Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0642

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady ktorým sa ruší rozhodnutie z 2. júna 2004 o existencii nadmerného deficitu v Holandsku  /* SEK/2005/0642 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 18.5.2005SEK(2005) 642 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADYktorým sa ruší rozhodnutie z 2. júna 2004 o existencii nadmerného deficitu v Holandsku(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. ÚVODKomisia dňa 31. marca 2004 dostala oficiálne potvrdenie od holandských orgánov, že deficit verejných financií v roku 2003 dosiahol 3,2 % HDP,[1]a preto presahuje referenčnú hodnotu stanovenú v Zmluve. Na základe tohto dôkazu Komisia začala 28. apríla 2004 v prípade Holandska postup pri nadmernom deficite prijatím správy podľa článku 104 ods. 3 Zmluvy. Po zohľadnení všetkých príslušných faktorov obsiahnutých v tejto správe a stanoviska Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 104 ods. 4 Komisia prijala stanovisko (v súlade s článkom 104 ods. 5) z 19. mája 2004, v ktorom sa uvádza, že v Holandsku existuje nadmerný deficit. Dňa 2. júna 2004 Rada prijala rozhodnutie[2] na tento účel v súlade s článkom 104 ods. 6.Rada súčasne prijala odporúčanie určené Holandsku v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií. Rada najmä odporúčala, aby „holandské orgány najneskôr do roku 2005 odstránili súčasný nadmerný deficit verejných financií v súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97.“ Rada stanovila 2. október 2004 za konečný termín pre holandskú vládu na „prijatie krokov týkajúcich sa nápravných opatrení v roku 2005 najmä štrukturálneho charakteru na úrovni aspoň pol percentuálneho bodu HDP.“Pri vypracúvaní odporúčaní na korekciu nadmerného deficitu Rada zdôraznila, že „opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie salda verejných financií a zároveň sa zamerať na zvýšenie kvality verejných financií a posilnenie potenciálu hospodárskeho rastu.“ Navyše naliehala na holandské orgány, aby zabezpečili, „aby bola rozpočtová konsolidácia smerom k takmer vyrovnanému alebo prebytkovému stavu rozpočtu udržateľná najmä prostredníctvom zníženia cyklicky upraveného deficitu najmenej o 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne, aj po korekcii nadmerného deficitu.“Dňa 6. októbra 2004 Komisia dospela k záveru,[3] že holandská vláda prijala účinné opatrenia v konečnom termíne do 2. októbra 2004, čo vzala Rada na vedomie 21. októbra.[4]2. KOREKCIA NADMERNÉHO DEFICITU ZA ROK 2004Dňa 16. apríla 2004, krátko po tom, čo bolo zrejmé, že sa prekročila referenčná hodnota 3 % HDP v roku 2003 v dôsledku dlhodobého hospodárskeho poklesu holandská vláda zaviedla balík dodatočných úsporných opatrení pre rok 2004 zodpovedajúcich 0,5 % HDP s cieľom korigovať nadmerný deficit už v roku 2004. Tento balík bol posledným z úsporných opatrení, ktoré boli zavedené v rozpočte na rok 2004.[5] Približne polovica balíka pozostávala z opatrení štrukturálnej povahy, najmä vyššieho poistného na zdravotné poistenie, nižších výdavkov na zdravotníctvo a postupného obmedzovania dotácií na zamestnanie nízkokvalifikovaných pracovníkov. Druhá polovica pozostávala z jednorázových opatrení, ktoré mali vplyv na znižovanie deficitu iba v roku 2004. Najdôležitejšie jednorázové opatrenia sa týkali časových presunov plánovania výdavkov na rozvojovú pomoc, zaznamenávania ziskov centrálnej banky a nižších výdavkov na investície do infraštruktúry než sa predpokladalo.V oznámení z marca 2005 o postupe pri nadmernom deficite (ktoré bolo predložené 28. februára 2005 a schválené Eurostatom 18. marca 2005) sa odhadoval deficit verejných financií na rok 2004 vo výške 2,5 % HDP (tabuľka 1). Dňa 31. marca 2005 bol deficit na rok 2004 zvýšený na hodnotu 2,3 % HDP v pravidelnom podávaní správ Eurostatu týkajúcich sa revidovaných účtov verejných financií s prihliadnutím na kompletnejšie informácie o financiách orgánov miestnej správy.Tento výsledok sa porovnáva s očakávaným deficitom vo výške 3,0 % HDP za rok 2004 v rozpočte na rok 2005 a aktualizáciou programu stability z novembra 2004 a prognózou 2,9 % HDP v predpovediach útvarov Komisie z jesene 2004. Výsledok, ktorý je lepší než sa očakávalo a ktorý sa porovnáva s odhadom v rozpočte na rok 2005 je dosiahnutý čiastočne kvôli skutočnosti, že ku koncu roka 2004 boli príjmy z výberu daní v najvýznamnejších daňových kategóriách vyššie než sa očakávalo predtým. Vysoké ceny ropy a s tým súvisiace vyššie vládne príjmy z predaja zemného plynu ešte viac zvýšili príjmy. Okrem toho rast výdavkov bol nižší než sa predpokladalo najmä z dôvodu pomalšieho rastu dávok v nezamestnanosti, nižších investícií do infraštruktúry a nižších čistých príspevkov do EÚ. Podľa predpovedí útvarov Komisie z jari 2005 cyklicky upravený deficit klesol z 2,0 % HDP v roku 2003 na 1,2 % HDP v roku 2004.V roku 2004 pomer hrubého verejného dlhu k HDP vzrástol na 55,2 % HDP[6]z hodnoty 54,3 % HDP v roku 2003 predovšetkým z dôvodu slabej hospodárskej situácie a existencie zjavného nominálneho deficitu. Pomer dlhu teda zostal pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP stanovenej v Zmluve.Tabuľka 1: Rozpočtový vývoj v rokoch 2002-2004 (v % HDP) |Výsledok | 2002 | 2003 | 2004 |Saldo verejných financií | -1,9 | -3,2 | -2,3 |- Celkové príjmy | 45,9 | 45,8 | 45,5 |z ktorých: bežné dane | 12,0 | 11,2 | 11,0 |príspevky sociálneho zabezpečenia | 14,9 | 15,5 | 15,1 |- Celkové výdavky | 47,8 | 49,0 | 48,0 |z ktorých: kolektívna spotreba | 11,3 | 11,4 | 11,4 |sociálne transfery | 13,3 | 14,0 | 14,0 |úrokové výdavky | 3,1 | 2,9 | 2,9 |tvorba hrubého fixného kapitálu | 3,6 | 3,6 | 3,5 |Primárne saldo | 1,1 | -0,3 | 0,4 |Pm Daňové zaťaženie | 40,1 | 40,0 | 39,9 |Verejný dlh | 52,6 | 54,3 | 55,7 |Pm Cyklicky upravené saldo1 | -2,3 | -2,0 | -1,2 |Pm Cyklicky upravené primárne saldo1 | 0,8 | 0,9 | 1,7 |Pm Reálny HDP1 (ročná percentuálna zmena) | 0,6 | -0,9 | 1,3 |Úrokové výdavky, celkové výdavky a saldá zahŕňajú swapy v súlade s definíciami použitými v postupe pri nadmernom deficite. 1 Hospodárske predpovede útvarov Komisie z jari 2005. Zdroj: útvary Komisie. |3. ROZPOčTOVÉ VYHLIADKY NA ROKY 2005 A 2006Rozpočet na rok 2005 bol predložený Parlamentu 21. septembra 2004 a krátko nato prijatý s niektorými relatívne malými úpravami. Obsahuje ďalšie opatrenia na zníženie deficitu v roku 2005, ktoré pozostávajú zo zníženia výdavkov na zdravotnú starostlivosť, zvýšenia sadzieb daní z príjmu, obmedzeného poberania dávok v nezamestnanosti a vyššieho príspevku pre prípad invalidného dôchodku. Opatrenia zverejnené v rozpočte na rok 2005 (ktoré zahŕňajú štrukturálnu časť opatrení obsiahnutých v balíku zo 16. apríla 2004) predstavujú úpravu pol percentuálneho bodu HDP pre rok 2005. Celkovo sa zdá, že nápravné opatrenia sú určené pre najväčšiu časť štrukturálnej povahy.Podľa predpovedí útvarov Komisie z jari 2005 sa deficit verejných financií na rok 2005 predpokladá vo výške 2,0 % HDP (tabuľka 2). Tento deficit sa porovnáva s plánovaným deficitom stanoveným v poslednom (marec 2005) oznámení o postupe pri nadmernom deficite vo výške 2,1 %.[7] Reálny rast HDP by sa mierne spomalil z 1,4 % v roku 2004 na 1,0 % v roku 2005. Štvrťročné predpovede však ukazujú postupné oživenie v priebehu roka, čo vedie k zvýšeniu príjmov z výberu daní, najmä z dôvodu vyšších ziskov spoločností a samostatne zárobkovo činných osôb. Okrem toho sa očakáva, že príjmy z predaja zemného plynu zvýšia príjmy aj v roku 2005. Na strane výdavkov sa očakáva, že v roku 2005 ich pomer mierne poklesne. Mierny rast výdavkov verejných financií odráža vplyv úsporných opatrení, ako aj nulový nárast miery zmluvných miezd štátnych zamestnancov a platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie.V predpovediach útvarov Komisie z jari 2005 sa predpokladá, že v roku 2006 sa zvýši reálny rast HDP na 2,0 %, čo bude viesť k zrýchleniu nárastu príjmov v súlade s očakávaným hospodárskym vzostupom. Celkový deficit by sa podľa súčasných politických odhadov v roku 2005 znížil iba nepatrne mierne na 1,6 % HDP z 2,0 % HDP, ak by ďalšie úspory na sociálne zabezpečenie, dotácie a mzdy verejného sektoru sprevádzali zvýšené výdavky na dopravu, bezpečnosť, hospodárstvo založenému na znalostiach a kompenzácie s cieľom obmedziť vplyv reforiem v systéme zdravotného poistenia na príjem domácností.Očakáva sa, že cyklicky upravený deficit sa v roku 2005 výrazne zníži a dosiahne v dôsledku priebežnej rozpočtovej konsolidácie 0,4 % HDP. Znamenalo by to zlepšenie o 0,8 % HDP v priebehu dvoch po sebe nasledujúcich rokov, čo je viac, než minimálna úprava vo výške 0,5 % HDP počas rokov nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu, na ktorú Rada naliehala. Taktiež to naznačuje, že Holandsko by dosiahlo už v roku 2005 takmer vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v cyklicky upravených podmienkach. Podľa súčasných politík sa v predpovediach útvarov Komisie z jari očakáva, že cyklicky upravené saldo sa bude zlepšovať a v roku 2006 dosiahne rovnováhu. Veľký rozdiel medzi celkovým a cyklicky upraveným deficitom je výsledkom dlhšieho hospodárskeho poklesu a postupného očakávaného oživenia. Reálny rast HDP klesol pod mieru potenciálneho rastu z roku 2001 a očakáva sa, že opäť dosiahne potenciál až v roku 2006. Preto by sa negatívna produkčná medzera rozšírila z odhadovanej hodnoty 1,9 % HDP v roku 2003 na približne 2,5 % HDP v rokoch 2005 a 2006.Podľa oznámenia z marca 2005 o postupe pri nadmernom deficite by verejný dlh vzrástol na 57,4 % HDP v roku 2005, čo je hodnota veľmi blízka hodnote pomeru dlhu 57,6 % HDP predpokladanej v predpovediach útvarov Komisie z jari 2005. V tomto roku je ovplyvnený nákupom infraštruktúry na dopravu plynu, ktorej hodnota predstavuje 0,6 % HDP. Na základe súčasných politických odhadov pomer dlhu vzrastie mierne v roku 2006 na 57,9 % HDP podľa v predpovedí útvarov Komisie z jari. Pomer dlhu by však mal zostať pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP.Tabuľka 2: Prognózy verejných financií (v % HDP) |2004 | 2005 | 2006 |PS | Kom. | PS | Kom. (1) |Saldo verejných financií | -2,5 | -2,6 | -2,1 | -2,1 | -1,6 |- Celkové príjmy | 45,5 | 44,9 | 45,8 | 44,6 | 47,6 |z ktorých: bežné dane | 11,0 | 24,8 | 11,1 | 24,7 | 11,2 |príspevky sociálneho zabezpečenia | 15,1 | 13,9 | 15,0 | 13,9 | 16,9 |- Celkové výdavky | 48,0 | 47,5 | 47,9 | 46,7 | 49,3 |z ktorých: kolektívna spotreba | 11,4 | 17,5 | 11,4 | 17,2 | 11,4 |- úrokové výdavky | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |- tvorba hrubého fixného kapitálu | 3,5 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,4 |Primárne saldo | 0,4 | 0,3 | 0,8 | 0,7 | 1,2 |Verejný dlh | 55,7 | 58,1 | 57,6 | 58,6 | 57,9 |Pm Cyklicky upravené saldo | -1,2 | -1,2 | -0,4 | -1,3 | 0,0 |Pm Cyklicky upravené primárne saldo | 1,7 | 0,3 | 2,5 | 0,7 | 2,9 |Pm Reálny HDP (ročná percentuálna zmena) | 1,3 | 0,75 | 1,0 | 1,5 | 2,0 |Zdoje: Oznámenie z marca 2005 o postupe pri nadmernom deficite, aktualizácia programu stability z novembra 2004 (PS), národné účty z roku 2004 a predpovede útvarov Komisie z jari 2005 (Kom.). Cyklicky upravené saldo pre PS vypočítané útvarmi Komisie na základe vstupov poskytnutých v programe (rozdielne hodnoty ako sú v Kom. sú výsledkom rozdielnych makroekonomických scenárov). Je potrebné upozorniť na fakt, že po hlásení o postupe pri nadmernom deficite z marca 2005 Holandsko zverejnilo štatistiku a nahlásilo Eurostatu upravený (nižší) deficit pre rok 2004 vo výške 2,3 % HDP (pozri tabuľku 1). (1) Podľa súčasných známych politík.. |4. ZÁVERYHolandské orgány zabezpečili súlad s odporúčaním Rady z 2. júna 2004 prijatým podľa článku 104 ods. 7. Predovšetkým dodržali odporúčanie ohľadom odstránenia nadmerného deficitu verejných financií v súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, čo v tomto prípade znamenalo najneskôr do roku 2005. V roku 2004 znížili deficit na 2,3 % HDP, teda dostatočne nízko pod prahovú hodnotu 3 %. Podľa predpovedí útvarov Komisie z jari 2005 sa očakáva, že v súlade so súčasnými politikami deficit v roku 2005 klesne na hodnotu 2,0 % HDP v dôsledku ďalšieho fiškálneho sprísnenia rozpočtu na rok 2005 a v roku 2006 sa jeho hodnota zníži až na 1,6 % HDP, čo naznačuje, že prijaté opatrenia majú za následok trvalú korekciu rozpočtového deficitu. Cyklicky upravené saldo sa v roku 2004 výrazne zlepšilo o 0,8 % HDP a deficit sa tým znížil na hodnotu 1,2 % HDP. Očakáva sa, že sa zníži o ďalších 0,8 % HDP a v roku 2005 dosiahne takmer vyrovnaný stav, ktorý pretrvá i v roku 2006. Podľa oznámenia z marca 2005 o postupe pri nadmernom deficite dosiahol pomer dlhu v roku 2004 55,2 % HDP oproti 54,3 % HDP v roku 2003. Na základe predpovedí z jari 2005 sa predpokladá, že pomer dlhu zostane v rokoch 2005 a 2006 pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP.Z celkového hodnotenia teda vyplýva, že holandské orgány ukončili v súlade s odporúčaním Rady z 2. júna 2004 korekciu nadmerného deficitu za rok 2004 už v tom istom roku. Komisia preto odporúča, aby Rada zrušila rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v Holandsku.Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYktorým sa ruší rozhodnutie z 2. júna 2004 o existencii nadmerného deficitu v HolandskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 12,so zreteľom na odporúčanie Komisie,(1) Rozhodnutím Rady 2005/136/ES z 2. júna 2004[8] sa na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy rozhodlo, že v Holandsku existoval nadmerný deficit.(2) V súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy prijala Rada odporúčanie určené Holandsku s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií.[9] V tomto odporúčaní v spojení s článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[10] sa stanovil konečný termín rok 2005, ku ktorému musí byť nadmerný deficit najneskôr upravený.(3) V súlade s článkom 104 ods. 12 Zmluvy sa má zrušiť rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu v prípade, že bol podľa názoru Rady nadmerný deficit v príslušnom členskom štáte upravený.(4) Definície „verejný“ a „deficit“ sú stanovené v Protokole o postupe pri nadmernom deficite odkazom na Európsky systém integrovaných ekonomických účtov (ESA), druhé vydanie. Údaje pre postup pri nadmernom deficite poskytuje Komisia.(5) Na základe údajov poskytnutých Komisiou po hlásení Holandska pred 1. marcom 2005 v súlade s nariadením Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,[11]zmeneným a doplneným nariadením Komisie (ES) č. 475/2000,[12] následného podávania správ Eurostatu z 31. marca 2005 týkajúcich sa revidovaných účtov verejných financií, a predpovedí útvarov Komisie z jari 2005, sa dospelo k týmto záverom:-  Deficit verejných financií sa v roku 2004 odhaduje na 2,3 % HDP pri porovnaní s hodnotou 3,2 % v roku 2003. Výsledok za rok 2004 je v súlade s odporúčaním Rady vydaným podľa článku 104 ods. 7, najmä pokiaľ ide o zníženie deficitu verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP najneskôr do roku 2005. Fiškálne úpravy boli vykonané v roku 2004 formou významných úsporných opatrení čiastočne obsiahnutých v rozpočte na rok 2004 a čiastočne sa o nich rozhodlo v dodatočnom konsolidačnom balíku 16. apríla 2004. Zníženiu deficitu navyše pomohli vyššie príjmy z výberu daní, než sa očakávalo a dodatočné príjmy z predaja zemného plynu v dôsledku vysokých cien ropy.-  Prijaté rozpočtové opatrenia sú zamerané na trvalé zlepšenie salda verejných financií. V predpovediach útvarov Komisie z jari 2005 sa predpokladá ďalší pokles deficitu verejných financií v roku 2005 na hodnotu 2,0 % HDP, z veľkej miery v dôsledku úsporných opatrení, ktoré majú najmä štrukturálnu povahu a predstavujú zmenu vo výške 0,5 % HDP. To je v súlade s plánovaným deficitom vo výške 2,1 % HDP. V predpovediach útvarov Komisie z jari 2005 sa predpokladá, že v súlade so súčasnými politikami sa v roku 2006 hodnota deficitu zníži až na 1,6 % HDP, čo naznačuje trvalú korekciu rozpočtového deficitu.-  K rozpočtovej konsolidácii dôjde na základe zníženia cyklicky upraveného deficitu. Očakáva sa, že po úprave nadmerného deficitu sa dosiahne takmer vyrovnaný stav. Cyklicky upravený deficit klesol z hodnoty 2,0 % HDP v roku 2003 na hodnotu 1,2 % HDP v roku 2004. V predpovediach útvarov Komisie z jari 2005 sa predpokladá, že v roku 2005 sa cyklicky upravený deficit zníži o ďalších 0,8 % HDP na 0,4 % HDP, čo je takmer vyrovnaný stav, a v roku 2006 klesne na 0,0 % HDP.-  Podľa oznámenia z marca 2005 o postupe pri nadmernom deficite zostal pomer verejného dlhu v roku 2004 pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP. V predpovediach útvarov Komisie z jari 2004 sa predpokladá, že zostane pod prahovou hodnotou v rokoch 2005 a 2006.(6) Rozhodnutie 2005/136/ES by sa z tohto dôvodu malo zrušiť.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového hodnotenia vyplýva, že korekcia nadmerného deficitu v Holandsku v zmysle odporúčania určeného Holandsku z 2. júna 2004 v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy bola ukončená v roku 2004.Článok 2Rozhodnutie 2005/136/ES sa týmto zrušuje.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Holandskému kráľovstvu.V BruseliZa Radupredseda [1] Toto bolo zvýšenie deficitu z jeho hodnoty 2,98 % HDP oznámenej 1. marca 2004. Bolo to spôsobené najmä deficitom vyšším než sa očakávalo orgánov miestnej správy, ktorým neboli skôr dostupné žiadne predbežné údaje na celý rok 2003.[2] Rozhodnutie Rady 2005/136/ES uverejnené 18.2.2005 v Úradnom vestníku EÚ: Ú. v. EÚ L 47, s. 26.[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf.[4] Rada Európskej únie, tlačová správa 13017/04 (tlač 284) z 21. októbra 2004.[5] Rozpočet na rok 2004 mal za cieľ deficit vo výške 2,3 % HDP, ale ten vychádzal z prognóz z leta 2003, ktoré sa neskôr postupne stali neaktuálnymi, keďže predpoklady o hospodárskom raste boli veľmi vysoké a rozpočtové výsledky, ktoré boli dostupné po zostavení rozpočtu na rok 2004 boli horšie než sa očakávalo.[6] Toto je úprava aktualizovaných údajov o národných účtoch z 31. marca 2005 smerom nadol v porovnaní s pomerom dlhu 55,7 % HDP oznámeným 28. februára 2005.[7] Mierne nižší východiskový bod pre deficit na rok 2004 než ten, ktorý je stanovený v predpovediach útvarov Komisie z jari, môže viesť k zásadnému priaznivému účinku v roku 2005. Podľa súčasných informácií však nie je jasné, nakoľko bude mať zlepšenie financií orgánov miestnej správy v roku 2004 štrukturálnu povahu s pozitívnym vplyvom aj na neskoršie roky.[8] Rozhodnutie Rady z 2. júna 2004 uverejnené v Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2005, s. 26.[9] Odporúčanie Rady z 2. júna 2004.[10] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.[11] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 351/2002 (Ú. v. ES L 55, 26.2.2002, s. 23).[12] Ú. v. ES L 58, 3.3.2000, s. 1.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/2256 z 8. decembra 2016 určené členským štátom o obnovení odovzdávania osôb do Grécka podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013

