               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 253 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIA RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIA RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Bulharska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Bulharska na rok 2014.

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Bulharsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Bulharsku na rok 2015
                  7
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Bulharsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa obsahuje aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe svojej analýzy je Komisia nútená konštatovať, že v Bulharsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Predovšetkým v dôsledku turbulentného vývoja vo finančnom sektore v roku 2014 sa vynárajú obavy v súvislosti s bankovými postupmi vo finančnom sektore vo vnútroštátnom vlastníctve, ktoré môžu mať významné dôsledky pre finančný sektor a celkovú makroekonomickú stabilitu. Okrem toho pretrvávajúca záporná (hoci zlepšujúca sa) externá pozícia, nadmerné zadlženie podnikov a nedostatočné prispôsobovanie trhu práce naďalej predstavujú makroekonomické riziká a zasluhujú si zvýšenú pozornosť.

               (7)Bulharsko predložilo 30. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Bulharsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje v roku 2015 udržať celkový deficit na úrovni 2,8 % HDP. Okrem toho uvádza svoj zámer postupne znižovať deficit tak, aby v roku 2018 dosiahol úroveň 1,3 % HDP. Podľa konvergenčného programu vláda plánuje v roku 2018 dosiahnuť svoj strednodobý cieľ – štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP v priebehu programového obdobia vzrastie, pričom v roku 2018 dosiahne úroveň takmer 31 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 však nie sú dostatočne konkretizované. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 sa v roku 2015 predpokladá čistý rast výdavkov v súlade s referenčnou úrovňou. S prihliadnutím na zhoršenie štrukturálneho salda (1,7 % HDP v roku 2014) však existuje riziko, že v rokoch 2014 až 2015 dôjde k istej odchýlke od danej požiadavky. V roku 2016 bude existovať riziko výraznej odchýlky z dôvodu, že čistý rast výdavkov prekročí referenčnú úroveň o 0,9 % HDP. V obidvoch rokoch teda budú potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Bulharsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Zásadnou výzvou je pre Bulharsko naďalej otázka daňovej disciplíny. Vzniká tu potreba komplexnej stratégie dodržiavania daňových predpisov na základe dôslednej analýzy rizík, systematického posudzovania vplyvov už podniknutých opatrení a úzkej koordinácie medzi rôznymi daňovými úradmi.

               (10)Bulharský systém zdravotnej starostlivosti čelí niekoľkým veľkým problémom vrátane neuspokojivých výsledkov v oblasti zdravotnej starostlivosti, nízkej úrovne finančných prostriedkov a závažných nedostatkov vo využívaní zdrojov. Úroveň očakávanej dĺžky života je výrazne pod priemerom EÚ a úroveň očakávanej dĺžky života pri narodení patrí medzi najnižšie v EÚ. Miestny systém zdravotníctva je naďalej ukotvený v nadmerne veľkom nemocničnom sektore. Význam financovania primárnej a ambulantnej starostlivosti za posledné roky stúpol (v nominálnom vyjadrení), no má stále značne obmedzený charakter. Fond zdravotníctva je zmluvne povinný uhrádzať nemocniciam náhradu za zákroky za vopred stanovené ceny, v dôsledku čoho nemocnice nie sú motivované poskytovať dostatočne cielenú lekársku starostlivosť. V roku 2014 síce bola prijatá národná stratégia v oblasti zdravotníctva, chýba jej však jasný plán realizácie.

               (11)Vzhľadom na turbulencie v bankovom sektore v lete roku 2014 sa odhalili nedostatky týkajúce sa inštitucionálneho rámca a dohľadu. Neschopnosť orgánu dohľadu odhaliť významné problémy vo štvrtej najväčšej tunajšej banke Commercial Corporate Bank (Korporativna targovska banka, KTB) poukazuje na nedostatky v rámci postupov dohľadu nad finančným sektorom a na prehliadanie rizika koncentrácie. V dôsledku toho došlo k naštrbeniu dôveryhodnosti bankového dohľadu a súčasne aj k pochybnostiam týkajúcim sa kondície ďalších častí finančného sektora. Kríza likvidity v lete roku 2014 odhalila, že banka KTB nemá dostatočný kapitál, a preto jej bola následne odňatá banková licencia. Zaručené vklady vo výške približne 5 % HDP boli vyplatené až so značným oneskorením.

               (12)Aktívne politiky trhu práce nie z hľadiska pokrytia, ani z hľadiska cieľových skupín dostatočne rozvinuté. Fragmentácia úradov predstavuje veľkú výzvu pri poskytovaní dávok a služieb pre nezamestnaných a nečinných občanov. V dôsledku nedostatočnej úrovne koordinácie medzi úradmi práce a riaditeľstvom sociálnej pomoci nemožno efektívne a integrovane podnikať opatrenia zamerané na pomoc najzraniteľnejším skupinám občanov. Bulharsko má vysoký podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani zapojení do procesu vzdelávania či odbornej prípravy, pritom nie sú v kontakte so službami zamestnanosti, a teda sa na nich nevzťahuje rámec štandardných aktivačných opatrení na trhu práce. Väčšina nezamestnaných v Bulharsku sú dlhodobo nezamestnaní, z čoho vyplýva, že ide o skôr štrukturálny ako cyklický problém. Hoci bulharská minimálna mzda v nominálnom vyjadrení je najnižšia v EÚ, od roku 2011 sa značne zvýšila a vláda plánuje v nasledujúcich rokoch ďalšie významné zvyšovanie. Takéto výrazné diskrečné posuny v rámci vládnej mzdovej politiky by mohli na trh práce pôsobiť rušivo. Okrem toho absentujú jasné usmernenia týkajúce sa stanovovania minimálnej mzdy, takže systém vytvára neistotu, či sa podarí zaistiť správnu rovnováhu medzi podporou zamestnanosti a konkurencieschopnosti na jednej strane a zabezpečením pracovných príjmov na strane druhej. Dôvodom na obavy zostávajú aj otázky chudoby a sociálneho vylúčenia, keďže krajina sa vyznačuje jednou z najvyšších úrovní materiálnej deprivácie v Únii. V prípade rómskeho obyvateľstva sa zaznamenáva obzvlášť vysoká úroveň chudoby a sociálneho vylúčenia. Väčšina mladých Rómov nemá zamestnanie, ani sa nevzdeláva či odborne nepripravuje. Úroveň zápisu rómskych detí do predškolských zariadení a škôlok je nízka, pričom takmer štvrtina detí vo veku 7 až 15 rokov nie je zapojená do vzdelávacieho systému.

