení na trhu práce a podporou rozvoja zručností.

                  3.

                  Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení, ktorých cieľom je poskytovať likviditu a pomáhať tak MSP a samostatne zárobkovo činným osobám, a zlepšiť podnikateľské prostredie. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na infraštruktúru pre udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, obehové hospodárstvo, digitálnu infraštruktúru, ako sú siete 5G a gigabitové siete, ako aj na výskum a inovácie.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh, (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 1.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19, (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 zo 4. marca 2021 týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE)

text:
               8.3.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 80/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2021/402
      zo 4. marca 2021
      týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 a výnimočné opatrenia potrebné na obmedzenie šírenia vírusu a ochranu životov spôsobili v Európskej únii veľký a dlhodobý hospodársky šok. V treťom štvrťroku 2020 bol HDP EÚ v porovnaní s tým istým štvrťrokom predchádzajúceho roka nižší takmer o 4,2 %. Od druhého polroka 2020 nastalo výrazné, avšak neúplné oživenie. Očakáva sa, že opätovný nárast infekcií povedie k miernemu poklesu a zotavenie sa oddiali do druhého polroka 2021 (1).

                  (2)

                  Politická reakcia na pandémiu COVID-19 na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ zohrala kľúčovú úlohu pri zmiernení sociálno-ekonomického dosahu pandémie COVID-19. Využívanie režimov skráteného pracovného času a podobných opatrení na udržanie pracovných miest doteraz pomohlo obmedziť nárast nezamestnanosti v pomere k poklesu ekonomickej činnosti. Na úrovni EÚ sa miera nezamestnanosti medzi prvým a tretím štvrťrokom 2020 zvýšila o menej ako jeden percentuálny bod. Politiky ťažili z flexibilného financovania z európskych štrukturálnych a investičných fondov v rámci investičných iniciatív v reakcii na koronavírus (CRII (2) a CRII Plus (3)) a z európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) (4).

                  (3)

                  Pokiaľ ide o budúcnosť, zmeny modelov spotreby vyvolané krízou a dvojaká ekologická a digitálna transformácia, ktorú podporuje Európska zelená dohoda (5) a európska digitálna stratégia (6), zmenia naše hospodárstva. Niektoré odvetvia môžu na úplné zotavenie potrebovať určitý čas alebo sa nemusia zotaviť vôbec a podniky sa môžu na konci krízy ocitnúť vo finančných ťažkostiach (7). Hoci Európska zelená dohoda je hnacou silou našej stratégie rastu a očakáva sa, že prechod na zelenšiu ekonomiku vytvorí do roku 2050 v celej EÚ až 2 milióny dodatočných pracovných miest (8), hrozí, že pracovné miesta v určitých odvetviach a regiónoch budú zrušené. Tento vývoj by mohol viesť v krátkodobom horizonte k nárastu nezamestnanosti, zatiaľ čo vytváranie nových kvalitných pracovných miest môže trvať určitý čas v závislosti od ekonomického výhľadu a dostupnosti kvalifikovanej pracovnej sily. Rastúca nezamestnanosť a zvýšená neaktivita by znamenali stratu zručností, čo by mohlo mať stigmatizujúci účinok na dotknutých jednotlivcov a hospodárstvo ako celok. Bez účinných opatrení na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu hrozí, že nezamestnanosť sa stane trvalou.

                  (4)

                  Je pravdepodobné, že ak nedôjde k primeranej politickej reakcii, najvyššiu cenu zaplatia mladí ľudia. Miera nezamestnanosti mladých ľudí sa v porovnaní so všeobecnou mierou nezamestnanosti medzi prvým a tretím štvrťrokom 2020 (9) zvýšila trojnásobne. Oneskorený vstup na trh práce by mohol túto generáciu poznačiť na niekoľko rokov.