text:
               15.12.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 340/60

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/2256
   z 8. decembra 2016
   určené členským štátom o obnovení odovzdávania osôb do Grécka podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Odovzdávanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu do Grécka podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 (1) (ďalej len „dublinské nariadenie“) je členskými štátmi pozastavené od roku 2011, na základe dvoch rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) a Súdneho dvora Európskej únie (2), ktoré odhalili systémové nedostatky gréckeho azylového systému, ktoré mali za následok porušenie základných práv žiadateľov o medzinárodnú ochranu odovzdaných z iných členských štátov do Grécka podľa nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 (3).

               (2)

               Od vynesenia rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci M.S.S/Belgicko a Grécko v roku 2011 monitoruje Výbor ministrov Rady Európy situáciu v Grécku na základe správ o pokroku, ktoré Grécko musí predkladať ako dôkaz vykonávania rozsudku, a na základe dôkazov poskytovaných mimovládnymi organizáciami a medzinárodnými organizáciami, napríklad Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), ktoré v Grécku pôsobia. Na žiadosť Grécka z júna 2016 ministerský výbor súhlasil s odložením postupu hodnotenia na základe argumentu, že Grécko je v súčasnosti pod obrovským migračným tlakom a že situácia je výnimočná, nestabilná a odlišná od tej, ktorá bola v čase vydania rozsudku vo veci M.S.S pred piatimi rokmi.