               (13)Nízka kvalita systémov vzdelávania a odbornej prípravy a ich obmedzený význam pre trh práce bránia tomu, aby sa v danej ekonomike presadzovala náležite kvalifikovaná pracovná sila. Miera účasti dospelých na celoživotnom vzdelávaní je jednou z najnižších v EÚ. Aj napriek niekoľkoročnému oneskoreniu Bulharsko doteraz neprijalo reformu zákona o školskom vzdelávaní a vykonávanie stratégie týkajúcej sa predčasného ukončenia školskej dochádzky je naďalej len v ranej fáze. V roku 2014 došlo k zmene vnútroštátnej stratégie v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ako aj k prijatiu novej stratégie týkajúcej sa vysokoškolského vzdelávania. Realizácia týchto stratégií by mala prispieť k zlepšeniu vzdelávacieho systému, zvýšeniu jeho významu pre ekonomiku a podpore inovácie a vytvárania pracovných miest.

               (14)Na jar 2015 vláda predložila návrh reformy dôchodkového systému. Primeranosť a udržateľnosť dôchodkového systému závisí od reforiem slúžiacich na podporu dlhšieho pracovného života s menším počtom prerušení. V roku 2013 sa zistilo, že 1,2 milióna dôchodcov poberalo dôchodky pod vnútroštátnou hranicou chudoby. Hlavnými faktormi spôsobujúcimi nízke nároky na dôchodok sú predčasný odchod do dôchodku a krátke obdobia prispievania do systému zabezpečenia. V dôsledku rýchleho starnutia bulharského obyvateľstva sa táto situácia v budúcnosti pravdepodobne ešte zhorší. Je preto vhodné, aby v záujme dlhodobej udržateľnosti verejných financií Bulharsko ďalej obmedzovalo rast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, a to aj prostredníctvom realizácie rozsiahlych reforiem dôchodkového systému.

               (15)Kľúčovým stavebným kameňom z hľadiska investorsky priaznivého podnikateľského prostredia je nezávislé, vysokokvalitné a efektívne súdnictvo a účinné protikorupčné mechanizmy. K zásadným problémom v tejto oblasti patrí nedostatok celkovej koordinácie, inštitucionálne nedostatky a nevyhovujúce doterajšie výsledky pri konečnom usvedčovaní pred súdom. Na tieto dôležité oblasti politiky sa bude vzťahovať mechanizmus spolupráce a overovania.

               (16)V dôsledku neúčinného bulharského rámca pre platobnú neschopnosť sa zvyšuje neistota medzi účastníkmi trhu a klesá celková atraktívnosť krajiny pre investorov. Platobná neschopnosť trvá dlhšie ako v prípade porovnateľných krajín a nízka je aj miera vymáhateľnosti pohľadávok.
                   Potrebu efektívneho rámca pre riešenie platobnej neschopnosti treba vnímať aj z hľadiska vysokej zadlženosti nefinančných korporácií v Bulharsku. Význam tohto rámca spočíva v uľahčení procesu znižovania zadlženia.

               (17)V roku 2014 sa prijala stratégia reformy verejnej správy a pristúpilo sa k zavedeniu elektronickej verejnej správy (e-government). Ich realizácia si bude vyžadovať pevné politické riadenie a koordináciu. Aj napriek doterajšiemu úsiliu je kvalita verejných služieb aj naďalej na nízkej úrovni. Nedostatočný rozvoj elektronickej verejnej správy predstavuje prekážku v úsilí o zvýšenie transparentnosti a zníženie administratívnej záťaže. Osobitný problém sa týka postupov verejného obstarávania, ktoré brzdí často sa meniaci právny rámec a nedostatočné administratívne kapacity.
                   Overovanie postupov verejného obstarávania ex ante sa často vykonáva len formálne. Postupy obstarávania sú pritom predmetom prekrývajúcich sa kontrol ex post, ktorými sa často dospeje k odlišným zisteniam. Nedostatok transparentnosti v ponukovom konaní možno pripísať aj faktu, že sa nepodarilo zriadiť celú škálu platforiem elektronického obstarávania. Nezrovnalosti v postupoch verejného obstarávania viedli k významnému oneskoreniu pri doterajšom vykonávaní programov financovaných z prostriedkov EÚ. Okrem toho majú negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a brzdia toľko potrebné zlepšenia v oblasti infraštruktúry. Vo viacročnej stratégii zameranej na kľúčové nedostatky v systéme verejného obstarávania, prijatej v júli 2014, sa stanovuje jasný časový harmonogram konkrétnych krokov, ktoré sa majú podniknúť v rokoch 2015 a 2016. Túto stratégiu treba zrealizovať.

               (18)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Bulharsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Bulharska a jej stanovisko
                  8
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (20)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 3 a odporúčania 5.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.zabrániť štrukturálnemu zhoršeniu stavu verejných financií v roku 2015 a dosiahnuť úpravu vo výške 0,5% HDP v roku 2016; prijať rozhodujúce opatrenia s cieľom zlepšiť výber daní a riešiť tieňovú ekonomiku na základe komplexnej analýzy rizík a vyhodnotenia opatrení podniknutých v minulosti; zlepšiť nákladovú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to najmä prostredníctvom preskúmania cenotvorby v oblasti zdravotnej starostlivosti a posilnením ambulantnej a základnej starostlivosti;

               2.do decembra 2015 dokončiť nezávislé preskúmanie kvality aktív v celom systéme, ako aj záťažový test bankového sektora zdola nahor, a to v úzkej spolupráci s európskymi orgánmi; vykonať skríning portfólia v prípade sektorov dôchodkového zabezpečenia a poistenia; preskúmať a upevniť dohľad nad bankovým a nebankovým finančným sektorom vrátane posilnenia rámca pre riešenie krízových situácií bánk a rámec ochrany vkladov; zlepšiť podnikové riadenie u finančných sprostredkovateľov vrátane riešenia rizika koncentrácie a expozícií voči spriazneným stranám;

               3.vyvinúť integrovaný prístup pre skupiny nachádzajúce sa na okraji trhu práce, a to najmä pokiaľ ide o starších pracovníkov a nezamestnaných, nevzdelávajúcich sa či odborne sa nepripravujúcich mladých ľudí; na základe konzultácie so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi zaviesť transparentný mechanizmus pre stanovovanie minimálnej mzdy a minimálnych príspevkov na sociálne zabezpečenie s prihliadnutím na ich vplyv na chudobu pracujúcich, vytváranie pracovných miest a konkurencieschopnosť;

               4.prijať reformu zákona o školskom vzdelávaní a zvýšiť účasť detí zo znevýhodnených skupín na vzdelávaní (najmä Rómov), a to zlepšením prístupu ku kvalitnému predškolskému vzdelávaniu;

               5.s ohľadom na zlepšenie investičnej klímy pripraviť komplexnú reformu rámca pre platobnú neschopnosť vychádzajúc z medzinárodných osvedčených postupov a odborných skúseností, najmä s cieľom zlepšiť mechanizmy týkajúce sa fázy pred dosiahnutím platobnej neschopnosti a mechanizmy mimosúdnej reštrukturalizácie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 22.

