title: Odporúčanie Komisie z 24. júla 2018 týkajúce sa usmernení o rovnakom zaobchádzaní a kritériách transparentnosti, ktoré majú uplatňovať ENTSO pre elektrinu a plyn pri príprave svojich desaťročných plánov rozvoja siete, podľa prílohy III oddielu 2 bodu 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013

text:
               27.7.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 265/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 24. júla 2018
      týkajúce sa usmernení o rovnakom zaobchádzaní a kritériách transparentnosti, ktoré majú uplatňovať ENTSO pre elektrinu a plyn pri príprave svojich desaťročných plánov rozvoja siete, podľa prílohy III oddielu 2 bodu 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013
      (2018/C 265/01)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172,
      so zreteľom na prílohu III oddiel 2 bod 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1364/2006/ES a menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (1) („nariadenie o TEN-E“),
      keďže:

                  (1)

                  Desaťročný plán rozvoja siete pre elektrickú energiu a desaťročný plán rozvoja siete pre plyn sú nezáväzné celoúnijné dokumenty, ktoré každé dva roky vypracúva a uverejňuje Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ďalej len „ENTSO-E“) a Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ďalej len „ENTSOG“) s cieľom posúdiť, v súlade so všetkými právnymi požiadavkami, ako všetky relevantné európske projekty prispievajú k zlepšovaniu európskych systémov elektrickej energie a plynu.

                  (2)

                  Nariadenie o TEN-E vyžaduje zaradenie kandidátskych projektov v oblasti elektriny a plynu do príslušných desaťročných plánov rozvoja siete ako podmienku ich kandidatúry na zaradenie do celoúnijných zoznamov projektov spoločného záujmu.

                  (3)

                  Nariadenie o TEN-E vyžaduje, aby Európska komisia vydala usmernenia o kritériách, ktoré majú ENTSO-E a ENTSOG uplatňovať pri vypracúvaní svojich príslušných desaťročných plánov rozvoja siete s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť postupu.

                  (4)

                  Komisia vypracovala toto nezáväzné usmernenie o kľúčových zásadách, ktoré by sa mali dodržiavať, a o aspektoch, ktorými sa treba zaoberať v praktických vykonávacích dokumentoch, ktoré ENTSO-E a ENTSOG prijmú a použijú pri príprave svojich príslušných desaťročných plánov rozvoja siete,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) a Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ENTSOG) by mali dodržiavať právne nezáväzné usmernenia uvedené v prílohe k tomuto odporúčaniu. Tieto usmernenia by mali pomôcť zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť postupu pri vypracúvaní desaťročných plánov rozvoja siete, ako sa vyžaduje v prílohe III oddiele 2 bode 5 nariadenia o TEN-E [nariadenie (EÚ) č. 347/2013].

                  2.

                  Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

         V Bruseli 24. júla 2018

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39

         PRÍLOHA
         1.   ÚVOD

         1.1.   Cieľ usmernení

         V odporúčaní Komisie „usmernenia o rovnakom zaobchádzaní a kritériách transparentnosti, ktoré majú uplatňovať ENTSO pre elektrinu a plyn pri príprave svojich desaťročných plánov rozvoja siete“ (ďalej len „usmernenia“) sa reaguje na ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 347/2013 zo 17. apríla 2013 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 1364/2006/ES a menia nariadenia (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 (1) (ďalej len „nariadenie o TEN-E“).
         Desaťročné plány rozvoja siete pre elektrinu a plyn sú komplexné a aktuálne európske referenčné dokumenty pre prenosové siete elektriny a prepravné siete plynu. Ide o dvojročné dokumenty obsahujúce prehľad plánov na rozšírenie prenosu a prepravy, ktoré sa považujú za potrebné na zabezpečenie toho, aby prenosová a prepravná sústava uľahčila ciele energetickej politiky EÚ. Slúžia ako podklad pre vypracovanie zoznamu projektov spoločného záujmu v odvetviach elektriny a plynu. O projekty spoločného záujmu sa môžu uchádzať len projekty v oblasti plynu a elektriny, ktoré sú uvedené v týchto desaťročných plánoch rozvoja siete, a ich posúdenie je vo významnej miere založené na analýzach nákladov a prínosov špecifických pre daný projekt, ktoré sú v desaťročných plánoch rozvoja siete uvedené.
         V usmerneniach sa vysvetľuje právny rámec uplatňovaný na postup vypracovania a prijatia týchto desaťročných plánov rozvoja siete. Ich cieľom je zabezpečiť spravodlivý, rovnaký a transparentný proces začleňovania projektov do týchto desaťročných plánov rozvoja siete vytvorením štruktúry, obsahu a zásad, ktoré zabezpečia súlad medzi týmito dvoma postupmi týkajúcimi sa uvedených desaťročných plánov rozvoja siete, ako aj jednotný výklad uplatniteľných zásad a pravidiel oboma sieťami ENTSO. Poskytujú všeobecný rámec pre prijímanie, revíziu a uplatňovanie praktických vykonávacích dokumentov, ktoré majú ENTSO-E a ENTSOG prijať a používať s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť v rámci týchto činností.
         Vypracovanie týchto usmernení sa vyžaduje podľa oddielu 2 bodu 5 prílohy III k nariadeniu o TEN-E, pokiaľ ide o postup vypracovania regionálnych zoznamov v rámci procesu určovania projektov spoločného záujmu: „… Komisia vydá usmernenia o kritériách, ktoré má uplatňovať ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn pri vypracúvaní ich desaťročných plánov rozvoja siete uvedených v bodoch 3 a 4 s cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť postupu.“ Ustanovenia, ktoré sa týkajú procesov desaťročných plánov rozvoja siete stanovených podľa usmernení, budú uplatniteľné na každý projekt zvažovaný na zaradenie do príslušného desaťročného plánu rozvoja siete bez ohľadu na plány realizátora, či už ich predložil alebo nie, ako kandidáta v rámci následného postupu výberu projektov spoločného záujmu.
         Tieto usmernenia nie sú právne záväzné. Všetky budúce metódy, nástroje a harmonogramy, ktoré majú ENTSO-E a ENTSOG používať v rámci postupov vypracovania svojich desaťročných plánov rozvoja siete, by mali byť v úplnom súlade s požiadavkami nariadení Európskeho Parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (2) a (ES) č. 715/2009 (3), nariadenia o TEN-E a usmernení.
         1.2.   Adresáti

         Usmernenia sú určené ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn. Kritériá uplatňované sieťami ENTSO v súlade s týmto dokumentom budú mať vplyv na:

                     —

                     všetkých realizátorov projektov plánujúcich vypracovať projekt infraštruktúry prenosu elektriny, ktorý sa úplne alebo čiastočne nachádza aspoň v jednej krajine zastúpenej v rámci ENTSO-E a ktorý sa považuje za projekt európskeho významu (4), a na realizátorov skladovania plánujúcich vypracovať projekty na skladovanie elektriny v rámci Európskej únie a dodržiavať technické obmedzenia stanovené v prílohe II k nariadeniu o TEN-E, alebo akékoľvek vybavenie či zariadenie dôležité pre bezpečné, spoľahlivé a efektívne fungovanie systému;

                     —

                     všetkých realizátorov projektov plánujúcich vypracovať projekt infraštruktúry prepravy plynu európskeho významu: plynovody, podzemné zásobníky, zariadenia na príjem, skladovanie a spätné splynovanie alebo dekompresiu skvapalneného zemného plynu (LNG) alebo stlačeného zemného plynu (CNG) alebo každé vybavenie alebo zariadenie dôležité na bezpečnú, spoľahlivú a efektívnu prevádzku systému alebo na umožnenie obojsmernej kapacity.

               2.   DESAŤROČNÉ PLÁNY ROZVOJA SIETE

         2.1.   Zákonné požiadavky

         Desaťročné plány rozvoja siete pre elektrinu a pre plyn pripravujú ENTSO-E a ENTSOG v súlade s príslušnými článkami 8 nariadení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009. Tieto nezáväzné desaťročné plány rozvoja siete pre celú Úniu sa prijímajú a uverejňujú každé dva roky a zahŕňajú modelovanie integrovanej siete, vypracúvanie scenárov, európsky výhľad primeranosti výroby energie alebo európsky výhľad primeranosti dodávok energie – podľa prípadu a posúdenia odolnosti systému.
         Vychádzajú z národných investičných plánov, pričom zohľadňujú regionálne investičné plány a v prípade potreby aspekty plánovania siete na úrovni Únie a podliehajú analýze nákladov a prínosov s využitím metodiky stanovenej v súlade s nariadením o TEN-E. Pokiaľ ide o cezhraničné spojovacie vedenia, desaťročné plány rozvoja siete vychádzajú aj z primeraných potrieb jednotlivých užívateľov sústav, integrujú dlhodobé záväzky investorov a identifikujú investičné medzery, obzvlášť pokiaľ ide o cezhraničné kapacity.
         Podľa článku 9 ods. 2 nariadení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009 a článku 6 ods. 3 písm. b) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (5). Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“) poskytuje riadne odôvodnené stanoviská k návrhom desaťročných plánov rozvoja siete, ako aj odporúčaniam pre ENTSO, ak usúdi, že príslušný návrh desaťročného plánu rozvoja siete neprispieva k nediskriminácii, efektívnej hospodárskej súťaži, efektívnemu a bezpečnému fungovaniu vnútorných trhov ani k dostatočnej úrovni cezhraničného prepojenia otvoreného pre prístup tretích strán.
         Od ENTSO sa v súlade s právnymi predpismi vyžaduje (6), aby počas prípravy týchto desaťročných plánov rozvoja siete viedli rozsiahle konzultácie. Musia sa vykonávať v počiatočnej fáze a otvoreným a transparentným spôsobom, do ktorého sú zapojení všetci príslušní účastníci trhu, vnútroštátne regulačné orgány a iné vnútroštátne orgány, dodávateľské a výrobné alebo ťažobné podniky. Musia sa nimi zistiť stanoviská a návrhy všetkých relevantných strán počas rozhodovacieho procesu. Všetky dokumenty a zápisnice zo zasadnutí týkajúce sa konzultácií sa uverejnia.
         V nariadení o TEN-E, podľa ktorého sa stanovuje proces určovania projektov spoločného záujmu, sa vyžaduje zaradenie kandidátskych projektov zameraných na elektrinu a plyn do desaťročného plánu rozvoja siete ako predbežná podmienka vzhľadom na ich zaradenie do zoznamov projektov spoločného záujmu v celej Únii (7).
         A napokon, ENTSOG je zo zákona povinná zabezpečiť konzistentnosť a zosúladenie dlhodobých výhľadov monitorovania kvality plynu uverejňovaných každé dva roky a desaťročného plánu rozvoja siete týkajúceho sa plynu, ktorý sa pripravuje v rovnakom čase. Proces konzultácií so zainteresovanými stranami, ktorý sa využíva pre desaťročný plán rozvoja siete, sa musí rozšíriť tak, aby zahŕňal kvalitu plynu ako položku.
         2.2.   Zásady, ktoré majú ENTSO dodržiavať v procese desaťročného plánu rozvoja siete

         S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť procesov desaťročných plánov rozvoja siete a v rámci monitorovania agentúry, ako sa stanovuje v článku 9 nariadení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009, by ENTSO-E a ENTSOG mali:

                     —

                     organizovať transparentné a nediskriminačné postupy pre svoje desaťročné plány rozvoja siete pre elektrinu a plyn s cieľom identifikovať a zahrnúť všetky príslušné európske projekty v oblasti elektrickej infraštruktúry a v oblasti plynárenskej infraštruktúry, ktoré sa líšia od postavenia ich realizátora (ENTSO alebo členov, ktorí nie sú členmi ENTSO);

                     —

                     propagovať procesy desaťročných plánov rozvoja siete, viesť konzultácie so zainteresovanými stranami v dôležitých bodoch rozhodovania a o návrhoch týchto desaťročných plánov a umožniť ich zapojenie do tohto procesu. Ak to bude potrebné a na žiadosť ENTSO, príslušné združenia zainteresovaných strán sa môžu zapojiť ad hoc s poradnou úlohou v postupoch. Príslušné združenia zainteresovaných strán môžu byť tiež pravidelne informované o prebiehajúcich procesoch desaťročných plánov rozvoja siete;

                     —

                     zabezpečiť transparentnosť vstupných a výstupných údajov o procesoch desaťročných plánov rozvoja siete v súlade s metodikou CBA, ktorá umožňuje napríklad všetkým zainteresovaným stranám pochopiť posúdenie, ktoré vykonali ENTSO;

                     —

                     zabezpečiť, od žiadosti súvisiacej s projektom po dokončenie desaťročného plánu rozvoja siete, spravodlivý a nediskriminačný prístup realizátorov projektov k informáciám týkajúcim sa hodnotenia ich projektu vykonaného v súlade s metodikou CBA.

