title: Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z  18. júna 2009 o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (Text s významom pre EHP)

text:
               8.7.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 155/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

   z 18. júna 2009
   o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy
   (Text s významom pre EHP)
   2009/C 155/01
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),
   keďže:

               (1)

               Prechod na vedomostnú ekonomiku (zasadnutie Európskej rady v Lisabone v roku 2000) vyžaduje modernizáciu a stále zlepšovanie systémov odborného vzdelávania a prípravy (OVP) v reakcii na rýchle zmeny v hospodárstve a spoločnosti, aby mohli pomáhať pri zvyšovaní zamestnateľnosti a sociálneho začlenenia a zlepšovaní prístupu k celoživotnému vzdelávaniu pre všetkých, vrátane znevýhodnených osôb.

               (2)

               Európska rada na zasadnutí v Barcelone v roku 2002 stanovila cieľ dosiahnuť do roku 2010 to, aby sa systémy vzdelávania a odbornej prípravy Európy stali svetovým štandardom kvality.

               (3)

               Lisabonské integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť na roky 2005 – 2008 vyzývajú členské štáty, aby vytvorili dostupné a prístupné systémy celoživotného vzdelávania, ktoré reagujú na meniace sa potreby vedomostnej ekonomiky a spoločnosti. Prispôsobovanie a rozvoj kapacity systémov vzdelávania a odbornej prípravy sú potrebné na zvýšenie ich významu pre trh práce. Ciele stanovené v oblasti politiky vzdelávania a odbornej prípravy by mali preto stále viac dopĺňať ciele hospodárskej politiky a politiky trhu práce s cieľom spájať sociálnu súdržnosť s konkurencieschopnosťou.

               (4)

               Na základe uznesenia Rady z 19. decembra 2002 o podpore posilnenej európskej spolupráce v odbornom vzdelávaní a príprave (4) („Kodanský proces“) a ako výsledok následnej spolupráce Komisie, členských štátov, sociálnych partnerov, EHP – EZVO a kandidátskych krajín pri riešení otázky priority zabezpečenia kvality sa vytvoril spoločný rámec zabezpečenia kvality („CQAF“), ktorý zohľadňuje existujúce skúsenosti a „osvedčené postupy“ v rôznych účastníckych krajinách.

               (5)

               Podľa spoločnej priebežnej správy Rady a Komisie Európskej rade o pracovnom programe „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ (5) z roku 2004 by „CQAF pre OVP“ (ako súčasť následných opatrení ku kodanskému vyhláseniu) a „rozvoj schváleného súboru noriem, postupov a usmernení na zabezpečenie kvality“ (6) (v spojení s bolonským procesom a ako súčasť pracovného programu týkajúceho sa cieľov systémov vzdelávania a odbornej prípravy) mali predstavovať „hlavné priority pre Európu“.

               (6)

               Rada pre vzdelávanie schválila v máji 2004 (7) prístup uplatňovaný v CQAF a vyzvala členské štáty a Komisiu, aby ho v rámci svojej príslušnej právomoci podporovali na dobrovoľnom základe, spolu s príslušnými zainteresovanými stranami.

               (7)

               Európska sieť zabezpečenia kvality v odbornom vzdelávaní a príprave (8) poskytla európsku platformu, ktorá umožnila vhodne nadviazať na závery Rady z roku 2004 a helsinské komuniké a uľahčila trvalo udržateľnú spoluprácu medzi jednotlivými krajinami.

               (8)

               V roku 2006 sa v helsinskom komuniké zdôraznila potreba ďalej rozvíjať a vykonávať spoločné európske nástroje osobitne zamerané na OVP, vychádzajúc zo zásad, ktoré sú základom pre CQAF, ako je uvedené v záveroch Rady z mája 2004 týkajúcich sa zabezpečenia kvality v OVP, s cieľom podporovať kultúru zlepšovania kvality a širšiu účasť v európskej sieti zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy.

               (9)

               Týmto odporúčaním sa vytvára európsky referenčný rámec zabezpečenia kvality („rámec“) ako referenčný nástroj na pomoc členským štátom pri podpore a monitorovaní neustáleho zlepšovania ich systémov OVP na základe spoločných európskych referencií, ktoré sa zakladajú na CQAF a ďalej ho rozvíjajú. Rámec by mal prispieť k zlepšovaniu kvality v oblasti OVP a k vyššej transparentnosti a jednotnosti vývoja politiky v oblasti OVP medzi členskými štátmi, a tým podporovať vzájomnú dôveru, mobilitu pracovníkov a vzdelávajúcich sa osôb, ako aj celoživotné vzdelávanie.

               (10)

               Rámec by mal obsahovať cyklus zabezpečovania a zlepšovania kvality, tvorený plánovaním, vykonávaním, hodnotením/posudzovaním a preskúmaním/revíziou OVP, ktorý podporujú spoločné kritériá kvality, orientačné deskriptory a ukazovatele. Členské štáty musia vhodným spôsobom stanoviť procesy monitorovania vrátane kombinácie interných a externých mechanizmov hodnotenia s cieľom určiť silné stránky systémov, procesov a postupov, ako aj oblasti, v ktorých je potrebné dosiahnuť zlepšenie. Rámec by mal zahŕňať používanie nástrojov na meranie s cieľom poskytovať dôkazy o účinnosti.

               (11)

               Rámec by sa mal uplatňovať na úrovni systémov OVP, na úrovni poskytovateľov OVP a na úrovni udeľovania kvalifikácie. Poskytuje systematický prístup ku kvalite, ktorý zahŕňa a spája príslušné úrovne a účastníkov. Rámec by mal klásť silný dôraz na monitorovanie a zlepšovanie kvality prostredníctvom kombinácie interného a externého hodnotenia, prehodnocovania a procesov zlepšovania, podporeného meraním a kvalitatívnou analýzou. Zároveň by mal tvoriť základ pre ďalší rozvoj spolupráce na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.

               (12)

               Toto odporúčanie prispieva prostredníctvom zabezpečenia konkrétnych prostriedkov na podporu hodnotenia a kultúry zlepšovania kvality na všetkých úrovniach k uplatňovaniu politiky a postupov založených na dôkazoch ako základu pre efektívnejšie a spravodlivejšie politiky v súlade so závermi Rady a zástupcov vlád členských štátov z roku 2006 o účinnosti a spravodlivosti v európskych systémoch vzdelávania a odbornej prípravy (9).

               (13)

               Toto odporúčanie poskytuje rámec na určenie, podporu a výmenu osvedčených postupov nielen na vnútroštátnej, ale aj na miestnej a regionálnej úrovni vo všetkých príslušných sieťach vrátane siete európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality.

               (14)

               Toto odporúčanie zohľadňuje „spoločné zásady zabezpečovania kvality vo vzdelávaní a odbornej príprave“, ktoré sú zahrnuté v prílohe III k odporúčaniu Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (10) („EKR“). Rámec by mal preto podporovať vykonávanie EKR, najmä kvalitu certifikácie výsledkov vzdelávania. Mal by podporovať aj vykonávanie ďalších európskych nástrojov, ako európskeho kreditového systému pre OVP, a spoločné európske zásady identifikácie a uznávania neformálneho a informálneho vzdelávania.

               (15)

               Vzhľadom na jeho nezáväzný charakter je toto odporúčanie v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 zmluvy, keďže jeho cieľom je podporovať a dopĺňať činnosť členských štátov uľahčením ďalšej spolupráce medzi nimi v záujme zvýšenia transparentnosti OVP a podpory mobility a celoživotného vzdelávania. Malo by sa vykonávať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi. Toto odporúčanie je v súlade so zásadou proporcionality uvedenou v danom článku, keďže nenahrádza ani nevymedzuje vnútroštátne systémy zabezpečenia kvality. Rámec nepredpisuje konkrétny systém zabezpečenia kvality ani prístup ku kvalite, ale stanovuje zásady, kritériá kvality, orientačné deskriptory a ukazovatele, ktoré môžu pomôcť posudzovať a zlepšovať existujúce systémy a poskytovanie OVP.

               (16)

               Referenčné ukazovatele navrhované v prílohe II sú určené na podporu hodnotenia a zlepšovania kvality systémov OVP a/alebo poskytovateľov v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi a majú slúžiť ako súbor nástrojov, z ktorých si rôzni používatelia môžu vybrať tie ukazovatele, ktoré považujú za najrelevantnejšie pre požiadavky ich konkrétneho systému zabezpečenia kvality. Pokiaľ ide o ich povahu a účel, malo by sa rozlišovať medzi týmito ukazovateľmi a ukazovateľmi a referenčnými hodnotami uvedenými v záveroch Rady z 25. mája 2007 o jednotnom rámci na monitorovanie pokroku pri dosahovaní lisabonských cieľov vo vzdelávaní a odbornej príprave (11).

               (17)

               Ak budú členské štáty rámec používať a naďalej rozvíjať, mohol by im pomôcť ďalej zlepšovať a rozvíjať ich systémy OVP, podporovať stratégie celoživotného vzdelávania, prehlbovať integráciu v rámci európskeho trhu práce, presadzovať vykonávanie EKR, šíriť kultúru zlepšovania kvality na všetkých úrovniach a zároveň rešpektovať bohatú rozmanitosť vnútroštátnych vzdelávacích systémov.