                  (5)

                  Kríza pravdepodobne nepriaznivo ovplyvní aj situáciu na trhu práce, pokiaľ ide o skupiny, ktoré sú znevýhodnené alebo nedostatočne zastúpené na trhu práce, ako sú ženy, starší pracovníci, nízkokvalifikované osoby, osoby so zdravotným postihnutím, osoby žijúce vo vidieckych a vzdialených regiónoch, LGBTIQ osoby, Rómovia a iné etnické alebo rasové menšiny, ktorým osobitne hrozí vylúčenie alebo diskriminácia, ako aj osoby s migrantským pôvodom. Hoci priemerná miera zamestnanosti žien v EÚ je v súčasnosti vyššia ako kedykoľvek predtým, mnohé ženy stále čelia prekážkam, keď chcú vstúpiť na trh práce a udržať sa na ňom, a miera zamestnanosti žien by sa mala zlepšiť (10).

                  (6)

                  Na postupný prechod od núdzových opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou k opatreniam potrebným na uľahčenie procesu prerozdelenia pracovnej sily a kapitálu v rámci obnovy je potrebný strategický prístup na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. EÚ a členské štáty by mali konať spoločne s cieľom podporiť dynamické a inkluzívne oživenie hospodárstva sprevádzané tvorbou veľkého počtu pracovných miest a uľahčiť zelenú a digitálnu transformáciu na európskom trhu práce. Pozornosť by sa mala venovať rizikám postupného ukončenia núdzových opatrení bez toho, aby boli zavedené účinné nové politiky na podporu pracovníkov a podnikov počas oživenia.

                  (7)

                  Na podporu zmien postavenia na trhu práce v súvislosti s oživením a dvojakou transformáciou je potrebný ucelený súbor aktívnych politík trhu práce, ktorý pozostáva z dočasných stimulov na prijímanie do zamestnania a na zmenu pracovného miesta, politík v oblasti zručností a lepších služieb zamestnanosti (ďalej len „účinná aktívna podpora zamestnanosti“ alebo opatrenia EASE) s plným využitím dostupných finančných prostriedkov EÚ na tento účel.

                  (8)

                  Včasná a dobre navrhnutá podpora zamestnanosti môže byť prínosom pre pracovníkov a podniky, ako aj pre hospodárstvo a spoločnosť ako celok. Ak sú pracovníci v ekonomických odvetviach zasiahnutých krízou včas a aktívne podporovaní, je pravdepodobnejšie, že si nájdu kvalitné pracovné miesta v rozvíjajúcich sa odvetviach, ako sú zelené a digitálne odvetvia, alebo v odvetviach s inovačnými obchodnými modelmi, ale aj v sociálnom hospodárstve a v odvetviach, v ktorých chýba kvalifikovaná pracovná sila, ako sú odvetvia zdravotníctva a starostlivosti.

                  (9)

                  Dočasné stimuly na prijímanie do zamestnania na trhu práce môžu počas počiatočných fáz oživenia účinne podporovať vytváranie kvalitných pracovných miest v kontexte utlmeného hospodárskeho rastu. Mali by byť cielené a navrhnuté tak, aby uľahčovali zmenu pracovného miesta a vytváranie pracovných miest, ktoré by bez týchto stimulov nevznikli. Medzi cieľové skupiny môžu patriť zraniteľné a nedostatočne zastúpené skupiny obyvateľstva vrátane mladých ľudí vstupujúcich na trh práce. Najmä podpora učňovskej prípravy môže účinne rozvíjať zručnosti požadované na trhu práce a pomôcť mladým ľuďom nájsť si zamestnanie. Okrem toho stimuly na zmenu pracovného miesta, ktoré podporujú nových zamestnávateľov, aby prijímali pracovníkov, ktorým hrozí prepustenie, môžu prispieť k zmierneniu týchto zmien a zvýšeniu ponuky zručností v rozvíjajúcich sa odvetviach. Podpora podnikania s osobitným zameraním na mládež, ženy a sociálnych podnikateľov môže užitočne dopĺňať takéto opatrenia vrátane podpory, ktorá im pomôže riešiť niektoré z najväčších výziev MSP, ako sú regulačné povinnosti, oneskorené platby a prístup k financovaniu.

