               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 347 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Švédsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Švédsku na rok 2016
                  5
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 predstavila výsledky hĺbkového preskúmania
                  6
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä vysoký a narastajúci dlh domácností súvisiaci s vysokými a rastúcimi cenami nehnuteľností v kontexte pozitívnych úverových tokov predstavuje riziká neusporiadanej nápravy s dôsledkami pre reálnu ekonomiku a bankový sektor. V makroprudenciálnej oblasti sa prijali opatrenia, ktoré však môžu byť stále nedostatočné Pretrvávajú medzery v politike, pokiaľ ide o zdaňovanie súvisiace s obytnými nehnuteľnosťami, amortizáciu hypoték, fungovanie ponuky bývania a trh s nájomným bývaním.

               (3)Švédsko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  7
               .

               (5)Na Švédsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu na rok 2016 vláda plánuje dosiahnuť celkové saldo na úrovni –0,4 % HDP a počas celého programového obdobia aj naďalej dosahovať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2016 na 42,5 % a bude aj naďalej klesať až na úroveň 39,1 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný do roku 2016 a následne je opatrný Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá štrukturálne saldo na úrovni –0,5 % HDP v roku 2016 a –0,9 % HDP v roku 2017, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Možné budúce odchýlky by sa posudzovali vzhľadom na požiadavku udržať štrukturálne saldo nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Švédsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Dlh domácností je vo Švédsku na veľmi vysokej úrovni a za posledné desaťročie zaznamenáva jednu z najvyšších mier rastu v EÚ. Pomer dlhu domácností k ročnému disponibilnému prímu dosiahol v roku 2015 podľa odhadov Riksbank (centrálna banka Švédska) 175 % a vo vzťahu k HDP bol na úrovni 87 %. Švédsko má jeden z najsilnejších daňových stimulov pre vlastníctvo obytných nehnuteľnosti v EÚ vďaka pomerne nízkym daniam z nehnuteľností a vysokej odpočítateľnosti úrokov z hypotekárnych úverov. Vysoká úroveň zadlženia domácností predstavuje riziko pre makroekonomickú stabilitu. Vláda prijala určité opatrenia na zastavenie zadlženia domácností vrátane právnej úpravy, ktorú parlament prijal 23. marca 2016 a ktorej cieľom je ukladať povinné amortizačné požiadavky na nové hypotekárne úvery. Prijatie tohto kľúčového opatrenia sa značne oneskorilo z dôvodu polemiky o tom, či má orgán makroprudenciálneho dohľadu právny mandát na zavedenie takejto požiadavky. Ak nedôjde k revízii právneho rámca týkajúceho sa právomoci orgánu makroprudenciálneho dohľadu, existuje riziko, že z podobných dôvodov sa môžu oneskoriť aj ďalšie opatrenia, ktoré budú možno potrebné na riešenie narastajúcich nerovnováh vo Švédsku. Vláda okrem toho neprijala žiadne opatrenia na prispôsobenie fiškálnych stimulov, a to napríklad znížením daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov alebo revíziou zdaňovania nehnuteľností.

               (7)Švédsky trh s bývaním je aj naďalej potenciálnym zdrojom nestability. V posledných 20 rokoch ceny obytných nehnuteľností takmer neustále rástli, najmä v metropolitných oblastiach Štokholmu a Göteborgu. Ceny obytných nehnuteľností stále rastú, a to nielen z dôvodu pevných základných ukazovateľov, ako je rast disponibilných prímov, ale tiež v dôsledku štrukturálnych nedostatkov na trhu s bývaním. Ponuku obytných nehnuteľností brzdí neúčinné využívanie existujúceho bytového fondu, vysoký stupeň regulácie nájmu, slabá hospodárska súťaž v stavebníctve, nedostatočná dostupnosť pozemkov pre novú výstavbu a zdĺhavé a zložité plánovacie postupy. Súčasná koncepcia dane z transakcií týkajúcich sa kapitálových ziskov z predaja nehnuteľností, obmedzuje potenciál efektívnejšieho využívania súčasného bytového fondu. Štrukturálne nedostatky vedú k nedostatočným investíciám do bývania a všeobecnej nedostatočnej ponuke bývania a prispievajú k neustálemu nárastu cien obytných nehnuteľností. Nedostatok cenovo dostupného bývania takisto obmedzuje mobilitu na trhu práce a je prekážkou účinného začlenenia prisťahovalcov na trh práce. Vláda prijala určité opatrenia vrátane zvýšenia verejného financovania pre investície do sektora bývania a zjednodušenia niektorých postupov plánovania. V decembri 2015 sa v rámci prieskumu hospodárskej súťaže v stavebníctve navrhol súbor možných opatrení, ako napr. zvýšenie transparentnosti v oblasti zákaziek na výstavbu sociálneho bývania. Vláda však nedosiahla žiadny pokrok pri reforme systému stanovovania nájomného.