               (18)

               Toto odporúčanie by malo prispieť k modernizácii systémov vzdelávania a odbornej prípravy, k zlepšeniu efektívnosti odbornej prípravy tým, že zabezpečí, aby ľudia neskončili školskú dochádzku bez kvalifikácie, k zlepšovaniu vzájomných väzieb medzi vzdelávaním, odbornou prípravou a zamestnaním, k preklenovaniu rozdielov medzi formálnym, neformálnym a informálnym vzdelávaním a k rozšíreniu udeľovania kvalifikácií na základe získaných skúseností,

         TÝMTO ODPORÚČAJÚ, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

               1.

               používali a ďalej rozvíjali európsky referenčný rámec zabezpečenia kvality („rámec“), kritériá kvality, orientačné deskriptory a referenčné ukazovatele stanovené a bližšie opísané v prílohách I a II, aby tak ďalej zlepšovali a rozvíjali svoje systémy OVP, podporovali stratégie celoživotného vzdelávania a vykonávanie EKR a Európskej charty kvality mobility a podporovali kultúru zlepšovania kvality a inovácie na všetkých úrovniach; mimoriadny dôraz by sa mal klásť na prechod z OVP do vysokoškolského vzdelávania;

               2.

               najneskôr do 18. júna 2011 jednotlivo navrhli prístup zameraný podľa potreby na zlepšenie systémov zabezpečenia kvality na vnútroštátnej úrovni a na čo najlepšie využitie rámca, v ktorom sú zahrnutí sociálni partneri, regionálne a miestne samosprávy a všetky ostatné príslušné zainteresované strany v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi;

               3.

               aktívne sa zúčastňovali na sieti európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality („sieť rámca“), ktorá predstavuje základ pre ďalší rozvoj spoločných zásad, referenčných kritérií a ukazovateľov, usmernení a nástrojov na zlepšovanie kvality v OVP na vnútroštátnej, regionálnej a prípadne miestnej úrovni;

               4.

               v prípade, že ešte neexistuje, zriadili národné referenčné miesto na zabezpečenie kvality pre OVP, ktoré je napojené na osobitné štruktúry a požiadavky každého členského štátu a ktoré pri zohľadnení vnútroštátnych tradícií združuje existujúce príslušné orgány a zahŕňa sociálnych partnerov a všetky dotknuté zainteresované strany na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, s cieľom zabezpečiť kroky nadväzujúce na iniciatívy. Referenčné miesta by mali:

                           —

                           informovať široký okruh zainteresovaných strán o činnostiach siete rámca,

                           —

                           poskytovať aktívnu podporu vykonávaniu pracovného programu siete rámca,

                           —

                           prijímať konkrétne iniciatívy na podporu ďalšieho rozvoja rámca vo vnútroštátnom kontexte,

                           —

                           podporovať sebahodnotenie ako doplnkový a účinný nástroj na zabezpečenie kvality, ktorý umožňuje merať dosiahnuté úspechy a určovať oblasti, v ktorých je potrebné dosiahnuť zlepšenie v súvislosti s vykonávaním pracovného programu siete rámca,

                           —

                           zabezpečiť účinný prenos informácií zainteresovaným stranám;

               5.

               každé štyri roky preskúmali proces vykonávania, takéto preskúmanie sa zahrnie do každej druhej vnútroštátnej správy o pokroku, vypracovanej v súvislosti s budúcim strategickým rámcom európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, a to na základe referenčných kritérií, ktoré sa vymedzia v rámci siete rámca v spolupráci s Komisiou a členskými štátmi.

         SCHVAĽUJÚ ZÁMER KOMISIE:

               1.

               podporovať členské štáty pri realizácii uvedených úloh, najmä podporou spolupráce a vzájomného učenia sa, testovania a tvorby metodických materiálov a poskytovaním informácii o vývoji kvality v oblasti OVP v členských štátoch;

               2.

               podľa potreby podporovať sieť rámca a zúčastňovať sa na nej spolu s členskými štátmi prispievaním k rozvoju politiky v tejto oblasti prostredníctvom konkrétnych návrhov a iniciatív;

               3.

               zabezpečiť nadviazanie na vykonávanie tohto odporúčania každé štyri roky predkladaním správ Európskemu parlamentu a Rade o získaných skúsenostiach a vplyve na budúcnosť vrátane preskúmania tohto odporúčania podľa potreby, ktoré sa uskutoční v spolupráci s členskými štátmi a zahrnie rôzne zainteresované strany;

               4.

               vyhodnotiť na základe uvedenej správy a v spolupráci s členskými štátmi vykonávanie tohto odporúčania a podľa potreby ho aj preskúmať.

      V Bruseli 18. júna 2009

            Za Európsky parlament

            predseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            predseda

         Štefan FÜLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 136.

      (2)  Ú. v. EÚ C 325, 19.12.2008, s. 48.

      (3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 18. decembra 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 11. mája 2009.

      (4)  Ú. v. ES C 13, 18.1.2003, s. 2.

      (5)  Ú. v. EÚ C 104, 30.4.2004, s. 1.

      (6)  „Vytvorenie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania“: Komuniké z konferencie ministrov zodpovedných za vysokoškolské vzdelávanie, ktorá sa konala v Berlíne 19. septembra 2003.

      (7)  Závery Rady o zabezpečení kvality odborného vzdelávania a prípravy z 28. mája 2004.

      (8)  Európsku sieť na zabezpečenie kvality v OVP vytvorila v októbri 2005 Komisia po priaznivom stanovisku poradného výboru pre odbornú prípravu. Jej členov vymenovali členské štáty, kandidátske krajiny, krajiny EZVO – EHP a organizácie európskych sociálnych partnerov v súlade s jasne určeným postupom.

      (9)  Ú. v. EÚ C 298, 8.12.2006, s. 3.

      (10)  Ú. v. EÚ C 111, 6.5.2008, s. 1.

      (11)  Ú. v. EÚ C 311, 21.12.2007, s. 13.

      ÚVOD K PRÍLOHÁM
      Týmto odporúčaním sa zriaďuje európsky referenčný rámec zabezpečenia kvality („rámec“), ktorý zahŕňa cyklus zabezpečovania a zlepšovania kvality (plánovanie, vykonávanie, hodnotenie/posudzovanie a preskúmanie/revíziu) na základe výberu kritérií kvality, deskriptorov a ukazovateľov uplatniteľných na riadenie kvality na úrovni systémov OVP, ako aj na úrovni poskytovateľov OVP. Cieľom nie je zaviesť nové normy ale podporiť úsilie členských štátov a zároveň zachovať rôznorodosť ich prístupov.
      Rámec by sa mal považovať skôr za „súbor nástrojov“, z ktorého rôzni používatelia môžu použiť tie deskriptory a ukazovatele, ktoré považujú za najrelevantnejšie pre požiadavky ich konkrétneho systému zabezpečenia kvality.
      Navrhované deskriptory (príloha I) a ukazovatele (príloha II) sa poskytujú len ako usmernenie a používatelia rámca si ich môžu zvoliť a uplatňovať v súlade so všetkými alebo niektorými svojimi požiadavkami a existujúcimi vymedzeniami.
      Môžu sa uplatniť v prípade základnej a/alebo ďalšej odbornej prípravy v závislosti od príslušných individuálnych charakteristík systému OVP a typu poskytovateľov OVP každého členského štátu.
      Používajú sa na výlučne dobrovoľnom základe, pričom sa zohľadňuje ich prípadná pridaná hodnota, a v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi. Nemali by sa považovať za referenčné hodnoty ani za prostriedky na podávanie správ alebo vytváranie porovnaní, pokiaľ ide o kvalitu a efektívnosť rôznych vnútroštátnych systémov. Členské štáty sú plne zodpovedné za monitorovanie kvality týchto systémov.

         PRÍLOHA I

            EURÓPSKY REFERENČNÝ RÁMEC ZABEZPEČENIA KVALITY: KRITÉRIÁ KVALITY A ORIENTAČNÉ DESKRIPTORY
             (1)

         V tejto prílohe sa navrhujú spoločné kritériá kvality a orientačné deskriptory, ktoré majú členským štátom podľa ich uváženia pomôcť pri vykonávaní rámca (2).

                     Kritériá kvality

                     Orientačné deskriptory na úrovni systémov OVP

                     Orientačné deskriptory na úrovni poskytovateľov OVP

                     V plánovaní je vyjadrená spoločná strategická vízia príslušných zainteresovaných strán a sú v ňom obsiahnuté jasne určené konečné/priebežné ciele, činnosti a ukazovatele.

                     Konečné/priebežné ciele OVP sú opísané pre strednodobý a dlhodobý výhľad a sú prepojené s európskymi cieľmi.
                     Príslušné zainteresované strany sa podieľajú na stanovení konečných a priebežných cieľov OVP na rôznych úrovniach.
                     Ciele sa stanovujú a monitorujú prostredníctvom osobitných ukazovateľov (kritériá úspešnosti).
                     Sú vytvorené mechanizmy a postupy zisťovania potrieb odbornej prípravy.
                     Je vypracovaná informačná politika na zabezpečenie optimálneho sprístupňovania výsledkov kvality so zreteľom na vnútroštátne/regionálne požiadavky na ochranu údajov.
                     Sú stanovené normy a usmernenia na uznávanie, potvrdzovanie a certifikáciu odbornej spôsobilosti osôb.

                     V miestnych cieľoch stanovených poskytovateľmi OVP sú premietnuté európske, vnútroštátne a regionálne konečné/priebežné ciele politiky OVP.
                     Sú stanovené jasné konečné/priebežné ciele, ktoré sa monitorujú.
                     Uskutočňujú sa priebežné konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom určiť osobitné miestne/individuálne potreby.
                     Povinnosti v oblasti riadenia a rozvoja kvality sú jasne pridelené.
                     Pracovníci sa zavčasu podieľajú na plánovaní aj s ohľadom na rozvoj kvality.
                     Poskytovatelia plánujú iniciatívy zamerané na spoluprácu s inými poskytovateľmi OVP.
                     Príslušné zainteresované strany sa podieľajú na procese analýzy miestnych potrieb.
                     Poskytovatelia OVP majú jasný a transparentný systém zabezpečenia kvality.

                     Vykonávacie plány sú vypracované na základe konzultácie so zainteresovanými stranami a obsahujú jasne stanovené zásady.

                     Vykonávacie plány sú vypracované v spolupráci so sociálnymi partnermi, poskytovateľmi OVP a inými príslušnými zainteresovanými stranami na rôznych úrovniach.
                     Vykonávacie plány zahŕňajú posúdenie potrebných zdrojov, možnosti používateľov a nástroje a usmernenia potrebné na podporu.
                     Usmernenia a normy pre vykonávanie sú vypracované na rôznych úrovniach.
                     Vykonávacie plány zahŕňajú osobitnú podporu na odbornú prípravu učiteľov a školiteľov.
                     Povinnosti poskytovateľov OVP v procese vykonávania sú jasne opísané a transparentne vyjadrené.
                     Je vypracovaný vnútroštátny a/alebo regionálny rámec zabezpečenia kvality, ktorý obsahuje usmernenia a normy kvality na úrovni poskytovateľov OVP na podporu trvalého zlepšovania a samoregulácie.

                     Zdroje sú interne primerane zosúladené/priradené na účely dosiahnutia cieľov stanovených vo vykonávacích plánoch.
                     Relevantné a začleňujúce partnerstvá na vykonávanie plánovaných činností sú jasne podporované.
                     Strategický plán rozvoja odbornej spôsobilosti pracovníkov stanovuje potrebu odbornej prípravy učiteľov a školiteľov.
                     Pracovníci absolvujú pravidelnú odbornú prípravu a rozvíjajú spoluprácu s príslušnými externými zainteresovanými stranami na podporu posilňovania kapacít a zlepšovania kvality a na zlepšenie dosiahnutej úrovne.