                  (10)

                  Z ekonomickej literatúry vyplýva, že stimuly na prijímanie do zamestnania môžu priniesť väčší priemerný nárast zamestnanosti než iné druhy aktívnych politík trhu práce. Spolu s programami odbornej prípravy majú najväčšie strednodobé až dlhodobé účinky, pretože zlepšujú zamestnateľnosť pracovníkov a ich zručnosti. Stimuly na prijímanie do zamestnania a na zmenu pracovného miesta spojené s odbornou prípravou na pracovisku môžu byť účinnejšie pri poskytovaní zručností relevantných pre trh práce než iné formy odbornej prípravy. Riziko, že tieto stimuly by mohli prispieť k pracovným miestam, ktoré by sa vytvorili tak či tak, možno zmierniť prostredníctvom zacielenia, monitorovania ustanovení a požiadaviek na zachovanie zamestnania. Okrem toho je toto riziko nižšie v kontexte krízy, keď je pravdepodobnejšie, že opatrenia týkajúce sa prijímania do zamestnania a rekvalifikácie budú mať pozitívny vplyv (11).

                  (11)

                  Príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu zamerané na potreby trhu práce môžu byť prínosom pre všetky firmy a pracovníkov, najmä pre tých, ktorí boli prepustení alebo ktorým hrozí prepustenie v súvislosti s významnými štrukturálnymi zmenami na trhoch práce. Tieto opatrenia by mali byť založené na informovanosti pre relevantnú oblasť zručností a individualizovanom prístupe, čím sa zabezpečí, aby pracovníci mali prístup k individuálnym nárokom na odbornú prípravu. Okrem podpory partnerstiev medzi verejnými a súkromnými subjektmi môžu dôležitú úlohu zohrávať krátke kurzy odbornej prípravy, ktoré sa môžu osvedčiť mikrocertifikátmi.

                  (12)

                  Účinné politiky na podporu zmeny pracovného miesta by mali sprevádzať dobre fungujúce služby zamestnanosti s posilnenou inštitucionálnou kapacitou, ktoré sú schopné uchádzačom o zamestnanie poskytovať individualizovanú podporu, a to aj prostredníctvom intenzívnejšieho využívania digitálnych nástrojov.

                  (13)

                  Európsky rámec pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (12) a rámec kvality pre stáže (13) poskytujú usmernenia a najlepšie postupy, ktoré sa v súvislosti s oživením stanú ešte dôležitejšími. Pri poskytovaní učňovskej prípravy by sa mali podporovať najmä malé a stredné podniky (MSP), a to prípadne aj prostredníctvom dočasných bonusov za prijatie do zamestnania alebo zníženia nákladov práce.

                  (14)

                  Sociálni partneri musia pri obnove našich hospodárstiev k lepšiemu zohrávať kľúčovú úlohu a prostredníctvom dialógu zároveň prispievať k riešeniu dôsledkov pandémie na zamestnanosť a sociálnu situáciu, ako aj výziev spojených s dvojakou transformáciou. Rámec kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie podporuje okrem iného ich zapojenie do reštrukturalizačných operácií, do predvídania zmien a do identifikácie potrieb v oblasti zručností.

                  (15)

                  V kontexte reštrukturalizácie podnikov bude rozhodujúce zjednodušenie prerozdelenia pracovnej sily. Smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 (14) sa zabezpečuje, aby životaschopné podniky, ktoré majú finančné ťažkosti, mali prístup k účinným nástrojom včasného varovania a rámcom preventívnej reštrukturalizácie, aby mohli naďalej fungovať. V rámci kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie (15) sa opisujú osvedčené postupy na predvídanie potrieb v oblasti zručností a odbornej prípravy v procesoch reštrukturalizácie podnikov.

                  (16)

                  Cieľom novej priemyselnej stratégie pre Európu (16) je vybudovať celosvetovo konkurencieschopný, klimaticky neutrálny, čistý, obehový a digitalizovaný európsky priemysel. Táto stratégia sa týka európskych priemyselných ekosystémov, ktoré zahŕňajú všetky subjekty pôsobiace v hodnotovom reťazci: od podnikov po akademickú obec, výskumné subjekty, poskytovateľov služieb a dodávateľov. Identifikácia ekosystémov môže poskytnúť užitočný rámec na mapovanie potrieb v oblasti zručností.

                  (17)

                  Podľa Európskeho piliera sociálnych práv má každý právo na podporu zlepšenia vyhliadok na zamestnanie alebo samostatnú zárobkovú činnosť vrátane podpory pri hľadaní zamestnania a odbornej príprave, pričom podmienky zamestnávania by mali spĺňať kritériá kvality (17).