                     (8)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 524 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Slovensko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 2.

               (3)Správa o Slovensku na rok 2017
                  7
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Slovensko predložilo 26. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  8
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  9
               .

               (6)Slovensko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zlepšiť celkový deficit na úroveň 1,3 % HDP v roku 2017 a ďalej postupne na úroveň 0 % HDP v roku 2019 a 2020. Očakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, sa dosiahne v roku 2018. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2020 postupne klesne na 46 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický.

               (7)Rada 12. júla 2016 Slovensku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky.

               (8)Vzhľadom na fiškálnu situáciu sa očakáva, že Slovensko v roku 2018 dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matrice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  10
                nesmie prekročiť 2,9 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v rokoch 2017 až 2018 posudzovaných spoločne riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že Slovensko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu v roku 2017 a že v roku 2018 budú potrebné ďalšie opatrenia na zaistenie súladu s uvedenými ustanoveniami. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové sadlo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií na Slovensku. V tejto súvislosti má Komisia v úmysle využiť príslušný priestor na vlastné uváženie vzhľadom na cyklickú situáciu na Slovensku.

               (9)Slovenské verejné financie naďalej čelia riziku z dlhodobého hľadiska. Výdavky na zdravotnú starostlivosť naďalej ohrozujú dlhodobú udržateľnosť verejných financií, keďže zvyšovanie nákladovej efektívnosti zdravotnej starostlivosti na Slovensku zostáva naďalej problematické. Prijali sa určité kroky na racionalizáciu nemocničnej starostlivosti a zníženie nákladov, no konkrétne výsledky sa zatiaľ neprejavili. Preskúmanie výdavkov v roku 2016 viedlo k identifikácii potenciálnych úspor. Realizácia komplexnej reformy zdravotnej starostlivosti a výdavkov na zdravotníctvo v praxi však bola zatiaľ zdĺhavá, keďže zavádzanie systému platieb na základe skupín diagnóz a spúšťanie systémov elektronického zdravotníctva postupovalo len pomaly. Okrem toho sa očakáva, že deficit verejného dôchodkového systému sa z dlhodobého hľadiska zdvojnásobí, a vek odchodu do dôchodku na Slovensku patrí medzi najnižšie v EÚ. Nedávne úpravy dôchodkového systému mali z veľkej časti príležitostný a krátkodobý charakter.

               (10)Poklesol počet daňových únikov a prípadov vyhýbania sa daňovým povinnostiam a vyvíja sa úsilie zamerané na zvýšenie dobrovoľnej daňovej disciplíny. Zlepšenia vo výbere daní značne znížili výpadok príjmov z DPH, ktorý bol v minulosti vysoký. Zdá sa, že obmedzenie podvodov s DPH malo zároveň pozitívny vplyv na výber dane z príjmu právnických osôb. Finančná správa sa zameriava na zlepšenie daňovej disciplíny v oblasti DPH, najmä prostredníctvom kontrolnej činnosti. Zároveň sa hľadajú aj iné možnosti na posilnenie dobrovoľnej daňovej disciplíny.

               (11)Napriek zlepšeniam na trhu práce, ktoré sú výsledkom solídneho hospodárskeho oživenia a výraznej tvorby pracovných miest, je pretrvávajúcim problémom dlhodobá nezamestnanosť. Miera dlhodobej nezamestnanosti je naďalej jedna z najvyšších v EÚ. Týka sa predovšetkým marginalizovaných Rómov, osôb s nízkou kvalifikáciou a mladých ľudí. Okrem toho pretrvávajú aj regionálne rozdiely – miera nezamestnanosti na východnom Slovensku je stále dvakrát vyššia ako v Bratislave. Účasť dospelých na celoživotnom a druhošancovom vzdelávaní zostáva nízka. Napriek opatreniam zameraným na podporu zapojenia osôb s nízkymi príjmami do pracovného procesu a napriek prebiehajúcej reforme verejných služieb zamestnanosti pretrvávajú ťažkosti pri zavádzaní individualizovanej podpory pre dlhodobo nezamestnaných a zraniteľné skupiny, pričom dôvodom je okrem iného vysoký počet riešených prípadov. Tento problém má riešiť slovenský akčný plán na integráciu dlhodobo nezamestnaných, ktorý je z veľkej časti financovaný z Európskeho sociálneho fondu, a to komplexným prístupom k personalizovaným službám. Dosiahne sa to poskytovaním špecializovaného poradenstva, novým systémom vytvárania profilov, spoluprácou so súkromnými pracovnými agentúrami a poskytovaním cielených programov odbornej prípravy navrhnutých zamestnávateľmi na základe potrieb regionálneho trhu práce. Účasť Rómov na slovenskom trhu práce je naďalej veľmi nízka a zvyšovanie miery ich zamestnanosti napreduje len pomaly. Faktormi, ktoré prispievajú k ich slabej účasti na trhu práce, sú nízky stupeň dosiahnutého vzdelania a úrovne zručností spolu s diskrimináciou. Nízka miera zamestnanosti žien v reprodukčnom veku je dôsledkom dlhej rodičovskej dovolenky (až tri roky), ktorú si zriedka vyberajú muži, nedostatku zariadení starostlivosti o deti (najmä v prípade detí do troch rokov) a obmedzeného využívania pružného pracovného času.