               (8)Napriek pomerne dobrým výsledkom v oblasti investícií Švédsko čelí problémom, ktoré môžu mať negatívny vplyv na jeho dlhodobú konkurencieschopnosť. Najmä štrukturálne nedostatky na trhu s bývaním brzdia investície do tejto oblasti. Investície do infraštruktúry na zlepšenie miery prepojenia v mestských oblastiach a medzi nimi sú nedostatočné vzhľadom na obmedzenia spôsobené nedostatočnou ponukou bývania.

               (9)Podľa prieskumu PISA Švédsko zaznamenalo v poslednom desaťročí najväčší prepad spomedzi krajín OECD, pokiaľ ide o výsledky vo vzdelávaní 15-ročných, a teraz je v tejto oblasti pod priemerom EÚ i OECD. Hrozí, že zhoršujúce sa výsledky v oblasti školského vzdelávania môžu v dlhodobom horizonte vyvinúť tlak na konkurencieschopnosť a inovačné kapacity Švédska. Významné rozdiely vo výsledkoch medzi študentmi s migrantským pôvodom a ostatnými študentmi ešte zhoršujú problémy vo vzdelávaní. Tieto rozdiely si zasluhujú osobitnú pozornosť so zreteľom na vysoký počet novoprišlých mladých migrantov, ktorých je potrebné začleniť do vzdelávacieho systému. Nejasné mechanizmy financovania škôl v kombinácii s nesystematickým monitorovaním používania finančných prostriedkov na rôznych úrovniach školského systému bránia v efektívnom využívaní zdrojov. Vláda sprístupnila ďalšie finančné prostriedky na zlepšenie výsledkov a rovnosti vo vzdelávaní a podniká kroky na začlenenie novoprišlých migrantov do vzdelávania.

               (10)Vysoký prílev utečencov zaznamenaný za posledný rok má pre Švédsko viaceré sociálne a hospodárske dôsledky. Kým v krátkodobom horizonte sa očakáva, že prílev utečencov zvýši verejné výdavky a vytvorí dodatočný domáci dopyt, a tým zvýši HDP, strednodobý vplyv na zamestnanosť a rast závisí od úspešnej integrácie utečencov na trhu práce a ich sociálneho začlenenia, a to aj prostredníctvom vzdelávacej podpory. Táto záležitosť je na poprednom mieste politického programu na úrovni EÚ aj členských štátov a bude pozorne monitorovaná a analyzovaná okrem iného aj v správe o tejto krajine na rok 2017.

               (11)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a zastáva názor
                  8
               , že možno očakávať, že Švédsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (13)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Riešiť nárast dlhu domácností prispôsobením fiškálnych stimulov, a to najmä postupným obmedzením daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo zvýšením periodických daní z nehnuteľného majetku. Zabezpečiť, aby orgán makroprudenciálneho dohľadu mal právny mandát na včasné vykonanie opatrení na zabezpečenie finančnej stability. Podporiť investície do bývania a zlepšiť efektívnosť trhu s bývaním, a to aj prostredníctvom zavedenia väčšej pružnosti pri stanovovaní cien nájomného a prostredníctvom revízie koncepcie dane z kapitálových ziskov s cieľom umožniť viac transakcií s obytnými nehnuteľnosťami.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 347 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2016) 95 final.