                     Pravidelne sa vykonáva hodnotenie výsledkov a procesov na základe merania.

                     Je vypracovaná metodika hodnotenia, ktorá zahŕňa interné a externé hodnotenie.
                     Účasť zainteresovaných strán v procese monitorovania a hodnotenia je schválená a jasne opísaná.
                     Vnútroštátne/regionálne normy a postupy zlepšenia a zabezpečenia kvality sú relevantné a primerané potrebám sektora.
                     Systémy sú predmetom sebahodnotenia, interného a externého preskúmania, a to podľa potreby.
                     Sú zavedené systémy včasného varovania.
                     Uplatňujú sa ukazovatele dosiahnutých výsledkov.
                     Uskutočňuje sa relevantný, pravidelný a súvislý zber údajov s cieľom merať dosiahnuté úspechy a určiť oblasti na zlepšenie. Je vypracovaná primeraná metodika zberu údajov, napr. dotazníky a ukazovatele/škály meradiel.

                     Na základe vnútroštátnych a regionálnych predpisov/rámcov alebo na základe iniciatívy poskytovateľov OVP sa pravidelne vykonáva sebahodnotenie.
                     Hodnotenie a preskúmanie zahŕňajú procesy a výsledky/výstupy vzdelávania vrátane posudzovania spokojnosti vzdelávajúcich sa osôb, ako aj dosiahnutých výsledkov a spokojnosti pracovníkov.
                     Hodnotenie a preskúmanie obsahujú primerané a účinné mechanizmy na zapojenie interných a externých zainteresovaných strán.
                     Vykonávajú sa systémy včasného varovania.

                     Preskúmanie

                     Na všetkých úrovniach sú stanovené postupy, mechanizmy a nástroje na vykonávanie preskúmania.
                     Procesy sa pravidelne preskúmavajú a vypracúvajú sa akčné plány na dosiahnutie zmien. Systémy sa zodpovedajúcim spôsobom upravujú.
                     Informácie o výsledkoch hodnotenia sú sprístupňované verejnosti.

                     Zbiera sa spätná väzba od vzdelávajúcich sa osôb o ich individuálnych skúsenostiach s učením sa a o vzdelávacom prostredí. Spolu so spätnou väzbou od učiteľov sa využívajú ako poučenie pri ďalších činnostiach.
                     Informácie o výsledkoch preskúmania sú široko a verejne dostupné.
                     Postupy spätnej väzby a preskúmania predstavujú súčasť strategického procesu vzdelávania v organizácii.
                     Výsledky/výstupy procesu hodnotenia sa prerokúvajú s príslušnými zainteresovanými stranami a zavádzajú sa vhodné akčné plány.

            (1)  Na účely tohto odporúčania vymedzenia pojmov, ktoré sa uplatňujú, vychádzajú zo Slovníka kvality v odbornom vzdelávaní Cedefop (pracovný dokument, november 2003).

            (2)  Ďalší súbor vybraných ukazovateľov kvality je podrobne opísaný v prílohe II.

         PRÍLOHA II

            REFERENČNÝ SÚBOR VYBRANÝCH UKAZOVATEĽOV KVALITY PRE POSÚDENIE KVALITY OVP

         V tejto prílohe sa navrhuje komplexný súbor vybraných ukazovateľov kvality, ktoré sa môžu použiť na podporu hodnotenia a zlepšovania kvality systémov OVP a/alebo poskytovateľov OVP. Tento súbor ukazovateľov sa bude ďalej rozvíjať prostredníctvom európskej spolupráce na dvojstrannom a/alebo viacstrannom základe, vychádzajúc z európskych dátových a vnútroštátnych registrov.
         Pokiaľ ide o ich povahu a účel, malo by sa rozlišovať medzi týmito ukazovateľmi a ukazovateľmi a referenčnými hodnotami uvedenými v záveroch Rady z 25. mája 2007 o jednotnom rámci na monitorovanie pokroku pri dosahovaní lisabonských cieľov vo vzdelávaní a odbornej príprave.
         Tabuľka ukazovateľov okrem toho neobsahuje súhrnné ukazovatele na vnútroštátnej úrovni v prípadoch, keď tieto neexistujú alebo ťažko ich získať. Takéto ukazovatele možno na vnútroštátnej úrovni zhromaždiť neskôr na základe spoločnej dohody medzi členskými štátmi, Komisiou a sieťou európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality.

                     Ukazovateľ

                     Druh ukazovateľa

                     Účel politiky

                     Zastrešujúce ukazovatele zabezpečenia kvality

                     Č. 1
                     Dôležitosť systémov zabezpečenia kvality pre poskytovateľov OVP:

                                 a)

                                 podiel poskytovateľov OVP uplatňujúcich interné systémy zabezpečenia kvality stanovené zákonom/z vlastnej iniciatívy

                                 b)

                                 podiel akreditovaných poskytovateľov OVP

                     Kontextový ukazovateľ/ukazovateľ vstupov

                     Podporovať kultúru zlepšovania kvality na úrovni poskytovateľov OVP.
                     Zvýšiť transparentnosť kvality odbornej prípravy.
                     Zlepšiť vzájomnú dôveru v poskytovanie odbornej prípravy.

                     Č. 2
                     Investície do odbornej prípravy učiteľov a školiteľov:

                                 a)

                                 podiel učiteľov a školiteľov podieľajúcich sa na ďalšej odbornej príprave

                                 b)

                                 výška investovaných prostriedkov

                     Ukazovateľ vstupov/procesov

                     Podporovať zodpovednosť učiteľov a školiteľov v procese rozvoja kvality v oblasti OVP.
                     Zlepšiť schopnosť OVP reagovať na meniace sa požiadavky trhu práce.
                     Zvýšiť schopnosť individuálneho vzdelávania.
                     Zlepšiť výsledky vzdelávajúcich sa osôb.

                     Ukazovatele podporujúce ciele kvality pre politiky OVP

                     Č. 3
                     Miera účasti na programoch OVP:
                     Počet účastníkov v programoch OVP (1) podľa druhu programu a individuálnych kritérií (2)

                     Ukazovateľ vstupov/procesov/výstupov

                     Získať základné informácie na úrovni systémov OVP a na úrovni poskytovateľov OVP o atraktívnosti OVP.
                     Cieľová podpora zvýšenia prístupu k OVP vrátane znevýhodnených skupín.

                     Č. 4
                     Miera úspešného absolvovania programov OVP:
                     Počet osôb, ktoré úspešne dokončili/predčasne ukončili programy OVP podľa druhu programu a individuálnych kritérií

                     Ukazovateľ procesov/výstupov/výsledkov

                     Získať základné informácie o dosiahnutých výsledkoch vzdelávania a kvalite procesov odbornej prípravy.
                     Vypočítať mieru osôb, ktoré ukončili program predčasne, v porovnaní s mierou účasti.
                     Podporovať úspešné dokončenie ako jeden z hlavných cieľov kvality OVP.
                     Podporovať prispôsobené poskytovanie odbornej prípravy aj pre znevýhodnené skupiny.

                     Č. 5
                     Miera pracovného umiestnenia osôb v programoch OVP:

                                 a)

                                 umiestnenie osôb, ktoré sa vzdelávali v OVP v určenom čase po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu programu a individuálnych kritérií (3)

                                 b)

                                 podiel zamestnaných osôb, ktoré sa vzdelávali v určenom čase po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu programu a individuálnych kritérií

                     Ukazovateľ výsledkov

                     Podporovať zamestnateľnosť.
                     Zlepšiť schopnosť OVP reagovať na zmeny dopytu na trhu práce.
                     Podporovať poskytovanie prispôsobenej odbornej prípravy vrátane znevýhodnených skupín.

                     Č. 6
                     Využívanie nadobudnutých zručností na pracovisku:

                                 a)

                                 informácie o zamestnaní získanom osobami po dokončení odbornej prípravy, podľa druhu odbornej prípravy a individuálnych kritérií

                                 b)

                                 miera spokojnosti osôb a zamestnávateľov so získanými zručnosťami/odbornými spôsobilosťami

                     Ukazovateľ výsledkov
                     (kombinácia kvalitatívnych a kvantitatívnych údajov)

                     Zvyšovať zamestnateľnosť.
                     Zlepšiť schopnosť OVP reagovať na zmeny dopytu na trhu práce.
                     Podporovať poskytovanie prispôsobenej odbornej prípravy vrátane znevýhodnených skupín.

                     Kontextové informácie

                     Č. 7
                     Miera nezamestnanosti (4) podľa individuálnych kritérií

                     Kontextový ukazovateľ

                     Základné informácie pre politické rozhodnutia na úrovni systémov OVP

                     Č. 8
                     Výskyt zraniteľných skupín:

                                 a)

                                 percento účastníkov OVP klasifikovaných ako znevýhodnené skupiny (v určenom regióne alebo spádovej oblasti) podľa veku a pohlavia

                                 b)

                                 miera úspešnosti znevýhodnených skupín podľa veku a pohlavia

                     Kontextový ukazovateľ

                     Základné informácie pre politické rozhodnutia na úrovni systémov OVP.
                     Podporovať prístup znevýhodnených skupín k OVP.
                     Podporovať poskytovanie odbornej prípravy prispôsobenej pre znevýhodnené skupiny.

                     Č. 9
                     Mechanizmy na určenie potrieb odbornej prípravy na trhu práce:

                                 a)

                                 informácie o mechanizmoch zriadených na zisťovanie meniacich sa požiadaviek na rôznych úrovniach

                                 b)

                                 dôkazy o ich účinnosti

                     Kontextový ukazovateľ/ukazovateľ vstupov
                     (kvalitatívne informácie)

                     Zlepšiť schopnosť OVP reagovať na zmeny dopytu na trhu práce.
                     Podporovať zamestnateľnosť.

                     Č. 10
                     Programy používané na podporu lepšieho prístupu k OVP:

                                 a)

                                 informácie o existujúcich programoch na rôznych úrovniach

                                 b)

                                 dôkazy o ich účinnosti

                     Ukazovateľ procesov
                     (kvalitatívne informácie)

                     Podporovať prístup k OVP aj pre znevýhodnené skupiny.
                     Podporovať poskytovanie prispôsobenej odbornej prípravy.

            (1)  Pre základnú odbornú prípravu: na to, aby sa študent považoval za účastníka, je potrebné obdobie 6 týždňov.
         Pre celoživotné vzdelávanie: percento obyvateľov prijatých do formálnych programov OVP.