               (3)

               V dôsledku rozsudku vo veci M.S.S sa Grécko zaviazalo uskutočniť reformu svojho azylového systému na základe národného akčného plánu pre azylovú reformu a riadenie migrácie, ktorý bol predložený v auguste 2010 a revidovaný v januári 2013 (ďalej len „akčný plán Grécka“). Dňa 1. októbra 2015 predložilo Grécko na zasadnutí Rady plán implementácie mechanizmu premiestňovania a prístupu založeného na hotspotoch, podľa ktorého majú okrem iného určité opatrenia dostať prioritu, aby sa zabezpečilo vykonávanie dohodnutých opatrení v oblasti azylu a prijímania, ktoré sa zatiaľ nevykonali.

               (4)

               Súčasná utečenecká a migračná kríza popritom naďalej vytvára tlak na azylové a migračné systémy Grécka ako hlavnej krajiny prvého vstupu na trase cez východné Stredozemie. V období od januára do 4. decembra 2016 prišlo do Grécka neregulárne 171 909 migrantov (4). Aj keď vyhlásenie EÚ a Turecka (5) viedlo k podstatnému zníženiu počtu migrantov, ktorí každý deň prichádzajú do Grécka z Turecka (6), zároveň gréckym orgánom pridalo nové povinnosti. Priemerný denný počet migrantov prichádzajúcich do Grécka sa navyše v období od začiatku augusta 2016 v porovnaní s obdobím od 1. mája do 31. júla 2016 zvýšil (7). Situácia v Grécku sa okrem toho zásadne zmenila po faktickom uzatvorení trasy cez západný Balkán, čo štátnym príslušníkom tretích krajín znemožňuje pokračovať v ceste. V dôsledku toho sa v súčasnosti v Grécku nachádza viac než 62 000 štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí prišli na jeho územie neregulárne (8). Mechanizmus núdzového premiestňovania založený na dvoch rozhodnutiach Rady (9) (ďalej len „rozhodnutia o premiestnení“) súčasne vykazuje pozitívny vplyv najmä v Grécku, kde počet odovzdaní na účely premiestnenia vzrástol na súčasných asi 1 000 mesačne. Všetky členské štáty však musia vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa tlak na Grécko znížil. Komisia preto všetky členské štáty vyzýva, aby sa zaviazali a vykonávali každý mesiac premiestnenia s cieľom dosiahnuť od decembra 2016 najmenej 2 000 odovzdaní na účely premiestnenia mesačne a postupne ich počet zvyšovať (10).

               (5)

               Komisia zaslala Helénskej republike 10. februára 2016 prvé odporúčanie a 15. júna 2016 druhé odporúčanie, pokiaľ ide o naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa dublinského nariadenia (11). Z uvedených odporúčaní vyplynul záver, že Komisia bude môcť uskutočniť ďalšie posúdenie možného obnovenia odovzdaní do Grécka podľa dublinského nariadenia, až keď dôjde k značnému zlepšeniu situácie v Grécku. Dňa 28. septembra 2016 Komisia zaslala Helénskej republike tretie odporúčanie týkajúce sa konkrétnych naliehavých opatrení, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa dublinského nariadenia (12) (ďalej len „tretie odporúčanie“). V závere tretieho odporúčania sa uvádza, že Grécko stále čelí náročnej situácii pri zvládaní veľkého množstva nových žiadateľov o azyl, a to najmä v dôsledku vykonávania tzv. predregistrácie a pokračujúceho prílevu neregulárnych migrantov. Okrem toho bolo potrebné uskutočniť ďalšie dôležité kroky na nápravu zostávajúcich systémových nedostatkov gréckeho azylového systému, najmä vzhľadom na nedostatočnú kapacitu. Na základe ďalšieho dosiahnutého pokroku by sa pri akomkoľvek budúcom obnovení odovzdaní do Grécka podľa dublinského nariadenia malo v súlade s tretím odporúčaním zohľadniť aj to, ako táto náročná situácia vplýva na celkové fungovanie azylového systému, a preto by toto odovzdávanie malo začať postupne, na základe individuálneho posúdenia.

               (6)

               Listom z 22. novembra 2016 poskytlo Grécko Komisii ďalšie informácie o najnovšej situácii žiadateľov o azyl v Grécku a o pokroku, ktorý dosiahlo pri reforme svojho azylového systému. Grécko tiež vyjadrilo obavy v súvislosti s možným obnovením odovzdaní v rámci dublinského systému vzhľadom počet migrantov v Grécku a upozornilo na obrovskú záťaž neúmernú jeho veľkosti, ktorá spôsobila, že sa jeho azylová a prijímacia kapacita vyčerpala. Okrem toho Grécko poukázalo na rozsah premiestnení z Grécka do iných členských štátov, ktorý je stále ďaleko pod úrovňou predpokladanou v rozhodnutiach o premiestnení. Grécko však zdôraznilo, že sa neusiluje o žiadne trvalé vylúčenie z dublinského systému, a požadovalo skutočnú solidaritu a podporu až do momentu, keď bude situácia v Grécku plne regulovaná.

               (7)

               Podľa gréckych údajov z 22. novembra 2016 bolo gréckej azylovej službe od 1. januára 2016 predložených približne 39 000 žiadostí o azyl. K 30. septembru bolo nevybavených vecí, ktoré sa mali preskúmať v prvom stupni, viac ako 17 000. Podľa odhadu gréckych orgánov bude do konca roku 2016 podaných celkom 50 000 žiadostí o azyl (13). Počet žiadostí o azyl, ktoré má grécka azylová služba spracovať, je výrazne vyšší než v predchádzajúcich rokoch, okrem iného v súvislosti s nápravou situácie v Grécku a lepším prístupom ku konaniu o azyle.

               (8)

               Vo svojich predchádzajúcich odporúčaniach Komisia zaznamenala vylepšenia, ktoré Grécko urobilo vo svojom právnom rámci s cieľom zabezpečiť, aby sa do vnútroštátnych právnych predpisov transponovali nové ustanovenia Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ (14) (prepracované znenie smernice o konaní o azyle) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ (15) (prepracované znenie o podmienkach prijímania). Nový zákon (zákon č. 4375/2016) prijal grécky parlament 3. apríla 2016 (16). Dňa 22. júna 2016 schválil parlament zmenu zákona č. 4375/2016, ktorou sa okrem iného upravuje zloženie odvolacích výborov a právo žiadateľov o azyl na ústne vypočutie pred nimi (17). Dňa 31. augusta 2016 prijal grécky parlament aj zákon o školopovinných deťoch utečencov, ktorí majú pobyt v Grécku (18).

               (9)

               Pokiaľ ide o prijímaciu kapacitu, Grécko v minulom roku podstatne zvýšilo svoju celkovú prijímaciu kapacitu pre neregulárnych migrantov aj žiadateľov o medzinárodnú ochranu. Podľa denných údajov, ktoré poskytli grécke orgány 6. decembra 2016, je k dispozícii 71 539 miest väčšinou v dočasných prijímacích zariadeniach vrátane ubytovania, ktoré zabezpečuje UNHCR (pozri odôvodnenie 11), a to pre neregulárnych migrantov i žiadateľov o medzinárodnú ochranu v Grécku (19). Okrem toho však existujú vážne problémy v súvislosti s kapacitou na ostrovoch v Egejskom mori, ktoré sú už preplnené: maximálna prijímacia kapacita zostáva na úrovni približne 8 200 miest, zatiaľ čo k 5. decembru 2016 sa na ostrovoch nachádzalo celkovo 16 295 registrovaných migrantov (20).

               (10)

               Grécko okrem toho zvýšilo ubytovacie kapacity pre zraniteľných žiadateľov, najmä pre maloleté osoby bez sprievodu. V 17. novembru 2016 bolo v prístreškoch pre maloleté osoby bez sprievodu, a to bez ohľadu na to, či sú tieto osoby žiadateľmi o azyl, k dispozícii 1 191 miest. Do konca roku 2016 sa predpokladá zriadenie dodatočných 130 miest vhodných pre maloleté osoby bez sprievodu. Ubytovacia kapacita pre zraniteľných žiadateľov však ešte ani zďaleka nie je dostatočná, keďže zariadenia sú v súčasnosti plné a na zozname čakateľov je 1 199 maloletých bez sprievodu, ktorí musia byť umiestnení do vhodných zariadení (21). Pokrok v tejto oblasti je preto príliš pomalý a je zjavné, že Grécko musí zintenzívniť svoje úsilie, aby zabezpečilo príslušný počet prijímacích zariadení pre maloleté osoby bez sprievodu a zvládlo dopyt po takýchto ubytovacích zariadeniach.

               (11)

               V januári 2016 bola medzi Komisiou a UNHCR podpísaná dohoda o delegovaní v celkovej hodnote 80 miliónov EUR s cieľom vytvoriť 20 000 miest v otvorených ubytovacích zariadeniach (systémy prenájmu bytov, hotelové poukazy a programy hostiteľských rodín) určených primárne pre žiadateľov o medzinárodnú ochranu oprávnených na premiestnenie. Dohoda o delegovaní bola v júli 2016 revidovaná s cieľom začleniť do ubytovacieho systému aj možnosť zriaďovať miesta v zariadeniach na premiestnenie pod správou UNHCR a objasniť v znení dohody, že do cieľovej skupiny pre ubytovací systém patria okrem uchádzačov o premiestnenie aj ďalší žiadatelia o azyl, najmä uchádzači usilujúci sa o zlúčenie s rodinou v rámci dublinského systému, a zraniteľné kategórie vrátane detí bez sprievodu a detí odlúčených od rodičov, osôb so zdravotným postihnutím, starších osôb, osamelých rodičov, chronicky chorých, tehotných žien a ďalších. Od septembra sa počet dostupných ubytovacích miest podstatne zvýšil (približne o 8 100). UNHCR sa v decembri 2015 zaviazal zabezpečiť 20 000 miest pre žiadateľov oprávnených na premiestnenie v rámci systému prenájmu ubytovacích zariadení a k 6. decembru bolo k dispozícii 20 145 miest, z ktorých bolo 6 344 miest v hoteloch/celých budovách, 11 711 miest v bytoch, 484 miest v hostiteľských rodinách, 960 miest v zariadeniach na premiestnenie a 646 miest v špecializovaných zariadeniach pre maloleté osoby bez sprievodu (22). Keďže platnosť súčasnej dohody o delegovaní uplynie 31. decembra 2016, Komisia začala s UNHCR rokovať o predĺžení platnosti systému do roku 2017, a to na základe aktualizovaného posúdenia potrieb Grécka týkajúcich sa prijímania.

               (12)

               Z hľadiska kvality mnoho prijímacích zariadení v Grécku stále nespĺňa požiadavky stanovené v smernici 2013/33/EÚ o podmienkach prijímania vo vzťahu k žiadateľom o medzinárodnú ochranu, a to najmä na ostrovoch a v niektorých prechodných zariadeniach na pevnine. Zariadenia, ktoré sú hotspotmi, sú nielen preplnené, ale materiálne podmienky v nich sú nedostatočné z hľadiska sanitárnych a hygienických štandardov, prístupu k základným službám, ako je napríklad zdravotná starostlivosť, najmä pre zraniteľné skupiny. Bezpečnosť je nedostatočná a medzi rôznymi národnosťami pretrváva napätie. Hoci na pevnine ubytovací systém UNHRC ponúka primerané podmienky, väčšina zo zostávajúcej prijímacej kapacity pozostáva z táborov (v súčasnosti sa využíva 53 miest) a núdzových zariadení so štandardmi, ktoré sa od seba značne líšia a sú často neprimerané tak z hľadiska materiálnych podmienok, ako aj z hľadiska bezpečnosti. Príprava týchto zariadení na zimu sa začala, pokrok je ale pomalý. Aj napriek zlepšeniam bude zložité premeniť niektoré tábory na vhodné trvalé prijímacie zariadenia, pričom niektoré bude možno nutné zatvoriť a iné konsolidovať.

