               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 511 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Chorvátsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Chorvátsku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že Chorvátsko čelí makroekonomickým nerovnováham, ktoré súvisia s vysokou úrovňou verejného, súkromného a zahraničného dlhu v kontexte nízkej úrovne potenciálneho rastu.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý má už teraz v Európskej únii vážne následky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  6
               . Doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotnej starostlivosti, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Chorvátsko sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktoré čelia najväčším problémom.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie budú pravdepodobne značné a v dôsledku rôznej štruktúry špecializácie sa pravdepodobne v jednotlivých chorvátskych regiónoch prejavia nerovnomerne. Obzvlášť zasiahnuté budú pobrežné regióny a ostrovy, ktoré sú výrazne závislé od cestovného ruchu. Súčasná situácia si preto vyžaduje cielenú politickú reakciu.

               (10)Chorvátsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Chorvátsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 6,8 % HDP v roku 2020 a jeho zlepšenie na deficit vo výške 2,4 % HDP v roku 2021. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 73,2 % HDP, podľa konvergenčného programu na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 86,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

               (13)Chorvátsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a podnikom, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 2,8 % HDP. Dvomi hlavnými opatreniami sú subvencie poskytované podnikom na udržanie zamestnancov a oslobodenie podnikov, ktoré boli najviac postihnuté, od daňových povinností. Chorvátsko okrem toho prijalo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, a ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 1,3 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní z príjmu fyzických a právnických osôb a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Chorvátsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonanie uvedených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Chorvátska v roku 2020 na úrovni –7,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 88,6 % HDP a v roku 2021 úroveň 83,4 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Chorvátsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Celkovo z analýzy vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (16)V reakcii na pandémiu Chorvátsko rýchlo prijalo ďalekosiahle opatrenia na ochranu svojich občanov a zabránenie šíreniu vírusu. Pandémia (a súvisiace opatrenia na zamedzenie jej šírenia) viedla k vážnemu narušeniu hospodárskej činnosti s negatívnymi účinkami na trh práce. V prognóze Komisie sa odhaduje, že reálny HDP klesne v roku 2020 o 9,1 % a v roku 2021 vzrastie o 7,5 %, zatiaľ čo miera nezamestnanosti by sa mala v roku 2020 zvýšiť na 10,2 % a v roku 2021 zlepšiť na 7,4 %. Odvetvie cestovného ruchu, ktoré predstavuje veľmi významnú časť chorvátskeho hospodárstva, bude výrazne zasiahnuté. Chorvátsko muselo zároveň riešiť aj následky veľkého zemetrasenia, ku ktorému došlo 22. marca 2020 v Záhrebe. V snahe zmierniť negatívny vplyv na hospodárstvo prijalo Chorvátsko súbor ambicióznych opatrení vrátane opatrení na podporu miezd, oslobodenia od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a odkladu ich platieb, podpory pre MSP, dodatočných záruk pre poistenie vývozu a moratória na splátky úverov, ako aj osobitných opatrení pre cestovný ruch a ďalšie výrazne zasiahnuté odvetvia.

               (17)Pandémia ochorenia COVID-19 je skúškou odolnosti chorvátskeho zdravotníctva. Hoci prístup k zdravotnej starostlivosti je v Chorvátsku vo všeobecnosti dobrý, neuspokojené potreby zdravotnej starostlivosti z dôvodu vzdialenosti patria medzi najvyššie v Únii. Vyváženejšie geografické rozmiestnenie zdravotníckych pracovníkov a zariadení by umožnilo ľahší prístup k zdravotníckym službám. Priestor na zlepšenie existuje, pokiaľ ide o rozdelenie zodpovednosti za zariadenia zdravotnej starostlivosti v Chorvátsku medzi ústrednú štátnu správu a župné orgány. Ústredná štátna správa musí kryť dlhy nemocníc, ktoré vlastnia župy, ale má len obmedzené prostriedky na ovplyvňovanie ich riadenia. Užšia spolupráca medzi ústrednou štátnou správou a župami je nevyhnutná na zabezpečenie dodávok kritických medicínskych produktov a na to, aby bolo možné prijímať opatrenia na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19. Využívanie nástrojov elektronického zdravotníctva umožňuje obmedziť priame kontakty medzi zdravotníckymi pracovníkmi a pacientmi a zároveň znížiť riziko infekcií. Používanie ereceptov je rozšírené, ale len veľmi malá časť odporúčaní a zdravotných záznamov má digitálnu formu.

               (18)V dôsledku spomalenia hospodárskej činnosti majú zamestnávatelia ťažkosti s platením miezd, čo by malo viesť k zvýšenej miere nezamestnanosti a chudoby s ešte výraznejšími územnými rozdielmi. Účasť na opatreniach aktívnej politiky trhu práce je tradične veľmi nízka, no za súčasných okolností tieto programy nadobúdajú väčší význam. Takéto opatrenia, ako aj iné časovo obmedzené systémy podpory, najmä režimy skráteného pracovného času, by sa mali posilniť s cieľom poskytnúť podporu zamestnávateľom a minimalizovať počet prepustených pracovníkov. Z krátkodobého hľadiska chránia pracovné miesta, ale aj zo strednodobého hľadiska existuje priestor na zlepšenie predvídania potrieb trhu práce počas fázy oživenia. Chorvátske verejné služby zamestnanosti by mali zintenzívniť svoje úsilie o podporu pracovnej sily pri rozvíjaní vhodných zručností (napr. digitálnych zručností), vypracovať informačné stratégie zamerané na neaktívne obyvateľstvo a bojovať proti nedeklarovanej práci. Dávka v nezamestnanosti neposkytuje prepusteným pracovníkom záchrannú sieť, pretože jej rozsah aj primeranosť sú nízke. Schopnosť dávky zabezpečujúcej minimálny príjem znižovať chudobu sa takisto považuje za slabú v kontexte vysokej miery chudoby a sociálneho vylúčenia, územných rozdielov a rizikových faktorov súvisiacich s vekom, pohlavím a zdravotným postihnutím.