            (2)  Okrem základných informácií o pohlaví a veku sa môžu uplatňovať ďalšie sociálne kritériá, napr. osoby, ktoré ukončili vzdelávanie predčasne, najvyššie dosiahnuté vzdelanie, migrujúce osoby, osoby so zdravotným postihnutím, dĺžka nezamestnanosti.

            (3)  Pre základnú odbornú prípravu: vrátane informácií o umiestnení vzdelávajúcich sa osôb, ktoré predčasne ukončili dochádzku.

            (4)  Definícia podľa MOP a OECD: nezamestnané osoby vo veku 15 –74 rokov, ktoré si aktívne hľadajú prácu a sú pripravené nastúpiť do zamestnania.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2015/1381 z 10. augusta 2015 o monitorovaní arzénu v potravinách

text:
               12.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 213/9

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2015/1381
   z 10. augusta 2015
   o monitorovaní arzénu v potravinách
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Arzén sa prirodzene vyskytuje v životnom prostredí. Je prítomný v pôde, podzemných vodách či rastlinstve. Nachádza sa v širokej škále zlúčenín. Možno ho nájsť vo vode i pôde. Vstrebávajú ho všetky rastliny a živočíchy.

               (2)

               Medzi hlavné negatívne účinky, ktoré sa spájajú s dlhodobými príjmom anorganického arzénu u ľudí, patria kožné lézie, rakovina, vývojová toxicita, neurotoxicita, kardiovaskulárne ochorenia, poruchy glukózového metabolizmu a cukrovka.

               (3)

               Európska komisia požiadala Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA), aby vypracoval vedecké stanovisko týkajúce sa rizík pre zdravie ľudí, ktoré predstavuje výskyt arzénu v potravinách (napr. v pitnej vode).

               (4)

               Úrad EFSA vo svojom vedeckom stanovisku (1) odporučil, že v záujme posúdenia dietetickej expozície by sa mali získať špeciačné údaje týkajúce sa rôznych potravinových komodít s cieľom podrobne posúdiť riziko, ktoré predstavuje anorganický arzén,

         PRIJAL TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Aby členské štáty v rokoch 2016, 2017 a 2018 monitorovali výskyt arzénu v potravinách. V záujme presného odhadu expozície by sa toto monitorovanie malo týkať širokej škály potravín, ktorá je odrazom spotrebiteľských návykov vrátane takých potravín, ako sú obilniny, obilninové výrobky (vrátane otrúb a obilných klíčkov), ovocné a zeleninové šťavy, pitná voda (vrátane vody vo fľašiach), káva, sušené čajové lístky, pivo, ryby a morské plody, zelenina, riasy (vrátane rias hijiki), mlieko, mliečne výrobky, potraviny určené pre dojčatá a malé deti, potraviny určené na osobitné lekárske účely a o výživové doplnky.

               2.

               Aby sa členské štáty riadili postupmi odberu vzoriek, ako sa stanovuje v nariadení Komisie (ES) č. 333/2007 (2) s cieľom zabezpečiť reprezentatívnosť vzoriek vo vzťahu k dávke, z ktorej sa vykonal odber vzorky.

               3.

               Aby členské štáty uskutočňovali analýzu arzénu prednostne stanovením obsahu anorganického arzénu a celkového obsahu arzénu a podľa možnosti aj stanovením obsahu iných relevantných druhov arzénu v súlade s prílohou III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (3), a to používaním metódy analýzy, pri ktorej sa preukázalo, že vedie k spoľahlivým výsledkom.

               4.

               Aby členské štáty úradu EFSA pravidelne poskytovali údaje o monitorovaní vyjadrené na základe celkovej hmotnosti spolu s informáciami v elektronickom formáte predkladania správ, ako to stanovil úrad EFSA na účely zberu do jednej databázy.

      V Bruseli 10. augusta 2015

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Pracovná skupina EFSA pre kontaminanty v potravinovom reťazci (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain – CONTAM); Scientific Opinion on Arsenic in Food (Vedecké stanovisko k arzénu v potravinách). Vestník EFSA (EFSA Journal) (2009) 7(10):1351.

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hodnôt olova, kadmia, ortuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzoa)pyrénu v potravinách (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1).


title: Odporúčanie Komisie z 11. marca 2005 týkajúce sa Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu správania pre nábor výskumných pracovníkov (Text s významom pre EHP)

text:
               22.3.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 75/67

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 11. marca 2005
   týkajúce sa Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu správania pre nábor výskumných pracovníkov
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/251/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 165,
   keďže:

               (1)

               Komisia považovala za potrebné zriadiť v januári 2000 (1) Európsky výskumný priestor ako základnú súčasť budúcich činností Spoločenstva v tejto oblasti s cieľom upevniť a zabezpečiť štruktúru európskej politiky v oblasti výskumu.

               (2)

               Európska rada na svojom zasadnutí v Lisabone určila pre Spoločenstvo cieľ stať sa do roku 2010 najkonkurenčnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete.

               (3)

               Rada sa vo svojej rezolúcii z 10. novembra 2003 (2) zaoberala otázkami súvisiacimi s profesiou a kariérou výskumných pracovníkov v európskom výskumnom priestore a uvítala najmä zámer Komisie snažiť sa o vypracovanie Charty európskeho výskumného pracovníka a Kódexu správania pre nábor výskumných pracovníkov.

               (4)

               Zistený potenciálny nedostatok výskumných pracovníkov (3), najmä v niektorých kľúčových vedných odboroch, bude v blízkej budúcnosti predstavovať vážne ohrozenie inovačnej sily, znalostnej kapacity a rastu produktivity v EÚ a môže zabrániť dosiahnutiu lisabonských a barcelonských cieľov. V dôsledku toho musí Európa výrazne zlepšiť svoju atraktívnosť pre výskumných pracovníkov a posilniť účasť žien – výskumných pracovníčok – tým, že pre nich pomôže vytvoriť potrebné podmienky na udržateľnejšiu a príťažlivejšiu kariéru v oblasti výskumu a vývoja (4).

               (5)

               Dostatočné a dobre rozvinuté ľudské zdroje vo výskume a vývoji sú základnými kameňmi napredovania vo vedeckom poznaní a technologického pokroku, ktoré posilňujú kvalitu života, zabezpečujú blahobyt európskych občanov a prispievajú ku konkurencieschopnosti Európy.

               (6)

               Je potrebné zaviesť a implementovať nové nástroje na rozvoj kariéry výskumných pracovníkov, čo prispeje k zlepšeniu kariérnych vyhliadok výskumných pracovníkov v Európe.

               (7)

               Zlepšené a viditeľnejšie vyhliadky v oblasti kariéry prispievajú aj k budovaniu pozitívneho prístupu verejnosti k profesii výskumného pracovníka, a tým povzbudzujú viac mladých ľudí, aby začali kariéru vo výskume.

               (8)

               Rozhodujúcim politickým cieľom tohto odporúčania je prispieť k rozvoju atraktívneho, otvoreného a udržateľného európskeho trhu práce pre výskumných pracovníkov, na ktorom rámcové podmienky umožnia vykonávať nábor a zachovávať vysokú kvalitu výskumných pracovníkov v prostredí, ktoré podporí efektívnu prácu a produktivitu.

               (9)

               Je potrebné, aby sa členské štáty snažili poskytnúť výskumným pracovníkom systémy udržateľného rozvoja kariéry vo všetkých štádiách kariéry, bez ohľadu na ich zmluvné postavenie a zvolený smer kariéry vo výskume a vývoji, a zabezpečiť, aby výskumní pracovníci boli považovaní za odborníkov a za neoddeliteľnú súčasť inštitúcií, v ktorých pracujú.

               (10)

               Aj keď členské štáty vynaložili značné úsilie na prekonanie administratívnych a právnych prekážok geografickej a medziodvetvovej mobility, mnohé z týchto prekážok naďalej pretrvávajú.

               (11)

               Je potrebné, aby všetky formy mobility boli podporované ako súčasť komplexnej politiky ľudských zdrojov v oblasti výskumu a vývoja na vnútroštátnej, regionálnej a inštitucionálnej úrovni.

               (12)

               Je potrebné, aby hodnota všetkých foriem bola v plnej miere uznaná v systémoch hodnotenia a rozvoja kariéry výskumných pracovníkov, a tak zaručila, že takáto prax bude napomáhať ich profesionálnemu rozvoju.

               (13)

               Je potrebné zvážiť vypracovanie jednotnej politiky v oblasti kariéry a mobility výskumných pracovníkov do (5) Európskej únie a z Európskej únie vzhľadom na situáciu v rozvojových krajinách a v oblastiach v rámci Európy a mimo nej tak, aby budovanie výskumných kapacít v Európskej únii neprebiehalo na úkor menej rozvinutých krajín alebo oblastí.

               (14)

               Organizácie financujúce výskumných pracovníkov alebo ich zamestnávatelia, ako inštitúcie vykonávajúce nábor pracovníkov, sú zodpovední za zabezpečenie otvorených, transparentných a medzinárodne porovnateľných postupov na výber a nábor výskumných pracovníkov.

               (15)

               Spoločnosť by mala viac oceňovať zodpovednosti a profesionalitu, ktoré preukazujú výskumní pracovníci pri vykonávaní svojej práce na rôznych úrovniach svojej kariéry a plnení svojej mnohostrannej úlohy pracovníkov, vodcov, koordinátorov projektov, manažérov, vedúcich výskumu, učiteľov, poradcov v oblasti kariéry alebo vedeckých sprostredkovateľov.

               (16)

               Toto odporúčanie predpokladá, že hlavnou povinnosťou zamestnávateľov alebo organizácií, ktoré financujú výskumných pracovníkov, je zabezpečiť splnenie príslušných vnútroštátnych, regionálnych alebo odvetvových legislatívnych podmienok.

               (17)

               Toto odporúčanie poskytuje členským štátom, zamestnávateľom, financujúcim organizáciám a výskumným pracovníkom hodnotný nástroj na slobodné prijatie ďalších iniciatív na zlepšenie a upevnenie vyhliadok výskumných pracovníkov v oblasti kariéry v Európskej únii a na vytvorenie otvoreného trhu práce pre výskumných pracovníkov.

               (18)

               Všeobecné zásady a podmienky naznačené v tomto odporúčaní sú výsledkom procesu porady s verejnosťou, s ktorým sa plne stotožňujú členovia Riadiacej skupiny pre ľudské zdroje a mobilitu,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Aby sa členské štáty snažili prijať potrebné opatrenia na to, aby zamestnávatelia alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov vytvorili a udrživali priaznivé výskumné prostredie a pracovnú kultúru, v ktorých si budú jednotlivcov a výskumné skupiny vážiť, povzbudzovať a podporovať, a bude im poskytovaná potrebná materiálna a nemateriálna podpora, aby mohli splniť svoje ciele a úlohy. Z tohto hľadiska je potrebné dávať prednosť najmä organizácii pracovných podmienok a podmienok odbornej prípravy v prvotnom štádiu kariéry výskumného pracovníka, keďže prispieva k budúcej voľbe a atraktívnosti kariéry v oblasti výskumu a vývoja.