               (12)Vzdelávací systém nie je dostatočne zameraný na zvyšovanie hospodárskeho potenciálu Slovenska. Výsledky vzdelávania a úroveň základných zručností sú v medzinárodnom porovnaní slabé a v rokoch 2012 až 2015 sa ďalej zhoršovali. Navyše pretrvávajú výrazné regionálne rozdiely. Slabá výkonnosť súvisí predovšetkým so silným vplyvom sociálno-ekonomického zázemia a etnického pôvodu študentov, s otázkami rovnosti, prístupu a inkluzívnosti, ako aj s relatívne nízkou atraktivitou učiteľského povolania. Napriek zvýšeniu platov učiteľov o 6 % v roku 2016 a ďalším zvýšeniam plánovaným na obdobie rokov 2017 až 2020 patria nekonkurencieschopné platové podmienky a nedostatočná priebežná odborná príprava učiteľov medzi faktory, ktoré robia túto profesiu naďalej značne neatraktívnou, a to najmä pre potenciálnych mladých učiteľov a tých, ktorí žijú v rozvinutejších častiach krajiny. Nedávno prijaté právne predpisy proti segregácii týkajúce sa marginalizovanej rómskej komunity sa ešte musia v plnej miere implementovať, aby priniesli pozitívne zmeny a zvýšili zapojenie Rómov do inkluzívneho hlavného prúdu vzdelávania s osobitným dôrazom na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve a predškolské vzdelávanie.

               (13)Slovenská verejná správa sa modernizuje, problémom je však naďalej korupcia. Vnímanie korupcie zostáva na vysokej úrovni a je významnou prekážkou podnikania. Kontrolné mechanizmy a presadzovanie protikorupčných pravidiel sa naďalej zdajú nedostatočné a politické iniciatívy týkajúce sa oznamovania protispoločenskej činnosti a schránkových spoločností nemusia stačiť na vyriešenie tohto problému. Okrem toho prax verejného obstarávania v mnohých oblastiach nezodpovedá najlepším postupom. Pracuje sa na opatreniach v oblasti odbornej prípravy, ktoré by pracovníkom umožnili používať efektívnejší systém verejného obstarávania. Konflikty záujmov, súťažné špecifikácie šité na mieru a nadmerné používanie kritéria najnižšej ceny však zostávajú problémom a vedú k obmedzeniu súťaže na základe kvalitatívnych kritérií. Dostupné informácie opakovane potvrdzujú, že nedostatky vo verejnom obstarávaní negatívne ovplyvňujú efektívnosť alokácie verejných zdrojov.

               (14)Časté zmeny legislatívneho prostredia spôsobujú, že dodržiavanie právnych predpisov je pre spoločnosti zložité a nákladné. Legislatívne a regulačné postupy a režimy platobnej neschopnosti sú z podnikateľského hľadiska navyše často vnímané ako nedostatočne ústretové. Nedávno bola vytvorená medzirezortná pracovná skupina pre Doing business pod vedením štátneho tajomníka ministerstva hospodárstva, ktorá by mala do júna 2017 predložiť návrhy na zlepšenie podnikateľského prostredia. Na Slovensku naďalej existujú výrazné regulačné prekážky v sektore služieb pre podniky. Komisia v snahe riešiť tento problém vydala v januári 2017 konkrétne usmernenia pre jednotlivé povolania vo svojom oznámení o odporúčaniach reforiem v oblasti regulácie odborných služieb, ktoré bolo súčasťou balíka opatrení na odstránenie prekážok na trhoch so službami
                  11
               .

               (15)Zvyšovanie účinnosti – vrátane nezávislosti – justičného systému je pre Slovensko stále výzvou, hoci sa vyvíja úsilie o riešenie nedostatkov. Naďalej však pretrvávajú obavy, pokiaľ ide efektívnosť o nezávislosť súdnictva. Pre verejnú správu je navyše naďalej charakteristická neefektívnosť, nedostatočná kapacita a fragmentácia, ktoré negatívne vplývajú na jej činnosť. Prijatie stratégie riadenia ľudských zdrojov v októbri 2015 a nedávne schválenie zákona o štátnej službe sú krokmi správnym smerom. Nová, politicky nezávislá Rada pre štátnu službu bude dohliadať na dodržiavanie princípov zákona, ako aj Etického kódexu štátneho zamestnanca. Komplexný a neprehľadný regulačný rámec komplikuje vzťahy medzi zainteresovanými stranami na trhu s energiou. Nedávne zmeny v stanovovaní distribučných taríf naznačujú pokračujúci vplyv z politického a podnikateľského prostredia. Prijatie právnych predpisov, ktoré dávajú vláde výhradné právo menovať predsedu regulačného orgánu a umožňujú ministerstvu hospodárstva a ministerstvu životného prostredia vstupovať do procesu stanovovania cien, bude pravdepodobne viesť k obmedzeniu nezávislosti regulátora cien energie.

               (16)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  12
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená, že je potrebné vynaložiť značné finančné úsilie v roku 2018. Pri prijímaní politických opatrení by sa malo zohľadniť dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií na Slovensku. Zlepšiť nákladovú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti vrátane implementácie projektu Hodnota za peniaze.

               2.Zlepšiť aktivačné opatrenia pre znevýhodnené skupiny, a to aj vykonávaním akčného plánu pre dlhodobo nezamestnaných a poskytovaním individualizovaných služieb a cielenej odbornej prípravy. Zlepšiť pracovné príležitosti pre ženy, a to najmä rozšírením cenovo dostupnej a kvalitnej starostlivosti o deti. Zlepšiť kvalitu vzdelávania a zvýšiť účasť Rómov v inkluzívnom hlavnom prúde vzdelávania.

               3.Zvýšiť konkurenciu a transparentnosť vo verejnom obstarávaní a posilniť boj proti korupcii dôraznejším presadzovaním platných právnych predpisov. Prijať a vykonať komplexný plán na zníženie administratívnych a regulačných prekážok pre podnikateľov. Zlepšiť účinnosť justičného systému vrátane skrátenia konaní v občianskych a obchodných veciach.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


                     EURÓPSKA
                     KOMISIA

                                            V Bruseli 13. 5. 2015
                                            COM(2015) 269 final

                                 Odporúčanie

                           ODPORÚČANIE RADY

       ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2015

a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2015
 ---pagebreak---                                           Odporúčanie

                                   ODPORÚČANIE RADY

             ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2015

      a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2,
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu3,
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
keďže:
(1)        Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie
           pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
           hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú
           potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
           a konkurencieschopnosti.
(2)        Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa
           všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky
           2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre
           politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované
           usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej
           vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)        Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem
           Rakúska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu
           stability Rakúska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením

1
         Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
2
         COM(2015) 269.
3
         P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---        (EÚ) č. 473/20134 predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakúska
       na rok 20155.
(4)    Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu6, čo znamenalo začiatok
       európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten
       istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme
       varovania7, v ktorej neurčila Rakúsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
       ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)    Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií,
       zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej
       konsolidácie podporujúcej rast.
(6)    Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Rakúsku na rok 20158. Táto
       správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní
       pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.
(7)    Rakúsko 21. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015
       a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa
       obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(8)    Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu
       a v rokoch 2014 – 2016 podlieha prechodnému dlhovému pravidlu. Vo svojom
       programe stability na rok 2015 vláda plánuje postupne znížiť celkový deficit v roku
       2015 na 2,2 % HDP a v roku 2019 ďalej na 0,5 % HDP. Podľa programu stability sa
       strednodobý cieľ – štrukturálny deficit nie vyšší než 0,45 % HDP – dosiahol v roku
       2014, pričom vláda plánuje spĺňať strednodobý cieľ počas celého programového
       obdobia. Prepočítané štrukturálne saldo však od roku 2015 naznačuje odklon od
       strednodobého cieľa. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku
       2015 vrchol na úrovni 86,8 % v roku a postupne klesne na 79,7 % v roku 2019.
       Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy v programe,
       je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016
       však neboli sú dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2015
       sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa v roku 2015 odchýli od strednodobého cieľa
       o 0,4 % HDP. Odchýlka by sa v roku 2016 mala zväčšiť vzhľadom na predpokladané
       zhoršenie štrukturálneho salda o 0,6 % HDP v porovnaní so štrukturálnou úpravou
       vo výške 0,3 % HDP požadovanou na dosiahnutie strednodobého cieľa. To by
       naznačovalo odchýlku približne 0,9 % HDP od požiadavky Paktu stability a rastu.
       Preto budú potrebné ďalšie opatrenia. Podľa programu stability a prognózy Komisie
       z jari 2015 bude mať hrubý dlh zároveň naďalej klesajúcu tendenciu v súlade
       s prechodným dlhovým pravidlom v rokoch 2015 a 2016. Rada na základe svojho
       posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva
       názor, že existuje riziko, že Rakúsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.
(9)    Vzťahy medzi rôznymi úrovňami verejnej správy zostávajú zložité a spôsobujú straty
       efektívnosti v rozhodujúcich sektoroch verejnej správy. Rakúsko zostáva jednou
       z krajín s najnižšou úrovňou nižších vlastných daní, než sú vnútroštátne,
       v percentuálnom vyjadrení HDP. Napriek tejto nízkej úrovni daňovej autonómie
       majú verejné správy na nižšej úrovni, než je vnútroštátna, určité výdavky

4
      Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
5
      C(2014) 8811 final, 28.11.2014.
6
      COM(2014) 902, 28.11.2014.
7
      COM(2014) 904 final, 28.11.2014.
8
      SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.
 ---pagebreak---        a administratívne povinnosti. Vysoká úroveň zložitosti a nesúladu medzi
       povinnosťami týkajúcimi sa príjmov a výdavkov nemá priaznivý vplyv na
       vykonávanie rozsiahlych politických reforiem.
(10)   Dlhodobá fiškálna udržateľnosť rakúskeho dôchodkového systému stále trpí
       z dôvodu štrukturálnych nedostatkov. Zdá sa, že rakúske reformy doteraz nestačili na
       zabezpečenie systému dlhodobej fiškálnej udržateľnosti. Po prvé, reálny vek
       odchodu do dôchodku značne zaostáva za zákonným vekom odchodu do dôchodku.
       Po druhé, zákonný vek odchodu do dôchodku v prípade žien je výrazne nižší než
       v prípade mužov a do roku 2024 sa nezvýši. Po tretie, zákonný vek odchodu do
       dôchodku stále nie je prepojený s priebežne rastúcou strednou dĺžkou života
       v Rakúsku. Rakúsko prijalo určité opatrenia na zvýšenie reálneho veku odchodu do
       dôchodku, ktorý teraz dosiahol 59,7 roka (2014), ktorý však zostáva pod priemerom
       EÚ na úrovni 63,1 roka (2013). Boli zavedené opatrenia na uzavretie cesty
       k včasnému dôchodku a invalidným systémom, ktorými sa predĺži pracovný život.
       Zvýšili sa aj ročné sankcie pri predčasnom odchode do dôchodku a obdobie služby
       potrebné na účely nároku na dôchodok. Naďalej nie je jasné, či sa realizujú
       očakávané pozitívne rozpočtové účinky týchto opatrení.
(11)   Výdavky v oblasti zdravotnej starostlivosti Rakúska patria medzi najvyššie v EÚ.
       Prebiehajúca reforma zdravotnej starostlivosti (2013 – 2016) je zameraná na
       stabilizáciu výdavkov ako podielu HDP, a to od roku 2016. Aj keď sú reformy
       úspešné, fiškálna udržateľnosť a efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti stále
       čelí štrukturálnym výzvam. Teraz by sa mali prijať opatrenia súvisiace s obdobím po
       roku 2016. Viac pacientov by sa malo napríklad ošetrovať v zariadeniach