               V záujme zabezpečenia konzistentnosti medzi desaťročnými plánmi rozvoja siete a výberovým procesom projektu spoločného záujmu by ENTSO s Komisiou a agentúrou mali pravidelne konzultovať procesy desaťročných plánov rozvoja siete a informovať ich o nich, najmä o zaradení a hodnotení projektov. Týmto sa ENTSO umožní, aby v primeranom čase zosúladili odporúčania Komisie a agentúry pre príslušné konečné desaťročné plány rozvoja sietí.
         3.   PREDKLADANIE PROJEKTOV NA ZARADENIE DO DESAŤROČNÉHO PLÁNU ROZVOJA SIETE

         Desaťročné plány rozvoja siete pre elektrinu a plyn zahŕňajú všetky príslušné európske projekty v oblasti elektrickej a plynárenskej infraštruktúry stanovené v nariadení (EÚ) č. 347/2013.
         S cieľom zabezpečiť 1) spravodlivý a nediskriminačný postup pri zaraďovaní projektov do desaťročných plánov rozvoja siete, 2) transparentnosť procesu a 3) celkovú konzistentnosť prístupov by ENTSO-E a ENTSOG mali včas zhromažďovať a potvrdzovať všetky žiadosti súvisiace s projektom vrátane:

                     —

                     kontaktného miesta na podávanie žiadostí v primeranom časovom období s cieľom umožniť realizátorom projektov predložiť projekty a požadované informácie vzťahujúce sa aj na všetky relevantné praktické podrobnosti týkajúce sa zaradenia do desaťročného plánu rozvoja siete; deň začatia a deň ukončenia fungovania kontaktného miesta na podávanie žiadostí sa oznámi na webových sídlach ENTSO; rovnaké lehoty by sa mali vzťahovať na všetkých realizátorov projektov počas celého postupu. Všetci realizátori projektov by mali mať prístup k rovnakým informáciám počas celého postupu, a ak niektorí realizátori požiadajú o vysvetlenie alebo dodatočné informácie týkajúce sa celkového postupu, ENTSO by o ňom mali informovať aj všetkých ostatných realizátorov projektov, v prípade ktorých to môže byť relevantné;

                     —

                     overovacieho obdobia, ktoré by malo poskytnúť dostatočný čas na to, aby všetky žiadosti obsahovali spoľahlivé údaje, pričom sa zohľadnia porovnateľné projekty infraštruktúry (napr. etapa vývoja a dátum uvedenia do prevádzky) a existencie vzájomnej zhody o projektových údajoch medzi ENTSO-E alebo ENTSOG a každým realizátorom projektu;

                     —

                     uverejnenia zoznamu projektov zvažovaných na zaradenie do desaťročného plánu rozvoja siete na príslušnom webovom sídle ENTSO, ktoré by sa malo uskutočniť v primeranej lehote, aby sa zabezpečila transparentnosť a včasná dostupnosť základných informácií identifikujúcich projekty;

                     —

                     verejnej konzultácie o primeranom časovom období, ktoré umožní každému záujemcovi poskytnúť spätnú väzbu ku každému návrhu desaťročného plánu rozvoja siete.

               4.   DOKUMENTY SIETE ENTSO O PRAKTICKOM VYKONÁVANÍ

         V záujme zabezpečenia vykonávania usmernení a dodržiavania uvedených zásad musia ENTSO-E a ENTSOG vypracovať osobitné dokumenty o praktickom vykonávaní, ktorých cieľom je poskytnúť realizátorom projektov usmernenie k procesným krokom a potrebným informáciám, ktoré sa majú predložiť na zaradenie ich projektu do príslušného desaťročného plánu rozvoja siete.
         Tieto dokumenty by mala vypracovať a prijať príslušná ENTSO po porade s relevantnými zainteresovanými stranami a s náležitým zohľadnením odporúčaní Komisie a agentúry.
         V ďalších procesoch desaťročných plánov rozvoja siete môže revíziu a aktualizácie dokumentov o praktickom vykonávaní iniciovať príslušná ENTSO po porade s Komisiou a agentúrou alebo na žiadosť Komisie.
         Keďže zaradenie nevhodných žiadostí o prijatie projektu by ovplyvnilo modelovanie elektrických a plynových sietí, čo by mohlo ohroziť včasné prijatie desaťročných plánov rozvoja siete a cieľ transparentnosti v súvislosti s rozvojom elektrických a plynárenských sietí v Únii podľa odôvodnenia 9 nariadenia (ES) č. 714/2009 a odôvodnenia 18 nariadenia (ES) č. 715/2009, mali by ENTSO-E a ENTSOG vo svojich dokumentoch o praktickom vykonávaní stanoviť kritériá na zaradenie alebo vylúčenie predložených projektov. Všetky projekty, ktoré sa prijmú na zaradenie do desaťročného plánu rozvoja siete, by mali spĺňať tieto administratívne a technické požiadavky opísané v dokumentoch príslušných sietí ENTSO o praktickom vykonávaní.
         V dokumentoch o praktickom vykonávaní by sa mali stručne vysvetliť procesy desaťročných plánov rozvoja siete vrátane lehôt, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé kroky týchto desaťročných plánov, ich prepojenie na proces výberu projektov spoločného záujmu a uvádzať administratívne a technické kritériá, ktoré je potrebné splniť, aby sa projekt mohol stať súčasťou príslušného desaťročného plánu rozvoja siete. Tieto kritériá možno zoskupiť do rôznych kategórií a podľa toho sa môžu uplatňovať v závislosti od typu realizátora projektu, typu infraštruktúry, ktorá by sa príslušným projektom realizovala, ako aj od stavu pokroku projektu, pričom sa zabezpečí transparentnosť procesu a rovnaké zaobchádzanie so všetkými dotknutými realizátormi projektov. Realizátori projektov, ktoré už boli zaradené do predchádzajúcich desaťročných plánov rozvoja siete, musia oficiálne urobiť opätovné predloženie na zaradenie do pripravovaného desaťročného plánu. Zaradenie konkrétneho projektu do predchádzajúcich desaťročných plánov rozvoja siete však môže umožniť zjednodušený postup podávania žiadostí pre súčasné desaťročné plány rozvoja siete, ktorý sa má opísať v dokumentoch ENTSO o praktickom vykonávaní.
         Konečné rozhodnutie o zaradení projektu do zoznamu projektov desaťročného plánu rozvoja siete patrí príslušnej ENTSO a každé rozhodnutie súvisiace so zamietnutím zaradenia projektu do daného desaťročného plánu by malo byť riadne odôvodnené
         4.1.   Administratívne a technické kritériá týkajúce sa realizátorov projektov a projektov zvažovaných na zaradenie do desaťročného plánu rozvoja siete

         Mali by sa vypracovať administratívne a technické kritériá, pričom sa zohľadnia tieto aspekty:

                     —

                     Realizátori projektov, ktorí plánujú vypracovať projekt infraštruktúry a chcú, aby bol zaradený do príslušného desaťročného plánu rozvoja siete, by mali preukázať svoju dôveryhodnosť, pokiaľ ide o finančné schopnosti a technické odborné znalosti potrebné na realizáciu príslušného projektu vlastnými silami alebo prostredníctvom subdodávateľov. Bez ohľadu na rôzne kategórie, do ktorých navrhovatelia projektov v oblasti energetickej infraštruktúry patria, postupy zaradenia do desaťročného plánu rozvoja siete by mali byť založené na administratívnych kritériách, ktoré zabezpečia spravodlivé a nediskriminačné zaobchádzanie s ktorýmkoľvek realizátorom projektov, pričom zároveň zabezpečia, že sa preukáže spoľahlivosť zvažovaných projektov.

                     —

                     V závislosti od stavu pokroku projektu by realizátori projektov mali preukázať spoľahlivosť projektu, ktorý sa zvažuje na účely zaradenia do príslušného desaťročného plánu rozvoja siete, a mali by predložiť dôkazy, ktoré by umožnili posúdiť jeho európsky význam zo strany ENTSO. Bez ohľadu na rôzne kategórie, do ktorých realizátori projektov v oblasti energetickej infraštruktúry patria, by projekty zvažované na zaradenie do desaťročných plánov rozvoja siete mali spĺňať určité minimálne technické kritériá, ktoré sa majú podrobne opísať v príslušnom dokumente ENTSO o praktickom vykonávaní. Tieto technické požiadavky a prípadne aj zodpovedajúce minimálne prahy – ak je to vhodné – by mali byť určené na zaistenie toho, aby projekty mali európsky význam z obchodného hľadiska alebo z hľadiska bezpečnosti dodávok.

                     —

                     Z hľadiska preukázania spoľahlivosti projektov zvažovaných na zaradenie do desaťročného plánu rozvoja siete by sa od realizátorov projektov malo vyžadovať predloženie dôkazov v súvislosti s opatreniami, ktoré už boli prijaté na zavedenie a/alebo začatie vykonávania príslušného projektu (napr.: štatút projektu spoločného záujmu alebo zaradenie do posledného dostupného národného plánu rozvoja alebo podpísané dohody medzi ministerstvami alebo regulačnými orgánmi dotknutých krajín alebo vykonanie predrealizačných štúdií/štúdií uskutočniteľnosti atď.). ENTSO by mali zabezpečiť, aby v prípade, že realizátori projektov preukážu svoju finančnú spôsobilosť a technickú odbornosť na realizáciu projektu alebo preukážu spoľahlivosť príslušného projektu, požiadavky neboli neprimerané pre rôzne kategórie realizátorov projektov. Ak je oprávnené uplatňovanie iných požiadaviek, ENTSO by mali zabezpečiť, aby sa pre všetkých realizátorov projektov požadovala podobná alebo zodpovedajúca úroveň podrobnosti a dôkazov.