               2.

               Aby sa členské štáty snažili podľa potreby prijať rozhodujúce opatrenia zabezpečujúce, aby zamestnávatelia alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov zlepšili metódy náboru a systémy hodnotenia/oceňovania kariéry s cieľom vytvoriť transparentnejší, otvorený, spravodlivý a medzinárodne uznaný systém náboru pracovníkov a rozvoja kariéry, ktorý je nevyhnutným predpokladom skutočného európskeho trhu práce pre výskumných pracovníkov.

               3.

               Aby členské štáty – keďže formulujú a prijímajú vlastné stratégie a systémy na rozvoj udržateľnej kariéry výskumných pracovníkov – primerane zohľadňovali a riadili sa všeobecnými zásadami a podmienkami uvádzanými ako Európska charta pre výskumných pracovníkov a Kódex správania pre nábor výskumných pracovníkov, ktoré sú navrhnuté v prílohe.

               4.

               Aby sa členské štáty snažili preniesť tieto všeobecné zásady a podmienky v rámci svojej oblasti zodpovednosti do vnútroštátnych usmerňujúcich rámcov alebo odvetvových a/alebo inštitucionálnych noriem a usmernení (charty a/alebo kódexy pre výskumných pracovníkov). Pri plnení tejto úlohy by mali zohľadniť veľkú rôznorodosť právnych predpisov, nariadení a právnych postupov, ktoré v rôznych krajinách a rôznych sektoroch stanovujú priebeh, organizáciu a pracovné podmienky kariéry v oblasti výskumu a vývoja.

               5.

               Aby členské štáty považovali takéto všeobecné zásady a požiadavky za neoddeliteľnú súčasť mechanizmov zabezpečenia inštitucionálnej kvality tým, že ich budú považovať za prostriedky na zavedenie kritérií financovania do vnútroštátnych/regionálnych plánov financovania, ako aj tým, že ich prijmú za kontrolné, monitorovacie a hodnotiace postupy štátnych orgánov.

               6.

               Aby sa členské štáty naďalej usilovali prekonávať pretrvávajúce právne a administratívne prekážky mobility vrátane prekážok, ktoré súvisia s mobilitou medzi sektormi a mobilitou medzi rôznymi funkciami a v rámci rôznych funkcií, zohľadňujúc rozšírenú Európsku úniu.

               7.

               Aby sa členské štáty snažili zabezpečiť, aby výskumní pracovníci mohli využívať primerané sociálne zabezpečenie podľa svojho právneho postavenia. V tomto zmysle je potrebné venovať zvláštnu pozornosť prenosnosti práv na dôchodok, či už zákonný alebo doplnkový, v prípade výskumných pracovníkov, ktorí sa pohybujú v rámci štátneho alebo súkromného sektora v tej istej krajine a aj v prípade tých výskumných pracovníkov, ktorí sa pohybujú mimo hraníc svojho štátu v rámci Európskej únie. Takéto systémy by mali zaručiť, že výskumní pracovníci, ktorí v priebehu svojho života zmenia zamestnanie alebo prerušia svoju kariéru, nestratia nárok na sociálne zabezpečenie.

               8.

               Aby členské štáty zaviedli potrebné monitorovacie štruktúry s cieľom pravidelne prehodnocovať toto odporúčanie, ako aj posúdiť, ako zamestnávatelia, financujúce organizácie a výskumní pracovníci uplatňujú Európsku chartu pre výskumných pracovníkov a Kódex správania pre nábor výskumných pracovníkov.

               9.

               Aby kritériá na posudzovanie boli zavedené a schválené členskými štátmi v zmysle práce, ktorú prevzal Riadiaci výbor pre ľudské zdroje a mobilitu.

               10.

               Aby členské štáty ako zástupcovia medzinárodných organizácií založených na medzinárodnej úrovni primerane zohľadňovali toto odporúčanie pri navrhovaní stratégií a pri rozhodovaní o činnostiach týchto organizácií.

               11.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom, ale je tiež mienené ako nástroj na podporu sociálneho dialógu, ako aj dialóg medzi výskumnými pracovníkmi, záujmovými skupinami a spoločnosťou všeobecne.

               12.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby – pokiaľ je to možné – informovali Komisiu do 15. decembra 2005 a potom každý rok o akýchkoľvek opatreniach, ktoré prijali v súvislosti s týmto odporúčaním a informovali ju o prvých výsledkoch jeho uplatňovania, ako aj poskytli príklady dobrých skúseností.

               13.

               Komisia bude toto odporúčanie pravidelne prehodnocovať v zmysle otvorenej metódy koordinácie.

      V Bruseli 11. marca 2005

            Za Komisiu

         Janez POTOČNIK

            člen Komisie

      (1)  KOM(2000) 6 konečná verzia z 18.1.2000.

      (2)  Ú. v. EÚ C 282, 25.11.2003, s. 1. Rezolúcia Rady z 10. novembra 2003 (2003/C 282/01 týkajúca sa profesie a kariéry výskumných pracovníkov v európskom výskumnom priestore).

      (3)  KOM(2003) 226 konečná verzia a SEK(2003) 489 z 30.4.2003.

      (4)  SEK(2005) 260.

      (5)  KOM(2004) 178 konečná verzia zo 16.3.2004.