               (13)

               Navyše sa zdá, že celková koordinácia organizovania prijímania v Grécku je nedostatočná, a to vzhľadom na chýbajúci jasný právny rámec a monitorovací systém, pričom sú niektoré tábory riadené ad hoc ministerstvom pre migráciu a iné prijímacou a identifikačnou službou. Doteraz sa neprijalo žiadne rozhodnutie o tom, ktoré zariadenia by sa mali stať trvalými. Prijímacia služba sa stále nachádza v procese budovania kapacít.

               (14)

               Vzhľadom na uvedené je stále potrebné, aby Grécko pokročilo pri zaisťovaní dostatočných, primeraných, špecializovaných, trvalých a otvorených prijímacích kapacít pre žiadateľov o azyl, pričom všetky z nich by mali spĺňať príslušný štandard v súlade s acquis EÚ. To by malo zahŕňať centralizované riadenie všetkých prijímacích zariadení spolu so systémom pre neustále monitorovanie materiálnych štandardov v súvislosti s týmito zariadeniami a službami, ktoré sa v nich poskytujú. Niektoré dočasné zariadenia by sa mali premeniť na trvalé, zachovať by však sa mala aj dostatočná kapacita v rámci dočasných zariadení na ubytovanie v prípade, že by chýbala kapacita v dôsledku neočakávaného prílevu migrantov. Okrem toho, ako sa už požaduje v treťom odporúčaní, je nanajvýš dôležité, aby grécke orgány poskytli presnejšie údaje o prijímacej kapacite, ako aj komplexné a priebežne aktualizované posúdenie potrieb, pokiaľ ide o celkovú prijímaciu kapacitu a jej charakter.

               (15)

               V predchádzajúcich odporúčaniach boli v súvislosti so zriaďovaním regionálnych azylových úradov zaznamenané podstatné zlepšenia. Na základe gréckeho zákona sa zriaďujú regionálne azylové úrady v regiónoch Atika, Solún, Trácia, Epirus, Tesália, západné Grécko, Kréta, Lesbos, Chios, Samos, Leros a Rodos (23). Na základe rozhodnutia riaditeľa azylovej služby je v záujme pokrytia zvýšených potrieb azylovej služby možné zriaďovať aj samostatné azylové jednotky. Podľa informácií, ktoré poskytlo Grécko listom z 22. novembra 2016, doposiaľ začalo fungovať sedem regionálnych úradov v regiónoch Atika, Trácia, Solún, Lesbos, Samos, Rodos a Patras. Okrem toho pôsobí deväť samostatných azylových jednotiek v Pireuse, Evrose, Xanthi, na Lerose, Kose, v Korinte a jedna jednotka pre premiestňovanie v Alimose. Ako sa stanovuje v zákone, ďalšie tri regionálne azylové úrady začnú fungovať v oblastiach Kos, Epirus (Ioannina), Kréta (Heraklion) a Tesália (Volos).

               (16)

               Grécka azylová služba momentálne zvyšuje svoju kapacitu. V súčasnosti v azylovej službe pracuje 478 osôb (24). Tento počet zahŕňa pozície v centrálnej službe, ako aj v zriadených regionálnych úradoch a azylových jednotkách. Štátny rozpočet pokrýva 250 pozícií, zatiaľ čo zvyšok sa financuje z rôznych zdrojov EÚ a EHP. Do konca roka sa plánuje zvýšenie počtu zamestnancov na 659. K tomu je potrebné pridať personál, ktorý najal UNHCR na dobu určitú, ako aj zamestnancov úradu EASO a expertov z členských štátov vyslaných do gréckej azylovej služby na dobu určitú prostredníctvom úradu EASO. Úmyslom gréckych orgánov je do konca roku 2017 nahradiť celý zmluvný personál stálymi zamestnancami, a nie ďalej zvyšovať kapacitu; grécka azylová služba oznámila útvarom Komisie, že rýchlejšie rozširovanie radov zamestnancov nie je možné uskutočniť v dôsledku nedostatočného počtu služobne starších zamestnancov, ktorí by mohli vyškoliť novoprijatých zamestnancov a poskytovať im poradenstvo a dohľad. Azylová služba uviedla, že potrebuje nutne konsolidovať, najmä vytvorením stredného manažmentu a posilnením odborných znalostí zamestnancov, keďže sa počas roku 2016 počet jej zamestnancov strojnásobí.

               (17)

               Vzhľadom na mieru nárastu počtu žiadostí o azyl v Grécku nie je ešte zjavné, či je súčasný a plánovaný počet zamestnancov azylovej služby dostatočný na to, čo sa vyžaduje na účely včasného a náležitého spracovania súčasného a pravdepodobného budúceho náporu prípadov. Jednou z hlavných priorít azylovej služby by malo byť skrátenie času medzi vyjadrením záujmu o požiadanie o azyl a podaním žiadosti o azyl, ktorý je v súčasnosti príliš dlhý, čo má vplyv na práva dotknutých osôb a spôsobuje frustráciu tých, ktorých sa to týka. Tento čas by sa mal skrátiť v súlade s článkom 6 ods. 2 smernice o konaní o azyle, v ktorom sa požaduje, aby osoba, ktorá požiadala o azyl, mala skutočnú možnosť podať žiadosť „čo najskôr“. Je tiež nevyhnutné, aby sa podaná žiadosť spracovala v lehotách stanovených v smernici, štandardne teda v lehote šiestich mesiacov. Spracovanie podanej žiadosti o azyl v súčasnosti trvá v najlepšom prípade niekoľko mesiacov, a to s výnimkou prípadov týkajúcich sa premiestňovania, keď sa žiadosť spracúva rýchlejšie, pričom existuje značná neistota, pokiaľ ide o rýchlosť vybavenia v súčasnosti nevybavených žiadostí. Komisia však berie na vedomie obavy Grécka vyjadrené v liste z 22. novembra 2016, že ešte rýchlejšie zvyšovanie počtu zamestnancov azylovej služby by mohlo ohroziť jednotnosť a kvalitu rozhodnutí.

               (18)

               Je naliehavo potrebné posúdiť, či je doterajšie posilnenie ľudských zdrojov pre azylovú službu dostatočné, a tiež posúdiť, ako by mohli Komisia, relevantné agentúry EÚ a aj členské štáty čo najlepšie pomôcť Grécku vybaviť žiadosti v čo najkratšom čase. Malo by sa uskutočňovať komplexné a priebežne aktualizované posudzovanie potrieb, pri ktorom sa zohľadní počet žiadostí o azyl, ktoré ešte nie sú vybavené a ktoré v určitom okamihu bude grécka azylová služba pravdepodobne musieť vybaviť, a počet dostupných zamestnancov, ktorí budú potrební alebo pri ktorých je pravdepodobné, že budú potrební na spracovanie týchto žiadostí. Títo zamestnanci by mohli byť zabezpečení z dodatočných zdrojov, ktoré poskytne samotné Grécko, a prostredníctvom vyslania expertov z členských štátov ako členov podporného tímu úradu EASO. Mal by sa preskúmať spôsob, ako racionalizovať a zefektívniť pracovné metódy s cieľom urýchliť pohovory a konania, v prípade potreby aj s podporou zo strany úradu EASO, a to pri zachovaní kvality.

               (19)

               Žiadatelia o azyl musia mať účinný prístup k opravnému prostriedku voči negatívnemu rozhodnutiu, ktoré sa týka ich žiadosti. V tomto smere sa dosiahol významný pokrok. Zákonom č. 4375/2016 prijatým v apríli 2016 sa zriadil odvolací orgán a odvolacie výbory. Nové odvolacie výbory sa zriadili zákonom č. 4399/2016, ktorý sa prijal v júni 2016. Zodpovedajú za preskúmanie všetkých odvolaní voči rozhodnutiam gréckej azylovej služby, ktoré sa podali od 20. júla 2016. Odvolacie výbory sa prioritne zameriavajú najmä na veci podané na gréckych ostrovoch, aby tak prispeli k vykonávaniu vyhlásenia EÚ a Turecka. Momentálne ich je šesť. S účinnosťou od 21. júla okrem toho zriadil jeden odvolací výbor ako náhradný výbor za stále výbory (25). S cieľom zvládať zvyšujúci sa počet žiadostí a riešiť v súčasnosti nevybavené prípady chce Grécko zriadiť ďalších sedem výborov, ktoré by mali začať fungovať do konca decembra 2016; do konca februára 2017 sa má celkový počet výborov zvýšiť na 20.

               (20)

               Zákonom č. 4399/2016 sa mení aj štruktúra týchto výborov, ktoré teraz tvoria traja členovia: dvaja sudcovia správneho súdu a jeden grécky občan s príslušným vzdelaním a skúsenosťami na základe návrhu UNHCR alebo národného výboru pre ľudské práva.

               (21)

               Podľa informácií poskytnutých gréckymi orgánmi v liste z 22. novembra 2016 sa odvolacím výborom od 21. júla 2016 predložilo 2 347 odvolaní, vydalo sa však len 573 rozhodnutí.

               (22)

               Skoršie zriadené odvolacie výbory „pre nevybavené žiadosti“, ktoré boli zriadené na riešenie odvolaní proti rozhodnutiam o neudelení azylu v rámci gréckych nevybavených prípadov, dostali dodatočný mandát, aby mohli okrem zásadných odvolaní proti prvostupňovým rozhodnutiam riešiť aj odvolania proti rozhodnutiam na základe prípustnosti v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka. Podľa informácií poskytnutých gréckymi orgánmi 22. novembra sa viac ako 2 000 odvolaní, ktoré sa podali medzi aprílom a 20. júlom 2016, predložilo výborom „pre nevybavené žiadosti“. Zriadením nových odvolacích výborov 24. júna 2016 (26) sa zmiernila záťaž 20 odvolacích výborov „pre nevybavené žiadosti“, čo im umožní zrýchliť tempo vybavovania v súčasnosti nevybavených prípadov odvolaní.

               (23)

               Väčší pokrok sa dosiahol v dlhodobo nevyriešených odvolaniach uplatnením „starých postupov“, ktoré upravuje prezidentský dekrét 114/2010. Aktuálny počet v súčasnosti nevybavených prípadov sa k 22. novembru 2016 pohybuje okolo 6 589 (zníženie z celkového počtu približne 51 000 prípadov, ktoré sa považovali za v súčasnosti nevybavené prípady na začiatku roku 2013, a približne 8 075 prípadov v septembri 2016). Grécke orgány udelili povolenie z humanitárnych dôvodov osobám, ktoré čakajú na vybavenie svojich žiadostí o azyl už značný čas a ktoré sú oprávnené získať povolenie na pobyt z humanitárnych alebo iných mimoriadnych dôvodov podľa gréckeho zákona č. 4375/2016. Povolenia na pobyt sa vydávajú na obdobie dvoch rokov a ich platnosť sa môže predĺžiť (27). Poskytujú osobám, ktoré ich dostali, rovnaké práva a výhody, aké majú osoby, ktorým bolo udelené postavenie doplnkovej ochrany v Grécku (28), preto sa tieto osoby viac nepovažujú za žiadateľov o azyl. Niektoré z nevybavených odvolaní sa však skúmajú meritórne. Napriek tomu, že sa od predchádzajúcich odporúčaní dosiahol významný pokrok, Grécko by sa malo naďalej snažiť vybaviť v tejto súvislosti zatiaľ nevybavené odvolania a zabezpečiť, aby žiadatelia, ktorých odvolanie ešte nebolo vybavené, mali možnosť uplatniť svoje právo na účinný opravný prostriedok.