               4.2.   Zaobchádzanie s údajmi

         4.2.1.   Využívanie údajov a prístup verejnosti k údajom

         Administratívne dokumenty, ktoré navrhovatelia projektov poskytli počas fázy predkladania a ktoré odkazujú na ich právne postavenie, finančnú spôsobilosť a technické odborné znalosti, ako sa uvádza v oddiele 4.1, by mali ENTSO použiť výhradne na to, aby zabezpečili dodržiavanie administratívnych kritérií vymedzených vo svojich dokumentoch o praktickom vykonávaní a mali by s nimi zaobchádzať ako s dôvernými v súlade so svojimi vnútornými pravidlami, pokiaľ už nie sú verejné.
         V rámci procesov desaťročného plánu rozvoja siete by ENTSO mali zverejniť technické informácie, ktoré poskytli realizátori projektov, a posúdené prínosy projektov posudzované v súlade s metódou CBA.
         Údaje o nákladoch predložené realizátormi projektov v súvislosti s projektmi, ktoré majú byť zaradené do desaťročných plánov rozvoja siete, budú sprístupnené verejnosti v rámci siete ENTSO. Výnimky sa môžu uplatňovať v prípade, že príslušní realizátori projektov vyhlásia údaje za dôverné. V prípade potreby sa tieto výnimky uvedú v dokumentoch ENTSO o praktickom vykonávaní.
         V kontexte výberu projektov spoločného záujmu by však regionálne skupiny zriadené na základe nariadenia o TEN-E mali mať prístup ku všetkým údajom o nákladoch, ktoré predložili realizátori projektov v rámci procesov desaťročného plánu rozvoja siete.
         Siete ENTSO-E a ENTSOG môžu uverejniť súhrnné alebo všeobecné výsledky posúdenia v súlade s dokumentmi o praktickom vykonávaní a s ich vnútornými pravidlami.
         4.2.2.   Oprava vstupných údajov

         V prípade, že informácie a technické údaje predložené v súvislosti s projektom nie sú správne, pokiaľ ide o usmernenia a dokumenty ENTSO o praktickom vykonávaní, realizátor projektu by mal mať možnosť predložiť opravené informácie príslušnej ENTSO v rámci obdobia kontroly konzistentnosti do lehoty stanovenej v dokumentoch ENTSO o praktickom vykonávaní a najneskôr do konca verejnej konzultácie o desaťročnom pláne rozvoja siete.
         V tomto postupe by sa malo počítať s jasne vopred stanoveným časovým rámcom, ktorým by sa mal zabezpečiť dostatočný čas na riadne predloženie opravených informácií, ako aj na akúkoľvek potrebnú výmenu informácií alebo vysvetlení medzi príslušným ENTSO a príslušným realizátorom projektu.
         V prípade nezrovnalostí pri opravách informácií by ENTSO-E a ENTSOG mali – v závislosti od konkrétneho prípadu – diskutovať s realizátormi projektov o zaradení príslušného projektu do zoznamu projektov desaťročného plánu rozvoja siete. Všetky rozhodnutia ENTSO-E a ENTSOG o opravách informácií o projektoch by mali byť odôvodnené aspoň s uvedením dôvodu akceptovania alebo neakceptovania požadovaných zmien a zdieľané s dotknutými realizátormi projektu, Komisiou a agentúrou. Ak by nezrovnalosti mohli mať vplyv na možné zaradenie projektu do desaťročného plánu rozvoja siete, siete ENTSO sa môžu pred prijatím rozhodnutia poradiť s Komisiou a agentúrou.
         Vzhľadom na to, že projekty sa v období medzi podaním žiadosti o zaradenie do desaťročného plánu rozvoja siete a uverejnením daného desaťročného plánu neustále vyvíjajú, v záujme jasnosti by desaťročné plány rozvoja siete mali zreteľne určiť dátum platnosti údajov o projekte desaťročného plánu rozvoja siete.
         Zvládnuteľné lehoty, pokiaľ ide o fázu opravy vstupných údajov, nesmú ohroziť harmonogram celkového procesu desaťročného plánu rozvoja siete a mali by byť jasne stanovené v dokumentoch ENTSO o praktickom vykonávaní.
         4.2.3.   Prístup realizátorov k výsledkom posúdenia a k údajom desaťročného plánu rozvoja siete

         V príslušných prípadoch a v súlade s metodikou CBA by mali ENTSO predložiť realizátorom projektov výsledky posúdenia ich projektu v dostatočnom predstihu pred návrhom konzultácií o desaťročnom pláne rozvoja siete. Ak sa o to požiada, realizátori projektu by mali dostať príležitosť zúčastniť sa na dvojstrannom stretnutí so zástupcami príslušných ENTSO, aby mohli lepšie pochopiť výsledky posúdenia svojich projektov.
         Okrem výsledkov uverejnených v správe o desaťročnom pláne rozvoja siete je každý realizátor projektu oprávnený získať podrobnejšie informácie o svojom projekte, pokiaľ sú k dispozícii pre ENTSO-E a ENTSOG v rámci procesu posudzovania.
         Navyše v prípade požiadania, z dôvodov rovnakého zaobchádzania, by mala príslušná ENTSO sprístupniť technicky čo najskôr a v dostatočnom predstihu pred prijatím desaťročného plánu rozvoja siete vstupné údaje a výstupné údaje, ak o to požiada realizátor projektu, s cieľom podrobne vysvetliť posúdenie (vrátane predpokladov modelovania trhu a siete).
         4.2.4.   Právo realizátorov požiadať o preskúmanie posúdenia projektu

         V prípade nezhody s príslušnou ENTSO týkajúcej sa posúdenia, ktoré sa vykoná v súlade s metódou CBA, by realizátor projektu mal mať právo požiadať o preskúmanie posúdenia svojho projektu. Takáto žiadosť by mala byť riadne odôvodnená a doložená realizátorom.
         V rámci tejto fázy preskúmania by sa mali ENTSO radiť s Komisiou a agentúrou, a ak sa to považuje za potrebné, takisto sa môžu radiť ad hoc s relevantnými zainteresovanými stranami pri posudzovaní odôvodnení projektu realizátormi. Pri prijímaní konečného rozhodnutia by mala príslušná ENTSO náležite zohľadniť vyjadrené názory.
         Nasledujúce prvky – považované za už prekonzultované so zainteresovanými stranami pred začiatkom procesu, dohodnuté a dokončené – nemajú byť otvorené pre diskusiu v rámci tejto fázy preskúmania: predpoklady a údaje scenára, metodiky CBA a údaje o projekte predložené v rámci procesu.

            (1)  Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 39.

            (2)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 15.

            (3)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 36.

            (4)  Ako sa stanovuje v nariadeniach (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009: „Do týchto plánov rozvoja sústavy by sa mali zahrnúť prevádzkyschopné prenosové sústavy elektriny a prepravné sústavy plynu a potrebné regionálne spojovacie vedenia, ktoré majú význam z obchodného hľadiska alebo z hľadiska bezpečnosti dodávok.“

            (5)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 1.

            (6)  Článok 10 nariadení (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009.

            (7)  Odôvodnenie 21 a oddiel 2 bod 3 a 4 prílohy III k nariadeniu o TEN-E.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/24

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2018
      (2018/C 320/06)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nasledujúcich odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Estónsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Estónsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

                  (4)

                  Estónsko predložilo 26. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda plánuje prejsť z deficitu verejných financií vo výške 0,3 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,2 % HDP v roku 2018, 0,5 % HDP v roku 2019 a potom smerovať k vyrovnanému rozpočtu. Strednodobým rozpočtovým cieľom je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Podľa programu stability na rok 2018 sa predpokladá, že prepočítaný (6) štrukturálny deficit dosiahne 0,8 % HDP v roku 2018, 0,4 % HDP v roku 2019 a potom zostane na úrovni mierneho schodku. Očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zotrvá pod úrovňou 9 % HDP v roku 2018 aj v roku 2019 a potom do roku 2022 postupne klesne na 5,3 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Negatívne riziká ohrozujúce predpoklady výnosov z príjmov sa týkajú predovšetkým niektorých nedostatočne konkretizovaných opatrení, ktoré ovplyvňujú všetky roky programového horizontu.

                  (7)

                  V roku 2018 sa Estónsku odporučilo, aby si zachovalo úroveň strednodobého rozpočtového cieľa. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) o 6,1 %, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,2 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2018 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Estónska vo výške 2,7 % HDP v roku 2019 a pri predpokladanom raste HDP pod odhadovanou úrovňou potenciálnej miery rastu by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nemala presiahnuť 4,1 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,6 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 existuje za nezmenenej politiky riziko určitej odchýlky od požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spolu. Rada celkovo zastáva názor, že Estónsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek v rokoch 2018 a 2019.

                  (8)

                  Pre Estónsko zostáva hlavnou výzvou poskytnutie primeranejšej sociálnej záchrannej siete podporenej lepším poskytovaním služieb. Estónsko vynakladá menej na sociálnu ochranu (približne 16 % HDP), než je priemer Únie (približne 28 % HDP). Vplyv sociálnych transferov na znižovanie chudoby sa zlepšuje, je však stále slabý a pod priemerom Únie. Estónsko má stále vysokú mieru rizika chudoby, najmä v prípade ľudí so zdravotným postihnutím, domácností nezamestnaných osôb a starších ľudí, najmä tých, ktorí žijú sami. Nerovnosť príjmov na úrovni 5,6 % v roku 2016 zostáva aj napriek nedávnym zlepšeniam stále vyššia ako priemer Únie (5,2 % v roku 2016). Podnikajú sa určité kroky na zabezpečenie primeraných rodinných dávok pre väčšie rodiny, ktorými sa podarilo o niečo znížiť relatívnu chudobu medzi deťmi. Zvýšila sa úroveň dávok zabezpečujúcich minimálny príjem, ku ktorej boli pripojené stimuly na návrat do práce. Vyplatenie príspevku vo výške 115 EUR osobám s nízkymi dôchodkami žijúcim osamote bolo prvým krokom riešenia veľmi vysokej miery rizika chudoby tejto skupiny. Rozdiel medzi ľuďmi so zdravotným postihnutím a osobami bez zdravotného postihnutia (20,9 % v roku 2016), pokiaľ ide o mieru rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia, bol tiež vyšší ako priemer Únie (10,1 %). Financovanie služieb dlhodobej starostlivosti nezodpovedá potrebám starnúceho obyvateľstva. Treba si ešte počkať na prejavy vplyvu prebiehajúcej administratívnej reformy na poskytovanie služieb vysokej kvality.

                  (9)

                  Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov je naďalej jedným z najvyšších v Únii, dosahuje úroveň 25,3 %, ale badať jeho znižovanie. Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom je podporovaná nedávnymi zmenami rodičovskej dovolenky a systému dávok. Očakáva sa, že týmito zmenami sa ženám poskytne stimul na skorší návrat do práce, čím sa prispeje k zníženiu rodového rozdielu v odmeňovaní v Estónsku. Tieto zmeny sa uskutočnia v rokoch 2018 až 2020. V súčasnosti sa rokuje o návrhu druhej etapy reformy rodičovskej dovolenky. V tomto kontexte aj mimo neho je naďalej dôležité pokračovať v spolupráci so sociálnymi partnermi a posilňovať ich kapacity, najmä vzhľadom na veľmi nízke miery členstva. Zmeny zákona o rodovej rovnosti zamerané na zlepšenie transparentnosti miezd sa ešte len musia prijať a po ich prijatí sa budú vzťahovať len na subjekty verejného sektora. Neočakáva sa, že sa do roku 2019 vytvorí nástroj na analýzu rodových mzdových rozdielov.

                  (10)

                  Pomalý rast produktivity Estónska súvisí s jeho miernym výkonom v oblasti výskumu, technológií a inovácií. Menej ako 0,5 % estónskych spoločností vykazuje v roku 2016 výskumnú činnosť, a aj preto predstavuje intenzita podnikateľského výskumu a vývoja iba 0,7 % HDP – čo zodpovedá polovici priemeru Únie, ktorý je 1,3 %. Okrem toho viaceré ukazovatele, ktorými sa merajú inovácie – napríklad počet malých a stredných podnikov, ktoré interne inovujú a vytvárajú nové produkty a procesy – sa v posledných rokoch výrazne znížil. Zatiaľ čo hospodárstvo sa vyznačuje určitou vysokou pridanou hodnotou a činnosťami náročnými na znalosti, intenzita podnikateľského výskumu a vývoja, prepojenie medzi vedou a podnikmi, ako aj inovácia a technologická kapacita spoločností sú aj naďalej nízke. Výdavky verejného sektora na výskum, technológie a inovácie boli tradične nad priemerom Únie. Nedostatočné stanovenie priorít vo verejnom výskume však predstavuje určité výzvy. Estónsko zaviedlo niekoľko opatrení na zvýšenie výkonnosti hospodárstva v oblasti výskumu a inovácií, je však výzvou maximalizovať ich účinok.