       multidisciplinárnej primárnej ambulantnej starostlivosti a priemerná dĺžka
       hospitalizácie by sa mala ďalej skrátiť.
(12)   Zabezpečenie dlhodobej dostupnosti primerane kvalifikovaných pracovníkov zostáva
       pre Rakúsko aj naďalej výzvou. Miera nezamestnanosti na úrovni približne 5,6 %
       patrí medzi najnižšie v EÚ, ale potenciál trhu práce v prípade určitých častí
       pracovných síl nie je plne využitý. Rakúsko prijalo určité opatrenia na predĺženie
       pracovného života, uľahčenie účasti na trhu práce pre ženy a na lepšie využívanie
       potenciálu účastníkov trhu práce z prostredia migrantov, a to aj prostredníctvom
       zlepšeného uznávania ich kvalifikácií. Najnovšie reformy však treba pozorne
       monitorovať a prijať viac opatrení zameraných na úplné využívanie potenciálu
       uvedených skupín na trhu práce.
(13)   Rakúsko 13. marca 2015 predložilo komplexnú daňovú reformu zameranú na
       opätovnú úpravu daňových pásem a sadzieb dane z príjmov fyzických osôb, najmä
       prostredníctvom zníženia vstupnej sadzby v prípade dane z príjmov fyzických osôb
       z 36,5 % na 25 %. Daňové úľavy predstavujú podľa odhadu až 4,9 miliardy EUR,
       pričom na podporu rodinnej politiky a výskumných činností sa predpokladajú ďalšie
       výdavky vo výške 300 miliónov EUR. Podľa návrhu sa presun daňového zaťaženia
       bude financovať čiastočne prostredníctvom boja proti daňovým únikom, znížením
       verejných výdavkov, zvýšením znížených sadzieb DPH v niektorých oblastiach na
       13 % a zvýšením dane z kapitálového príjmu z 25 % na 27,5 %. Tieto reformné plány
       sú vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami Rady na rok 2014. Je pravdepodobné,
       že zvýšia motiváciu pracovať v prípade osôb s nízkym zárobkovým potenciálom
       a druhých zárobkovo činných osôb a podporia disponibilný príjem. Reforma by sa
       však mala vykonať rozpočtovo neutrálnym spôsobom.
(14)   Rakúsky školský systém je charakterizovaný nízkym počtom osôb, ktoré predčasne
       ukončili školskú dochádzku, ktorý je výrazne pod priemerom EÚ. Silný a dobre
 ---pagebreak---         fungujúci systém odborného vzdelávania a prípravy produkuje veľký počet
        vysokokvalifikovaných pracovníkov. Zlepšenie výsledkov vzdelávania, a teda aj
        zamestnateľnosti mladých ľudí s nízkym sociálno-ekonomickým postavením, najmä
        z prostredia migrantov, však zostáva naďalej výzvou. Pri hodnotení zavedenia
        nového systému stredoškolského vzdelávania (Neue Mittelschule) sa odhalili
        nedostatky, ktoré ešte bude treba riešiť.
(15)    V rámci európskeho semestra Rada dôsledne odporúčala, aby Rakúsko zlepšilo
        a podporilo hospodársku súťaž v oblasti služieb, ale politická odozva bola zatiaľ
        obmedzená. V prípade niektorých povolaní sa stále uplatňuje právna forma
        a požiadavky v oblasti držby podielov a taríf, ktoré vytvárajú regulačné bariéry pre
        vstup na trh a bránia odborníkom alebo profesionálnym spoločnostiam z iných
        členských štátov, aby si v Rakúsku založili podnik. V kontexte vzájomného
        hodnotenia Rakúsko skúma svoje pravidlá týkajúce sa prístupu k povolaniam
        a vykonávania povolaní s cieľom posúdiť, či sú primerané a vo všeobecnom záujme.
        V porovnaní s orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže v iných členských štátoch
        disponuje rakúsky federálny orgán na ochranu hospodárskej súťaže nedostatkom
        prostriedkov, čo mu bráni účinne konať.
(16)    Rakúsky bankový sektor zostáva naďalej odolný, stále však čelí mnohým
        vnútroštátnym výzvam, ako aj citlivým zahraničným expozíciám. Kapitalizácia
        bankového sektora sa v roku 2014 ďalej zlepšovala, ale v oblasti ziskovosti
        rakúskych bánk pretrvávajú tlaky. Päť zo šiestich najväčších rakúskych úverových
        inštitúcií prešlo v roku 2014 komplexným posúdením zo strany ECB, výnimku
        predstavuje Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Rakúsko zaznamenalo značný
        pokrok pri reštrukturalizácii ÖVAG a Hypo Group Alpe Adria (HGAA). Vo februári
        2015 sa však zistilo, že spoločnosti pre správu aktív bánk (Heta Asset Resolution),
        ktorá vznikla rozdelením HGAA, chýba kapitál v hodnote 7,6 miliardy EUR. Vláda
        ako 100 %-ný vlastník Heta Asset Resolution reagovala tak, že vyhlásila 15-mesačné
        moratóriu na splátky istiny a úrokov pre dlhopisy vo vlastníctve spoločnosti
        v hodnote približne 10 mld. EUR, čím po prvýkrát využila nové nástroje v rámci
        smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk.
(17)    Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej
        politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň
        posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia
        v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch.
        Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
        politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
        potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
        zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej
        odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených
        odporúčaní 1 až 4.
(18)    Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Rakúska a jej
        stanovisko9 je premietnuté najmä do odporúčania 1.
(19)    V rámci európskeho semestra Komisia vykonala takisto analýzu hospodárskej
        politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy vydala Rada jednotlivé
        odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Rakúsko by malo
        takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