                  (18)

                  Podpora inkluzívnosti si vyžaduje poskytovanie rovnakých príležitostí pri zmenách postavenia na trhu práce bez ohľadu na pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, náboženské vyznanie alebo presvedčenie, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu. Pozornosť by sa mala naďalej zameriavať na dospelých s nízkou kvalifikáciou/úrovňou zručností a osoby s migrantským pôvodom. Podobne by sa nemalo zabudnúť na žiadne oblasti, od veľkých miest po vidiecke, pobrežné alebo vzdialené regióny v celej EÚ vrátane najvzdialenejších regiónov.

                  (19)

                  Vzhľadom na osobitné ťažkosti, ktorým čelia mladí ľudia v celej EÚ, bol prijatý balík na podporu zamestnanosti mladých ľudí (18) s cieľom poskytnúť im odrazový mostík, a prispieť tak k ich stabilnej integrácii na trhu práce. V reakcii na to členské štáty prijali dve odporúčania Rady na posilnenie záruky pre mladých ľudí (19), ako aj odborného vzdelávania a prípravy (20) a v súčasnosti ich vykonávajú.

                  (20)

                  Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (21) obsahuje komplexný plán, ktorý pomáha rozvíjať lepšie zručnosti a zvyšuje ich počet s cieľom uľahčiť prispôsobenie sa meniacemu sa trhu práce. Okrem toho sa v rámci Paktu o zručnostiach (22) vyzývajú verejné a súkromné organizácie, aby spojili svoje sily a prijali konkrétne opatrenia na zvýšenie zručností a rekvalifikáciu ľudí v Európe.

                  (21)

                  Politické balíky opatrení EASE budú v celkovom kontexte udržateľných verejných financií najúčinnejšie, ak budú podporené správnymi rámcovými podmienkami vrátane moderných inštitúcií trhu práce, odstránenia prekážok brániacich investíciám, vstupu, rastu a odchodu firiem, účinného systému daňových výhod, dobre fungujúcej verejnej správy. Vykonávanie súvisiacich odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala Rada v rámci európskeho semestra, je o to dôležitejšie na podporu oživenia hospodárstva a zabezpečenie jeho trvalých účinkov.

                  (22)

                  Riešenie výziev na trhu práce v súvislosti s oživením a dvojakou transformáciou si vyžaduje vyčlenenie primeraných zdrojov na financovanie opatrení EASE. Horizontálnou zásadou je, že členské štáty musia zabezpečiť, aby nedochádzalo k dvojitému financovaniu z programov a nástrojov Únie. Takisto musia zabezpečiť, aby tieto podporné opatrenia boli navrhnuté tak, aby v prípade potreby boli v súlade s pravidlami štátnej pomoci.

                  (23)

                  Aktívne opatrenia na trhu práce a opatrenia na zvýšenie kapacít verejných služieb zamestnanosti môžu získať podporu v rámci štrukturálnych fondov, najmä Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) (23) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF) (24), ako aj v rámci Fondu na spravodlivú transformáciu (25), Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) (26), Pomoci pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (REACT-EU) (27) a pobrexitovej adaptačnej rezervy (28). Členské štáty môžu využívať aj podporu z Nástroja technickej podpory (29) (TSI) na navrhovanie a vykonávanie reforiem v oblasti zručností a aktívnych politík trhu práce.

                  (24)

                  Opatrenia uvedené v tomto odporúčaní na podporu vytvárania pracovných miest a zamestnanosti, najmä tie, ktoré riešia príslušné výzvy identifikované v súvisiacich odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, môžu byť podporované z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti ako súčasť ucelených balíkov reforiem a investícií. Opatrenia EASE, ktoré členské štáty navrhujú vo svojich plánoch podpory obnovy a odolnosti, by mali rešpektovať kritériá oprávnenosti a posudzovania stanovené v nariadení, ktorým sa mechanizmus zriaďuje (30). Mechanizmom sa spravidla nemôžu financovať opakujúce sa výdavky s výnimkou riadne odôvodnených prípadov a môžu sa financovať len reformy a investície, ktoré majú trvalý vplyv a vedú k štrukturálnej zmene vo verejnej správe alebo v príslušných politikách. Financovanie v rámci mechanizmu sa poskytne len po kladnom posúdení jednotlivých opatrení navrhnutých členským štátom zo strany Komisie, schválení plánov Radou a uspokojivom splnení súvisiacich míľnikov a cieľov.