                  (11)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (12)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete, najmä u starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím. Prijať opatrenia na zníženie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, a to aj zlepšením mzdovej transparentnosti v súkromnom sektore.

                  2.

                  Podporovať výskum a inovácie, a to najmä poskytovaním účinných stimulov na rozšírenie inovačnej základne.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/334 z 1. marca 2018 o opatreniach na účinný boj proti nezákonnému obsahu na internete

text:
               6.3.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 63/50

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2018/334
   z 1. marca 2018
   o opatreniach na účinný boj proti nezákonnému obsahu na internete
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Internet a poskytovatelia služieb, ktorí pôsobia na internete, významne prispievajú k inovácii, hospodárskemu rastu a vytváraniu pracovných miest v Únii. Mnohí z týchto poskytovateľov služieb zohrávajú zásadnú úlohu v digitálnom hospodárstve tým, že prepájajú podniky a občanov a uľahčujú verejnú diskusiu a šírenie informácií, názorov a myšlienok. Avšak v niektorých prípadoch ich služby zneužívajú tretie strany na vykonávanie nezákonných činností na internete, napr. na šírenie určitých informácií týkajúcich sa terorizmu, sexuálne zneužívanie detí, nezákonné nenávistné prejavy alebo porušovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa, ktoré môžu narušiť dôveru používateľov a poškodiť obchodné modely týchto poskytovateľov služieb. V niektorých prípadoch môžu dokonca dotknutí poskytovatelia služieb získať určitú výhodu z takýchto činností, napríklad keď sprístupnia obsah chránený autorským právom bez povolenia držiteľov práv.

               (2)

               Výskyt nezákonného obsahu na internete má vážne negatívne následky tak pre používateľov a iných dotknutých občanov, ako aj pre podniky a spoločnosť ako celok. Poskytovatelia online služieb majú vzhľadom na svoju ústrednú úlohu a technické prostriedky a možnosti spojené so službami, ktoré poskytujú, osobitnú spoločenskú povinnosť pomáhať v boji proti nezákonnému obsahu, ktorý sa šíri prostredníctvom využívania ich služieb.

               (3)

               Keďže rýchle odstránenie nezákonného obsahu alebo znemožnenie prístupu k nemu má často zásadný význam pre obmedzenie rozsiahlejšieho šírenia a ujmy, uvedená povinnosť zahŕňa okrem iného aj to, že dotknutí poskytovatelia služieb by mali byť schopní rýchlo prijať rozhodnutia o možných opatreniach v súvislosti s nezákonným obsahom na internete. Táto povinnosť takisto znamená, že by mali zaviesť účinné a primerané ochranné opatrenia, najmä s cieľom zabezpečiť, aby konali obozretne a primeraným spôsobom a aby sa zabránilo neúmyselnému odstráneniu obsahu, ktorý nie je nezákonný.

               (4)

               Mnohí poskytovatelia online služieb uznali túto povinnosť a konajú v súlade s ňou. Na kolektívnej úrovni sa dosiahol významný pokrok prostredníctvom rôznych dobrovoľných opatrení vrátane internetového fóra EÚ o teroristickom obsahu na internete, kódexu správania EÚ pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom na internete a memoranda o porozumení v otázkach predaja falšovaného tovaru cez internet. Napriek týmto záväzkom a pokroku je však nezákonný obsah na internete naďalej vážnym problémom v Únii.

               (5)

               Európska rada, znepokojená sériou teroristických útokov v EÚ a šírením teroristickej propagandy na internete, na zasadnutí 22. a 23. júna 2017 vyhlásila, že „od tohto odvetvia očakáva, že (…) vyvinie nové technológie a nástroje, ktoré zlepšia automatické odhaľovanie obsahu, ktorý podnecuje na páchanie teroristických činov, a jeho odstraňovanie. …“ Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. júna 2017 naliehavo žiada online platformy, aby „posilnili opatrenia na boj proti nezákonnému a škodlivému obsahu na internete“. Ministri členských štátov v rámci internetového fóra EÚ opakovane vyzvali podniky, aby zaujali iniciatívnejší prístup pri ochrane svojich používateľov pred teroristickým obsahom. Pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva, Rada vo svojich záveroch o ich presadzovaní zo 4. decembra 2014 vyzvala Komisiu, aby zvážila využitie dostupných nástrojov hľadania porušovateľov práv duševného vlastníctva a úlohu sprostredkovateľov v boji proti porušovaniu práv duševného vlastníctva.

               (6)

               Komisia 28. septembra 2017 prijala oznámenie o zodpovednosti poskytovateľov online služieb v súvislosti s nezákonným obsahom na internete (1). V uvedenom oznámení Komisia uviedla, že posúdi, či treba ďalej konať, a to aj monitorovaním pokroku na základe dobrovoľných opatrení. Toto odporúčanie na uvedené oznámenie nadväzuje, odzrkadľuje úroveň jeho ambícií a dodáva mu účinnosť, a zároveň náležite zohľadňuje a využíva významný pokrok, ktorý sa dosiahol prostredníctvom uvedených dobrovoľných opatrení.

               (7)

               V tomto odporúčaní sa uznáva, že treba venovať náležitú pozornosť zvláštnostiam boja proti rôznym druhom nezákonného obsahu na internete a osobitným reakciám, ktoré by si tieto mohli vyžadovať, a to vrátane osobitných legislatívnych opatrení. Komisia uznala potrebu takýchto osobitných legislatívnych opatrení napríklad aj tým, že s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu prijala 25. mája 2016 návrh na zmenu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ (2). Komisia 14. septembra 2016 takisto prijala návrh smernice o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu (3), v ktorej sa stanovuje povinnosť pre určitých poskytovateľov služieb prijať v spolupráci s držiteľmi práv opatrenia, ktorými zabezpečia vykonávanie dohôd uzavretých s držiteľmi práv o používaní ich diel alebo iných predmetov ochrany alebo v rámci svojich služieb zamedzia prístup k dielam alebo iným predmetom ochrany, ako ich určia držitelia práv v spolupráci s poskytovateľmi služieb. Toto odporúčanie sa takýchto legislatívnych opatrení a návrhov netýka.

               (8)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES (4) sú ustanovené výnimky zo zodpovednosti, ktoré sú za určitých podmienok podľa článku 14 k dispozícii určitým poskytovateľom online služieb, a to vrátane poskytovateľov hostingových služieb. Na využitie výnimky zo zodpovednosti musia poskytovatelia hostingových služieb promptne odstrániť nezákonné informácie, ktoré uchovávajú, alebo znemožniť prístup k nim hneď po zistení týchto skutočností, a pokiaľ ide o náhradu škody, nesmú si byť vedomí skutočností alebo okolností, z ktorých by bolo zrejmé, že ide o nezákonnú činnosť alebo informácie. Takéto skutočnosti alebo okolnosti môžu zistiť okrem iného z oznámení, ktoré im boli predložené. Smernica 2000/31/ES predstavuje základ, podľa ktorého sa vytvoria postupy na odstránenie nezákonných informácií a znemožnenie prístupu k nim. Touto smernicou sa takisto členským štátom dáva možnosť od dotknutých poskytovateľov služieb vyžadovať, aby v súvislosti s nezákonným obsahom, ktorý by mohli uchovávať, uplatňovali povinnú starostlivosť.

               (9)

               Pri prijímaní opatrení proti nezákonnému obsahu na internete sú členské štáty povinné rešpektovať zásadu krajiny pôvodu stanovenú v smernici 2000/31/ES. Z dôvodov spadajúcich do rozsahu koordinovanej oblasti, ako sa vymedzuje v uvedenej smernici, preto nesmú obmedzovať slobodu poskytovať služby informačnej spoločnosti poskytovateľmi, ktorí sú zaregistrovaní v inom členskom štáte, avšak s možnosťou výnimiek za určitých podmienok stanovených v uvedenej smernici.

               (10)

               Navyše sa v niekoľkých ďalších právnych aktoch Únie stanovuje právny rámec pre určité konkrétne druhy nezákonného obsahu, ktorý je dostupný a šíri sa na internete. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ (5) sa od členských štátov osobitne vyžaduje, aby prijali opatrenia na odstránenie webových stránok, ktoré obsahujú alebo šíria detskú pornografiu, a umožňuje im blokovať prístup k takýmto webovým stránkam pod podmienkou dodržania určitých ochranných opatrení. Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 (6), ktorá sa má transponovať do vnútroštátneho práva do 8. septembra 2018, obsahuje podobné ustanovenia, pokiaľ ide o obsah na internete, ktorý predstavuje verejné podnecovanie k páchaniu trestných činov terorizmu. V smernici (EÚ) 2017/541 sa takisto stanovujú minimálne pravidlá vymedzenia trestných činov terorizmu, trestných činov súvisiacich s teroristickou skupinou a trestných činov súvisiacich s teroristickými činnosťami. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES (7) môžu príslušné súdne orgány vydať súdny príkaz proti sprostredkovateľom, ktorých služby využíva tretia strana na účely porušovania práv duševného vlastníctva.

               (11)

               Osobitne v tejto súvislosti niektoré členské štáty od prijatia smernice 2000/31/ES prijali k dobrovoľným opatreniam určitých poskytovateľov online služieb pravidlá o mechanizmoch oznamovania a prijímania opatrení. Prijatie takýchto pravidiel iné členské štáty zvažujú. Tieto mechanizmy sa vo všeobecnosti snažia uľahčiť oznamovanie obsahu, ktorý oznamujúca strana považuje za nezákonný, dotknutému poskytovateľovi hostingových služieb (oznámenie), na základe ktorého uvedený poskytovateľ môže rozhodnúť, či súhlasí s takýmto posúdením a či si želá odstrániť tento obsah alebo znemožniť prístup k nemu (opatrenie). Rozdiely medzi vnútroštátnymi predpismi narastajú. V dôsledku toho sa na dotknutých poskytovateľov služieb môžu vzťahovať rôzne právne požiadavky, ktoré sa navzájom líšia obsahom aj rozsahom.

               (12)

               V záujme vnútorného trhu a účinnosti boja proti nezákonnému obsahu na internete a s cieľom zabezpečiť vyvážený prístup, o ktorý sa snaží smernica 2000/31/ES, je nevyhnutné stanoviť určité hlavné zásady, ktorými by sa mala riadiť činnosť členských štátov a dotknutých poskytovateľov služieb v tejto oblasti.

               (13)

               Tieto zásady by sa mali stanoviť a uplatňovať za plného rešpektovania základných práv chránených v právnom poriadku Únie, a to najmä tých, ktoré sú zaručené v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“). V rámci boja proti nezákonnému obsahu na internete by mali fungovať riadne a spoľahlivé ochranné opatrenia na zabezpečenie ochrany rôznych základných práv všetkých dotknutých strán. V závislosti od prípadu, medzi tieto práva patria sloboda prejavu vrátane slobody prijímať a rozširovať informácie, práva na rešpektovanie súkromného života a na ochranu osobných údajov, ako aj práva na účinnú súdnu ochranu používateľov dotknutých služieb. Môžu k nim patriť aj sloboda podnikania vrátane zmluvnej slobody poskytovateľov hostingových služieb, práva dieťaťa a práva na ochranu majetku vrátane duševného vlastníctva, ako aj právo na ľudskú dôstojnosť a nediskrimináciu niektorých ďalších dotknutých strán. Poskytovateľ hostingových služieb by mal pri rozhodovaní o odstránení obsahu, ktorý uchováva, alebo o znemožnení prístupu k nemu náležite zohľadniť predovšetkým základné práva a oprávnené záujmy používateľov, ako aj zásadný vplyv, ktorý uvedení poskytovatelia zvyčajne majú na verejnú diskusiu a šírenie a prijímanie faktov, názorov a myšlienok v súlade so zákonom.