               (24)

               Vzhľadom na nárast počtu žiadostí podaných v Grécku od začiatku vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka je zabezpečenie plne personálne obsadeného odvolacieho orgánu, schopného zvládnuť očakávaný výrazný nárast počtu odvolaní, ešte dôležitejšie. Mala by sa zvýšiť efektívnosť výborov, a to pri zachovaní kvality a bez toho, aby bola dotknutá nezávislosť ich členov. To by malo zahŕňať najmä častejšie stretnutia odvolacích výborov, využívanie právnej pomoci pri príprave rozhodnutí, špecializáciu výborov, ako aj zapojenie členov na plný úväzok. Tiež by sa malo prijať viac podporných zamestnancov (29). Takisto by sa malo uskutočňovať priebežné posudzovanie potrieb na základe počtu odvolaní, ktoré ešte jednotlivé odvolacie orgány nevybavili a ktoré budú pravdepodobne musieť vybaviť, a to s cieľom posúdiť, či je počet výborov dostatočný a či sú pracovné metódy primerané.

               (25)

               Do nového zákona (zákon č. 4375/2016) sa zahrnula aj oblasť poskytovania bezplatnej právnej pomoci žiadateľom v štádiu odvolacieho konania. Ešte sa však neprijali všetky opatrenia potrebné na vykonávanie tohto zákona v praxi. Dňa 9. septembra 2016 sa prijalo ministerské rozhodnutie, ktorým sa vykonávajú ustanovenia zákona č. 4375/2016 o poskytovaní právnej pomoci. Finančné prostriedky pre bezplatnú právnu pomoc sú zabezpečené prostredníctvom národného programu v rámci Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF). Okrem toho bola s úradom UNHCR uzavretá dohoda o grante v rámci núdzovej finančnej pomoci z fondu AMIF v celkovej výške 30 miliónov EUR (30). UNHCR tieto finančné prostriedky použije okrem iného na poskytovanie bezplatnej právnej pomoci žiadateľom o medzinárodnú ochranu v štádiu odvolania do začiatku roka 2017, keď by grécke orgány mali zaviesť vlastný program bezplatnej právnej pomoci. V partnerstve s mimovládnymi organizáciami (Metaction a Grécka rada pre utečencov) sa uskutočňujú dva projekty: jeden na ostrovoch, ktorý plne pokrýva všetky odvolania, a druhý na pevnine, ktorý má iba čiastočné pokrytie vzťahujúce sa na odvolania podané v Aténach a Solúne, nie však na zaistených žiadateľov o azyl. Dňa 19. septembra Grécko informovalo Komisiu, že zoznam právnikov, ktorý bude viesť azylová služba, sa vypracuje do začiatku roka 2017. Grécko by malo uskutočniť potrebné kroky na bezodkladné zaručenie práva na bezplatnú právnu pomoc pre všetkých žiadateľov o azyl, ktorí podávajú odvolanie.

               (26)

               Pretrvávajú závažné obavy, pokiaľ ide o ochranu zraniteľných žiadateľov vrátane maloletých osôb bez sprievodu, najmä vzhľadom na chýbajúci riadne fungujúci systém opatrovníctva, nedostatky z hľadiska vhodného ubytovania a všeobecné obavy o ich bezpečnosť. V novom zákone č. 4375/2016 sa stanovuje vytvorenie nového riaditeľstva pre prijímanie a riaditeľstva pre sociálnu integráciu v rámci ministerstva pre vnútorné záležitosti a administratívnu reformu, ktoré budú zahŕňať špecializované útvary pre prijímanie a integráciu maloletých osôb bez sprievodu, a tiež poskytnutie právneho zástupcu. Napriek tomu je ešte potrebné, aby grécke orgány prijali vykonávacie opatrenia, ktorými sa do praxe v prospech maloletých osôb bez sprievodu zavedú náležité procesné záruky a podmienky prijímania. Stále treba prijať ďalší právny rámec, ktorý by mal zahŕňať ustanovenia o účinnom systéme opatrovníctva. Grécke orgány potvrdili, že ministerstvo práce a sociálnej solidarity, ktoré zodpovedá za oblasť týkajúcu sa maloletých osôb bez sprievodu, pripravuje nový zákon o opatrovníctve, ktorý by mal byť hotový do konca roka 2016. Na základe tohto zákona by sa pre systém opatrovníctva zriadila osobitná služba, prípadne oddelenie. Aj keď ministerské rozhodnutie o posudzovaní veku maloletých osôb bez sprievodu, ktoré žiadajú o azyl, grécka vláda už prijala (31), stále pretrvávajú obavy, ktoré sa uvádzajú v súvislosti s uskutočňovaním posudzovania v praxi, a to z dôvodu chýbajúcej identifikácie a právneho prostriedku nápravy v súvislosti s posúdením veku, ktoré robí polícia.

               (27)

               Pokiaľ ide o prístup k vzdelávaniu, dosiahol sa významný pokrok. Cieľom zákona č. 4415/2016 z augusta 2016 je okrem iného zabezpečiť psychosociálnu podporu a vzdelávanie deťom žiadateľov o azyl, ako aj bezproblémovú integráciu tých, ktorí zostanú v Grécku, do gréckeho vzdelávacieho systému po uplynutí prípravného prechodného obdobia. Napriek miestnemu odporu grécke orgány prijímajú dôležité opatrenia, ktorých cieľom je tento právny rámec plne a účinne vykonať.

               (28)

               Podľa rôznych zainteresovaných strán je situácia maloletých osôb bez sprievodu stále celkovo neistá, pričom z viacerých dôvodov existujú obavy o ich bezpečnosť v prijímacích zariadeniach na pevnine i na ostrovoch a niektorí uvádzajú, že kým sa pre ne nenájde primerané ubytovanie, deti sú po dlhšiu dobu stále umiestnené v zariadeniach na zaistenie alebo v „chránených“ častiach otvorených prijímacích zariadení, a to v preplnenom prostredí a v nehygienických podmienkach a bez zástupcu alebo prístupu k právnej pomoci (32). Ako je uvedené v odôvodnení 10, nedostatok primeraného ubytovania pre maloleté osoby predstavuje veľký problém, ktorý je stále potrebné naliehavo riešiť.

               (29)

               Európska komisia poskytla Grécku značné finančné prostriedky, aby podporila krajinu v úsilí zosúladiť jej systém riadenia azylu s normami EÚ. Od začiatku roka 2015 dostalo Grécko prostredníctvom fondov v oblasti vnútorných záležitostí [AMIF) a Fond pre vnútornú bezpečnosť (ISF)] núdzovú pomoc vo výške viac než 352 miliónov EUR, ktorá bola udelená buď priamo gréckym orgánom, alebo prostredníctvom agentúr Únie a medzinárodných organizácií pôsobiacich v Grécku. Z tejto sumy bolo gréckym orgánom v júli 2016 priamo pridelených približne 90 miliónov EUR na posilnenie ich kapacít s cieľom zlepšiť životné podmienky a poskytovať služby primárnej zdravotnej starostlivosti v ubytovacích zariadeniach pre utečencov, ako aj poskytovať prijímacie služby a zdravotnú starostlivosť migrantom. Značné finančné prostriedky (približne 198 miliónov EUR) určené na pokrytie základných humanitárnych potrieb migrantov a utečencov sa poskytujú aj partnerským humanitárnym organizáciám prostredníctvom nedávno vytvoreného nástroja núdzovej podpory. Tieto finančné prostriedky prispievajú k vykonávaniu plánu reakcie na núdzovú situáciu, ktorý spoločne vypracovali Komisia, grécke orgány a/alebo príslušné zainteresované strany s cieľom riešiť súčasnú humanitárnu situáciu v teréne a/alebo podporovať vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka.

               (30)

               Táto núdzová pomoc dopĺňa 509 miliónov EUR, ktoré už boli pre Grécko vyčlenené na obdobie rokov 2014 až 2020 prostredníctvom jeho národných programov v rámci fondov AMIF a ISF, čím sa Grécko stáva prvým príjemcom európskych fondov v oblasti vnútorných záležitostí spomedzi členských štátov EÚ.

               (31)

               Grécko by malo zabezpečiť, aby sa tieto finančné zdroje plne využili čo najefektívnejším a najúčinnejším spôsobom a bez ďalšieho odkladu. Na tento účel sa národné programy Grécka v rámci fondov v oblasti vnútorných záležitostí (AMIF, ISF) revidujú s cieľom prispôsobiť ich novým prioritám. Revízia národného programu v rámci fondu AMIF sa dokončila, zatiaľ čo revízia národného programu v rámci fondu ISF je v záverečných fázach a mala by sa dokončiť čoskoro. Aj keď k formálnemu určeniu nového zodpovedného orgánu v súlade s požiadavkami stanovenými v právnom základe už došlo, stále treba zjednodušiť postupy a operačné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby grécke orgány začali plne mobilizovať finančné prostriedky dostupné v rámci národných programov, a to v záujme uspokojenia naliehavých potrieb, najmä v oblasti prijímania a ďalších služieb pre migrantov nachádzajúcich sa v krajine.

               (32)

               Ako sa konštatuje v oznámení Komisie zo 4. marca 2016 s názvom „Späť k Schengenu“ (33), zabezpečenie plne fungujúceho dublinského systému tvorí neoddeliteľnú súčasť všeobecnejšieho úsilia potrebného na stabilizáciu azylovej, migračnej a hraničnej politiky. Tieto snahy o to, aby normálne fungoval dublinský systém, by mali zároveň viesť aj k návratu normálnemu fungovaniu schengenského priestoru. Motivácia žiadateľov o azyl, ktorí prichádzajú do Grécka neregulárne, presunúť sa do iných členských štátov, čo bolo ohrozené pozastavením odovzdaní do Grécka v rámci dublinského systému od roku 2011, je jedným z faktorov vedúcich k druhotným presunom narúšajúcim riadne fungovanie schengenského systému. Preto je dôležité, aby Grécko urýchlene prijalo zostávajúce opatrenia uvedené v tomto odporúčaní. Zároveň by mala byť prioritou reforma dublinských pravidiel, ako ju navrhla Komisia (34), na základe cieľa solidarity a spravodlivého rozdelenia záťaže medzi členské štáty. V súčasnosti prebiehajú rokovania o tomto návrhu.

               (33)

               Komisia uznáva významný pokrok pri zlepšovaní fungovania gréckeho azylového systému, ktorý Grécko dosiahlo od vydania rozsudku vo veci M.S.S v roku 2011 s pomocou Komisie, úradu EASO, členských štátov a medzinárodných a mimovládnych organizácií. Grécko však stále čelí náročnej situácii pri zvládaní veľkého počtu nových žiadateľov o azyl, a to najmä v dôsledku vykonávania predregistrácie, pokračujúceho prílevu neregulárnych migrantov, aj keď je ich menej než pred marcom 2016, ako aj v dôsledku svojich povinností v rámci vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka. Okrem toho treba uskutočniť ďalšie dôležité kroky s cieľom napraviť zostávajúce nedostatky v gréckom azylovom systéme, najmä pokiaľ ide o kvalitu prijímacích zariadení, zaobchádzanie so zraniteľnými žiadateľmi a rýchlosť, s akou sa žiadosti o azyl registrujú, podávajú a preskúmavajú v dvoch stupňoch. S cieľom zohľadniť vplyv tejto náročnej situácie na celkové fungovanie azylového systému a predísť tomu, aby sa na Grécko kládla neprimeraná záťaž, nie je ešte možné odporúčať plné obnovenie odovzdaní Grécku v rámci dublinského systému, aj keď stále ide o konečný cieľ.