9
       Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.
 ---pagebreak--- TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:
1.      Vyhnúť sa v rokoch 2015 a 2016 odkloneniu od strednodobého cieľa. Zabezpečiť
        rozpočtovú neutralitu daňovej reformy zameranej na zníženie daňového zaťaženia
        práce. Napraviť nesúlad medzi povinnosťami týkajúcimi sa financovania a výdavkov
        na rôznych úrovniach verejnej správy. Prijať opatrenia na zabezpečenie dlhodobej
        udržateľnosti dôchodkového systému, a to najmä urýchlením harmonizácie
        zákonného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy a prepojiť zákonný vek
        odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života.
2.      Posilniť opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce starších pracovníkov a žien, a to
        aj zlepšením poskytovania služieb starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti.
        Prijať kroky na zlepšenie úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených mladých
        ľudí.
3.      Odstrániť neprimerané bariéry pre poskytovateľov služieb a prekážky pre
        zriaďovanie interdisciplinárnych spoločností.
4.      Riešiť potenciálne slabé stránky finančného sektora týkajúce sa zahraničných
        expozícií a nedostatočnej kvality aktív.
V Bruseli

                                           Za Radu
                                           predseda


Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0610

Odporúčanie pre rozhodnutia Rady o podujatí „Európske hlavné mesto kultúry“ na rok 2010  /* KOM/2006/0610 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 23.10.2006KOM(2006) 610 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIA RADYo podujatí „Európske hlavné mesto kultúry“ na rok 2010(predložený Komisiou)ODÔVODNENIERozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1419/1999/ES z 25. mája 1999 o akcii Spoločenstva na podporu podujatia Európske hlavné mesto kultúry pre roky 2005 až 2019 zmenené a doplnené rozhodnutím č. 649/2005/ES[1] ustanovuje postup určovania Európskeho hlavného mesta kultúry od roku 2005. Podľa článku 2 tohto rozhodnutia sa od roku 2009 za Európske hlavné mesto kultúry postupne určia dve mestá z dvoch členských štátov (jedno mesto z EÚ 15 a jedno mesto z nových členských štátov), v súlade s chronologickým poradím ustanoveným v prílohe I k danému rozhodnutiu.Príslušné členské štáty oznamujú nominácie Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred predpokladaným začiatkom uvedeného podujatia.Navyše podľa článku 4 "Nečlenské krajiny Európy sa do tejto akcie môžu zapojiť. Každá z týchto krajín môže vymenovať jedno mesto za Európske hlavné mesto kultúry a svoju nomináciu oznámi Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Výboru regiónov."Komisia každý rok vytvorí výberovú komisiu, ktorá vydá správu o nomináciách posúdených na základe porovnania cieľov a charakteristík tejto činnosti. Výberová komisia je zložená z nezávislých vedúcich osobností, ktoré sú odborníkmi v oblasti kultúry. Výberová komisia predkladá svoju správu Komisii, Európskemu parlamentu a Rade.Európsky parlament môže postúpiť Komisii stanovisko k nomináciám najneskôr tri mesiace po prijatí správy.Rada na základe odporúčania Komisie vypracovaného so zreteľom na správu výberovej komisie oficiálne určí uvedené mestá na rok, na ktorý boli nominované.Podľa článku 2 a prílohy I oznámilo na rok 2010 Nemecko nomináciu Essenu a Görlitzu a Maďarsko nominovalo Pécs pred koncom roka 2005.Zároveň podľa článku 4 oznámilo Turecko nomináciu Istanbulu.Výberová komisia zasadla 14.-15. marca 2006, aby posúdila všetky nominácie. V rámci posudzovania boli vypočutí zástupcovia všetkých kandidujúcich miest. Výberová komisia podala správu Komisii dňa 11 apríla 2006. Na žiadosť výberovej komisie ju Komisia postúpila ostatným inštitúciám.Na základe celkového hodnotenia žiadostí sa Komisia jednoznačne dohodla odporučiť inštitúciám Európskej únie ako usporiadateľov Európskeho hlavného mesta kultúry v roku 2010 Essen, Pécs a Istanbul.Výbor Európskeho parlamentu pre kultúru a vzdelávanie poslal 18. júla list GR EAC ako pokračovanie správy od výberovej komisie, v ktorom sú zdôraznené relevantné aspekty výmeny názorov o tejto otázke.Na záver Komisia v súlade s článkom 2 ods. 3 rozhodnutia 1419/1999/ES zmeneného a doplneného rozhodnutím 649/2005/ES predkladá Rade pripojené odporúčanie pre oficiálne určenie Essenu, Pécsu a Istanbulu, v uvedenom poradí, za miesta podujatia „Európske hlavné mesto kultúry 2010“.Odporúčanie preROZHODNUTIA RADYo podujatí „Európske hlavné mesto kultúry“ na rok 2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na rozhodnutie č. 1419/1999/ES zmenené a doplnené rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 649/2005/ES o akcii Spoločenstva na podporu podujatia Európske hlavné mesto kultúry na roky 2005 až 2019[2], a najmä na jeho článok 2 ods. 3 a článok 4,so zreteľom na správu výberovej komisie z apríla 2006 predloženú Komisii, Európskemu parlamentu, Rade v súlade s článkom 2 ods. 2 rozhodnutia 1419/1999/ES zmeneného a doplneného rozhodnutím 649/2005/ES,berúc do úvahy, že kritériá stanovené v článku 3 a prílohe II k rozhodnutiu 1419/1999/ES zmeneného a doplneného rozhodnutím č. 649/2005/ES sú v celom rozsahu splnené,so zreteľom na odporúčanie Komisie z  2006,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Essen a Pécs sa určujú za „Európske hlavné mesto kultúry 2010“ v súlade s článkom 2 ods. 1 rozhodnutia 1419/1999/ES zmeneného a doplneného rozhodnutím 649/2005/ES.Článok 2Istanbul sa určuje za „Európske hlavné mesto kultúry 2010“ v súlade s článkom 4 rozhodnutia 1419/1999/ES zmeneného a doplneného rozhodnutím 649/2005/ES.Článok 3Všetky určené mestá prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie účinného vykonávania článkov 1 a 5 rozhodnutia 1419/1999/ES zmeneného a doplneného rozhodnutím 649/2005/ES.V Bruseli […]Za Radupredseda [1] Ú. v. ES L 166, 1.7.1999, s.1 a Ú. v. EÚ L 117, 4.5.2005, s. 20.[2] Ú. v. ES L 166, 1.7.1999, s.1 a Ú. v. EÚ L 117, 4.5.2005, s. 20.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 297 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/416/ES o existencii nadmerného deficitu v Írsku

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/416/ES o existencii nadmerného deficitu v Írsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Rada na základe odporúčania Komisie 27. apríla 2009 v rozhodnutí 2009/416/ES
                  1
                v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla, že v Írsku existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že celkový deficit verejných financií dosiahol v roku 2008 6,3 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, a podľa odhadov sa mal v roku 2009 zvýšiť na 11 % HDP. Hrubý dlh verejných financií mal podľa prognóz v roku 2009 porušiť referenčnú hodnotu 60 % stanovenú v zmluve.

               (2)Na základe odporúčania Komisie Rada v ten istý deň v súlade s článkom 104 ods.7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 adresovala Írsku odporúčanie, aby nadmerný deficit napravilo najneskôr do roku 2013. Uvedené odporúčanie Rady bolo zverejnené.

               (3)Rada 2. decembra 2009 dospela k záveru, že írske orgány prijali účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady z 27. apríla 2009, no po prijatí pôvodného odporúčania sa v Írsku vyskytli udalosti, ktoré možno považovať za neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie. Rada preto na základe odporúčania Komisie dospela k záveru, že boli splnené podmienky stanovené v článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97, a vydala Írsku nové odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 zmluvy, aby nadmerný deficit odstránilo do roku 2014
                  2
               .

               (4)Rada 7. decembra 2010 dospela k záveru, že v Írsku došlo k neočakávaným nepriaznivým hospodárskym udalostiam so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie, najmä pokiaľ ide o významné podporné opatrenia pre bankový sektor, ktoré sa museli prijať. Rada preto na základe odporúčania Komisie vydala Írsku nové odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 zmluvy, v ktorom stanovila rok 2015 ako termín pre nápravu nadmerného deficitu
                  3
               . Zároveň Rada po tom, ako írske orgány požiadali o finančnú pomoc Európsku úniu, členské štáty, ktorých menou je euro, a Medzinárodný menový fond (MMF), adresovala Írsku rozhodnutie o poskytnutí finančnej pomoci a o osobitných opatreniach na obnovenie finančnej stability a udržateľného rastu
                  4
               . Memorandum o porozumení týkajúce sa podmienenosti osobitnej hospodárskej politiky (ďalej len „memorandum o porozumení“) medzi Komisiou a írskymi orgánmi bolo podpísané 16. decembra 2010.