               (14)

               V súlade s horizontálnym prístupom, z ktorého vychádza výnimka zo zodpovednosti stanovená v článku 14 smernice 2000/31/ES by sa toto odporúčanie malo uplatňovať na všetky druhy obsahu, ktorý nie je v súlade s právom Únie alebo s právom členských štátov bez ohľadu na konkrétny predmet alebo povahu uvedených právnych predpisov. Je postačujúce, ak sa zohľadnia právne predpisy členských štátov, ktorých sa týka poskytovanie predmetných služieb, predovšetkým členských štátov, na ktorých území je poskytovateľ hostingových služieb zaregistrovaný alebo na ktorých území sa tieto služby poskytujú. Okrem toho by sa pri vykonávaní tohto odporúčania mala náležite zohľadniť závažnosť nezákonného obsahu a všetky druhy ním potenciálne spôsobenej ujmy, ktorá môže úzko súvisieť s tým, ako rýchlo sa prijmú opatrenia. Zároveň treba zohľadniť to, čo sa dá od poskytovateľov hostingových služieb rozumne očakávať s ohľadom na aktuálny vývoj, ak je to relevantné, a na možné využitie technológií. Náležitá pozornosť by sa mala venovať aj významným rozdielom, ktoré môžu existovať medzi rôznymi druhmi nezákonného obsahu, a opatreniami, ktoré sa majú prijať v boji proti nim.

               (15)

               Poskytovatelia hostingových služieb zohrávajú mimoriadne dôležitú úlohu v boji proti nezákonnému obsahu na internete, keďže uchovávajú informácie poskytnuté používateľmi – a na ich požiadanie – a dávajú k nim prístup iným používateľom, často vo veľkom rozsahu. Toto odporúčanie sa preto primárne vzťahuje na činnosť a zodpovednosť týchto poskytovateľov. Avšak tam, kde je to vhodné, sa odporúčania môžu takisto primerane uplatniť vo vzťahu k ostatným dotknutým poskytovateľom online služieb. Keďže cieľom tohto odporúčania je riešiť riziká súvisiace s nezákonným obsahom na internete, ktorý ovplyvňuje spotrebiteľov v Únii, vzťahuje sa na činnosti všetkých poskytovateľov hostingových služieb, ak smerujú svoje činnosti na spotrebiteľov bývajúcich v Únii, bez ohľadu na to, či sú registrovaní v Únii alebo v tretej krajine.

               (16)

               Mechanizmy na predkladanie oznámení poskytovateľom hostingových služieb ohľadne obsahu, ktorý sa považuje za nezákonný, sú významným prostriedkom boja proti nezákonnému obsahu na internete. Takéto mechanizmy by mali uľahčovať oznamovanie zo strany všetkých fyzických osôb alebo subjektov, ktoré tak chcú urobiť. Preto by tieto mechanizmy mali byť pre všetkých používateľov ľahko prístupné a použiteľné. Poskytovatelia hostingových služieb by však mali zostať pružní, napríklad pokiaľ ide o formát podávania správ alebo technológie, ktoré sa majú použiť, aby sa umožnili účinné riešenia a vyhlo sa neprimeranému zaťaženiu týchto poskytovateľov.

               (17)

               V súlade s judikatúrou Súdneho dvora týkajúcou sa článku 14 smernice 2000/31/ES by oznámenia mali byť dostatočne presné a adekvátne odôvodnené tak, aby poskytovateľ hostingových služieb, ktorému sa doručia, mohol prijať informované a uvážlivé rozhodnutie, ako naloží s oznámením. Malo by sa preto v čo možno najväčšej miere zabezpečiť, aby bola táto norma splnená. Avšak to, či dané oznámenie predstavuje zistenie alebo uvedomenie v zmysle článku 14 uvedenej smernice, sa má posudzovať vzhľadom na osobitosti konkrétneho prípadu, majúc na pamäti, že k takémuto zisteniu alebo uvedomeniu sa dá prísť aj inými spôsobmi ako prostredníctvom oznámení.

               (18)

               Vo všeobecnosti nie je potrebné, aby mal poskytovateľ hostingových služieb na to, aby prijal informované a uvážlivé rozhodnutie o opatreniach nadväzujúcich na prijaté oznámenie, kontaktné údaje predkladateľa oznámenia. Podmieniť predkladanie oznámení poskytnutím kontaktných údajov by znamenalo pre oznámenia prekážku. Kontaktné údaje sú ale potrebné na to, aby poskytovateľ hostingových služieb mohol poskytnúť spätnú väzbu. Preto by predkladatelia oznámení mali mať možnosť uviesť svoje kontaktné údaje bez toho, aby to bolo povinné.

               (19)

               S cieľom zvýšiť transparentnosť a presnosť mechanizmov oznamovania a prijímania opatrení a umožniť v prípade potreby nápravu, by poskytovatelia hostingových služieb mali včas a primerane informovať predkladateľov oznámení a/alebo poskytovateľov obsahu, ak majú k dispozícii ich kontaktné údaje, o krokoch prijatých v rámci uvedených mechanizmov, a to najmä pokiaľ ide o ich rozhodnutia týkajúce sa požadovaného odstránenia príslušného obsahu alebo znemožnenia prístupu k nemu. Údaje, ktoré sa majú poskytnúť, by mali byť primerané v tom, že by mali zodpovedať podaniu zo strany dotknutej osoby v jej oznámení alebo námietke, pričom by sa zároveň umožnili primerané a diferencované riešenia bez nadmerného zaťaženia poskytovateľov.

               (20)

               S cieľom zabezpečiť transparentnosť a spravodlivosť a zamedziť neúmyselnému odstráneniu obsahu, ktorý nie je nezákonným obsahom, by poskytovatelia obsahu mali byť v zásade informovaní o rozhodnutí odstrániť alebo zneprístupniť obsah, ktorý sa uchováva na ich žiadosť, a mali by mať možnosť spochybniť toto rozhodnutie námietkou, aby sa toto rozhodnutie mohlo zmeniť, ak je to vhodné, a to bez ohľadu na to, či bolo prijaté na základe oznámenia, nahlásenia alebo iniciatívnych opatrení poskytovateľa hostingových služieb.

               (21)

               Avšak vzhľadom na povahu predmetného obsahu, na cieľ takéhoto postupu predkladania námietok a na dodatočné zaťaženie, ktoré to predstavuje pre poskytovateľov hostingových služieb, neexistuje žiadne odôvodnenie odporučiť, aby sa takéto informácie poskytovali o uvedenom rozhodnutí, ani o možnosti napadnúť toto rozhodnutie v prípadoch, kedy je zrejmé, že daný obsah je nezákonným obsahom a týka sa závažných trestných činov zahŕňajúcich ohrozenie života alebo bezpečnosti osôb, akými sú napr. trestné činy vymedzené v smernici (EÚ) 2017/541 a v smernici 2011/93/EÚ. Na dôvažok k tomu sa v určitých prípadoch z dôvodov verejného poriadku a verejnej bezpečnosti, a najmä z dôvodov predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania a stíhania trestných činov, môže pripustiť, aby sa uvedené informácie dotknutému poskytovateľovi obsahu neposkytli priamo. Poskytovatelia hostingových služieb by ich preto nemali poskytovať, ak príslušný orgán z dôvodov verejného poriadku a verejnej bezpečnosti podal žiadosť v tomto zmysle, a to tak dlho, ako ich uvedený orgán o to požiadal na základe uvedených dôvodov. Pokiaľ to znamená obmedzenie práva byť informovaný v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, mali by byť splnené príslušné podmienky stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (8).

               (22)

               Mechanizmy oznamovania a prijímania opatrení by v žiadnom prípade nemali mať vplyv na právo zúčastnených strán začať súdne konanie v súlade s uplatniteľným právom, pokiaľ ide o akýkoľvek obsah, ktorý sa považuje za nezákonný obsah, alebo pokiaľ ide o akékoľvek opatrenia prijaté v tejto súvislosti poskytovateľmi hostingových služieb. Mechanizmy mimosúdneho riešenia sporov, ku ktorým dochádza v tejto súvislosti, môžu byť dôležitým doplnkom súdnych konaní, najmä ak umožňujú účinné, dostupné a rýchle riešenie takýchto sporov. Mimosúdne riešenie sporov by sa preto malo podporiť pod podmienkou, že príslušné mechanizmy budú spĺňať určité normy, predovšetkým z hľadiska procesnej spravodlivosti, a síce že prístup zmluvných strán k súdom zostane nedotknutý a že sa zabráni zneužívaniu týchto mechanizmov.

               (23)

               S cieľom lepšie posúdiť účinnosť mechanizmu oznamovania a prijímania opatrení a iných činností poskytovateľov hostingových služieb v súvislosti s obsahom, ktorý sa považuje za nezákonný, a s cieľom zabezpečiť zodpovednosť by vo vzťahu k širokej verejnosti mala existovať transparentnosť. Poskytovatelia hostingových služieb by preto mali pravidelne uverejňovať správy o týchto mechanizmoch a iných činnostiach, ktoré by mali byť dostatočne úplné a podrobné na to, aby poskytovali dostatočný prehľad. Tieto správy by mali dopredu zabezpečiť aj jasnosť, pokiaľ ide o podmienky poskytovania služieb, o politiku týkajúcu sa odstraňovania akéhokoľvek obsahu, ktorý poskytovatelia hostingových služieb uchovávajú, vrátane nezákonného obsahu, alebo znemožnenia prístupu k nemu.

               (24)

               Okrem mechanizmov oznamovania a prijímania opatrení môžu byť dôležitým prvkom v boji proti nezákonnému obsahu na internete aj primerané a konkrétne iniciatívne opatrenia, ktoré dobrovoľne prijmú poskytovatelia hostingových služieb, vrátane používania automatizovaných prostriedkov v určitých prípadoch, a to bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 1 smernice 2000/31/ES. V súvislosti s takýmito iniciatívnymi opatreniami by sa mala zohľadniť situácia poskytovateľov hostingových služieb, ktorí z dôvodu svojej veľkosti alebo rozsahu, v akom pôsobia, majú k dispozícii len obmedzené zdroje a odborné znalosti, ako aj potreba účinných a primeraných sprievodných ochranných opatrení.

               (25)

               Prijatie takýchto iniciatívnych opatrení môže byť predovšetkým vhodné v prípadoch, ak už bola stanovená nezákonná povaha obsahu alebo ak je obsah takého druhu, že posúdenie kontextu nie je potrebné. Prijatie plánovaných opatrení môže závisieť takisto od ich povahy, rozsahu a účelu a od druhu daného obsahu, od toho, či obsah oznámil orgán presadzovania práva alebo Europol, a či už boli v súvislosti s týmto obsahom prijaté nejaké opatrenia z dôvodu, že sa považuje za nezákonný obsah. Predovšetkým pokiaľ ide o detskú pornografiu, poskytovatelia hostingových služieb by mali prijať iniciatívne opatrenia zamerané na odhaľovanie takéhoto materiálu a prevenciu jeho šírenia v súlade so záväzkami prijatými v rámci Globálnej aliancie proti sexuálnemu zneužívaniu detí online.