               (34)

               Grécko však pri zavádzaní základných inštitucionálnych a právnych štruktúr na účely riadneho fungovania azylového systému dosiahlo významný pokrok, pričom existuje veľká šanca, že po náprave všetkých zostávajúcich nedostatkov, najmä pokiaľ ide o podmienky prijímania a zaobchádzanie so zraniteľnými osobami vrátane maloletých osôb bez sprievodu, bude v blízkej budúcnosti existovať plne funkčný azylový systém. Je preto vhodné odporúčať, aby sa odovzdávania obnovovali postupne a na základe individuálnych uistení, a to so zreteľom na prijímacie kapacity a zaobchádzanie so žiadateľmi v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ, ako aj so zreteľom na súčasné nevhodné zaobchádzanie s určitými kategóriami osôb, najmä so zraniteľnými žiadateľmi vrátane maloletých osôb bez sprievodu. Obnovenie by sa navyše nemalo uplatňovať spätnou účinnosťou, ale malo by sa týkať žiadateľov o azyl, za ktorých zodpovedá od určitého dátumu Grécko, a to s cieľom predísť tomu, aby sa na Grécko kládla neprimeraná záťaž. Odporúča sa, aby sa za tento dátum stanovil 15. marec 2017.

               (35)

               V nadväznosti na uvedené sa v tomto odporúčaní stanovujú opatrenia, ktoré majú grécke orgány prijať alebo ponechať v platnosti na účely obnovenia odovzdávaní v rámci dublinského systému vo vzťahu k žiadateľom o azyl, ktorí do Grécka vstúpili neregulárne na vonkajších hraniciach v období od 15. marca 2017 alebo za ktorých Grécko zodpovedá od tohto dátumu podľa iných kritérií ako podľa článku 13 kapitoly III nariadenia (EÚ) č. 604/2013. S týmto cieľom by malo Grécko naliehavo prijať všetky kroky uvedené v tomto odporúčaní. V súlade so zásadou solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti by mali aj ostatné členské štáty prispieť k dosiahnutiu uvedené cieľa, najmä vyslaním expertov, ktorí budú pomáhať gréckym orgánom, pokiaľ ide o reagovanie na rôzne požiadavky úradu EASO a plné dodržiavanie ich povinností týkajúcich sa premiestňovania, ktoré vyplývajú z rozhodnutí o premiestnení.

               (36)

               V tomto odporúčaní sa tiež stanovuje spôsob obnovenia odovzdávaní, ktorý by mal v jednotlivých prípadoch odovzdávania zahŕňať úzku spoluprácu medzi gréckymi orgánmi a orgánmi odovzdávajúceho členského štátu na základe povinnosti lojálnej spolupráce medzi členskými štátmi, okrem iného s cieľom zabezpečiť vhodné ubytovanie v súlade so štandardmi stanovenými v smernici 2013/33/EÚ a spracovanie žiadosti danej osoby v súlade so smernicou 2013/32/EÚ. Na to bude nevyhnutné, aby Grécko poskytlo konkrétne uistenia vo vzťahu ku každej osobe, ktorá sa má odovzdať, pokiaľ ide o spôsob zaobchádzania s ňou. Okrem toho by sa mal zriadiť mechanizmus podpory a podávania správ zabezpečovaný expertmi členských štátov v rámci tímu úradu EASO, ktorý pomôže zaistiť, aby sa uvedené štandardy vo vzťahu k odovzdávaným osobám uplatňovali v praxi.

               (37)

               Na zaistenie plného vykonávania tohto odporúčania je nevyhnutné, aby Grécko pravidelne podávalo správy o pokroku dosiahnutom pri uskutočňovaní uvedených opatrení. V súlade s tým by Grécko malo podať prvú správu do 15. februára 2017, ako sa stanovuje v tomto nariadení, pričom by mala zahŕňať najmä opis spôsobu, akým grécke orgány zavádzajú postup na poskytovanie pomoci v individuálnych prípadoch odovzdania pri zohľadnení príslušných právnych predpisov EÚ. Potom by Grécko malo každé dva mesiace podávať správu o vykonávaní tohto odporúčania.

               (38)

               Na základe týchto správ a ostatných relevantných informácií, ktoré bude mať k dispozícii, alebo ďalších skutočností bude Komisia pravidelne podávať správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania a prípadne aktualizovať odporúčania, ktoré sú v ňom stanovené.

               (39)

               Zodpovednosť za rozhodovanie o takomto obnovení odovzdaní v jednotlivých prípadoch nesú výlučne orgány členských štátov pod dohľadom súdov, ktoré môžu na účely výkladu dublinského nariadenia podať na Súdny dvor Európskej únie návrh na začatie prejudiciálneho konania,

         PRIJALA TO ODPORÚČANIE:
   I.   OPATRENIA NA POSILNENIE GRÉCKEHO AZYLOVÉHO SYSTÉMU

      Podmienky prijímania a prijímacie zariadenia

               1.

               Grécko by sa malo naďalej snažiť zabezpečiť, aby jeho prijímacie zariadenia boli dostatočné na ubytovanie všetkých žiadateľov o medzinárodnú ochranu na jeho území a aby podmienky prijímania vo všetkých takýchto prijímacích zariadeniach spĺňali štandardy stanovené v právnych predpisoch EÚ. Grécko by malo v prvom rade:

                           a)

                           zabezpečiť, aby malo dostatočný počet otvorených prijímacích zariadení, ktoré sú schopné poskytnúť ubytovanie všetkým žiadateľom o medzinárodnú ochranu, ktorých prijíma alebo pravdepodobne prijme, ako aj osobám od nich závislým, počas trvania konania o azyle;

                           b)

                           zabezpečiť, aby všetky tieto zariadenia spĺňali aspoň minimálne štandardy stanovené v smernici 2013/33/EÚ o podmienkach prijímania vrátane tých, ktoré sa vzťahujú na zraniteľných žiadateľov, a to aj v zimnom období;

                           c)

                           bezodkladne rozhodnúť o tom, ktoré zariadenia na pevnine by sa mali zmodernizovať a ktoré zatvoriť;

                           d)

                           bezodkladne rozhodnúť o spôsobe zvýšenia prijímacej kapacity na ostrovoch;

                           e)

                           vytvoriť potrebné dodatočné ubytovacie miesta pre maloleté osoby bez sprievodu s cieľom zabezpečiť všetkým maloletým osobám bez sprievodu žiadajúcim o azyl okamžité umiestnenie vo vhodnom ubytovaní, aby neboli ubytované v nevyhovujúcich podmienkach alebo v zariadeniach na zaistenie, a zabezpečiť, aby sa tieto zariadenia udržovali;

                           f)

                           zabezpečiť, aby sa žiadateľom poskytla nevyhnutná zdravotná starostlivosť, ktorá zahŕňa aspoň pohotovostnú zdravotnú starostlivosť a nevyhnutnú liečbu chorôb a závažných duševných porúch;

                           g)

                           zabezpečiť účinné a nepretržité centralizované riadenie a koordináciu všetkých prijímacích zariadení spolu so systémom na neustále monitorovanie materiálnych štandardov v rámci týchto zariadení a vo vzťahu k službám, ktoré sa v nich poskytujú, a to vrátane hotspotov, a zabezpečiť, aby zodpovedné orgány mali na tento účel k dispozícii primerané zdroje.

                     Grécko by tiež malo zabezpečiť, aby bol okrem trvalých zariadení k dispozícii aj primeraný počet dočasných otvorených prijímacích zariadení alebo aby tieto zariadenia mohli byť v krátkom čase k dispozícii, aby bolo možné ubytovať neočakávaný prílev žiadateľov o medzinárodnú ochranu a od nich závislých osôb v primeraných podmienkach.
               Grécke orgány by mali vykonávať komplexné posúdenie potrieb z hľadiska celkovej potrebnej prijímacej kapacity a charakteru tejto kapacity a toto posúdenie priebežne aktualizovať vzhľadom na nový vývoj situácie.

      Prístup k prvostupňovému konaniu o azyle a s tým súvisiace zdroje

               2.

               Grécko by malo pokračovať vo svojom úsilí zabezpečiť, aby všetci žiadatelia o medzinárodnú ochranu mali účinný prístup ku konaniu o azyle, a to najmä tým, že:

                           a)

                           posúdi, či je počet zamestnancov azylovej služby primeraný na účely prijímania žiadostí o azyl v lehotách stanovených v smernici 2013/32/EÚ o konaní o azyle;

                           b)

                           na základe tohto posúdenia zabezpečí nábor dodatočných zamestnancov potrebných pre azylovú službu, aby sa mohli čo najskôr efektívne a včas zaoberať všetkými žiadosťami o medzinárodnú ochranu, a/alebo identifikuje dodatočných pracovníkov vrátane tých, ktorí pracujú na konkrétnych prípadoch, a tlmočníkov, ktorých by mohli vyslať členské štáty v rámci podporných tímov EASO;

                           c)

                           zriadi ďalšie regionálne azylové úrady alebo jednotky v súlade s celkovými potrebami na celom území Grécka;

                           d)

                           pri dodržaní príslušných štandardov urýchli pohovory a konania, v prípade potreby s podporou zo strany EASO, a to vrátane zavedenia nástrojov pre pohovory a podporných nástrojov;

                           e)

                           skráti čas medzi vyjadrením záujmu o požiadanie o azyl a skutočným podaním žiadosti o azyl v súlade s článkom 6 ods. 2 smernice 2013/32/EÚ o konaní o azyle.

                     Posúdenie potrieb uvedené v písmene a) by sa malo priebežne aktualizovať a malo by obsahovať informácie o počte prijatých zamestnancov.

      Odvolací orgán

               3.

               Grécko by malo pokračovať vo svojom úsilí zabezpečiť, aby mali všetci žiadatelia o medzinárodnú ochranu k dispozícii účinný opravný prostriedok, a to najmä tým, že zabezpečí:

                           a)

                           plné fungovanie nového odvolacieho orgánu zriadením plánovaných 20 odvolacích výborov do konca februára 2017 a v prípade potreby zvýšením tohto počtu, a to na základe posúdenia potrieb uvedeného nižšie;

                           b)

                           zodpovedajúce ľudské zdroje pre odvolací orgán a výbory vrátane podporných zamestnancov, aby mohli vybavovať všetky nevybavené a pravdepodobné budúce odvolania vrátane odvolaní v rámci vyhlásenia EÚ a Turecka;

                           c)

                           aby sa čo najskôr vyriešili všetky v súčasnosti nevybavené žiadosti o súdne preskúmanie správnych rozhodnutí;

                           d)

                           zvýšenie počtu rozhodnutí prijímaných každým výborom, a to v prípade potreby tiež naplánovaním častejších zasadnutí, využívaním právnej pomoci pri príprave rozhodnutí, špecializáciou výborov a zapojením členov výboru na plný úväzok bez toho, aby bola dotknutá ich nezávislosť;

                           e)

                           dostatočnou odbornou prípravou členov odvolacieho výboru, a to v prípade potreby s podporou zo strany EASO.

                     Grécke orgány by mali na základe úplného a priebežného posúdenia potrieb určiť počet odvolacích výborov v rámci nového odvolacieho orgánu, ktoré sú potrebné na preskúmanie všetkých odvolaní podaných žiadateľmi o medzinárodnú ochranu, objem ľudských zdrojov potrebných na zabezpečenie ďalšieho plynulého fungovania týchto výborov a akékoľvek iné opatrenia, ktoré môžu byť potrebné, ako sú napríklad zmeny pracovných metód. Toto by malo zahŕňať najmä posúdenie otázky, či 20 odvolacích výborov, ktoré sa majú zriadiť do konca februára 2017, je dostatočný počet.