      PRÍLOHA
      ODDIEL 1
      EURÓPSKA CHARTA VÝSKUMNÝCH PRACOVNÍKOV
      Európska charta výskumných pracovníkov je súborom všeobecných zásad a podmienok, ktoré stanovujú úlohy, povinnosti a nároky výskumných pracovníkov, ako aj zamestnávateľov a/alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov (1). Cieľom tejto charty je zabezpečiť, aby povaha vzťahu medzi výskumnými pracovníkmi a zamestnávateľmi alebo financujúcimi organizáciami prispievala k úspešnej práci pri vytváraní, prenose, zdieľaní a šírení vedomostí a technologického rozvoja a k rozvoju kariéry výskumných pracovníkov. Charta tiež potvrdzuje hodnotu všetkých foriem mobility ako prostriedku na posilnenie profesionálneho rozvoja výskumných pracovníkov.
      V tomto zmysle charta vytvára pre výskumných pracovníkov, zamestnávateľov a financujúce organizácie rámec, ktorý ich vyzýva pôsobiť zodpovedne a profesionálne v rámci svojho pracovného prostredia a navzájom sa uznávať.
      Charta je určená všetkým výskumným pracovníkom v Európskej únii vo všetkých štádiách ich kariéry a týka sa všetkých oblastí výskumu v štátnom a súkromnom sektore, bez ohľadu na povahu funkcie alebo zamestnania (2), na právne postavenie ich zamestnávateľa alebo typ organizácie alebo inštitúcie, v ktorej sa práca vykonáva. Zohľadňuje rozmanité úlohy výskumných pracovníkov, ktorí sú poverení nielen uskutočňovať výskum a/alebo vykonávať činnosti v oblasti vývoja, ale plnia aj úlohy spojené s dohľadom, poradenstvom, riadením alebo administratívou.
      Táto charta vychádza zo skutočnosti, že výskumníci, ako aj zamestnávatelia a/alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov majú prvoradú povinnosť zabezpečiť splnenie podmienok príslušných vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov. V prípade, že výskumní pracovníci využívajú postavenie a práva, ktoré sú v určitom ohľade priaznivejšie ako tie, ktoré sú ustanovené v tejto charte, potom jej podmienky neobmedzujú postavenie a práva, ktoré už boli získané.
      Výskumní pracovníci, ako aj zamestnávatelia a financujúce organizácie, ktorí dodržiavajú túto chartu, budú tiež uznávať základné práva a dodržiavať zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie (3).
      VŠEOBECNÉ ZÁSADY A PODMIENKY PLATNÉ PRE VÝSKUMNÝCH PRACOVNÍKOV
      Sloboda výskumu
      Výskumní pracovníci by mali zamerať svoj výskum pre dobro ľudstva a na rozšírenie hraníc vedeckého poznania, pričom by mali využívať slobodu myslenia a prejavu a slobodu pri stanovení metód, ktorými sa riešia problémy, podľa uznaných etických zásad a postupov.
      Výskumní pracovníci by však mali uznať obmedzenia tejto slobody, ktoré by mohli vyplynúť z konkrétnych výskumných okolností (vrátane dohľadu/poradenstva/riadenia) alebo prevádzkových obmedzení, napr. z rozpočtových alebo infraštruktúrnych dôvodov, alebo najmä v priemyselnom sektore z dôvodov ochrany duševného vlastníctva. Takéto obmedzenia by však nemali byť v rozpore s uznanými etickými zásadami a postupmi, ktoré musia vedeckí pracovníci dodržiavať.
      Etické zásady
      Výskumní pracovníci musia dodržiavať uznané etické správanie a základné etické zásady príslušné ich vednému odboru (odborom), ako aj etické normy, ktoré tvoria súčasť rôznych vnútroštátnych, odvetvových alebo inštitucionálnych etických kódexov.
      Profesionálna zodpovednosť
      Výskumní pracovníci by sa mali snažiť zabezpečiť, aby ich výskum bol pre spoločnosť významný a nekopíroval výskum, ktorý bol predtým vykonaný niekde inde.
      Musia zabrániť plagiátorstvu akéhokoľvek druhu a musia dodržiavať zásadu duševného vlastníctva a spoločného vlastníctva údajov v prípade výskumu, ktorý sa uskutočňuje v spolupráci s vedúcim(-i) výskumu a/alebo inými výskumnými pracovníkmi. Potreba overovať nové skúmania preukázaním, že pokusy sú opakovateľné, by sa nemala vysvetľovať ako plagiátorstvo za predpokladu, že údaje, ktoré sa majú potvrdiť, sú jednoznačne citované.
      Výskumní pracovníci musia mať istotu, že ak akoukoľvek stránkou ich práce bude poverená iná osoba, bude mať táto osoba potrebné schopnosti vykonávať ju.
      Profesionálny postoj
      Výskumní pracovníci by mali byť oboznámení so strategickými cieľmi, ktorými sa riadi ich výskumné prostredie a mechanizmy financovania a mali by sa snažiť získať všetky potrebné povolenia pred začatím svojho výskumu alebo predtým, ako získajú poskytnuté zdroje.
      Musia informovať svojich zamestnávateľov, financujúce organizácie alebo vedúceho výskumného projektu o oddialení, predefinovaní alebo dokončení projektu, alebo im zaslať oznámenie, ak má byť projekt ukončený skôr alebo ak má byť z akéhokoľvek dôvodu pozastavený.
      Zmluvné a právne povinnosti
      Výskumní pracovníci na všetkých úrovniach musia byť oboznámení s vnútroštátnymi, odvetvovými alebo inštitucionálnymi predpismi, ktorými sa riadia podmienky odbornej prípravy a/alebo pracovné podmienky. Medzi ne patria predpisy o právach duševného vlastníctva a požiadavky a podmienky akéhokoľvek sponzora alebo financujúcej organizácie nezávisle od povahy ich zmluvy. Výskumní pracovníci musia dodržiavať takéto predpisy tým, že predložia požadované výsledky (napr. dizertačná práca, publikácie, patenty, správy, vývoj nových výrobkov atď.) tak, ako je stanovené v podmienkach zmluvy alebo dokumentu podobného významu.
      Zodpovednosť
      Výskumní pracovníci si musia byť vedomí svojej zodpovednosti voči svojim zamestnávateľom, financujúcim organizáciám alebo iným príslušným štátnym alebo súkromným orgánom, ako aj z etickejších dôvodov voči spoločnosti ako celku. Najmä výskumní pracovníci financovaní zo štátnych prostriedkov sú zodpovední aj za účinné využívanie peňazí daňových poplatníkov. V dôsledku toho musia dodržiavať zásady primeraného, transparentného a účinného finančného riadenia a spolupracovať pri povolených kontrolách ich výskumu, či už ich vykonávajú ich zamestnávatelia/financujúce organizácie, alebo etické komisie.
      Metódy zhromažďovania a analýzy, výstupy a podľa potreby podrobnosti údajov musia byť k dispozícii na účely vnútornej a vonkajšej kontroly vždy, keď je to potrebné, a vždy, keď to vyžadujú príslušné orgány.
      Správny postup vo výskume
      Výskumní pracovníci musia vždy prijímať bezpečné pracovné postupy v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, vrátane prijímania potrebných opatrení na ochranu zdravia a bezpečnosti pri práci a na obnovu po zlyhaní informačnej technológie, napr. vypracovaním vhodných stratégií pre zálohovanie dát. Musia byť tiež zoznámení s platnými vnútroštátnymi právnymi požiadavkami na ochranu údajov a požiadavkami na ochranu dôverných údajov a musia prijať potrebné opatrenia na neustále plnenie týchto požiadaviek.
      Šírenie a využívanie výsledkov
      Všetci výskumní pracovníci musia zabezpečiť, aby v súlade s ich pracovnými dohodami sa výsledky ich výskumu šírili a využívali, napr. oznamovali, odosielali iným výskumným inštitúciám, alebo aby sa podľa potreby obchodne využívali. Najmä od služobne starších výskumných pracovníkov sa očakáva, že prevezmú vedenie pri zabezpečení, aby bol výskum plodný a aby sa výsledky buď komerčne využívali, alebo aby boli sprístupnené verejnosti (alebo obe možnosti) vždy, keď nastane takáto príležitosť.
      Zapojenie verejnosti
      Výskumní pracovníci musia zabezpečiť, aby sa spoločnosť ako celok dozvedela o ich výskumných činnostiach takým spôsobom, aby ich dokázali pochopiť aj neodborníci, čím sa zlepší pochopenie vedy verejnosťou. Priame zapojenie verejnosti pomôže výskumným pracovníkom lepšie pochopiť záujem verejnosti o priority vedy a technológie, ako aj obavy verejnosti.
      Vzťah s vedúcimi výskumných projektov
      Výskumní pracovníci vo fáze odbornej prípravy si musia vytvoriť odstupňovaný a profesionálny vzťah so svojimi vedúcimi výskumu a zástupcami fakulty/katedry, aby v plnej miere využili svoj vzťah s nimi.
      To zahŕňa vedenie záznamov o postupe všetkých prác a o výskumných výsledkoch, získavanie spätnej väzby prostredníctvom správ, seminárov, uplatňovanie takejto spätnej väzby a vykonávanie práce v súlade s dohodnutými harmonogramami, míľnikmi, výsledkami a/alebo výskumnými výstupmi.
      Povinnosti spojené s kontrolou a riadením
      Služobne starší výskumní pracovníci musia venovať zvláštnu pozornosť svojej mnohostrannej úlohe vedúcich projektov, učiteľov, poradcov v oblasti kariéry, vodcov, koordinátorov projektov, manažérov alebo vedeckých sprostredkovateľov. Musia plniť tieto úlohy na najvyššej profesionálnej úrovni. Pokiaľ ide o ich úlohu vedúcich projektov alebo učiteľov výskumných pracovníkov, služobne starší výskumní pracovníci musia budovať konštruktívny a pozitívny vzťah s výskumnými pracovníkmi v prvotnom štádiu ich kariéry, aby stanovili podmienky účinného prenosu vedomostí a ďalšieho úspešného rozvoja kariéry výskumných pracovníkov.
      Nepretržitý profesionálny rozvoj
      Výskumní pracovníci vo všetkých štádiách svojej kariéry sa musia neustále snažiť zlepšovať pravidelným obnovovaním a rozširovaním svojich schopností a kvalifikácie. To sa dá dosiahnuť mnohými spôsobmi, vrátane, ale nie len, formálnou odbornou prípravou, tvorivými dielňami, konferenciami a vzdelávaním prostredníctvom internetu.
      VŠEOBECNÉ ZÁSADY A PODMIENKY PLATNÉ PRE ZAMESTNÁVATEĽOV A FINANCUJÚCE ORGANIZÁCIE
      Uznanie profesie
      Všetci výskumní pracovníci, ktorí pracujú vo výskume, musia byť uznaní za odborníkov a musí sa s nimi jednať zodpovedajúcim spôsobom. S tým by sa malo začať už na začiatku ich kariéry, konkrétne na postgraduálnej úrovni, a malo by zahŕňať všetky úrovne, bez ohľadu na ich zaradenie na vnútroštátnej úrovni (napr. zamestnanec, postgraduálny študent, doktorand, štipendista po skončení doktorandského štúdia, štátni zamestnanci).
      Nediskriminácia
      Zamestnávatelia a/alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov nesmú žiadnym spôsobom diskriminovať výskumných pracovníkov na základe pohlavia, veku, etnického pôvodu, národnosti alebo sociálneho pôvodu, náboženského vyznania alebo viery, sexuálnej orientácie, jazyka, hendikepu, politických názorov, sociálnych alebo hospodárskych podmienok.
      Výskumné prostredie
      Zamestnávatelia a/alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov musia zabezpečiť, aby bol vytvorený čo najstimulujúcejší výskum alebo prostredie pre vedeckú prípravu, ktoré ponúka primerané vybavenie, materiálne možnosti a príležitosti na spoluprácu na diaľku prostredníctvom výskumných sietí a aby boli dodržiavané vnútroštátne alebo odvetvové predpisy v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti vo výskume. Financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby boli poskytnuté primerané zdroje na podporu schváleného programu práce.
      Pracovné podmienky
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby pracovné podmienky výskumných pracovníkov, vrátane hendikepovaných výskumných pracovníkov, umožňovali podľa potreby flexibilitu, ktorá sa považuje za nevyhnutnú pre úspešné vykonávanie výskumu v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi a s vnútroštátnymi alebo odvetvovými dohodami o kolektívnom vyjednávaní. Musia sa zamerať na zabezpečenie pracovných podmienok, ktoré umožnia ženským aj mužským výskumným pracovníkom skĺbiť rodinu s prácou, deti s kariérou (4). Zvláštna pozornosť sa musí okrem iného venovať pružnej pracovnej dobe, práci na čiastočný úväzok, práci na diaľku a dlhodobému voľnu výskumných pracovníkov, ako aj potrebným finančným a administratívnym opatreniam, ktorými sa riadia takéto dohody.
      Stabilita a stálosť zamestnania
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby výkon výskumných pracovníkov nebol narušovaný nestabilitou pracovných zmlúv, a preto sa musia, pokiaľ je to možné, zaviazať k zlepšovaniu stability podmienok zamestnania pre výskumných pracovníkov, a tak implementovať a dodržiavať zásady a podmienky ustanovené v smernici Rady 1999/70/ES (5).
      Financovanie a platy
      Zamestnávatelia a/alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov musia zabezpečiť, aby výskumní pracovníci mohli využívať spravodlivé a atraktívne podmienky financovania a/alebo platy s primeraným a spravodlivým sociálnym zabezpečením (vrátane nemocenských a rodičovských dávok, práv na dôchodok a dávok v nezamestnanosti) v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi a s vnútroštátnymi alebo odvetvovými dohodami o kolektívnom vyjednávaní. Tie sa musia vzťahovať na výskumných pracovníkov vo všetkých štádiách kariéry, vrátane výskumných pracovníkov v rannom štádiu kariéry, úmerne k ich právnemu postaveniu, výkonu a úrovni kvalifikácie a/alebo zodpovednosti.
      Rovnováha pohlaví (6)