               (26)

               V tejto súvislosti Komisia vo svojom oznámení z 28. septembra 2017 o boji proti nezákonnému obsahu na internete vyjadrila názor, že prijatie takýchto dobrovoľných iniciatívnych opatrení nevedie automaticky k tomu, že dotknutý poskytovateľ hostingových služieb stratí právo na výnimku zo zodpovednosti stanovenú v článku 14 smernice 2000/31/ES.

               (27)

               Je nevyhnutné, aby na všetky opatrenia na boj proti nezákonnému obsahu na internete podliehali účinným a primeraným ochranným opatreniam, ktoré zabezpečia, že poskytovatelia hostingových služieb budú konať obozretne a primerane pri stanovení a uplatňovaní svojich politík v súvislosti s akýmkoľvek obsahom, ktorý uchovávajú, vrátane nezákonného obsahu. Cieľom je zaistiť najmä to, aby používatelia mohli slobodne prijímať a rozširovať informácie na internete v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi. Okrem ochranných opatrení stanovených v platných právnych predpisoch, vo vzťahu napríklad k ochrane osobných údajov, by sa mali stanoviť a podľa potreby uplatňovať aj osobitné ochranné opatrenia týkajúce sa najmä ľudského dohľadu a kontroly v súvislosti s používaním automatizovaných prostriedkov s cieľom zabrániť akýmkoľvek neúmyselným a chybným rozhodnutiam.

               (28)

               V rámci boja proti nezákonnému obsahu na internete by sa mala zabezpečiť hladká, účinná a primeraná spolupráca medzi príslušnými orgánmi a poskytovateľmi hostingových služieb. Takáto spolupráca by v prípade potreby mohla využívať pomoc Europolu, napríklad v rámci boja proti terorizmu, proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii a kontaktovaniu detí na sexuálne účely. S cieľom uľahčiť takúto spoluprácu by členské štáty a poskytovatelia hostingových služieb mali určiť kontaktné miesta a stanoviť postupy prioritného spracovania oznámení predložených uvedenými orgánmi s primeraným stupňom dôvery, pokiaľ ide o ich presnosť, berúc do úvahy osobitné odborné znalosti a povinnosti uvedených orgánov. S cieľom účinne riešiť niektoré mimoriadne závažné trestné činy, akými sú trestné činy vymedzené v smernici (EÚ) 2017/541 a smernici 2011/93/EÚ, ktoré by si mohli poskytovatelia hostingových služieb všimnúť pri vykonávaní svojich činností, by členské štáty mali byť nabádané k tomu, aby využívali možnosť uvedenú v článku 15 ods. 2 smernice 2000/31/ES a uzákonili povinnosť podávať správy v súlade s platnými právnymi predpismi, najmä nariadením (EÚ) 2016/679.

               (29)

               Osobitné odborné znalosti, ako aj vôľu dobrovoľne prevziať určité povinnosti súvisiace s bojom proti nezákonnému obsahu na internete by okrem príslušných orgánov mohli mať aj určité fyzické osoby alebo subjekty vrátane mimovládnych organizácií a odborových združení. Vzhľadom na pridanú hodnotu dôveryhodných oznamovateľov a niekedy aj vysoký počet oznámení by sa mala podporiť spolupráca medzi nimi a poskytovateľmi hostingových služieb, konkrétne tým, že sa oznámenia predložené dôveryhodnými oznamovateľmi budú spracovávať prioritne a s primeraným stupňom dôvery, pokiaľ ide o ich presnosť. Táto spolupráca by však v súlade s osobitným postavením dôveryhodných oznamovateľov mala byť prístupná iba fyzickým osobám a subjektom, ktoré ctia hodnoty, na ktorých je Únia založená, ako sa stanovuje v článku 2 Zmluvy o Európskej únii, a ktoré spĺňajú určité primerané podmienky. Tie by navyše mali byť jasné a objektívne a verejne dostupné.

               (30)

               Boj proti nezákonnému obsahu na internete si vyžaduje komplexný prístup, keďže takýto obsah často prechádza od jedného poskytovateľa hostingových služieb k inému a zvyčajne využíva najslabšie články v reťazci. Spolupráca, ktorá pozostáva najmä z dobrovoľnej výmeny skúseností, technologických riešení a najlepších postupov, je preto nevyhnutná. Takáto spolupráca je mimoriadne dôležitá pre poskytovateľov hostingových služieb, ktorí z dôvodu svojej veľkosti alebo rozsahu svojho pôsobenia majú iba obmedzené zdroje a odborné znalosti.

               (31)

               K terorizmu patrí aj nezákonné a svojvoľné používanie násilia voči občanom a ich zastrašovanie. Teroristi sa čoraz viac spoliehajú na internet, pokiaľ ide o šírenie teroristickej propagandy, a často používajú dômyselné metódy, aby zabezpečili jej rýchle a rozsiahle rozšírenie. Hoci sa dosiahol určitý pokrok, a to najmä v rámci internetového fóra EÚ, pretrváva naliehavá potreba rýchlejšie a účinnejšie reagovať na teroristický obsah na internete. Rovnako existuje naďalej potreba toho, aby poskytovatelia hostingových služieb zúčastnení na internetovom fóre EÚ v plnej miere dodržiavali svoje záväzky týkajúce sa účinného a komplexného systému predkladania správ.

               (32)

               Vzhľadom na osobitosti boja proti teroristickému obsahu na internete by sa odporúčania týkajúce sa boja proti nezákonnému obsahu na internete vo všeobecnosti mali doplniť o určité odporúčania, ktoré konkrétne súvisia s bojom proti teroristickému obsahu na internete, pričom treba vychádzať z úsilia, ktoré už bolo vyvinuté v rámci internetového fóra EÚ, a konsolidovať ho.

               (33)

               Vzhľadom na vážne riziká spojené s teroristickým obsahom a ústrednú úlohu poskytovateľov hostingových služieb pri šírení takéhoto obsahu by poskytovatelia hostingových služieb mali prijať všetky primerané opatrenia na to, aby nepovolili teroristický obsah, a ak je to možné, aby predišli jeho hostingu, s výhradou možnosti pre poskytovateľov hostingových služieb stanoviť si a presadzovať svoje podmienky poskytovania služieb, ako aj potreby zaviesť účinné a primerané ochranné opatrenia bez toho, aby bol dotknutý článok 14 smernice 2000/31/ES.

               (34)

               Uvedené opatrenia by mali zahŕňať najmä spoluprácu s príslušnými orgánmi a Europolom, pokiaľ ide o nahlásenia, ktoré sú osobitným prostriedkom na oznamovanie poskytovateľom hostingových služieb, prispôsobeným na osobitosti boja proti teroristickému obsahu. Príslušné orgány a Europol by pri predkladaní nahlásení mali mať možnosť požiadať o odstránenie alebo zneprístupnenie obsahu, ktorý považujú za teroristický, či už odkazom na príslušné platné právne predpisy alebo na podmienky poskytovania služieb dotknutého poskytovateľa hostingových služieb. Tieto mechanizmy nahlasovania by mali existovať popri mechanizmoch podávania oznámení, a to vrátane oznámení od dôveryhodných oznamovateľov, ktoré možno použiť aj na oznamovanie obsahu považovaného za teroristický obsah.

               (35)

               Vzhľadom na to, že teroristický obsah je zvyčajne najškodlivejší počas prvej hodiny jeho výskytu na internete, a vzhľadom na osobitné odborné znalosti a zodpovednosť príslušných orgánov a Europolu, by sa mali ako všeobecné pravidlo posudzovať do jednej hodiny a ak je to potrebné, mali by sa na ich základe podniknúť kroky.

               (36)

               Uvedené opatrenia na boj proti teroristickému obsahu by mali zahŕňať aj primerané a konkrétne iniciatívne opatrenia vrátane používania automatizovaných prostriedkov s cieľom odhaliť, identifikovať a promptne odstrániť teroristický obsah alebo znemožniť prístup k nemu a zabezpečiť, aby sa tento teroristický obsah opätovne nevyskytol, a to bez toho aby bol dotknutý článok 15 ods. 1 smernice 2000/31/ES. V tejto súvislosti by sa mala zohľadniť potreba primeraných a účinných sprievodných ochranných opatrení, predovšetkým tých, ktoré sa odporúčajú v kapitole II tohto odporúčania.

               (37)

               V rámci boja proti teroristickému obsahu na internete je mimoriadne dôležitá spolupráca, a to tak medzi poskytovateľmi hostingových služieb, ako aj medzi poskytovateľmi hostingových služieb a príslušnými orgánmi. Dosiahnutie cieľa predchádzať šíreniu teroristického obsahu naprieč rôznymi hostingovými službami môžu napomôcť najmä technologické nástroje, ktoré umožňujú automatickú detekciu obsahu, ako je napríklad databáza hashov. Takáto spolupráca a rozvoj, prevádzka a spoločné využívanie technologických nástrojov by sa mali podporovať, pričom treba, ak je to vhodné, využívať odborné znalosti Europolu. Takáto spolupráca je mimoriadne dôležitá na to, aby sa poskytovateľom hostingových služieb, ktorí z dôvodu svojej veľkosti alebo rozsahu pôsobenia majú obmedzené zdroje a odborné znalosti, umožnilo účinne a urýchlene reagovať na nahlásenia a prijímať iniciatívne opatrenia, v zmysle odporúčaní.

               (38)

               K takejto spolupráci by sa malo pripojiť pokiaľ možno čo najviac príslušných poskytovateľov hostingových služieb a všetci zúčastňujúci sa poskytovatelia hostingových služieb by mali pomáhať pri optimalizácii týchto nástrojov a ich maximálneho využívania. Takisto by sa mali dohodnúť podmienky spolupráce medzi všetkými príslušnými stranami, podľa potreby aj s Europolom, keďže takéto opatrenia môžu prispieť k zabezpečeniu jednotného a účinného prístupu a umožňujú výmenu relevantných skúseností a odborných znalostí.

               (39)

               S cieľom zabezpečiť dodržiavanie základného práva na ochranu fyzických osôb v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, ako aj voľného pohybu osobných údajov by spracúvanie osobných údajov v kontexte všetkých opatrení prijatých na vykonanie tohto odporúčania malo byť v úplnom súlade s pravidlami o ochrane údajov, predovšetkým s nariadením (EÚ) 2016/679 a smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 (9), a mali by ho monitorovať príslušné orgány dohľadu.

               (40)

               Toto odporúčanie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady, ktoré sú zakotvené najmä v Charte. Cieľom tohto odporúčania je predovšetkým zabezpečiť úplné dodržiavanie článkov 1, 7, 8, 10, 11, 16, 17, 21, 24 a 47 Charty.

               (41)

               Komisia má v úmysle podrobne monitorovať všetky opatrenia prijaté v nadväznosti na toto odporúčanie. Členské štáty a poskytovatelia hostingových služieb by preto mali byť pripravení Komisii na jej žiadosť predložiť všetky príslušné informácie, ktoré od nich možno odôvodnene očakávať, aby sa umožnilo takéto monitorovanie. Na základe takto získaných informácií a všetkých ostatných dostupných informácií vrátane správ na základe rôznych dobrovoľných opatrení Komisia posúdi účinky tohto odporúčania a určí, či sú potrebné ďalšie kroky vrátane predloženia návrhov záväzných právnych aktov Únie. Vzhľadom na osobitosti a naliehavú potrebu boja proti teroristickému obsahu na internete by sa uvedené monitorovanie a posúdenie malo vykonávať na základe podrobných informácií a obzvlášť rýchlo, do troch mesiacov od dátumu uverejnenia tohto odporúčania, zatiaľ čo v prípade ostatného nezákonného obsahu je vhodné uvedené monitorovanie a posúdenie vykonať do šiestich mesiacov po uverejnení,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      KAPITOLA I

      Účel a pojmy

               1.