                  (25)

                  V záveroch Rady o európskom semestri 2021 (31) sa členské štáty vyzývajú, aby do svojich plánov podpory obnovy a odolnosti zahrnuli základné reformy a investície v oblasti trhu práce, sociálnej politiky, zdravotnej starostlivosti a vzdelávania a odbornej prípravy. V usmerneniach Komisie pre členské štáty k plánom (32) sa zdôrazňuje, že by mali byť príležitosťou na presadzovanie silnej politickej reakcie tým, že sa podporí zmena v politikách zamestnanosti, a to od zachovania zamestnania k vytváraniu kvalitných pracovných miest a podpore zmeny pracovného miesta s cieľom uľahčiť a urýchliť štrukturálne zmeny,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Vzhľadom na výzvy na trhu práce vyplývajúce z pandémie COVID-19, od súčasného prechodu od upadajúcich odvetví k ekonomickým činnostiam, ktoré majú vyšší rastový potenciál a vyššiu strategickú hodnotu v kontexte zelenej a digitálnej transformácie, ako aj z demografických zmien, by členské štáty mali podporovať oživenie hospodárstva sprevádzané tvorbou veľkého počtu pracovných miest, podnecovať rozvoj zručností a podporovať ľudí pri prechode na nové kvalitné pracovné miesta v súlade s týmito usmerneniami:

         Ucelené balíky politík na podporu zmien na trhu práce

                  2.

                  Členské štáty by mali vypracovať ucelené balíky politík, v ktorých sa kombinujú dočasné a trvalé opatrenia, s cieľom riešiť výzvy na trhu práce vyvolané pandémiou a uspieť v ekologickej a digitálnej transformácii.

                  3.

                  Tieto balíky politík by mali pozostávať z nasledujúcich troch zložiek, ktoré sa stanovili v tomto odporúčaní: i) stimuly na prijímanie do zamestnania a na zmenu pracovného miesta a podpora podnikania, ii) príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu a podporné opatrenia a iii) zvýšená podpora zo strany služieb zamestnanosti v súvislosti so zmenou pracovného miesta. Ďalej sa označujú ako opatrenia EASE. Tieto opatrenia by mali najmä:

                              —

                              byť doplnené vykonávaním súvisiacich odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala Rada v rámci európskeho semestra,

                              —

                              vychádzať z mapovania potrieb v oblasti zručností a možných nedostatkov vo všetkých ekonomických odvetviach a regiónoch vrátane priemyselných ekosystémov vymedzených v „Novej priemyselnej stratégii pre Európu“ s cieľom identifikovať tie, ktoré majú najvyšší potenciál na vytváranie kvalitných pracovných miest, a uľahčiť prechod na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje v súlade s európskou zelenou dohodou,

                              —

                              obsahovať osobitné zameranie na zelenú a digitálnu transformáciu, a to aj na základe výziev a príležitostí identifikovaných v národných energetických a klimatických plánoch, ako aj zameranie na znevýhodnené a nedostatočne zastúpené skupiny na trhu práce, najmä mladých ľudí a ženy.

                  4.

                  Členské štáty by mali nabádať zamestnávateľov a zástupcov zamestnancov, aby predvídali potreby ľudského kapitálu, a to aj prostredníctvom spoločných záverov, individualizovanej podpory pre zamestnancov a vonkajších partnerstiev s cieľom poskytnúť podporu pracovníkom v súlade s rámcom kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie.

                  5.

                  Členské štáty by mali využívať sociálny dialóg a zapojiť sociálnych partnerov do navrhovania, vykonávania a vyhodnocovania politík, ktoré plánujú na riešenie výziev na trhu práce, ktoré priniesla kríza spôsobená ochorením COVID-19.

            i.   Stimuly na prijímanie do zamestnania a na zmenu pracovného miesta a podpora podnikania

                  6.