                     (6)
                  COM(2016) 95 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 259 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Španielska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Španielska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  5
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Španielska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej určila Španielsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Španielsku na rok 2015
                  9
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o tejto krajine zahŕňa aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že Španielsko zažíva makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Napriek určitému zlepšeniu pri obnovovaní rovnováhy bežného účtu si najmä riziká súvisiace s vysokými úrovňami zadlženosti v súkromnom i vo verejnom sektore a vysoko záporná čistá medzinárodná investičná pozícia naďalej zasluhujú veľkú pozornosť v kontexte veľmi vysokej nezamestnanosti. Potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na španielske hospodárstvo a negatívnych účinkov presahovania ovplyvňujúcich hospodársku a menovú úniu je zvlášť dôležitá najmä vzhľadom na veľkosť španielskeho hospodárstva.

               (7)Španielsko predložilo 30. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Španielsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2015 vláda plánuje znížiť celkový deficit v roku 2015 na 4,2 % HDP a v roku 2016 postupne na 2,8 % HDP. Strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, plánuje vláda dosiahnuť v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 98,9 % a do roku 2018 postupne klesne na 93,2 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na rok 2015 a následne priaznivý. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa na rok 2015 počíta s deficitom 4,5 % a na rok 2016 s deficitom 3,5 % HDP. Preto existuje riziko, že ciele celkového deficitu na roky 2015 a 2016 sa nemusia dosiahnuť. Navyše sa očakáva, že predpokladané fiškálne úsilie Španielska počas rokov 2013 – 2016 nedosiahne odporúčanú úroveň, a v rokoch 2015 a 2016 tak budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Španielsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Španielsko dosiahlo určitý pokrok pri odstraňovaní nedoplatkov z obchodného styku vo verejnom sektore. Španielsko v roku 2014 dosiahlo aj určitý pokrok pri identifikovaní návrhov na racionalizáciu zdravotnej starostlivosti, vzdelávania a sociálnych výdavkov na regionálnej úrovni, aj keď tieto návrhy nakoniec neboli prijaté. Návrh právnych predpisov na zavedenie výdavkového pravidla týkajúceho sa farmaceutických a zdravotníckych regionálnych výdavkov však v súčasnosti posudzuje parlament.

               (9)Vykonávanie preventívnych, korektívnych opatrení a opatrení na presadzovanie opatrení ustanovených v organickom zákone o rozpočtovej stabilite a finančnej udržateľnosti postupuje pomaly. Nákladová účinnosť v sektore zdravotnej starostlivosti sa zlepšila, aj naďalej je však kľúčovou otázkou udržiavanie kontroly nad rastom farmaceutických výdavkov, a konkrétne monitorovanie farmaceutických výdavkov v nemocniciach. Do roku 2014 sa účinne odstránil deficit elektrizačnej sústavy a riešil sa problém nesolventnosti spoplatnených diaľníc, čím sa znížili náklady pre štát. Španielsko však nezaviedlo systém nezávislého posudzovania budúcich zásadných projektov v oblasti infraštruktúry.