               Členské štáty a poskytovatelia hostingových služieb sa vyzývajú, aby v súvislosti s obsahom, ktorý poskytli poskytovatelia obsahu a ktorý uchovávajú na žiadosť týchto poskytovateľov obsahu, prijali účinné, vhodné a primerané opatrenia na boj proti nezákonnému obsahu na internete v súlade so zásadami stanovenými v tomto odporúčaní a v úplnom súlade s Chartou, najmä s právom na slobodu prejavu a právom na informácie, a inými uplatniteľnými ustanoveniami práva Únie, najmä pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, hospodárskej súťaže a elektronického obchodu.

               2.

               Toto odporúčanie vychádza z pokroku dosiahnutého v rámci dobrovoľných opatrení medzi poskytovateľmi hostingových služieb a iných dotknutých poskytovateľov služieb týkajúcich sa rôznych druhov nezákonného obsahu, a tento pokrok konsoliduje. V oblasti terorizmu odporúčanie vychádza z pokroku dosiahnutého v rámci internetového fóra EÚ a konsoliduje ho.

               3.

               Týmto odporúčaním nie sú dotknuté práva a povinnosti členských štátov prijímať v súlade s právom Únie opatrenia týkajúce sa nezákonného obsahu na internete, ani možnosť, aby súdy alebo správne orgány členských štátov vyžadovali od poskytovateľov hostingových služieb odstránenie alebo zneprístupnenie nezákonného obsahu v súlade so svojimi právnymi poriadkami. Týmto odporúčaním nie je dotknuté ani postavenie poskytovateľov hostingových služieb podľa smernice 2000/31/ES, ani ich možnosť stanoviť podmienky poskytovania služieb a presadzovať ich v súlade s právom Únie a právnymi predpismi členských štátov.

               4.

               Na účely tohto odporúčania sa používajú tieto pojmy:

                           a)

                           „poskytovateľ hostingových služieb“ je poskytovateľ služieb informačnej spoločnosti, ktoré pozostávajú z uchovávania informácií, ktoré sú poskytované príjemcom služby na základe jeho žiadosti v zmysle článku 14 smernice 2000/31/ES, bez ohľadu na miesto jeho sídla, ktorý smeruje svoje činnosti na spotrebiteľov s bydliskom v Únii;

                           b)

                           „nezákonný obsah“ znamená akúkoľvek informáciu, ktorá nie je v súlade s právom Únie alebo právom dotknutého členského štátu;

                           c)

                           „používateľ“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá je prijímateľom služieb poskytovaných poskytovateľom hostingových služieb;

                           d)

                           „poskytovateľ obsahu“ je používateľ, ktorý poskytol informácie, ktoré na jeho žiadosť boli alebo sú uchovávané poskytovateľom hostingových služieb;

                           e)

                           „oznámenie“ je akákoľvek komunikácia adresovaná poskytovateľovi hostingových služieb zo strany predkladateľa oznámenia v súvislosti s obsahom, ktorý uvedený poskytovateľ hostingových služieb uchováva a ktorý predkladateľ oznámenia považuje za nezákonný obsah, a žiada ňou, aby uvedený poskytovateľ hostingových služieb odstránil tento obsah alebo znemožnil prístup k nemu na dobrovoľnom základe;

                           f)

                           „predkladateľ oznámenia“ je fyzická osoba alebo subjekt, ktorý predložil oznámenie poskytovateľovi hostingových služieb;

                           g)

                           „dôveryhodný oznamovateľ“ je fyzická osoba alebo subjekt, ktorých poskytovateľ hostingových služieb považuje za osobu alebo subjekt s osobitnými odbornými znalosťami a kompetenciami na účely boja proti nezákonnému obsahu na internete;

                           h)

                           „teroristický obsah“ je akákoľvek informácia, šírenie ktorej predstavuje trestné činy vymedzené v smernici (EÚ) 2017/541 alebo trestné činy terorizmu vymedzené v právnych predpisoch dotknutého členského štátu, a to vrátane šírenia relevantných informácií, ktoré pochádzajú od teroristických skupín alebo sa im dajú pripísať alebo od subjektov zapísaných na príslušných zoznamoch zostavených Úniou alebo Organizáciou spojených národov;

                           i)

                           „orgány presadzovania práva“ sú príslušné orgány, ktoré určili členské štáty v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi na vykonávanie úloh v oblasti presadzovania práva na účely predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania trestných činov v súvislosti s nezákonným obsahom na internete;

                           j)

                           „príslušné orgány“ sú príslušné orgány, ktoré určili členské štáty v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi na vykonávanie úloh, ktoré zahŕňajú boj proti nezákonnému obsahu na internete, a to vrátane orgánov presadzovania práva a správnych orgánov poverených presadzovaním práva bez ohľadu na povahu alebo špecifický predmet úpravy tohto zákona uplatniteľného v určitých konkrétnych oblastiach;

                           k)

                           „nahlásenie“ je akákoľvek komunikácia adresovaná poskytovateľovi hostingových služieb zo strany príslušného orgánu alebo Europolu v súvislosti s obsahom, ktorý uvedený poskytovateľ hostingových služieb uchováva a ktorý uvedený orgán alebo Europol považuje za teroristický obsah, a žiada ňou, aby uvedený poskytovateľ hostingových služieb odstránil alebo zneprístupnil tento obsah na dobrovoľnom základe.

      KAPITOLA II

      Všeobecné odporúčania týkajúce sa všetkých druhov nezákonného obsahu

      Predkladanie a spracúvanie oznámení

               5.

               Na predkladanie oznámení by sa mali stanoviť mechanizmy. Tieto mechanizmy by mali byť ľahko prístupné, používateľsky ústretové a mali by umožniť predkladanie oznámení elektronickými prostriedkami.

               6.

               Tieto mechanizmy by mali umožňovať a podporovať predkladanie oznámení, ktoré sú dostatočne presné a náležite odôvodnené s cieľom umožniť dotknutému poskytovateľovi hostingu prijímať informované a uvážlivé rozhodnutia v súvislosti s obsahom, ktorého sa oznámenie týka, a konkrétne rozhodnutia o tom, či sa má obsah považovať za nezákonný obsah a či sa má odstrániť alebo či sa má prístup k nemu znemožniť. Tieto mechanizmy by mali uľahčovať predkladanie oznámení, ktoré obsahujú vysvetlenie dôvodov, prečo sa predkladateľ domnieva, že obsah sa má považovať za nezákonný, a v ktorých sa jednoznačne uvádza, kde sa tento obsah vyskytuje.

               7.

               Predkladatelia oznámení by mali mať možnosť, ale nie povinnosť, uviesť v oznámení svoje kontaktné údaje. Ak sa rozhodnú uviesť ich, mala by sa zabezpečiť ich anonymita vo vzťahu k poskytovateľovi obsahu.

               8.

               Ak poskytovateľ hostingových služieb pozná kontaktné údaje predkladateľa oznámenia, mal by predkladateľovi oznámenia zaslať potvrdenie o prijatí oznámenia a mal by ho bezodkladne primeraným spôsobom informovať o svojom rozhodnutí o obsahu, ktorého sa oznámenie týka.

      Informovanie poskytovateľov obsahu a námietky

               9.

               Ak sa poskytovateľ hostingových služieb rozhodne odstrániť akýkoľvek obsah, ktorý uchováva, pretože sa domnieva, že ide o nezákonný obsah, a to bez ohľadu na to, aké prostriedky boli použité na odhalenie, identifikáciu, odstránenie alebo zneprístupnenie tohto obsahu, a ak sú poskytovateľovi hostingových služieb známe kontaktné údaje poskytovateľa obsahu, tento poskytovateľ obsahu by mal byť bezodkladne primeraným spôsobom informovaný o tomto rozhodnutí a o dôvodoch, ktoré k rozhodnutiu viedli, ako aj o možnosti napadnúť toto rozhodnutie uvedenej v bode 11.

               10.

               Bod 9 by sa však nemal uplatňovať, ak je zjavné, že dotknutý obsah je nezákonným obsahom a týka sa závažných trestných činov zahŕňajúcich ohrozenie života alebo bezpečnosti osôb. Poskytovatelia hostingových služieb by okrem toho nemali poskytovať informácie uvedené v bode 9, ak ich príslušný orgán o to požiada z dôvodov verejného poriadku a verejnej bezpečnosti, a najmä z dôvodov predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania a stíhania trestných činov, a to tak dlho, ako ich o to príslušný orgán požiada.

               11.

               Poskytovatelia obsahu by mali mať možnosť v primeranej lehote napadnúť rozhodnutie poskytovateľa hostingových služieb uvedené v bode 9, a to predložením námietky uvedenému poskytovateľovi hostingových služieb. Mechanizmus na predkladanie takýchto námietok by mal byť používateľsky ústretový a mal by umožňovať elektronické podanie.

               12.

               Malo by sa zabezpečiť, že poskytovatelia hostingových služieb náležite zohľadnia všetky námietky, ktoré im budú doručené. Ak námietka obsahuje dôvody, pre ktoré poskytovateľ hostingových služieb dospeje k záveru, že obsah, ktorého sa námietka týka, netreba považovať za nezákonný obsah, poskytovateľ hostingových služieb by mal bezodkladne zmeniť svoje rozhodnutie o odstránení tohto obsahu alebo znemožnení prístupu k nemu bez toho, aby bola dotknutá jeho možnosť stanoviť si podmienky poskytovania služieb a presadzovať ich v súlade s právom Únie a právnymi predpismi členských štátov.

               13.

               Poskytovateľ obsahu, ktorý predložil námietku, ako aj príslušný predkladateľ oznámenia by mali byť v prípade, že ich kontaktné údaje sú poskytovateľovi hostingových služieb známe, bezodkladne informovaní o rozhodnutí, ktoré poskytovateľ hostingových služieb prijal v súvislosti s dotknutým obsahom.

      Mimosúdne riešenie sporov

               14.

               Členské štáty sa nabádajú k tomu, aby tam, kde je to vhodné, na riešenie sporov týkajúcich sa odstránenia alebo zneprístupnenia nezákonného obsahu napomáhali mimosúdne riešenia sporov. Všetky mechanizmy mimosúdneho riešenia sporov by mali byť ľahko prístupné, účinné, transparentné a nestranné a malo by sa nimi zabezpečiť, aby riešenie sporu bolo spravodlivé a v súlade s platnými právnymi predpismi. Pokusy urovnať tieto spory mimosúdne by nemali mať vplyv na prístup dotknutých strán k spravodlivosti.

               15.

               Ak sú v príslušnom členskom štáte k dispozícii mechanizmy na mimosúdne riešenie sporov, poskytovatelia služieb sa povzbudzujú, aby umožnili ich použitie.

      Transparentnosť

               16.

               Poskytovatelia hostingových služieb by sa mali nabádať, aby zverejňovali jasné, ľahko zrozumiteľné a dostatočne podrobné vysvetlenie svojej politiky, pokiaľ ide o odstraňovanie a zneprístupňovanie obsahu, ktorý uchovávajú, vrátane obsahu považovaného za nezákonný.

               17.

               Poskytovatelia hostingových služieb by sa mali nabádať, aby pravidelne zverejňovali, pokiaľ možno aspoň raz za rok, správy o svojich činnostiach súvisiacich s odstránením obsahu považovaného za nezákonný obsah a znemožnením prístupu k nemu. Tieto správy by mali obsahovať konkrétne informácie o množstve a druhu odstráneného obsahu, o počte oznámení a doručených námietok, ako aj o čase potrebnom na prijatie opatrení.

      Iniciatívne opatrenia

               18.