                  Členské štáty by mali využívať stimuly na prijímanie do zamestnania a zmenu pracovného miesta na podporu vytvárania kvalitných pracovných miest a zamestnateľnosti pracovníkov, ktoré majú sprevádzať prechod na trhu práce od upadajúcich odvetví k rozvíjajúcim sa odvetviam vrátane ekologických a digitálnych odvetví. Tieto systémy by mali byť cielené a časovo obmedzené, pričom podpora by sa mala ukončovať postupne, a mali by obsahovať primerané záruky, aby sa zabezpečilo, že novovytvorené pracovné miesta budú životaschopné a zachovajú sa aj po ukončení stimulov. Zvyčajne by mali zahŕňať aj silnú zložku odbornej prípravy relevantnej pre trh práce a v prípade potreby zohľadniť regionálny rozmer potrieb na trhu práce.

                  7.

                  Členské štáty by mali zaviesť alebo posilniť systémy podpory učňovskej prípravy a platených stáží, najmä v mikropodnikoch, malých a stredných podnikoch a v odvetviach, ktoré čelia nedostatku zručností. Tieto systémy by mali zahŕňať silnú zložku odbornej prípravy a mali by podliehať monitorovaniu a hodnoteniu a ponúkať cestu k stabilnej integrácii na trhu práce. Podpora by mala byť prepojená s príslušnými rámcami na podporu kvality pracovných miest, ako je európsky rámec pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu alebo rámec kvality pre stáže.

                  8.

                  Členské štáty by mali uľahčiť poskytovanie grantov, úverov a kapitálu na rozbehnutie podnikateľskej činnosti s cieľom podporovať podnikavosť a zároveň zabezpečiť lepší prístup k sociálnej ochrane pre samostatne zárobkovo činné osoby. Opatrenia by mali spájať finančnú a nefinančnú podporu podnikateľov, podnikateľov začínajúcich znova a potenciálnych podnikateľov. Pre osoby pochádzajúce z nedostatočne zastúpených a zraniteľných skupín, ako aj pre sociálne, ekologické a digitálne projekty by sa mala inkluzívnym spôsobom navrhnúť cielená podpora.

            ii.   Príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu a podporné opatrenia

                  9.

                  Členské štáty by mali zaviesť komplexné stratégie v oblasti zručností pre jednotlivé ekonomické odvetvia a ekosystémy, ktoré na tento účel podporia spoluprácu medzi podnikmi, sociálnymi partnermi, inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy, verejnými službami zamestnanosti a inými relevantnými zainteresovanými stranami v rámci celých priemyselných ekosystémov a hodnotových reťazcov alebo regiónov v súlade s Paktom o zručnostiach a uľahčia medziodvetvovú a geografickú mobilitu, a to aj s cieľom umožniť zelenú a digitálnu transformáciu.

                  10.

                  Členské štáty by mali vypracovať aktuálne informácie o trhu práce a zručnostiach, a to aj na regionálnej, cezhraničnej a odvetvovej úrovni s cieľom zapracovať poznatky do učebných osnov vzdelávania a odbornej prípravy a podporovať verejné služby zamestnanosti. Informácie o zručnostiach by mali byť široko dostupné jednotlivcom a príslušným zainteresovaným stranám.

                  11.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby poskytovanie vzdelávania a odbornej prípravy zodpovedalo potrebám trhu práce. Najmä programy odborného vzdelávania a prípravy (OVP) by mali ponúkať vyváženú kombináciu odborných zručností a kompetencií a vytvárať príležitosti na učenie sa na pracovisku a učňovskú prípravu so zameraním na mladých ľudí. Flexibilný kariérny postup, a to aj starším ľuďom, môžu uľahčiť krátke kurzy, ktoré sú viac zosúladené s potrebami pracujúcich odborníkov.

                  12.

                  Členské štáty by mali dospelým, bez ohľadu na ich aktuálnu pozíciu na trhu práce, poskytnúť nárok na odbornú prípravu a profesijné poradenstvo so zaručenou kvalitou s cieľom uspokojiť ich budúce profesionálne potreby. Prípadné spojenie takéhoto nároku s plateným voľnom na odbornú prípravu môže maximalizovať ich potenciál.

                  13.