      Právna pomoc

               4.

               Grécko by malo zabezpečiť, aby bol právny rámec týkajúci sa prístupu k bezplatnej právnej pomoci v praxi účinný a aby všetkým žiadateľom bola poskytnutá potrebná právna pomoc na účely súdneho preskúmania správnych rozhodnutí o žiadostiach o medzinárodnú ochranu. Grécko by predovšetkým malo:

                           a)

                           čo najskôr účinne vykonať ministerské rozhodnutie o poskytovaní služieb bezplatnej právnej pomoci;

                           b)

                           urýchlene pripraviť zmluvu na stály register právnikov, ktorí môžu tieto služby poskytovať všetkým žiadateľom v odvolacom štádiu v Grécku. Medzitým by Grécko malo zabezpečiť, aby sa v rámci dvoch projektov, ktoré sa realizujú na pevnine a na ostrovoch, poskytla účinná bezplatná právna pomoc všetkým žiadateľom o azyl, ktorí podali odvolanie.

      Starostlivosť o maloleté osoby bez sprievodu a zraniteľné osoby počas konania o azyle

               5.

               Grécko by malo zabezpečiť vytvorenie vhodných štruktúr a prijať vhodné opatrenia na identifikáciu zraniteľných žiadateľov vrátane maloletých osôb bez sprievodu a starostlivosť o nich. Grécko by predovšetkým malo:

                           a)

                           čo najskôr zaviesť vhodné opatrovnícke konanie zavedením potrebného právneho rámca na vykonávanie príslušných ustanovení zákona č. 4375/2016;

                           b)

                           vytvoriť pracovné miesta a prijať potrebný počet zamestnancov riaditeľstva pre prijímanie a odboru ochrany maloletých osôb bez sprievodu s cieľom bezodkladne poskytnúť potrebné záruky podľa azylového práva na účely pátrania po rodinných príslušníkoch a právneho zastupovania;

                           c)

                           zabezpečiť, aby sa v praxi uplatňovali postupy na identifikáciu žiadateľov s osobitnými procesnými a prijímacími potrebami, vrátane maloletých osôb bez sprievodu, aby títo žiadatelia dostali nevyhnutnú psychosociálnu podporu, najmä ak mohli byť obeťami sexuálneho násilia a vykorisťovania alebo obchodovania s ľuďmi, a aby boli vždy riadne zohľadnený záujem dieťaťa.

      Využívanie finančných prostriedkov EÚ v rámci národných programov

               6.

               Grécko by malo zabezpečiť, aby sa značné finančné prostriedky poskytované zo strany EÚ v plnej miere využívali, a to najmä bezodkladnou mobilizáciou zdrojov dostupných v rámci jeho národných programov v rámci AMIF a ISF a preskúmaním možností doplnkového financovania zo štrukturálnych fondov. V tejto súvislosti by Grécko malo prijať potrebné opatrenia na úplnú mobilizáciu finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci národných programov, s cieľom uspokojiť naliehavé potreby, najmä v oblasti prijímania a ostatných služieb pre migrantov nachádzajúcich sa v Grécku, a to konkrétne zlepšením koordinácie medzi príslušnými zainteresovanými stranami, posilnením operačnej kapacity a zlepšením vykonávacieho mechanizmu.

      Technická pomoc členských štátov

               7.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby Grécku poskytli dodatočnú podporu tým, že nominujú expertov, ktorí budú reagovať na rôzne výzvy zo strany EASO, zabezpečia ich vyslanie na dlhšie obdobie a určia osoby, ktoré sú služobne staršie a majú príslušnú špecializáciu.

         II.   SPÔSOBY OBNOVENIA ODOVZDÁVANIA

               8.

               Odporúča sa, aby sa obnovilo odovzdávanie žiadateľov o azyl do Grécka podľa nariadenia (EÚ) č. 604/2013, a to za podmienok a spôsobmi podľa bodov 9 a 10.

      Rozsah pôsobnosti

               9.

               Postupné obnovenie odovzdávania by sa malo vzťahovať na žiadateľov o azyl, ktorí do Grécka vstúpili neregulárne na vonkajších hraniciach v období od 15. marca 2017, alebo na osoby, za ktoré Grécko zodpovedá od tohto dátumu podľa iných kritérií ako podľa článku 13 uvedeného v kapitole III nariadenia (EÚ) č. 604/2013, a to na základe prijímacích kapacít a zaobchádzania so žiadateľmi v Grécku v súlade so smernicou 2013/32/EÚ a smernicou 2013/33/EÚ. Zraniteľní žiadatelia o azyl vrátane maloletých osôb bez sprievodu by sa do Grécka zatiaľ nemali odovzdávať.

      Spolupráca a individuálne uistenia

               10.

               Orgány členských štátov sa vyzývajú, aby pred odovzdaním žiadateľa do Grécka úzko spolupracovali s gréckymi orgánmi s cieľom zabezpečiť, aby sa dodržali podmienky uvedené v bode 9, najmä aby sa žiadateľ prijal v prijímacom zariadení, ktoré spĺňa štandardy stanovené v práve EÚ, najmä v smernici 2013/33/EÚ o podmienkach prijímania, aby sa jeho žiadosť preskúmala v lehotách stanovených v smernici 2013/32/EÚ o konaní o azyle a aby sa s ním zaobchádzalo v každom ďalšom relevantnom ohľade v súlade s právnymi predpismi EÚ. Grécke orgány sa vyzývajú, aby plne spolupracovali pri poskytovaní uvedených uistení ostatným členským štátom.

         III.   PODPORA A PODÁVANIE SPRÁV

      Podpora a podávanie správ zo strany úradu EASO

               11.

               Úrad EASO by malo zriadiť tím expertov členských štátov, ktorý sa vyšle do Grécka s úlohou podporovať spoluprácu medzi členskými štátmi a podávať správy o tom, či sa s osobami odovzdanými späť do Grécka podľa dublinského nariadenia zaobchádza v súlade s uisteniami poskytnutými Gréckom podľa bodu 10.

      Podávanie správ zo strany Grécka

               12.

               Od Grécka sa požaduje, aby do 15. februára 2017 predložilo správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania. Správa by mala obsahovať najmä opis opatrení prijatých na riešenie zostávajúcich nedostatkov uvedených v tomto odporúčaní vrátane spôsobu, akým grécke orgány zabezpečili alebo plánujú zabezpečiť potrebné ľudské a materiálne zdroje uvedené v bodoch 1 až 5 tohto odporúčania, ako aj opis priebežného posudzovania potrieb podľa bodov 1 až 3 tohto odporúčania. Malo by sa v nej tiež podrobnejšie opísať, akým spôsobom chcú grécke orgány postupovať pri poskytovaní uistení v individuálnych prípadoch podľa bodu 10.

               13.

               Správa by mala zároveň obsahovať tieto informácie:

                           a)

                           celkovú súčasnú a plánovanú trvalú a dočasnú prijímaciu kapacitu na ubytovanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu a charakter tejto kapacity;

                           b)

                           celkový počet žiadostí o azyl zatiaľ nevybavených v prvom stupni;

                           c)

                           úplné údaje o všetkých zatiaľ nevybavených odvolaniach a rozhodnutiach vydaných na druhom stupni novými odvolacími výbormi aj odvolacími výbormi „pre nevybavené žiadosti“ vrátane prípadov týkajúcich sa prípustnosti;

                           d)

                           celkový súčasný a plánovaný počet zamestnancov, ktorí budú spracúvať žiadosti o azyl zaregistrované azylovou službou a pracovníkov pre riaditeľstvo pre prijímanie; celkový súčasný a plánovaný počet zamestnancov a počet výborov, ktoré odvolací orgán postupne sfunkční.

               14.

               Od Grécka sa vyžaduje, aby po 15. februári 2017 podávalo každé dva mesiace správu o vykonávaní tohto odporúčania.

      V Bruseli 8. decembra 2016

            Za Komisiu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            člen Komisie

      (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. júna 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 31).

      (2)  Rozsudky vo veci M.S.S/Belgicko a Grécko (sťažnosť č. 30696/09) a vo veci NS/Secretary of State for the Home Department, C-411/10 a C-493/10.

      (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003 ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov (Ú. v. EÚ L 50, 25.2.2003, s. 1), ktoré bolo nahradené nariadením (EÚ) č. 604/2013.

      (4)  Podľa údajov agentúry Frontex zo 4. decembra 2016.

      (5)  Vyhlásenie EÚ a Turecka, 18. marca 2016.

      (6)  Pozri správy Komisie o pokroku pri vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  Do Grécka prichádzalo priemerne 52 migrantov denne v období od 1. mája do 31. júla 2016 a 94 migrantov denne v období od 1. augusta do 29. novembra 2016.

      (8)  http://www.media.gov.gr/index.php, prístup 6. decembra 2016.

      (9)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 146), a rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 80).

      (10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade, Ôsma správa o premiestňovaní a presídľovaní, 7. decembra 2016, COM(2016) 791 final.

      (11)  Odporúčanie Komisie z 10. februára 2016 určené Helénskej republike, pokiaľ ide o naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie presunov podľa nariadenia (EÚ) č. 604/2013, C(2016) 871 final, a odporúčanie Komisie z 15. júna 2016 určené Helénskej republike, pokiaľ ide o konkrétne naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa nariadenia (EÚ) č. 604/2013, C(2016) 3805 final.

      (12)  Odporúčanie Komisie z 28. septembra 2016 určené Helénskej republike, pokiaľ ide o konkrétne naliehavé opatrenia, ktoré má Grécko prijať s ohľadom na obnovenie odovzdaní podľa nariadenia (EÚ) č. 604/2013, C(2016) 6311 final.

      (13)  Do konca roku 2016 by mala byť väčšina predbežne zaregistrovaných žiadostí plne zaregistrovaná/podaná. Cieľom postupu predbežnej registrácie, ktorý sa dokončil v auguste 2016, bolo zaregistrovať všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí neregulárne prišli do Grécka pred 20. marcom 2016 a chceli požiadať o medzinárodnú ochranu, ale grécke orgány v ich prípade ešte nezačali konanie o azyle. Počas leta bolo predbežne zaregistrovaných asi 28 000 osôb.

      (14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ z 26. júna 2013 o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 60).

      (15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 96).

      (16)  „Zákon č. 4375/2016 o štruktúre a činnosti azylovej služby, odvolacieho orgánu a prijímacej a identifikačnej služby, zriadení generálneho sekretariátu pre prijatie, transpozíciu do gréckych právnych predpisov smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ z 26. júna 2013 o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (prepracované znenie) a iných ustanovení“, k dispozícii je na adrese: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Na to, aby grécke orgány mohli vykonávať tento zákon v celom rozsahu, sa musia prijať vykonávacie akty vo forme rozhodnutí na ministerskej alebo medziministerskej úrovni.

      (17)  Zákon č. 4399/2016. http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (18)  Zákon č. 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf
   Tieto dočasné núdzové zariadenia a trvalé zariadenia sú zriadené na ostrovoch v Egejskom mori v problémových oblastiach, ako aj na pevnine.

      (20)  Grécky minister Mouzalas vyhlásil, že v skutočnosti je na ostrovoch menej migrantov (okolo 10 000 až 12 000).

      (21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016.

      (22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (23)  Článok 1 ods. 3 zákona č. 4375/2016.

      (24)  Informácie o personáli poskytnuté gréckou azylovou službou na stretnutí s útvarmi Komisie 10. novembra 2016.

      (25)  Z dôvodu nárastu pracovnej záťaže v dôsledku vykonávania vyhlásenia EÚ a Turecka sa tomuto náhradnému výboru zverila úloha preskúmať 100 prípadov za mesiac.