               (19)Spoľahlivosť internetového pripojenia vyvoláva obavy. Prístup k vysokorýchlostnému internetu nie je v chorvátskych domácnostiach veľmi rozšírený. Približne 70 % domácností má pevné širokopásmové pripojenie a len 6 % má pevné širokopásmové pripojenie s rýchlosťou aspoň 100 Mbit/s. Najmä vo vidieckych oblastiach to môže brániť telepráci a diaľkovému vzdelávaniu, najmä medzi zraniteľnými skupinami, ako sú študenti zo znevýhodnených rodín alebo študenti so zdravotným postihnutím. Hrozí, že tieto skupiny budú vylúčené z náhleho prechodu k digitalizovanejšej spoločnosti. V úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi by sa mali posilniť alternatívne pracovné režimy využívajúce digitálne technológie, keďže podiel pracovníkov, ktorí pracujú na diaľku (6 až 7 %), predstavuje polovicu priemeru EÚ.

               (20)Nedostatok pracovnej sily neustále ovplyvňuje niektoré odvetvia hospodárstva, najmä z dôvodu chýbajúcich zručností. Podpora získavania primeraných zručností vrátane digitálnych zručností počas počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy a neskôr rekvalifikáciou a zvyšovaním kvalifikácie by mohla zvýšiť produktivitu a odstrániť nedostatky v zručnostiach. Treba zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť systému vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach a reforma učebných plánov musí pokračovať. Zavedenie digitálneho vzdelávania už počas tejto krízy preukázalo svoju hodnotu; infraštruktúru a materiál pre digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj digitálne zručnosti učiteľov, žiakov a dospelých treba ďalej rozvíjať.

               (21)Chorvátsko by malo podporovať kontinuálny tok úverov a finančných prostriedkov z iných zdrojov vrátane nebankového financovania pre životaschopných dlžníkov, ktorí sú negatívne ovplyvnení krízou. Chorvátsko zaviedlo niekoľko režimov na poskytovanie stimulov a podpory malým a stredným podnikom (MSP). Snaha o rýchle a nepretržité poskytovanie podpory na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk, a to najmä štátnych záruk, s dôrazom na MSP by mala pokračovať s cieľom prekonať krízu a zabezpečiť bezproblémový prechod k oživeniu. Podniky v Chorvátsku sú pri napĺňaní svojich potrieb v oblasti financovania výrazne závislé od bankových úverov a hotovostných tokov. Bankový systém by sa mal podporiť zárukami, aby sa vytvorili nové možnosti financovania MSP a zlepšil prístup k finančným zdrojom. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu likvidity podnikov prispelo aj oslobodenie od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a umožnenie odkladu ich platieb.

               (22)Obnovilo sa úsilie o zníženie administratívnej záťaže a regulačných obmedzení. Činnosť podnikov však vo všeobecnosti naďalej brzdí stále vysoké regulačné a administratívne zaťaženie, napríklad pokiaľ ide o povolenia, požiadavky na podávanie správ a daňové postupy. Identifikácia administratívneho a finančného zaťaženia pokračuje na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a prostredníctvom osobitného webového sídla a zavádzajú sa opatrenia na obmedzenie povinností, ktoré predstavujú najväčšiu záťaž. Mimoriadne dôležité je tiež zabezpečiť bezproblémový prístup k povolaniam a ich vykonávanie zjednodušením príslušných regulačných rámcov a súvisiacich administratívnych postupov, a to najmä pre MSP a mikropodniky vrátane osôb s vlastnou praxou. Vykonala sa revízia parafiškálnych poplatkov a vláda prijala prvý akčný plán v máji 2020.

               (23)Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Chorvátsko by malo podporovať investície do odvetví posilňujúcich rast, ktoré prispievajú k ekologickej a digitálnej transformácií. Moderná a spoľahlivá digitálna infraštruktúra je kľúčom k digitálnej transformácii verejnej správy a podnikov. Základným predpokladom v kontexte digitálnej transformácie sú investície do sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane mobilných sietí piatej generácie. Investície by mali podporovať ciele Chorvátska v oblasti dekarbonizácie a energetickej transformácie uvedené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Chorvátsko má osobitný priestor a príležitosť investovať do udržateľnej mestskej a železničnej dopravy, energetickej efektívnosti, obnoviteľných zdrojov energie a environmentálnej infraštruktúry. Okrem toho Chorvátsko výrazne zaostáva za priemerom EÚ, pokiaľ ide o nakladanie s odpadmi a hospodárenie s vodami, a na udržanie hospodárskeho rozvoja Chorvátska treba v týchto oblastiach uskutočniť investície. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Chorvátsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Chorvátsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (24)Efektívnosť verejnej správy v Chorvátsku je nižšia ako priemer EÚ. Nízka kapacita v oblasti navrhovania a vykonávania politík a projektov znižuje účinnosť a rýchlosť, čo sa prejavilo počas krízy pri využívaní štrukturálnych a investičných fondov EÚ, ktoré sú pre Chorvátsko veľkou príležitosťou ako zmierniť následky krízy a podporiť oživenie hospodárstva. Implementácia nového systému strategického plánovania spolu s ohlásenou národnou stratégiou rozvoja nenapreduje. Okrem toho existuje vysoká územná rozdrobenosť verejnej správy a nerovnováha medzi povinnosťami a zdrojmi na miestnej úrovni. To prispieva k nerovnomernej kvalite verejných služieb poskytovaných v jednotlivých častiach krajiny a zvyšuje administratívne náklady.