                  Členské štáty by mali posilniť kapacity na uznávanie a validáciu vzdelávania a skúseností získaných mimo formálneho vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť, aby pracovníci mohli prezentovať svoje zručnosti potenciálnym zamestnávateľom, a tým podporovať efektívne prerozdelenie pracovníkov v súlade s odporúčaním Rady z roku 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a jeho hodnotením z roku 2020. V tejto súvislosti môžu mikrocertifikáty uľahčiť prenosnosť a uznávanie vzdelávacích výstupov získaných počas krátkych kurzov alebo vzdelávacích skúseností.

            iii.   Zvýšená podpora zo strany služieb zamestnanosti v súvislosti so zmenou pracovného miesta

                  14.

                  Členské štáty by mali uchádzačom o zamestnanie poskytovať individualizovanú podporu vrátane poradenstva, usmernenia a mentorstva, validácie zručností, pomoci pri hľadaní pracovného miesta, podpory podnikania a v prípade potreby nasmerovania na sociálne služby. Osobitná pozornosť by sa mala venovať mladým ľuďom, najmä tým, ktorí vstupujú na trh práce, ako aj boju proti rodovému vychýleniu a iným formám diskriminácie.

                  15.

                  Členské štáty by mali pracovníkom, ktorých sa dotkla reštrukturalizácia podnikov, v úzkej spolupráci s podnikmi ponúknuť podporu pri hľadaní ďalších zručností a pracovnej sily. Takáto podpora by mohla zahŕňať individualizované kariérne dráhy, vybavenie zručnosťami potrebnými na prechod na iné pracovné miesto v rámci tej istej spoločnosti, plány na opätovné zamestnanie alebo externú odbornú prípravu a poradenstvo pri hľadaní nového zamestnania v inej firme, ako aj uľahčenie cezhraničnej mobility a podporu pri uznaní alebo validácii zručností.

                  16.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby verejné služby zamestnanosti mali potrebné prevádzkové kapacity, aby poskytli už uvedené formy podpory priamo alebo aby k nej prispeli iným spôsobom. Mala by sa podporovať osvetová činnosť verejných služieb zamestnanosti v spolupráci so sociálnymi službami, ktorá by sa mala osobitne zamerať na ťažko dostupných dlhodobo nezamestnaných alebo neaktívnych mladých ľudí.

         Možnosti financovania, monitorovanie a podávanie správ

                  17.

                  Členské štáty by mali vyčleniť primerané zdroje na financovanie opatrení EASE a zároveň zabezpečiť, aby nedošlo k dvojitému financovaniu opatrení podporovaných v rámci programov a nástrojov Únie. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby tieto podporné opatrenia boli navrhnuté tak, aby v relevantnom prípade boli v súlade s pravidlami štátnej pomoci.

                  18.

                  Členské štáty by mali pri navrhovaní a vykonávaní opatrení EASE v plnej miere využívať podporu dostupnú na úrovni EÚ zo štrukturálnych fondov, najmä z Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), z Fondu na spravodlivú transformáciu, Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), Pomoci pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove územia Európy (REACT-EU), pobrexitovej adaptačnej rezervy a Nástroja technickej podpory (TSI).

                  19.

                  Členské štáty by mali zahrnúť opatrenia EASE do plánov podpory obnovy a odolnosti, ako sa predkladajú Komisii na podporu v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. V súlade s podmienkami stanovenými v právnom rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti bude oprávnenosť takýchto opatrení závisieť okrem iného od ich zosúladenia s rozsahom pôsobnosti a cieľmi mechanizmu, od ich príspevku k riešeniu výziev identifikovaných v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala Rada v rámci európskeho semestra, a od ich komplementárnosti a koordinácie s inými programami a nástrojmi EÚ s cieľom plne a optimálne využiť dostupnú podporu.

                  20.

                  Členské štáty by mali opatrenia EASE monitorovať a vyhodnocovať, aby bolo možné vypracovať viac politík a intervencií založených na dôkazoch, zabezpečiť efektívne využívanie zdrojov a pozitívnu návratnosť investícií a prostredníctvom existujúcich rámcov podávať správy o skúsenostiach a pokroku pri podpore zamestnanosti a zmenách pracovných miest.