               (5)Komisia 24. augusta 2011 dospela k záveru, že Írsko prijalo účinné opatrenia smerom k náprave nadmerného deficitu do roku 2015, ako to 7. decembra 2010 odporúčala Rada
                  5
               .

               (6)V súlade s článkom 10 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 472/2013 bolo Írsko oslobodené od osobitného podávania správ v rámci postupu pri nadmernom deficite a podávalo správy v rámci svojho programu finančnej pomoci.

               (7)V decembri 2013 Írsko úspešne dokončilo program finančnej pomoci EÚ/MMF, pričom splnilo veľkú väčšinu politických podmienok programu a obnovilo dôveru investorov voči štátu a bankovému sektoru.

               (8)V súlade s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k zmluvám, Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto protokolu. Ako súčasť uplatňovania tohto protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009
                  6
               .

               (9)Rada by mala prijať rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu na základe oznámených údajov. Rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu by sa okrem toho malo zrušiť len vtedy, ak i) Komisia vo svojich prognózach uvádza, že deficit v prognózovanom období neprekročí hranicu 3 % HDP stanovenú v zmluve
                  7
               .

               (10)Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Írska z apríla 2016 a na základe programu stability na rok 2016 a prognózy Komisie z jari 2016, možno prijať tieto závery:

               –Od roku 2009, keď deficit dosiahol vrchol na úrovni približne 11,5 % HDP (bez jednorazových opatrení súvisiacich s podporou finančného sektora, ktoré zvyšujú deficit), sa saldo verejných financií stabilne zlepšovalo, pričom deficit poklesol na 3,8 % HDP v roku 2014 a na 2,3 % HDP v roku 2015 (1,3 % HDP, ak sa vylúči jednorazová transakcia
                  8
               ). Celkovo možno konštatovať, že znižovanie deficitu bolo stimulované najmä obmedzením výdavkov, pričom váha bežných primárnych výdavkov ako podielu na HDP medzi rokmi 2010 a 2015 poklesla o 8,5 %. Tento trend bol podporený zvýšením pomeru príjmov k HDP o ½% v priebehu toho istého obdobia.

               –Podľa programu stability na rok 2016, ktorý Írsko predložilo 29. apríla 2016, by mal deficit verejných financií v roku 2016 klesnúť na 1,1 % HDP a v roku 2017 za predpokladu nezmenenej politiky na 0,4 % HDP
                  9
               . Podľa prognózy Komisie z jari 2016 by mal deficit v roku 2016 dosiahnuť úroveň 1,1 % HDP a v roku 2017 za predpokladu nezmenenej politiky úroveň 0,6 % HDP. Deficit by teda mal počas prognózovaného obdobia zostať pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve.

               –Komisia odhaduje, že štrukturálne saldo, čo je saldo verejných financií upravené o hospodársky cyklus a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v období rokov 2011 až 2015 zlepšilo o 6,7 % HDP.

               –Pomer verejného dlhu k HDP sa v Írsku stabilne znižuje, pričom najvyššiu úroveň 120 % dosiahol v roku 2013 a predpokladá sa, že počas prognózovaného obdobia bude mať klesajúcu tendenciu. Hrubý dlh verejných financií konkrétne poklesol zo 107,5 % HDP v roku 2014 na 93,8 % HDP v roku 2015 v dôsledku nárastu nominálneho HDP a predaja štátnych aktív, pričom v roku 2016 sa podľa prognóz ďalej zníži na 89,1 % HDP. Hrubý dlh verejných financií má podľa prognóz naďalej klesať a dosiahnuť úroveň 86,6 % HDP v roku 2017, čo bude spôsobené aj priaznivými cyklickými podmienkami, historicky nízkymi úrokovými mierami a primárnymi rozpočtovými prebytkami.

               (11)Írsko od roku 2016, ktorý je rokom nasledujúcim po náprave nadmerného deficitu, podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a malo by sa primeraným tempom približovať k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, a to vrátane dodržiavania referenčnej hodnoty pre výdavky, a spĺňať dlhové kritérium v súlade s článkom 2 ods. 1a nariadenia (ES) č.1467/97. V tejto súvislosti sa zdá, že v roku 2016 existuje riziko určitej odchýlky od požadovaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, pričom tento cieľ má Írsko podľa prognóz splniť v roku 2017. Írsko v oboch rokoch podľa predpokladov dodrží prechodné dlhové pravidlo. V roku 2016 budú celkovo potrebné ďalšie opatrenia.

               (12)V súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný deficit napravil.

               (13)Podľa názoru Rady sa nadmerný deficit v Írsku napravil, a preto by sa rozhodnutie 2009/416/ES malo zrušiť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Z celkového posúdenia vyplýva, že situácia nadmerného deficitu v Írsku sa napravila.

               Článok 2

               Rozhodnutie 2009/416/ES sa týmto zrušuje.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Írsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie Rady 2009/416/ES z 27. apríla 2009 o existencii nadmerného deficitu v Írsku.

                     (2)
                  Odporúčanie Rady z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit v Írsku.

                     (3)
                  Odporúčanie Rady zo 7. decembra 2010 s cieľom odstrániť nadmerný deficit v Írsku.

                     (4)
                  Vykonávacie rozhodnutie Rady zo 7. decembra 2010 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku.

                     (5)
                  Oznámenie Komisie Rade o hodnotení opatrení, ktoré prijalo Írsko v reakcii na odporúčanie Rady zo 7. decembra 2010 s cieľom ukončiť situáciu nadmerného deficitu verejných financií – KOM(2011) 509 v konečnom znení, 24.8.2011.

                     (6)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (7)
                  V súlade so „Špecifikáciami implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“ z 3. septembra 2012. Pozri:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

                     (8)
                  V roku 2015, v rámci plánovanej reštrukturalizácie kapitálovej základne banky Allied Irish Bank (AIB), sa časť vládnych prioritných akcií previedla na kmeňové akcie. Tento prevod sa vykonal v rámci prípravy na plánovaný predaj týchto akcií, ktorý je súčasťou plánu írskej vlády vrátiť banku do súkromného vlastníctva. Podľa platných účtovných pravidiel tento prevod zvýšil v roku 2015 výdavky verejnej správy Írska (a teda aj jeho deficit verejných financií).

                     (9)
                  Keďže po februárových parlamentných voľbách prebiehali na konci apríla rokovania o zostavení vlády, Írsko predložilo program stability na rok 2016, ktorý bol vypracovaný na základe nezmenenej politiky.