               (25)Značný počet nevybavených vecí a zdĺhavé konania na občianskych a obchodných súdoch naďalej ovplyvňujú podnikateľské prostredie a účinné riešenie prípadov platobnej neschopnosti, zatiaľ čo problémy súvisiace s kvalitou a efektívnosťou trestnej justície brzdia boj proti hospodárskej a finančnej trestnej činnosti. Dosiahol sa pokrok pri riešení najstarších prebiehajúcich súdnych konaní a pri používaní elektronickej komunikácie na súdoch, no naďalej existuje priestor na ďalšie zlepšenie.

               (26)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

               (27)Finančný sektor Chorvátska je dobre kapitalizovaný a ziskový a kvalita aktív v bankovom sektore sa za posledné roky zvýšila. Finančné inštitúcie však pravdepodobne budú čeliť určitému stresu vzhľadom na svoje expozície voči odvetviam, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 postihne najviac. Zaviedli sa opatrenia na zmiernenie negatívneho vplyvu opatrení, ktoré boli prijaté na zamedzenie šírenia vírusu, na podniky. Je veľmi dôležité, aby boli tieto opatrenia dočasné, striktne spojené s pandémiou a primerané na pomoc podnikom, ktoré čelia finančným ťažkostiam, pri návrate k životaschopnosti. Takýto prístup podporí podniky bez toho, aby sa zvrátil pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri zlepšovaní stability svojho finančného sektora.

               (28)Kľúčom k zabezpečeniu oživenia po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a k dosiahnutiu efektívneho, zodpovedného a transparentného prideľovania a rozdeľovania finančných prostriedkov a zdrojov je nepretržité úsilie o posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Napriek čiastočnému vykonaniu viacerých akčných plánov sú korupcia a konflikt záujmov v podnikateľskej sfére rozšíreným fenoménom. Aby sa zabezpečilo transparentné a efektívne využívanie verejných zdrojov, treba vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Účinnejšie nástroje na predchádzanie korupcii a jej postihovanie chýbajú najmä na miestnej úrovni. Pretrváva potreba posilniť mechanizmy dohľadu nad miestnymi úradníkmi a nominantami do miestnych verejných spoločností, ako aj potreba zabezpečiť, aby komisia pre konflikt záujmov mohla plniť svoju základnú preventívnu úlohu. Očakáva sa, že iniciatívy na zvýšenie transparentnosti, napríklad zverejňovanie majetku sudcov a prokurátorov, sa začnú realizovať v roku 2020.

               (29)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Chorvátsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (30)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (31)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (32)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo sú prvé kroky potrebné na to, aby sa mohlo pristúpiť k úprave nerovnováh. Odporúčania, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú zohľadnené v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Podporovať vyvážené geografické rozmiestnenie zdravotníckych pracovníkov a zariadení, užšiu spoluprácu medzi všetkými úrovňami správy a investície do elektronického zdravotníctva.

               2.Posilniť opatrenia a inštitúcie trhu práce a zlepšiť primeranosť dávok v nezamestnanosti a systémov minimálneho príjmu. Rozšíriť prístup k digitálnej infraštruktúre a službám. Podporovať získavanie zručností.

               3.Zachovať opatrenia na zabezpečenie likvidity pre malé a stredné podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Ďalej znižovať parafiškálne poplatky a obmedzenia, ktoré sú súčasťou regulácie trhu s tovarom a službami. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na environmentálnu infraštruktúru, udržateľnú mestskú a železničnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie.

               4.Posilniť kapacitu a efektívnosť verejnej správy v oblasti navrhovania a vykonávania verejných projektov a politík na ústrednej a miestnej úrovni. Zvýšiť efektívnosť justičného systému

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 510 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 516 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Luxembursku na rok 2020 bola
                  2
                uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý má už teraz v Európskej únii vážne následky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotnej starostlivosti, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Luxembursko sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktoré čelia najväčším problémom.

               (9)Luxembursko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 29. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)Na Luxembursko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 2,2 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,5 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,0 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP stúpol v roku 2019 na 22,1 % HDP, podľa programu stability na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 28,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou súvisiacou s pandémiou COVID-19.

               (12)Luxembursko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 5,5 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí: posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach, úvery a režimy skráteného pracovného času, a to aj pre samostatne zárobkovo činné osoby a cezhraničných pracovníkov. Luxembursko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní, úvery pre malé a stredné podniky, ktoré sa nachádzajú v dočasných finančných ťažkostiach, a záruky. V porovnaní s programom stability na rok 2020 Komisia odhaduje nižší vplyv balíka, keďže nepovažuje odklady platieb daní a poskytovanie návratných úverov za diskrečné opatrenia s vplyvom na rozpočet. Orgány sa však domnievajú, že časť odkladov platieb priamych daní napokon bude mať vplyv na rozpočet, ktorý je zahrnutý do uvedených 5,5 % HDP. Okrem toho časť nákladov súvisiacich s režimami skráteného pracovného času sa považuje za súčasť fungovania automatických stabilizátorov. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Luxembursko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonanie uvedených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (13)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že za predpokladu nezmenených politík dosiahne saldo verejných financií Luxemburska v roku 2020 deficit na úrovni 4,8 % HDP a v roku 2021 prebytok na úrovni 0,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP. V porovnaní s prognózami Komisie sa program stability zakladá na obozretnejších predpokladoch týkajúcich sa príjmov aj výdavkov.

               (14)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Luxembursko plánuje v roku 2020 prekročiť prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Celkovo z analýzy vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (15)Luxembursko má jeden z najlepšie fungujúcich systémov zdravotnej starostlivosti v EÚ. Keďže však 49 % lekárov a 62 % zdravotníckeho personálu má štátnu príslušnosť inej krajiny, systém je výrazne nad hranicou kritickej zraniteľnosti (podľa ukazovateľa Svetovej zdravotníckej organizácie). Luxemburský systém zdravotnej starostlivosti by tak mohol byť v čase krízy ovplyvnený prípadnými jednostrannými rozhodnutiami susedných štátov. Luxembursko muselo v rekordnom čase prijať krátkodobé opatrenia na zvýšenie odolnosti svojho systému zdravotnej starostlivosti v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 – napríklad mobilizáciou zdravotníckej infraštruktúry a vybudovaním dočasnej prístavby nemocnice, ako aj poskytnutím ubytovania v Luxembursku cezhraničným zdravotníckym pracovníkom a ich rodinám.