         V Bruseli 4. marca 2021

               Za Komisiu

            Nicolas SCHMIT

               člen Komisie

         (1)  Európska komisia (2021): European Economic Forecast – Winter 2021 (Interim) [Európska hospodárska prognóza – zima 2021 (predbežná)]. European Economy, Institutional Paper 144, február 2021.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (4)  Nariadenie Rady (EÚ) 2020/672 z 19. mája 2020 o zriadení európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) v dôsledku výskytu ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 159, 20.5.2020, s. 1).

         (5)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Európska zelená dohoda, COM(2019) 640 final.

         (6)  Európska komisia (2020), stratégia EÚ „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“.

         (7)  Podľa analýzy zamestnancov Banky pre medzinárodné zúčtovanie možno očakávať, že nárast bankrotov podnikov sa vo vyspelých ekonomikách do konca roka 2021 výrazne zvýši. Pozri: Banerjee, R. Cornelli, G. a E. Zakrajšek (2020) „The outlook for business bankruptcies“, BIS Bulletin č. 30.

         (8)  Európska komisia (2019), „Vývoj v oblasti zamestnanosti a sociálnej situácie v Európe za rok 2019“.

         (9)  Medzi prvým a tretím štvrťrokom 2020 sa miera nezamestnanosti osôb vo veku od 15 do 24 rokov v EÚ zvýšila o 3 percentuálne body, zatiaľ čo celková miera nezamestnanosti sa zvýšila o 0,8 percentuálneho bodu. Zdroj: Eurostat.

         (10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025, COM(2020) 152 final.

         (11)  „Programy APTP sú zvyčajne mimoriadne úspešné, ak sú účastníci prijatí do programu počas hospodárskeho poklesu a odchádzajú z programu počas obdobia priaznivej hospodárskej situácie.“ Card, D., Kluve, J., a Weber, A. (2018), What works? A meta-analysis of recent active labor market program evaluations [Čo funguje? Metaanalýza hodnotení najnovšieho aktívneho programu trhu práce], Journal of the European Economic Association, 16/3, 894-931, s. 34.

         (12)  Odporúčanie Rady z 15. marca 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1).

         (13)  Odporúčanie Rady z 10. marca 2014 o rámci kvality pre stáže (Ú. v. EÚ C 88, 27.3.2014, s. 1).

         (14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 z 20. júna 2019 o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, o oddlžení a diskvalifikácii a o opatreniach na zvýšenie účinnosti reštrukturalizačných, konkurzných a oddlžovacích konaní a o zmene smernice (EÚ) 2017/1132 (smernica o reštrukturalizácii a insolvencii) (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 18).

         (15)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Rámec kvality EÚ pre predvídanie zmien a reštrukturalizácie“, COM(2013) 882 final.

         (16)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Nová priemyselná stratégia pre Európu, COM(2020) 102 final.

         (17)  Rada Európskej únie (2017), Medziinštitucionálne vyhlásenie, ktorým sa schvaľuje Európsky pilier sociálnych práv.

         (18)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Podpora zamestnanosti mladých ľudí: most k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu, COM(2020) 276 final.

         (19)  Odporúčanie Rady z 30. októbra 2020 o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí 2020/C 372/01 (Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1).

         (20)  Odporúčanie Rady z 24. novembra 2020 týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť 2020/C 417/01 (Ú. v. EÚ C 417, 2.12.2020, s. 1).

         (21)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť, COM(2020) 274 final.

         (22)  Európska komisia (2020), Pakt o zručnostiach.

         (23)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+), COM(2018) 382 final.

         (24)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde, COM(2018) 372 final.

         (25)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu, COM(2020) 22 final.

         (26)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), COM(2018) 380 final.

         (27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2221 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o dodatočné zdroje a vykonávacie opatrenia na poskytovanie pomoci na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva (REACT-EU) (Ú. v. EÚ L 437, 28.12.2020, s. 30).

         (28)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje pobrexitová adaptačná rezerva, COM(2020) 854 final.

         (29)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj technickej pomoci, COM(2020) 409 final.

         (30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (31)  Závery Rady o európskom semestri 2021: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021.

         (32)  SWD(2021) 12 final, časť 1/2.