               Poskytovatelia hostingových služieb by sa mali nabádať, aby prijímali podľa možnosti primerané a konkrétne iniciatívne opatrenia v súvislosti s nezákonným obsahom. Takéto iniciatívne opatrenia by mohli zahŕňať používanie automatizovaných prostriedkov na odhaľovanie nezákonného obsahu, len ak sú vhodné a primerané a podliehajú účinným a primeraným ochranným opatreniam, a to najmä ochranným opatreniam uvedeným v bodoch 19 a 20.

      Ochranné opatrenia

               19.

               Bez toho, aby bola dotknutá možnosť poskytovateľov hostingových služieb stanoviť svoje podmienky poskytovania služieb a presadzovať ich v súlade s právom Únie a právnymi predpismi členských štátov, v snahe zabrániť odstráneniu obsahu, ktorý nie je nezákonný, by mali existovať účinné a primerané ochranné opatrenia na zabezpečenie toho, aby poskytovatelia hostingových služieb konali obozretne a primerane, pokiaľ ide o obsah, ktorý uchovávajú, najmä pri spracúvaní oznámení a námietok a pri rozhodovaní o možnom odstránení alebo zneprístupnení obsahu, ktorý sa považuje za nezákonný.

               20.

               Ak poskytovatelia hostingových služieb používajú automatizované prostriedky v súvislosti s obsahom, ktorý uchovávajú, mali by byť zavedené účinné a primerané ochranné opatrenia na zabezpečenie toho, že prijaté rozhodnutia týkajúce sa uvedeného obsahu, a to najmä rozhodnutia o odstránení alebo zneprístupnení obsahu považovaného za nezákonný obsah budú presné a podložené. Takéto ochranné opatrenia by mali hlavne zahŕňať ľudský dohľad a kontrolu vtedy, keď je to vhodné, a vždy, keď na určenie toho, či sa uvedený obsah má považovať za nezákonný obsah, treba podrobné posúdenie relevantného kontextu.

      Ochrana proti zneužívaniu

               21.

               S cieľom zabrániť oznámeniam alebo námietkam podaným so zlým úmyslom a prijímaniu krokov na základe takýchto oznámení alebo námietok, ako aj iným formám zneužívania v súvislosti s odporúčanými opatreniami proti nezákonnému obsahu na internete stanovenými v tomto odporúčaní by sa mali prijať účinné a primerané opatrenia.

      Spolupráca medzi poskytovateľmi hostingových služieb a členskými štátmi

               22.

               Členské štáty a poskytovatelia hostingových služieb by mali určiť kontaktné miesta pre otázky týkajúce nezákonného obsahu na internete.

               23.

               Mali by sa stanoviť zrýchlené postupy na spracovanie oznámení, ktoré predložili príslušné orgány.

               24.

               Členské štáty sa vyzývajú na stanovenie zákonnej povinnosti pre poskytovateľov hostingových služieb, aby títo na účely predchádzania, vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania trestných činov urýchlene informovali orgány presadzovania práva o akýchkoľvek dôkazoch o údajných závažných trestných činoch zahŕňajúcich ohrozenie života alebo bezpečnosti osôb, ktoré získali v rámci svojej činnosti venovanej odstraňovaniu nezákonného obsahu alebo znemožňovaniu prístupu k nemu v súlade s platnými právnymi požiadavkami, a to najmä pokiaľ ide o ochranu osobných údajov vrátane nariadenia (EÚ) 2016/679.

      Spolupráca medzi poskytovateľmi hostingových služieb a dôveryhodnými oznamovateľmi

               25.

               Spolupráca medzi poskytovateľmi hostingových služieb a dôveryhodnými oznamovateľmi by sa mala podporovať. Konkrétne by sa mali stanoviť zrýchlené postupy na spracovanie oznámení, ktoré predložili dôveryhodní oznamovatelia.

               26.

               Poskytovatelia hostingových služieb by sa mali nabádať, aby zverejňovali jasné a objektívne podmienky na určovanie toho, ktoré fyzické osoby alebo subjekty považujú za dôveryhodných oznamovateľov.

               27.

               Týmito podmienkami by sa malo zabezpečiť to, aby dotknuté fyzické osoby alebo subjekty mali potrebné odborné znalosti a aby vykonávali svoju činnosť dôveryhodného oznamovateľa obozretne a objektívne a na základe úcty k hodnotám, na ktorých je Únia založená.

      Spolupráca medzi poskytovateľmi hostingových služieb

               28.

               Poskytovatelia hostingových služieb by si mali podľa možnosti navzájom vymieňať skúsenosti, technologické riešenia a najlepšie postupy na boj proti nezákonnému obsahu na internete, a to najmä s poskytovateľmi hostingových služieb, ktorí majú z dôvodu svojej veľkosti alebo rozsahu obmedzené zdroje a odborné znalosti, aj v rámci prebiehajúcej spolupráce medzi poskytovateľmi hostingových služieb prostredníctvom kódexov správania, memoránd o porozumení a iných dobrovoľných opatrení.

      KAPITOLA III

      Osobitné odporúčania týkajúce sa teroristického obsahu

      Všeobecné ustanovenia

               29.

               Osobitné odporúčania týkajúce sa teroristického obsahu stanovené v tejto kapitole sa uplatňujú popri všeobecných odporúčaniach stanovených v kapitole II.

               30.

               Poskytovatelia hostingových služieb by vo svojich podmienkach poskytovania služieb mali výslovne stanoviť, že nebudú uchovávať teroristický obsah.

               31.

               Poskytovatelia hostingových služieb by mali prijať opatrenia na to, aby neuchovávali teroristický obsah, najmä pokiaľ ide o nahlásenia, iniciatívne opatrenia a spoluprácu v súlade s bodmi 32 až 40.

      Predkladanie a spracúvanie nahlásení

               32.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich príslušné orgány mali odborné kapacity a dostatočné zdroje na to, aby účinne odhaľovali a identifikovali teroristický obsah a predkladali nahlásenia dotknutým poskytovateľom hostingových služieb, a to najmä prostredníctvom vnútroštátnej jednotky pre nahlasovanie internetového obsahu a v spolupráci s jednotkou EÚ pre nahlasovanie internetového obsahu v rámci Europolu.

               33.

               Mali by sa zaviesť mechanizmy umožňujúce predkladanie nahlásení. Mali by sa zaviesť aj zrýchlené postupy na spracovanie nahlásení, a to najmä nahlásení, ktoré predložili vnútroštátne jednotky pre nahlasovanie internetového obsahu a jednotka EÚ pre nahlasovanie internetového obsahu v rámci Europolu.

               34.

               Poskytovatelia hostingových služieb by mali bezodkladne zaslať potvrdenie o prijatí nahlásenia a príslušný orgán alebo Europol informovať o svojich rozhodnutiach o obsahu, ktorého sa nahlásenia týkajú, v závislosti od prípadu s uvedením toho, kedy bol obsah odstránený alebo kedy bol prístup k nemu znemožnený, alebo s uvedením dôvodov, prečo sa rozhodli proti odstráneniu obsahu alebo proti znemožneniu prístupu k nemu.

               35.

               Poskytovatelia hostingových služieb by mali posúdiť a v prípade potreby odstrániť obsah identifikovaný v nahláseniach alebo znemožniť prístup k nemu spravidla do jednej hodiny od okamihu, keď im bolo doručené nahlásenie.

      Iniciatívne opatrenia

               36.

               Poskytovatelia hostingových služieb by mali prijať vhodné a konkrétne iniciatívne opatrenia, okrem iného pomocou automatizovaných prostriedkov, s cieľom odhaliť, identifikovať a promptne odstrániť teroristický obsah alebo znemožniť prístup k nemu.

               37.

               Poskytovatelia hostingových služieb by mali prijať vhodné a konkrétne iniciatívne opatrenia, okrem iného pomocou automatizovaných prostriedkov, s cieľom bezodkladne zabrániť poskytovateľom obsahu, aby opätovne poskytovali obsah, ktorý už bol odstránený alebo ku ktorému bol už prístup znemožnený z dôvodu, že sa považuje za teroristický obsah.

      Spolupráca

               38.

               S cieľom zabrániť šíreniu teroristických obsahov naprieč rôznymi hostingovými službami by sa poskytovatelia hostingových služieb mali nabádať k spolupráci formou výmeny a optimalizácie účinných, vhodných a primeraných technologických nástrojov vrátane takých nástrojov, ktoré umožňujú automatickú detekciu obsahu. Ak je to technicky možné, mali by sa zachytiť všetky príslušné formáty, prostredníctvom ktorých sa šíria teroristické obsahy. Takáto spolupráca by mala zahŕňať najmä poskytovateľov hostingových služieb, ktorí z dôvodu svojej veľkosti alebo rozsahu svojho pôsobenia majú obmedzené zdroje a odborné znalosti.

               39.

               Poskytovatelia hostingových služieb by sa mali povzbudzovať, aby prijímali potrebné opatrenia na riadne fungovanie a zlepšovanie nástrojov uvedených v bode 38, a to najmä poskytovaním identifikátorov týkajúcich sa každého obsahu považovaného za teroristický a využívaním všetkých možností týchto nástrojov.

               40.

               Príslušné orgány a poskytovatelia hostingových služieb by si mali dohodnúť podmienky spolupráce, podľa potreby aj s Europolom, pokiaľ ide o otázky týkajúce sa teroristického obsahu na internete a čoraz lepšieho chápania teroristických aktivít na internete, zlepšenia mechanizmov nahlasovania, predchádzania zbytočnému zdvojovaniu úsilia a uľahčenia žiadostí orgánov presadzovania práva na účely trestného vyšetrovania v súvislosti s terorizmom.

      KAPITOLA IV

      Poskytovanie informácií

               41.

               Členské štáty by mali v pravidelných intervaloch, pokiaľ možno každé tri mesiace, predložiť Komisii správu o nahláseniach, ktoré podali ich príslušné orgány, a o rozhodnutiach, ktoré prijali poskytovatelia hostingových služieb na základe týchto nahlásení, ako aj o svojej spolupráci s poskytovateľmi hostingových služieb týkajúcej sa boja proti teroristickému obsahu.

               42.

               Poskytovatelia hostingových služieb by Komisii na jej žiadosť mali predložiť všetky príslušné informácie, aby sa umožnilo monitorovanie účinkov tohto odporúčania, pokiaľ ide o teroristický obsah, najneskôr do troch mesiacov od dátumu jeho uverejnenia. Uvedené informácie môžu zahŕňať najmä informácie o množstve obsahu, ktorý bol odstránený alebo ku ktorému bol znemožnený prístup, či už na základe nahlásení alebo oznámení, alebo na základe iniciatívnych opatrení a použitia automatizovaných prostriedkov. Môžu zahŕňať aj počet nahlásení, ktoré boli doručené, a čas potrebný na prijatie opatrení, ako aj množstvo obsahu, ktorého poskytnutiu alebo opätovnému poskytnutiu zabránili použitím automatickej detekcie obsahu a iných technologických nástrojov.

               43.

               Členské štáty a poskytovatelia hostingových služieb by Komisii na jej žiadosť mali predložiť všetky príslušné informácie, aby sa umožnilo monitorovanie účinkov tohto odporúčania, pokiaľ ide o iný nezákonný obsah ako teroristický, najneskôr do šiestich mesiacov od dátumu jeho uverejnenia.

      V Bruseli 1. marca 2018

            Za Komisiu

         Andrus ANSIP

            podpredseda

      (1)  COM(2017) 555 final, 28. septembra 2017.

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1). COM(2016) 287 final.

      (3)  COM(2016) 593 final, 14. septembra 2016.

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1).

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/93/EÚ z 13. decembra 2011 o boji proti sexuálnemu zneužívaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu detí a proti detskej pornografii, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2004/68/SVV (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2011, s. 1).

      (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6).

      (7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES z 29. apríla 2004 o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 45).

      (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

      (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).