               (16)Očakáva sa, že systém zdravotnej starostlivosti bude v budúcnosti okrem zvyšovania počtu voľných pracovných miest v zdravotníctve, ku ktorému dochádzalo v posledných rokoch, čeliť rastúcim výzvam. Konkrétne sa očakáva, že v dôsledku starnutia obyvateľstva sa bude zvyšovať dopyt po zdravotnej starostlivosti, a že v nasledujúcich 15 rokoch odíde do dôchodku 59 % až 69 % zdravotníckeho personálu. Inovácie v oblasti spájania zručností a rozvoj profesijných úloh, deľba úloh a zastupovanie budú zohrávať dôležitú úlohu pri zachovaní atraktivity práce v sektore zdravotnej starostlivosti. Zo všeobecnejšieho hľadiska existuje priestor na zlepšenie riadenia systému zdravotnej starostlivosti vrátane spolupráce so susednými krajinami a vláda práve začala proces významnej reformy. Hoci digitálna infraštruktúra je už v Luxembursku rozvinutá, stále sa pracuje na zavádzaní riešení v oblasti elektronického zdravotníctva, ako sú napríklad digitálne riešenia pre úhrady poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Luxembursko sa výrazne zameriava na digitálne technológie, ako sú superpočítače, umelá inteligencia, blockchain a veľké dáta, a môže tieto kapacity využiť a zapojiť sa do spolupráce na úrovni Únie, a tak významne prispieť k výskumu zameranému na neutralizovanie vírusu a zníženie počtu infekcií. Luxembursko tiež zaviedlo nový systém podpory pre investičné projekty v oblasti výskumu a vývoja produktov, ktoré slúžia na boj proti ochoreniu COVID-19 a ktoré sú potrebné na efektívne riešenie súčasnej pandémie prostredníctvom vývoja účinných liečebných prípravkov a vakcín.

               (17)Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 6,4 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 6,1 %. Luxembursko prijalo viacero opatrení na udržanie zamestnanosti, najmä opatrenia týkajúce sa čiastočnej nezamestnanosti (chômage partiel). Osobitná pozornosť by sa však mala venovať zraniteľnejším skupinám, ako sú starší pracovníci a nízkokvalifikovaní pracovníci, v situácii, keď nový systém minimálneho príjmu (REVIS – revenu d'inclusion sociale) už viedol k zvýšeniu počtu nezamestnaných osôb zaregistrovaných v rámci verejných služieb zamestnanosti v dôsledku povinnej registrácie príjemcov podpory z tohto systému od januára 2019. Tieto zraniteľnejšie osoby by najviac pocítili zvýšenie konkurencie na trhu práce v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Ďalšími zraniteľnými osobami postihnutými krízou môžu byť dočasní pracovníci, ako aj všeobecne nízkokvalifikovaní pracovníci. Pokiaľ ide o starších pracovníkov, ich nízka miera zamestnanosti je v Luxembursku naďalej štrukturálnym problémom, ktorý má vplyv aj na dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, ako sa podrobnejšie uvádza v odporúčaniach adresovaných Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. V súčasnej situácii starším pracovníkom vo väčšej miere hrozí, že budú kvôli kríze prepustení zo zamestnania. Preto treba viac ako kedykoľvek predtým zvýšiť ich schopnosť prispôsobiť sa iným pracovným miestam a odvetviam, a to aj zvyšovaním úrovne zručností a rekvalifikáciou. Pokiaľ ide o výsledky v oblasti sociálneho začlenenia, Luxembursko sa pohybuje okolo priemeru EÚ, no ukazovatele nerovnosti a chudoby zamestnaných osôb sa v posledných rokoch zhoršili a príležitosti pre študentov sú naďalej výrazne podmienené ich sociálno-ekonomickým zázemím. V tejto súvislosti by sa mali podporiť najmä zraniteľnejšie skupiny, aby mohli čeliť sociálnym dôsledkom krízy.

               (18)Luxembursko v záujme podpory podnikov, najmä malých a stredných podnikov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a mikropodnikov, počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 zahrnulo do svojho stabilizačného plánu viacero opatrení. Maloobchod patrí medzi najviac postihnuté odvetvia v dôsledku prudkého prepadu dopytu a súčasných opatrení, kvôli ktorým museli mnohé podniky úplne zastaviť svoju činnosť alebo svoju prevádzku obmedziť. Regulačná flexibilita by prispela k oživeniu maloobchodného predaja po odznení krízy. Okrem toho by bolo prospešné podporiť malé a stredné podniky pri prijímaní digitálnych technológií, ktoré zaisťujú kontinuitu činností, ako je napríklad elektronický obchod. Primerané opatrenia by sa mali zachovať počas celého obdobia oživenia, pričom ich ukončovanie by malo byť postupné a flexibilné a mali by sa identifikovať najviac postihnuté odvetvia s cieľom vypracovať pre ne osobitné plány podpory, ktoré by im počas fázy oživenia umožnili rásť rýchlejšie. V procese vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Reforma luxemburského rámca platobnej neschopnosti po skončení najkritickejšieho štádia krízy by mohla umožniť, aby podniky, ktoré bez vlastného zavinenia čelia konkurzu, dostali druhú šancu. Podporila by sa tak transformácia a vznik nových malých a stredných podnikov v odvetviach posilňujúcich rast.