      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie sa musia zamerať na reprezentatívnu rovnováhu pohlaví na všetkých úrovniach pracovníkov, vrátane dozornej a riadiacej úrovne. To by sa malo dosiahnuť na základe rovnakých príležitostí pri nábore a v následných štádiách kariéry, avšak bez toho, aby došlo k uprednostňovaniu na úkor kvality a schopnosti. Aby sa zabezpečilo spravodlivé jednanie, vo výberových a hodnotiacich komisiách by malo byť vyvážené zastúpenie oboch pohlaví.
      Rozvoj kariéry
      Zamestnávatelia a/alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov by mali v rámci riadenia ľudských zdrojov vypracovať pre výskumných pracovníkov vo všetkých štádiách ich kariéry presnú stratégiu rozvoja kariéry, bez ohľadu na ich zmluvné postavenie, vrátane výskumných pracovníkov s pracovným pomerom na dobu určitú. Mala by obsahovať dostupnosť poradcov zapojených do poskytovania podpory a poradenstva v oblasti osobného a profesionálneho rozvoja výskumných pracovníkov, čo ich motivuje a prispieva k zníženiu neistoty, pokiaľ ide o ich profesionálnu budúcnosť. Všetci výskumní pracovníci by mali byť zoznámení s takýmito opatreniami a dohodami.
      Hodnota mobility
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia uznávať hodnotu geografickej, medziodvetvovej, medziodborovej, vnútroodborovej a virtuálnej (7) mobility, ako aj mobility medzi štátnym a súkromným sektorom, ako dôležitý prostriedok na posilnenie vedeckých znalostí a profesionálneho rozvoja v akomkoľvek štádiu kariéry výskumného pracovníka. V dôsledku toho musia takéto možnosti zabudovať do stanovenej stratégie rozvoja kariéry a v plnej miere oceňovať a uznávať akúkoľvek skúsenosť s mobilitou v rámci svojho systému vývoja/hodnotenia kariéry.
      To si tiež vyžaduje zavedenie potrebných administratívnych nástrojov s cieľom umožniť prenosnosť dotácií aj sociálneho zabezpečenia v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.
      Prístup k odbornej príprave v oblasti výskumu a k nepretržitému rozvoju
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby všetci výskumní pracovníci v akomkoľvek štádiu svojej kariéry, bez ohľadu na ich zmluvné postavenie, mali príležitosť na profesionálny rozvoj a zlepšovanie svojej zamestnateľnosti prostredníctvom prístupu k opatreniam určeným na nepretržitý rozvoj schopností a kvalifikácie.
      Takéto opatrenia sa musia pravidelne hodnotiť, pokiaľ ide o ich dostupnosť, prijímanie a účinnosť pri zlepšovaní kvalifikácie, schopností a zamestnateľnosti.
      Prístup k poradenstvu v oblasti kariéry
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby poradenstvo v oblasti kariéry a pomoc pri pracovnom umiestňovaní, buď v príslušných inštitúciách, alebo prostredníctvom spolupráce s inými štruktúrami bolo poskytované výskumným pracovníkom vo všetkých štádiách ich kariéry, bez ohľadu na ich zmluvné postavenie.
      Práva duševného vlastníctva
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby výskumní pracovníci vo všetkých štádiách kariéry získali výhody vyplývajúce z využívania (pokiaľ existuje) výsledkov výskumu a vývoja prostredníctvom právnej ochrany, a najmä prostredníctvom primeranej ochrany práv duševného vlastníctva, vrátane autorských práv.
      Politiky a predpisy musia stanoviť, ktoré práva patria výskumným pracovníkom a/alebo podľa potreby ich zamestnávateľom, alebo iným stranám, vrátane vonkajších komerčných alebo priemyselných organizácií tak, ako prípadne stanovujú zvláštne dohody o spolupráci alebo iné typy dohôd.
      Spoluautorstvo
      Pri hodnotení pracovníkov by inštitúcie mali pozitívne vnímať spoluautorstvo, ako dôkaz o konštruktívnom prístupe k vykonávaniu výskumu. Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia preto vypracovať stratégie, metódy a postupy s cieľom poskytnúť výskumným pracovníkom, vrátane tých, ktorí sú na začiatku svojej výskumnej kariéry, potrebné rámcové podmienky tak, aby mohli využívať právo byť uznanými a uvádzanými v zoznamoch a/alebo citovanými z hľadiska svojich skutočných príspevkov ako spoluautori referátov, patentov atď., alebo aby mohli uverejňovať výsledky svojho vlastného výskumu nezávisle od svojich vedúcich projektov.
      Dohľad
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby bola jasne určená osoba, na ktorú sa môžu výskumní pracovníci v rannom štádiu svojej kariéry obrátiť, pokiaľ ide o plnenie profesionálnych povinností, a musia zodpovedajúcim spôsobom informovať výskumných pracovníkov.
      Takéto dohody musia jasne definovať, že navrhovaní vedúci výskumu sú dostatočnými odborníkmi na vykonávanie dohľadu nad výskumom, majú čas, znalosti, skúsenosti, odbornosť a zodpovednosť, aby mohli školenému pracovníkovi poskytnúť potrebnú podporu a zabezpečiť potrebné postupy rastu a hodnotenia, ako aj potrebné mechanizmy spätnej väzby.
      Výučba
      Výučba je základným prostriedkom na budovanie a šírenie vedomostí, a preto by sa mala považovať za cennú možnosť v rámci kariérnej cesty výskumných pracovníkov. Povinnosti spojené s výučbou by však nemali byť neprimerané a nemali by brániť výskumným pracovníkom, najmä na začiatku ich kariéry, vykonávať svoje výskumné činnosti.
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby povinnosti spojené s výučbou boli primerane odmeňované a zohľadnené v systémoch hodnotenia/oceňovania a aby čas, ktorý venujú služobne starší zamestnanci odbornej príprave výskumných pracovníkov v prvotnom štádiu kariéry, bol považovaný za súčasť ich záväzku v oblasti učenia. Je potrebné zabezpečiť vhodnú odbornú prípravu v oblasti činností spojených s výučbou a školením, ktorá bude súčasťou profesionálneho rozvoja výskumných pracovníkov.
      Systémy hodnotenia/oceňovania
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia pre všetkých výskumných pracovníkov, vrátane služobne starších výskumných pracovníkov, zaviesť systémy hodnotenia/oceňovania určené na pravidelné a transparentné hodnotenie ich profesionálneho výkonu nezávislou (a v prípade služobne starších výskumných pracovníkov radšej medzinárodnou) komisiou.
      Takéto postupy hodnotenia a oceňovania musia primerane zohľadniť ich celkovú tvorivosť vo výskume a výsledky výskumu, napr. publikácie, patenty, riadenie výskumu, učenie/prednášanie, dohľad, poradenstvo, vnútroštátnu alebo medzinárodnú spoluprácu, administratívne povinnosti, činnosti spojené s informovanosťou verejnosti a mobilitou a musia byť posúdené z hľadiska kariérneho rastu.
      Sťažnosti/odvolania
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zaviesť v súlade s vnútroštátnymi pravidlami a predpismi primerané postupy, pravdepodobne vo forme nestrannej osoby (typ ombudsmana), ktorá sa bude zaoberať sťažnosťami výskumných pracovníkov/odvolaniami výskumných pracovníkov vrátane tých, ktoré sa týkajú konfliktov medzi vedúcimi výskumu a výskumnými pracovníkmi v rannom štádiu kariéry. Takéto postupy musia poskytnúť všetkým výskumným pracovníkom dôveryhodnú a neformálnu pomoc pri riešení konfliktov spojených s prácou, rozporov a dôvodov sťažností s cieľom podporovať spravodlivé a nestranné zaobchádzanie v rámci inštitúcie a zlepšiť celkovú kvalitu pracovného prostredia.
      Účasť v rozhodovacích orgánoch
      Zamestnávatelia a/alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov musia uznať za úplne legitímne a naozaj žiaduce, aby výskumní pracovníci boli zastúpení v príslušných informačných, poradenských a rozhodovacích orgánoch inštitúcií, pre ktoré pracujú, aby chránili a podporovali svoje individuálne a kolektívne záujmy ako profesionálov a aktívne prispievali k činnosti inštitúcie (8).
      Nábor
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť, aby normy pre nástup a prijatie výskumných pracovníkov, najmä na začiatku ich kariéry, boli jasne stanovené, a mali by tiež podporovať prístup znevýhodnených skupín alebo výskumných pracovníkov, ktorí sa vracajú späť k výskumnej kariére, vrátane učiteľov (na akejkoľvek úrovni), ktorí sa vracajú na výskumnú dráhu.
      Zamestnávatelia a/alebo organizácie financujúce výskumných pracovníkov musia pri vymenovaní alebo nábore výskumných pracovníkov dodržiavať zásady ustanovené v Kódexe správania pre nábor výskumných pracovníkov.
      ODDIEL 2
      Kódex správania pre nábor výskumných pracovníkov
      Kódex správania pre nábor výskumných pracovníkov pozostáva zo súboru všeobecných zásad a podmienok, ktoré musia dodržiavať zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie pri vymenovaní alebo nábore výskumných pracovníkov. Tieto zásady a podmienky musia zabezpečiť dodržiavanie takých hodnôt, ako transparentnosť náborového procesu a spravodlivé zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi, najmä pokiaľ ide o rozvoj atraktívneho, otvoreného a udržateľného európskeho trhu práce pre výskumných pracovníkov, a dopĺňajú zásady a podmienky uvedené v Európskej charte pre výskumných pracovníkov. Inštitúcie a zamestnávatelia dodržiavajúci Kódex správania budú otvorene preukazovať svoju povinnosť konať zodpovedne a čestne a poskytovať výskumným pracovníkom spravodlivé rámcové podmienky s jasným zámerom prispievať k zlepšovaniu európskeho výskumného priestoru.
      VŠEOBECNÉ ZÁSADY A PODMIENKY KÓDEXU SPRÁVANIA
      Nábor
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zaviesť postupy na nábor pracovníkov, ktoré budú otvorené (9), účinné, transparentné, priaznivé a medzinárodne porovnateľné, ako aj prispôsobené typu inzerovaných pracovných miest.
      Inzeráty musia obsahovať širší opis požadovaných znalostí a schopností a nemali by sa obmedzovať na úzky odbor, aby neodradili vhodných uchádzačov. Zamestnávatelia by mali uviesť opis pracovných podmienok a práv, vrátane vyhliadok na rozvoj kariéry. Okrem toho by čas medzi inzerovaním voľného pracovného miesta alebo výzvy na podanie žiadostí a termínom na odpoveď mal byť reálny.
      Výber
      Vo výberových komisiách by malo dôjsť k spojeniu rozmanitej odbornosti a schopností a ich zloženie by malo rešpektovať primeranú rovnováhu pohlaví a v prípadoch, keď je to vhodné a možné, mali by byť zostavené z členov z rôznych sektorov (štátneho a súkromného) a odborov, ako aj z rôznych krajín, s primeranými skúsenosťami v oblasti hodnotenia uchádzačov. Podľa potreby by sa mal využívať celý rad metód výberu, medzi ktoré patria hodnotenie uchádzačov externým odborníkom a osobné pohovory s uchádzačmi. Členovia výberových komisií by mali byť primerane vyškolení.
      Transparentnosť
      Uchádzači musia byť pred samotným výberom informovaní o postupe náboru a kritériách výberu, o počte voľných pracovných miest a o vyhliadkach na rozvoj kariéry. Po výberovom procese musia byť tiež informovaní o silných a slabých stránkach svojich žiadostí.
      Posudzovanie vlastností
      Výberový proces musí posúdiť celý rad skúseností (10) uchádzačov. Pri zameriavaní sa na ich celkový potenciál ako výskumných pracovníkov je potrebné zohľadniť aj ich tvorivosť a úroveň nezávislosti.
      To znamená, že vlastnosti sa musia posudzovať kvalitatívne aj kvantitatívne so zameraním sa na vynikajúce výsledky v rámci rozmanitej kariérnej cesty, a nie iba na základe počtu publikácií. V dôsledku toho by mal byť význam bibliometrických ukazovateľov primerane vyvážený v rámci širšieho radu hodnotiacich kritérií, ako učenie, dohľad, tímová práca, prenos vedomostí, riadenie výskumu a inovácie a činnosti spojené s informovanosťou verejnosti. Pokiaľ ide o uchádzačov z prostredia priemyslu, zvláštna pozornosť by sa mala venovať akémukoľvek prispeniu k patentom, vývoju alebo vynálezom.
      Zmeny v chronologickom poradí v životopisoch
      Prestávky v kariére alebo zmeny v chronologickom poradí v životopisoch by nemali byť posudzované negatívne, ale mali by byť považované za vývoj kariéry, a v dôsledku toho za potenciálne cenné prispenie k profesionálnemu rozvoju výskumných pracovníkov smerom k viacrozmernej kariérnej dráhe. Uchádzačom musí byť preto umožnené, aby predložili životopisy na báze dôkazov, ktoré budú uvádzať reprezentatívny súbor dosiahnutých úspechov a predpokladov vhodných pre pracovné miesto, na ktoré bola podaná žiadosť.
      Uznanie skúseností s mobilitou
      Akákoľvek skúsenosť s mobilitou, napr. pobyt v inej krajine/regióne alebo inej výskumnej inštitúcii (štátnej alebo súkromnej), alebo zmena jedného odboru alebo sektora za iný, či už ako súčasť počiatočnej odbornej prípravy v oblasti výskumu alebo v neskoršom štádiu kariéry v oblasti výskumu, alebo skúsenosť so skutočnou mobilitou by sa mali považovať za cenné prispenie k profesionálnemu rozvoju výskumného pracovníka.
      Uznanie kvalifikácií
      Zamestnávatelia a/alebo financujúce organizácie musia zabezpečiť primerané ocenenie a hodnotenie akademických a odborných kvalifikácií, vrátane neformálnych kvalifikácií všetkých výskumných pracovníkov, najmä z hľadiska medzinárodnej a odbornej mobility. Mali by sa informovať a úplne pochopiť pravidlá, postupy a normy, ktorými sa riadi uznávanie takýchto kvalifikácií a v dôsledku toho preskúmať platné vnútroštátne právne predpisy, dohody a zvláštne pravidlá o uznávaní týchto kvalifikácií prostredníctvom všetkých dostupných ciest (11).
      Služobný vek
      Požadovaná úroveň kvalifikácie by mala byť v súlade s potrebami pracovného miesta a nemala by byť stanovená ako prekážka vstupu. Uznanie a hodnotenie kvalifikácie by sa malo skôr zamerať na posudzovanie dosiahnutých úspechov osoby, ako na jej pomery alebo renomé inštitúcie, na ktorej uchádzač získal kvalifikáciu. Keďže odbornú kvalifikáciu možno získať v rannom štádiu dlhej kariéry, je potrebné skúmať aj profil celoživotného profesionálneho rozvoja.
      Vymenovanie po ukončení doktorandského štúdia
      Je potrebné, aby inštitúcie, ktoré vymenúvajú výskumných pracovníkov po skončení doktorandského štúdia, stanovili jasné pravidlá a jednoznačné usmernenia týkajúce sa náboru a vymenovania výskumných pracovníkov po skončení doktorandského štúdia, vrátane maximálneho trvania a cieľov týchto vymenovaní. Takéto usmernenia by mali zohľadniť čas strávený na iných inštitúciách pred vymenovaním a zohľadniť, že postavenie pracovníka po skončení doktorandského štúdia má byť prechodné, s hlavným účelom poskytovať ďalšie príležitosti na profesionálny rozvoj kariéry v oblasti výskumu z hľadiska vyhliadok na dlhodobú kariéru.
      ODDIEL 3
      Definície
      Výskumní pracovníci
      Na účely tohto odporúčania sa bude používať medzinárodne uznávaná Frascatiho definícia výskumu (12). V dôsledku toho sú výskumní pracovníci opisovaní ako
      „Odborníci zapojení do tvorby a vytvárania nových vedomostí, výrobkov, postupov, metód a systémov a do riadenia príslušných projektov.“
      Presnejšie, toto odporúčanie sa týka všetkých osôb, ktoré sú profesionálne zapojené do výskumu a vývoja v akomkoľvek štádiu svojej kariéry (13), bez ohľadu na svoje zatriedenie. Tu patria akékoľvek činnosti súvisiace so „základným výskumom“, „strategickým výskumom“, „aplikovaným výskumom“, experimentálnym vývojom a „odovzdávaním vedomostí“, vrátane inovačných a poradenských, dozorných a vzdelávacích funkcií, riadenia vedomostí a práv duševného vlastníctva, využívania výsledkov výskumu alebo vedeckej žurnalistiky.
      Je potrebné rozlišovať medzi výskumným pracovníkom v ranom štádiu kariéry a skúseným výskumným pracovníkom:

                  —

                  Pojem výskumný pracovník v ranom štádiu kariéry (14) sa vzťahuje na výskumných pracovníkov v prvých štyroch rokoch (pri zamestnaní na plný úväzok) ich výskumnej činnosti, vrátane obdobia odbornej prípravy v oblasti výskumu.

                  —

                  Skúsení výskumní pracovníci (15) sú definovaní ako výskumní pracovníci, ktorí majú aspoň štvorročnú prax oblasti výskumu (pri zamestnaní na plný úväzok) od získania univerzitného diplomu, ktorý im dáva prístup k doktorandskému štúdiu v krajine, v ktorej získali hodnosť/diplom, alebo výskumní pracovníci, ktorí už majú hodnosť doktoranda, bez ohľadu na dobu potrebnú k získaniu tejto hodnosti.

            Zamestnávatelia
      Z hľadiska tohto odporúčania pojem „zamestnávatelia“ sa týka všetkých tých štátnych alebo súkromných inštitúcií, ktoré zamestnávajú výskumných pracovníkov na základe zmluvy, alebo ktoré sú ich hostiteľskými inštitúciami na základe iných typov zmlúv alebo dohôd, vrátane dohôd bez priameho finančného vzťahu. V prípade hostiteľských inštitúcií ide hlavne o inštitúcie vyššieho vzdelávania, katedry fakúlt, laboratóriá, nadácie alebo súkromné orgány, v ktorých výskumní pracovníci buď absolvujú odbornú prípravu v oblasti výskumu, alebo vykonávajú svoje výskumné činnosti na základe financovania, ktoré poskytuje tretia strana.
      Financujúce organizácie
      Pojem „financujúce organizácie“ sa týka všetkých orgánov (16), ktoré zabezpečujú finančné prostriedky (vrátane príjmov, odmien, dotácií a štipendií) pre štátne a súkromné výskumné inštitúcie, vrátane inštitúcií vyššieho vzdelávania. V tejto funkcii môžu stanoviť za kľúčovú podmienku poskytovania finančných prostriedkov, aby financované inštitúcie zaviedli a uplatňovali účinné stratégie, postupy a mechanizmy podľa všeobecných zásad a podmienok uvedených v tomto odporúčaní.
      Vymenovanie alebo zamestnanecký pomer
      Týka sa akéhokoľvek typu zmluvy alebo príjmu alebo štipendia, dotácie alebo odmien, ktoré financuje tretia strana, vrátane financovania v rámci rámcového programu (programov) (17).

         (1)  Pozri definíciu v oddiele 3.

         (2)  Pozri definíciu v oddiele 3.

         (3)  Úradný vestník ES C 364, 18.12.2000, s. 1.

         (4)  Pozri SEK(2005) 260, Ženy a veda: Excelentnosť a inovácia – Rovnosť pohlaví vo vede.

         (5)  Smernica Rady 1999/70/ES z 28. júna 1999 o práci na dobu určitú, na ktorej sa dohodli ETUC, UNICE a CEEP (Ú. v. ES L 175, 10.7.1999, s. 43), ktorej cieľom je zabrániť tomu, aby sa so zamestnancami s pracovným pomerom na dobu určitú zaobchádzalo nepriaznivejšie ako s rovnakými zamestnancami s pracovným pomerom na dobu neurčitú, aby sa zabránilo zneužívaniu, ktoré vyplýva z využívania po sebe idúcich zmlúv na dobu určitú, aby sa zlepšil prístup k odbornej príprave pre zamestnancov s pracovným pomerom na dobu určitú, a aby sa zabezpečilo, že zamestnanci s pracovným pomerom na dobu určitú budú informovaní o voľných trvalých pracovných miestach.

         (6)  Pozri SEK(2005) 260, Ženy a veda: Excelentnosť a inovácia – Rovnosť pohlaví vo vede.

         (7)  T. j. spolupráca na diaľku prostredníctvom elektronických sietí.

         (8)  V tomto zmysle pozri aj smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES (Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 29).

         (9)  Mali by sa využívať všetky dostupné nástroje, najmä medzinárodné alebo globálne dostupné internetové zdroje, ako paneurópsky portál venovaný mobilite výskumných pracovníkov: http://europa.eu.int/eracareers

         (10)  Pozri Európsku chartu pre výskumných pracovníkov: Systémy hodnotenia/oceňovania v oddiele 1 tohto dokumentu.

         (11)  Pozri internetovú stránku http://www.enic-naric.net/ kde sú podrobné informácie o sieti NARIC (Národné informačné centrá pre uznávanie vysokoškolského vzdelania) a sieť ENIC (Európska sieť informačných centier).

         (12)  V: Navrhovaný štandardný postup určený na prieskumy v oblasti výskumu a experimentálneho vývoja, Frascatiho príručka, OECD, 2002.

         (13)  KOM(2003) 436 z 18.7.2003: Výskumní pracovníci v EVP: Jedna profesia, rozličné kariéry.

         (14)  Pozri Pracovný program na budovanie ľudských zdrojov európskeho výskumného priestoru a mobility, činnosti Marie Curie, vydanie september 2004, s. 41.

         (15)  To isté, s. 42.

         (16)  Spoločenstvo sa bude snažiť uplatňovať povinnosti ustanovené v tomto odporúčaní v prípade prijímateľa financií z hľadiska rámcového programu (programov) v oblasti výskumu, technologického vývoja a demonštračných činností.

         (17)  Rámcový program(-y) v oblasti výskumu, technologického vývoja a demonštračných aktivít.