      (26)  Rozhodnutie na medziministerskej úrovni (Úradný vestník B 1862), 24. júna 2016.

      (27)  Článok 22 ods. 3 zákona č. 4375/2016.

      (28)  Článok 28 prezidentského výnosu č. 114/2010.

      (29)  Informácia poskytnutá útvarom Komisie na stretnutí s odvolacím orgánom v novembri 2016.

      (30)  Dohoda o grante bola podpísaná 15. júla 2016.

      (31)  Ministerské rozhodnutie 1982/16.2.2016 (Úradný vestník B' 335).

      (32)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?“ (Prečo ma tu držíte?), september 2016 https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (33)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade s názvom „Späť k Schengenu – plán“, COM(2016) 120 final, 4. marca 2016.

      (34)  COM(2016) 270 final.


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na roky 2012 – 2017

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/89

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na roky 2012 – 2017
   2013/C 217/22
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov rozhodli 29. júna 2012 o Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytuje ucelený rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a politiky. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada prijala 10. júla 2012 odporúčanie (4) týkajúce sa národného programu reforiem Holandska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Holandska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2013. Komisia 28. novembra 2012 takisto prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Holandsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia uverejnila 10. apríla 2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 výsledky hĺbkového preskúmania, ktoré sa týkalo Holandska. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy, aj keď nie sú nadmerné.

               (9)

               Holandsko 29. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj program stability na obdobie rokov 2012 – 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že Holandsko vykonalo v období rokov 2011 – 2013 značné konsolidačné opatrenia ale že fiškálne úsilie pravdepodobne nebude dostačujúce na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013, najmä vzhľadom na horší hospodársky vývoj, než sa očakávalo. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability, je vo všeobecnosti realistický. Podľa programu stability sa predpokladá reálny hospodársky rast vo výške –0,4 % v roku 2013 a vo výške 1,1 % v roku 2014, čo je pomerne blízko k prognóze útvarov Komisie z jari 2013 vo výške –0,8 % a 0,9 %. Stanoveným cieľom v programe stability je udržateľným spôsobom znížiť celkový deficit pod 3 % HDP od roku 2014. V programe stability nie je výslovne uvedený strednodobý cieľ, čo naznačuje, že strednodobý cieľ vo výške –0,5 %, ako bol oznámený v minuloročnom programe stability, naďalej platí. Strednodobý rozpočtový cieľ je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Navyše hoci sa v roku 2015 podľa programu stability plánuje znížiť štrukturálne saldo o 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, v súlade s minimálnou ročnou štrukturálnou požiadavkou, očakáva sa, že štrukturálne saldo sa v roku 2016 zhorší o 0,4 % HDP a v roku 2017 sa zlepší o 0,1 % HDP, čím nedosiahne primerané prispôsobenie. Vychádzajúc z prognózy útvarov Komisie z jari 2013 je priemerné ročné fiškálne úsilie vo výške približne 0,7 % HDP v období rokov 2010 – 2013 v súlade so štrukturálnym úsilím vo výške ¾ % HDP, ktoré odporúčala Rada. Rozpočtová úprava v rokoch 2011 a 2012 sa orientovala prevažne na stranu výdavkov, v roku 2013 sa však vo veľkej miere zamerala na príjmové opatrenia. Plánovaný celkový deficit stanovený v programe stability je v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2014, čo je jeden rok po lehote stanovenej Radou v rámci postupu pri nadmernom deficite 2. decembra 2009. Rada zastáva názor, že fiškálne úsilie predpokladané orgánmi nie je v súlade so skutočným odstránením deficitu do roku 2014. Prípadné dodatočné konsolidačné opatrenia špecifikované v programe stability sa dočasne zrušili a rozhodne by neboli dostačujúce. Holandsko musí na zníženie celkového deficitu verejných financií udržateľným spôsobom pod hranicu 3 % HDP v roku 2014 vymedziť dodatočné opatrenia. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa ďalej zvýši na 74 % HDP v roku 2013 a ďalej sa mierne zvýši na 75 % HDP v roku 2014. Podľa prognózy teda pomer dlhu zostane značne nad referenčnou hodnotou 60 %. Podľa programu stability sa očakáva, že v roku 2015 pomer dlhu klesne na 71,4 % HDP a potom bude mierne klesať až na úroveň 70,8 % v roku 2017. Tento pokles pomeru dlhu po roku 2014 je však nedostatočne podporený politickými opatreniami.

               (11)

               V snahe zlepšiť potenciál budúceho rastu Holandska je mimoriadne dôležité, aby sa požadovanou konsolidáciou, na zaistenie udržateľného odstránenia nadmerného deficitu a dosiahnutie strednodobého cieľa v krátkodobom až strednodobom horizonte, zabezpečili výdavky podporujúce rast. Pre vyrovnanú úpravu bude kľúčové predovšetkým úsilie na podporu inovácií a výskumu vrátane základného výskumu, vzdelávania a odbornej prípravy. To nielen pomôže podporiť oživenie hospodárstva, ale mohlo by to aj pomôcť podporiť inovácie a ľudský kapitál, zlepšiť konkurencieschopnosť a strednodobé a dlhodobé vyhliadky rastu.

               (12)

               Kľúčovou otázkou je trh s bývaním, na ktorom sa v uplynulých desaťročiach nahromadili rušivé motivačné faktory a nepružné prvky, ktoré sa premietli do spôsobov financovania bývania a odvetvových úspor. Tendencia domácností ručiť za hrubý hypotekárny dlh majetkom svojich domácností vo veľkej miere odráža dlhotrvajúce fiškálne motivačné prvky, najmä úplnú daňovú odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Od apríla 2012 bol čiastočne vykonaný rad opatrení. Niektoré z týchto opatrení sa týkajú úpravy fiškálneho režimu financovania bývania. Postupný prechod na obmedzenie daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov a zvýšenie motivačných faktorov na umorenie je oprávnený, ale postupné zavádzanie tohto opatrenia je príliš pomalé, aby malo výrazný vplyv na umorovanie. Trh s nájomným bývaním obmedzuje regulácia a prítomnosť veľmi veľkého odvetvia sociálneho bývania, pre ktoré sú takisto príznačné dlhé čakacie zoznamy. Nedávne zavedenie určitej diferenciácie nájomného v odvetví sociálneho bývania na základe príjmu je krok správnym smerom, ale jej vplyv je obmedzený. Z toho dôvodu, hoci sú navrhnuté opatrenia krokom správnym smerom, je celkové tempo reforiem v riešení základných problémov pomalé, a tak sa musí zrýchliť, pričom sa berie do úvahy dopad v súčasnom ekonomickom prostredí a zároveň sa naďalej bude zabezpečovať, aby bolo sociálne bývanie k dispozícii znevýhodneným občanom, ktorí nemôžu získať bývanie za trhových podmienok, a to aj v miestach s vysokým dopytom.

               (13)

               Dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému sa posilnila prostredníctvom postupného zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku zo 65 rokov v roku 2012 na 67 rokov v roku 2021. Holandsko teda plne zohľadnilo tú časť odporúčania z roku 2012, ktorá sa týkala zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku a jeho prepojenia so strednou dĺžkou života, a to v prípade prvého aj druhého dôchodkového piliera. Zostávajúce otázky zahŕňajú primerané vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík. S cieľom podporiť odolnosť systému voči starnutiu obyvateľstva je navyše už dávno potrebné celkové preskúmanie správy a riadenia dôchodkových fondov druhého piliera. Realizáciou plánov na reformu dlhodobej starostlivosti by sa prispelo k obmedzeniu rýchlo rastúcich výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva, a podporila by sa tak udržateľnosť verejných financií. V tejto súvislosti sa kvalita dlhodobej starostlivosti a prístup k nej musia zachovať na primeranej úrovni.

               (14)

               Cieľom reforiem trhu práce navrhovaných vládou je zvýšiť účasť na trhu práce a príslušnú mobilitu. Reforma zákona o účasti na trhu práce je ambiciózna a primeraná na oživenie účasti na trhu práce. Reformy však ešte nie sú zakotvené v zákone. Okrem toho sú potrebné ďalšie opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti osôb na okraji trhu práce vrátane žien, osôb z migračného prostredia, osôb so zdravotným postihnutím a starších osôb. Holandsko oznámilo reformy režimu dávok v nezamestnanosti a pomerne prísnych právnych predpisov na ochranu zamestnanosti. Tieto reformy v kombinácii s daňovým príspevkom na mobilitu (mobiliteitsbonus) pre zamestnávateľov na zamestnanie príjemcov sociálneho zabezpečenia vo veku 50 rokov a starších alebo osôb so zdravotným postihnutím sú dobre zamerané na viac znevýhodnenú časť trhu práce. Hoci tieto opatrenia poukazujú na správne smerovanie, ich úplné posúdenie bude možné až po ich prijatí. Napokon, urýchlenie odstránenia zostávajúcich demotivačných faktorov pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine na zvýšenie počtu odpracovaných hodín by malo potenciál ďalšieho zmierňovania budúcich nedostatkov ponuky pracovnej sily.

               (15)

               V prípade odporúčania z roku 2012, ktoré sa týkalo inovácií a prepojenia medzi vedou a podnikaním, sa dosiahol značný pokrok. Politika podnikania označená ako „byť špičkou“ vrátane svojho odvetvového prístupu pre verejno-súkromné partnerstvá v oblasti výskumu, inovácie a vzdelávania („špičkové odvetvie“) je teraz vo fáze realizácie. Okrem odvetvových inovačných politík je dôležité sledovať horizontálne výskumné a inovačné politiky a zachovať primeranú úroveň verejného financovania pre základný výskum, ktorý nie je účelovo viazaný.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska. Posúdila národný program reforiem a program stability a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Holandska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (18)

               Rada na základe hĺbkového posúdenia Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedeného odporúčania 2.

               (19)

               V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Holandsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť a vykonať rozpočtovú stratégiu podporovanú dostatočne spresnenými opatreniami, pokiaľ ide o rok 2014 a nasledujúce roky, aby sa zabezpečilo včasné odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014 udržateľným spôsobom a vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Ochrániť výdavky v oblastiach s priamym vplyvom na rast, ako je vzdelávanie, inovácie a výskum. Po odstránení nadmerného deficitu vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu, ktorá Holandsku umožní dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2015.

               2.

               Zvýšiť úsilie na postupné reformovanie trhu s bývaním urýchlením plánovaného zníženia daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov berúc do úvahy dopad v súčasnom ekonomickom prostredí a zabezpečením mechanizmu cenotvorby na trhu s nájomným, ktorý by bol viac orientovaný na trh, a väčším prepojením nájomného s príjmom domácnosti v odvetví sociálneho bývania. Opätovne zamerať spoločnosti sociálneho bývania na podporu domácností, ktoré sú najviac v núdzi.

               3.

               Po konzultácii so sociálnymi partnermi prispôsobiť druhý dôchodkový pilier, ktorý by zabezpečil primerané vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík. Podporiť postupné zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku opatreniami na zvýšenie zamestnateľnosti starších zamestnancov. Uskutočniť plánovanú reformu dlhodobej starostlivosti v snahe zabezpečiť jej nákladovú efektívnosť a s cieľom zabezpečiť udržateľnosť ju doplniť ďalšími opatreniami na obmedzenie nárastu nákladov.

               4.

               Prijať ďalšie opatrenia na posilnenie účasti na trhu práce, najmä osôb na okraji trhu práce. Naďalej znižovať daňové demotivačné prvky, pokiaľ ide o prácu, a to aj ukončovaním prenosných daňových úľav pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine. Podporiť zmenu postavenia na trhu práce a riešiť nepružné prvky na trhu práce, a to aj prostredníctvom reformy právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a systému príspevkov v nezamestnanosti.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 88.

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.