               (19)S cieľom podporiť oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj vykonaním príslušných reforiem, najmä v digitálnom a ekologickom sektore. Luxembursko už začalo realizovať iniciatívy na podporu digitalizácie a inovácií, ale technologická integrácia v podnikateľskom sektore a súkromné investície, ako aj digitalizácia verejných služieb sú naďalej nízke v porovnaní s veľkým potenciálom jeho prostredia a ambíciou krajiny prejsť na dátové hospodárstvo. Investície do digitalizácie, pokročilých digitálnych zručností a inovácií – vrátane rozvoja integrovanej stratégie výskumu a inovácií – budú mať zásadný význam pre podporu malých a stredných podnikov a zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Oživenie by sa mohlo podporiť aj urýchlením ambicióznych ekologických investícií v krátkodobom horizonte. Kľúčovými môžu byť najmä ďalšie opatrenia v oblasti trvalo udržateľnej dopravy vrátane železničnej dopravy, udržateľnej výstavby, najmä vo vzťahu k energetickej hospodárnosti existujúcich aj nových budov, ako aj obnoviteľných zdrojov energie. Tieto opatrenia by prispeli k silnému zelenému stimulu a pomohli by Luxembursku odstrániť medzery pri dosahovaní jeho cieľov týkajúcich sa zníženia emisií skleníkových plynov, energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030. Zároveň by vytvorili základné podmienky pre dosiahnutie klimatickej neutrality. Treba pokračovať v identifikácii investičných potrieb a finančných zdrojov na investície, a to aj vzhľadom na vplyv pandémie COVID-19 na hospodárstvo a verejné financie. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Luxembursku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Luxembursku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (20)Luxembursko čelí významným rizikám legalizácie príjmov z trestnej činnosti vzhľadom na vysoký prílev priamych zahraničných investícií a existenciu zložitých právnych štruktúr so zahraničnými sponzormi. Tieto riziká sa odrážajú v posúdení rizika na vnútroštátnej úrovni, najmä pokiaľ ide o osoby, ktoré poskytujú služby spoločnostiam a trustom alebo investičné služby. Výsledkom nedostatkov pri uplatňovaní rámca boja proti praniu špinavých peňazí zo strany týchto osôb je nedostatočná analýza rizík a nízka miera ohlasovania podozrivých činností. Intenzita dohľadu nad týmito osobami nie je dostatočná na nápravu týchto nedostatkov. Pre spoločnosti sa zriadil národný register konečných užívateľov výhod, ktorým sa obmedzuje bankové tajomstvo a identifikujú sa koneční užívatelia výhod. Kvalitu poskytnutých informácií a účinnosť tohto registra treba priebežne monitorovať.

               (21)Kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je naďalej boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu z roku 2020. Účinky stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov na iné členské štáty si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy Únie. Luxembursko podniklo kroky na riešenie problematiky praktík agresívneho daňového plánovania vykonaním predtým dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív, ale vysoký percentuálny podiel výplat dividend, úrokov a licenčných poplatkov na HDP naznačuje, že jeho daňové predpisy využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Väčšina priamych zahraničných investícií je v držbe účelovo vytvorených subjektov. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich (t. j. od rezidentov EÚ pre rezidentov tretích krajín) platieb úrokov a licenčných poplatkov a oslobodenie výplat dividend od zrážkových daní za určitých okolností môže viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdanené ani v prijímajúcej jurisdikcii. Luxembursko predložilo návrh zákona, ktorým sa zavádza neodpočítateľnosť platieb úrokov a licenčných poplatkov smerujúcich do jurisdikcií uvedených na zozname EÚ obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, v súlade so svojím záväzkom zaviesť obranné opatrenia voči týmto jurisdikciám.

               (22)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

               (23)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Luxembursko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (24)Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Luxembursko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (25)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (26)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  7
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti zabezpečením primeranej dostupnosti zdravotníckych pracovníkov. Urýchliť reformy na zlepšenie riadenia systému zdravotnej starostlivosti a elektronického zdravotníctva.

               2.Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť s osobitným dôrazom na ľudí, ktorí sa nachádzajú v zložitej situácii na trhu práce.

               3.Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na podporu likvidity podnikov, najmä malých a stredných podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na udržateľnú dopravu a budovy, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, a tak prispieť k postupnej dekarbonizácii hospodárstva. Podporovať inovácie a digitalizáciu najmä v podnikateľskom sektore.

               4.Zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí, pokiaľ ide o osoby poskytujúce služby trustom a spoločnostiam a investičné služby. Zintenzívniť opatrenia zamerané na riešenie tých prvkov daňového systému, ktoré umožňujú agresívne daňové plánovanie, najmä v oblasti odchádzajúcich platieb.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 515 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 522 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Portugalsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Portugalsku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Portugalsku existujú makroekonomické nerovnováhy. V kontexte nízkeho rastu produktivity predstavujú slabé miesta predovšetkým veľké objemy čistých zahraničných záväzkov, súkromný a verejný dlh a vysoký podiel nesplácaných úverov.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Európskej únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú hospodársku reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  6
               . Doložka, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyplývajúci z vypuknutia ochorenia COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 súhlasili s hodnotením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízové situácie v odvetví zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízové situácie.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Portugalsko sa nabáda, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné vzorce špecializácie v jednotlivých portugalských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú Algarve a najvzdialenejšie regióny Madeira a Azory. S tým súvisí významné riziko, že v Portugalsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky.

               (10)Portugalsko predložilo 16. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Portugalsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Portugalsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy
                  8
                v roku 2019 neprekročí 0,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú v prípade Portugalska opodstatnené ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke.

               (12)Vláda nezahrnula do svojho programu stability na rok 2020 makroekonomický scenár ani predpokladaný vývoj salda verejných financií a pomeru dlhu k HDP aspoň na rok 2020. V programe stability na rok 2020 sa však odhaduje, že každých 30 pracovných dní – t. j. približne 1,5 úplného mesiaca – platnosti opatrení na obmedzenie pohybu môže mať za následok priemerný negatívny dosah na ročný HDP vo výške 6,5 percentuálneho bodu. Makroekonomický a fiškálny výhľad je spojený s veľkou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík špecifických pre krajinu, ktoré sú spojené s nárastom verejných podmienených záväzkov niektorých verejných korporácií a opatreniami v súvislosti s COVID-19 zameranými na súkromný sektor. K tomu ešte treba pripočítať nezanedbateľné, už existujúce úrovne, ktoré čiastočne súvisia s ďalšími potenciálnymi vplyvmi dodatočných opatrení na podporu bánk na rozpočet.

               (13)Portugalsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. V programe stability na rok 2020 sa uvádzajú odhady vplyvu týchto opatrení na rozpočet buď v mesačnom, alebo v ročnom vyjadrení, pričom sa neuvádza predpokladaný súhrnný číselný údaj na rok 2020.  Medzi opatrenia patrí okrem iného jednorazová osobitná podpora pre podniky na pokračovanie v podnikateľskej činnosti (508,0 milióna EUR alebo 0,3 % HDP), zjednodušený systém dočasného prerušenia práce („layoff“, 373,3 milióna EUR alebo 0,2 % HDP za mesiac uplatňovania) a nákup osobných ochranných prostriedkov v rámci systému zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP za mesiac uplatňovania)
                  9
               . Komisia odhaduje, že tieto opatrenia môžu v roku 2020 viesť k celkovým priamym rozpočtovým nákladom vo výške približne 2,5 % HDP. Portugalsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce spravidla nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky a domácnosti, a ktoré podľa odhadov programu stability na rok 2020 dosiahnu približne 25,2 miliardy EUR, resp. 12,5 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platby daní v prípade dane z pridanej hodnoty a dane z príjmov fyzických a právnických osôb či odklady platby príspevkov na sociálne zabezpečenie (7,9 miliardy EUR alebo 3,9 % HDP), ako aj úverové linky zaručené štátom a iné podobné iniciatívy (4,0 miliardy EUR alebo 2,0 % HDP). Vo všeobecnosti sú opatrenia, ktoré prijalo Portugalsko, v súlade s usmerneniami uvedenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, na ktoré bude nadväzovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to umožnia hospodárske podmienky, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (14)Z prognózy Komisie z jari 2020 vyplýva, že za predpokladu nezmenených politík bude saldo verejných financií Portugalska v roku 2020 na úrovni 6,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Pomer verejného dlhu k HDP by mal v roku 2020 dosiahnuť 131,6 % a v roku 2021 by mal klesnúť na 124,4 %.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Portugalsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 nie je splnené.

               (16)Pandémia COVID-19 zasiahla Portugalsko začiatkom marca 2020, čím sa jeho systém zdravotnej starostlivosti dostal pod veľký tlak. Vláda rýchlo prijala širokú škálu prísnych opatrení na zamedzenie šírenia nákazy, pričom vyhlásila ústavný núdzový stav v období od 18. marca 2020 do 2. mája 2020 s cieľom čo najviac obmedziť šírenie tohto ochorenia a straty na životoch. Portugalsko prijalo opatrenia na posilnenie reakčnej kapacity systému zdravotnej starostlivosti a sploštenie krivky nákazy, aby neboli preťažené nemocnice. Vnútroštátne a globálne opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy výrazne obmedzili hospodársku činnosť vo väčšine odvetví, pričom obzvlášť ťažko zasiahli cestovný ruch a súvisiace činnosti a zahmlili sociálny a hospodársky výhľad v Portugalsku, najmä pokiaľ ide o mikropodniky a malé a stredné podniky (MSP). Podľa prognózy sa očakáva, že hospodárstvo zaznamená v roku 2020 pokles o 6,8 % a v roku 2021 nárast o 5,8 %.

               (17)S cieľom zmierniť okamžitý vplyv pandémie COVID-19 na zdravie ľudí sa v rozsiahlej miere vynakladajú vysoké výdavky na systém zdravotnej starostlivosti. Sú potrebné investície na zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti, zabezpečenie vybavenia, výrobkov a infraštruktúry potrebných na posilnenie kapacít reakcie na krízu vrátane intenzívnej starostlivosti, testovania či technologického a aplikovaného lekárskeho výskumu, ako aj zaistenie všeobecného prístupu, a to aj mimo mestských oblastí a v najvzdialenejších regiónoch Madeira a Azory. Na začiatku vypuknutia ochorenia COVID-19 sa postupne začal zavádzať nový model riadenia verejných nemocníc zahŕňajúci výrazné zvýšenie ročných rozpočtov. Jeho plynulé vykonávanie v súčasnej situácii by mohlo pomôcť posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Ochorenie COVID-19 poukázalo na krehkosť zariadení dlhodobej starostlivosti v Portugalsku, ktoré zaznamenali vyššie miery nákazy a úmrtnosti. Napriek zlepšeniu územného pokrytia dlhodobou starostlivosťou v poslednom desaťročí sú celkové miery prístupu vo všetkých regiónoch krajiny nízke. Pred vypuknutím ochorenia COVID-19 sa zároveň predpokladalo, že dlhodobé výdavky na zdravotnú starostlivosť zaznamenajú jedno z najväčších zvýšení v Únii, vyjadrené ako percentuálny podiel HDP. Na riešenie súčasnej krízy a výziev súvisiacich so starnutím obyvateľstva je potrebné pokračujúce úsilie o zefektívnenie a zvýšenie kapacity zdravotnej a dlhodobej starostlivosti.

               (18)V nadväznosti na nepretržitý pozitívny vývoj na trhu práce od roku 2014 bude Portugalsko v dôsledku pandémie teraz čeliť mimoriadnym výzvam v oblasti zamestnanosti. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 nezamestnanosť zvýši na 9,7 % ekonomicky aktívneho obyvateľstva, pričom v roku 2021 klesne na úroveň 7,4 % v porovnaní so 6,5 % v roku 2019. V záujme podpory zamestnanosti a zmiernenia rizika strát pracovných miest Portugalsko zjednodušilo a upravilo využívanie existujúceho systému dočasného prerušenia práce. Cielené využívanie programov Únie a národných programov by mohlo prispieť k zachovaniu pracovných miest a hospodárskej činnosti, a to najmä v malých a stredných podnikoch (MSP). Vo fáze oživenia budú personalizované a cielené aktívne politiky trhu práce, najmä zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia, zohrávať rozhodujúcu úlohu pri udržiavaní pripravenosti pracovnej sily. Spolupráca medzi zamestnávateľmi, inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a verejnými službami zamestnanosti bude kľúčová pre zabezpečenie prudkého nárastu v oblasti náboru zamestnancov.

               (19)Vypuknutie ochorenia COVID-19 si vyžaduje opatrenia na zmiernenie sociálnych vplyvov a ochranu ľudí v zraniteľných situáciách, aby sa neprehĺbili nerovnosti. Patria medzi ne systémy dávok v nezamestnanosti a podpora príjmu pre najviac zasiahnutých pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb a neštandardných pracovníkov, prístup k službám a opatrenia na podporu opätovného začlenenia do trhu práce. Vykonávanie národného sociálneho pohotovostného plánu v spolupráci so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou by mohlo prispieť k okamžitej a koordinovanej reakcii zameranej na zmiernenie sociálnych dôsledkov krízy. Politické zmeny zamerané na zvrátenie poklesu účinnosti sociálnych transferov v posledných rokoch, ako je napríklad zvýšenie minimálneho príjmu, príplatku solidarity pre staršie osoby, dôchodkov a rodinných dávok, mali pozitívny vplyv na rozdelenie príjmov. Napriek tomu sociálne transfery (okrem dôchodkov) znížili v Portugalsku v roku 2018 podiel obyvateľstva ohrozeného chudobou iba o 23,8 %, čo je výrazne pod priemerom EÚ na úrovni 34 %. Primeranosť systému minimálneho príjmu patrí navyše medzi najnižšie v Únii a zaisťuje príjem len na úrovni 40 % národnej hranice chudoby.

               (20)Pandémia COVID-19 kladie značné požiadavky na používanie digitálnych technológií, aby sa zabezpečil trvalý prístup k vzdelávaniu a podnikateľskej činnosti v kontexte nutného prijatia opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi. Portugalské školy a strediská odbornej prípravy boli zatvorené a tradičné prezenčné vyučovanie bolo prerušené. Zhruba 6 % domácností stále nemá prístup na internet, čo má dosah približne na 50 000 žiakov, pričom existujú značné rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami, pokiaľ ide o dostupnosť internetu a pokrytie telekomunikačnou sieťou. Študenti zo sociálno-ekonomicky zvýhodnených rodín majú lepšie predpoklady na zvládnutie výziev, ktoré predstavuje diaľkové vzdelávanie. Portugalsko má navyše veľký deficit v oblasti digitálnych zručností. V roku 2019 nemalo základné digitálne zručnosti 48 % obyvateľstva, pričom asi 26 % obyvateľstva nemalo žiadne digitálne zručnosti, a podiel osôb, ktoré nikdy nepoužili internet, predstavuje dvojnásobok priemeru EÚ. Súčasné okolnosti si vyžadujú intenzívnu realizáciu kurzov elektronickej odbornej prípravy a úsilie pomôcť ľuďom trpiacim digitálnym vylúčením prekonať prekážky v prístupe k vzdelávaniu na diaľku. Zavedením digitálnych technológií, ktoré umožňujú ponúkať alternatívne pracovné podmienky, ako aj digitálnych služieb v podnikoch by sa umožnila kontinuita činností podnikov, ktorých služby sa môžu poskytovať online, čím by sa zmiernil vplyv obmedzení v niektorých sektoroch. To je obzvlášť dôležité v Portugalsku, ktorého hospodárstvo tvoria prevažne mikropodniky koncentrované v tradičných odvetviach. Jedným z hlavných faktorov, ktoré bránia digitalizácii MSP, je priepasť v oblasti digitálnych znalostí, ktorá je zapríčinená celkovo nízkou úrovňou digitálnej gramotnosti medzi manažérmi a zamestnancami.

               (21)S cieľom zabrániť bankrotom, ktorým sa dá predísť, a umožniť, aby podniky prežili šok a zostali konkurencieschopnými, prijalo Portugalsko súbor opatrení zameraných na podporu životaschopných podnikov, najmä MSP, ovplyvnených zavedením opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi, ktoré spôsobilo obmedzenie operácií a pokles domáceho a celosvetového dopytu.  Tieto opatrenia sú zamerané na poskytovanie podpory likvidity, a to aj vo forme záruk financovaných z prostriedkov štátnych a finančných inštitúcií, priamych dotácií, odkladov platby daní a zníženia príspevkov na sociálne zabezpečenie. Sú určené najmä pre najviac postihnuté odvetvia vrátane cestovného ruchu, pohostinstva a súvisiacich hospodárskych činností, ako aj výrobných a vyvážajúcich spoločností. Je dôležité, aby verejné inštitúcie a súkromní sprostredkovatelia prijali takéto opatrenia včas a efektívne. V tejto súvislosti portugalská vláda zjednodušila postup sprístupnenia úverových liniek, najmä čo sa týka dokumentácie, ktorú majú predkladať podniky.  V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora. Ďalšie politické opatrenia sú zamerané na podporu podnikania a samostatne zárobkovo činných osôb.

               (22)S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície podporujúce rast, ktoré sa zameriavajú na podporu výskumu a inovácií, digitalizácie, konektivity a zelenej transformácie, prispejú k oživeniu portugalského hospodárstva a presmerujú ho na dlhodobý udržateľný rast. Situácia týkajúca sa periférnej polohy Portugalska by sa mohla riešiť investíciami do dopravnej infraštruktúry, a to najmä odstránením medzier v železničnom spojení so Španielskom a umožnením toho, aby sa zužitkoval nedostatočne využívaný potenciál portugalských prístavov. V národnom energetickom a klimatickom pláne Portugalska sa uvádzajú významné investičné potreby na zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie. Stále existuje veľký priestor na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov a zníženie spotreby energie v podnikovom sektore. Lepšia energetická konektivita Pyrenejského polostrova by mohla umožniť intenzívnejšiu hospodársku súťaž a uľahčiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Investície môžu tiež podporiť predvídanie nepriaznivých účinkov zmeny klímy, ako sú povodne a lesné požiare, ako aj zlepšenie vodného hospodárstva a nakladania s odpadmi a rozvoj potenciálu obehového hospodárstva. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Portugalsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  10
               . To by Portugalsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

               (23)Portugalský súdny systém sa v posledných rokoch zefektívnil vďaka niekoľkým opatreniam, ktoré sa naďalej vykonávajú. Pandémia a výsledná recesia však môžu viesť k zvýšeniu počtu súdnych sporov, ktoré by mohli zhoršiť pretrvávajúce nedostatky, najmä zdĺhavé konania a veľký počet nevybavených prípadov na administratívnych a daňových súdoch. Zvýšením efektívnosti a odolnosti súdneho systému by sa mohlo zlepšiť podnikateľské prostredie, a to najmä v prospech domácich MSP a investorov.

               (24)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj pokiaľ ide o zmierňujúce opatrenia a stratégie ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (25)V posledných rokoch sa v portugalskom bankovom systéme zaznamenalo niekoľko celkových zlepšení. Metriky ziskovosti sa zlepšili v dôsledku úsilia o zefektívnenie sektora, obmedzenia rezerv a zníženia hodnoty. Vzhľadom na zlepšenú ziskovosť bankový systém pokračoval na svojej ceste k posilneniu podielu kapitálu. Úroveň vlastných zdrojov je však stále pod priemerom EÚ. Podiel nesplácaných úverov zotrval vo viacročnom klesajúcom trende, ale naďalej predstavuje dvojnásobok podielu EÚ. Schopnosť vytvárať príjmy je v kontexte nízkych úrokových sadzieb a hospodárstva so stále vysokou úrovňou zadlženosti naďalej výzvou. Najnovšími výzvami pre bankový sektor bude slabnúce hospodárstvo, kríza spôsobená ochorením COVID-19 a prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami, ktoré sa odrazia v úverovej kvalite poskytnutých úverov. Portugalské banky sú okrem toho naďalej vystavené podmienkam v niektorých geografických oblastiach, ktoré sú vo veľkej miere závislé od vývoja cien komodít, konkrétne ropy. Expozícia voči týmto geografickým oblastiam je citlivá na trhové riziko, ako aj devízové a kreditné riziko, a môže mať vplyv na úverovú kvalitu úverov poskytnutých podnikom, ktoré sú vystavené týmto geografickým oblastiam.

               (26)Zdĺhavé insolvenčné konania boli určené za jeden z kľúčových faktorov, ktoré bankám bránia v tom, aby sa rýchlo vyrovnali s existujúcim objemom nesplácaných úverov. Takisto majú podstatný vplyv na oceňovanie týchto aktív na sekundárnom trhu, keďže výsledky, merané ako platby veriteľom, sú nedostatočné. Rozčlenenie nesplácaných úverov aj naďalej vykazuje vysoký podiel podnikových úverov (približne dve tretiny), pri ktorých sa dá najmenej uplatniť rýchly, štandardizovaný prístup. V posledných rokoch bolo vykonaných niekoľko zmien v insolvenčných konaniach, ako aj v občianskoprávnych konaniach. Ďalšie úpravy, najmä pokiaľ ide o neodôvodnené oneskorenie, by pomohli tak veriteľom, ako aj dlžníkom, pričom dlžníkom by sa umožnil nový začiatok.

               (27)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Portugalsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zabezpečiť konkurencieschopnú udržateľnosť v Únii.

               (28)Úzka koordinácia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii je kľúčom k rýchlemu zotaveniu sa z hospodárskych dôsledkov ochorenia COVID-19. Portugalsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politických usmernení Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (29)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (30)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  11
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (31)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba bojovať proti pandémii a uľahčiť oživenie hospodárstva ako prvý krok potrebný na umožnenie úpravy nerovnováh. Odporúčania, ktoré priamo riešia makroekonomické nerovnováhy zistené Komisiou podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté do odporúčaní 1, 2, 3 a 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnej zdravotnej a dlhodobej starostlivosti.

               2.Podporovať zamestnanosť a uprednostňovať opatrenia na zachovanie pracovných miest. Zaručiť dostatočnú a účinnú sociálnu ochranu a podporu príjmu. Podporovať využívanie digitálnych technológií s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave a zvýšiť konkurencieschopnosť podnikov.

               3.Vykonať dočasné opatrenia zamerané na zabezpečenie prístupu k likvidite pre podniky, najmä malé a stredné podniky. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a presadzovať súkromné investície na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, železničnú infraštruktúru a inovácie.

               4.Zvýšiť efektívnosť správnych a daňových súdov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 521 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 129.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Čisté primárne výdavky verejnej správy pozostávajú z celkových výdavkov verejnej správy bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (9)

                        Vplyv na rozpočet je vyjadrený ako percentuálny podiel HDP v roku 2020 podľa prognózy Komisie z jari 2020.

                     (10)

                        SWD(2020) 251 final.

                     (11)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.