               (10)Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti zdaňovania, kde sa zavádza komplexná daňová reforma na účely zjednodušenia daňového systému a zabezpečenia rastu a tvorby pracovných miest. Daňová reforma bola prijatá 20. novembra 2014, aby nadobudla účinnosť v januári 2015, pričom zahŕňa dane z príjmov fyzických a právnických osôb. Určitý pokrok sa dosiahol aj v oblasti boja proti daňovým únikom, žiadny pokrok však nebol zaznamenaný v oblasti environmentálneho zdaňovania. Reštrukturalizácia španielskeho bankového sektora, a najmä bánk, ktoré dostali štátnu pomoc, napreduje dobre. Najnovšími opatreniami na podporu prístupu k nebankovému financovaniu sa súčasne – aspoň do určitej miery – zlepšil prístup k financiám pre firmy, a to najmä vzhľadom na vysokú úroveň závislosti španielskych firiem od úverov z bánk. Úplné vykonanie uvedených reforiem je rozhodujúce na uľahčenie prerozdelenia zdrojov a na podporu prebiehajúcej úpravy. Takisto sa treba zaoberať pretrvávajúcimi problémami, ktoré sa nevyriešili prostredníctvom doteraz zavedených reforiem. Určitý pokrok sa dosiahol pri odstraňovaní zostávajúcich nedostatkov v oblasti platobnej neschopnosti právnických osôb a 27. februára 2015 bol prijatý kráľovský dekrét o platobnej neschopnosti fyzických osôb. Naďalej sú však potrebné ďalšie zlepšenia administratívnych a súdnych kapacít pri riešení prípadov platobnej neschopnosti.

               (11)Vysoká dlhodobá nezamestnanosť a segmentácia trhu práce naďalej brzdia rast produktivity a majú škodlivý vplyv na pracovné podmienky v Španielsku. Sociálni partneri diskutujú o komplexnej medziodborovej dohode na roky 2015 – 2017. V tomto ohľade a vzhľadom na veľmi vysokú mieru nezamestnanosti možno treba, aby mzdy pre niektoré sektory a spoločnosti v krátkodobom horizonte rástli menej než produktivita, aby sa vytvorili pracovné miesta a dosiahlo ďalšie zvýšenie konkurencieschopnosti. Podľa očakávaní sa tým môže prostredníctvom odvetvových a firemných rokovaní zdôrazniť význam zásady, že mzdy by sa mali pohybovať v súlade s rozdielmi v produktivite medzi jednotlivými firmami. Napriek regulačným reformám sa v roku 2014 opäť začal zvyšovať podiel pracovných síl pracujúcich na dobi určitú, pričom presiahol 24 %, čo ovplyvňuje najmä mladých ľudí a nízko kvalifikovaných pracovníkov. Okrem toho sa zaviedli nové typy zmlúv a stimuly, ktoré majú zamestnávateľov motivovať k prijímaniu pracovníkov na dobu neurčitú, pretože v tejto oblasti podľa všetkého ešte nie sú využité všetky možnosti. Španielske orgány oznámili, že posudzovanie dotácií poskytovaných zamestnávateľom za prijímanie nových pracovníkov by sa malo uskutočňovať do mája 2016. Kapacita verejných služieb zamestnanosti a agentúr, ktorým boli služby externe zadané, je kľúčová na zabezpečenie účinnosti a primeraného zacielenia aktívneho trhu práce a aktivačných politík, ako aj účinnej rekvalifikácie s cieľom umožniť ľuďom, aby sa presunuli do sektorov, v ktorých sa vytvára viac pracovných miest. Španielsko dosiahlo obmedzený pokrok pri urýchľovaní modernizácie verejných služieb zamestnanosti a pri riešení regionálnych rozdielov.

               (12)Nezamestnanosť mladých ľudí v Španielsku zostáva veľmi vysoká (viac než 53 %) a miera predčasného ukončovania školskej dochádzky je jedna z najvyšších v EÚ. Španielsko zákonom č. 8/2013 o kvalite vzdelávania zavádza nové systémy vzdelávania na zvýšenie kvality základného a stredoškolského vzdelania. Pri zvyšovaní významu odbornej prípravy a vzdelávania pre trh práce sa dosiahol obmedzený pokrok a úsilie na zlepšenie spolupráce medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a zamestnávateľmi zaostáva za harmonogramom. Existujú plány na rozšírenie systémov duálneho odborného vzdelávania v roku 2015, naďalej však pretrvávajú značné rozdiely pri ich vykonávaní v jednotlivých regiónoch. Bol zriadený špecializovaný výbor, ktorý preskúma význam učebných plánov vzdelávania a odbornej prípravy pre potreby trhu práce.

               (13)Španielsko dosiahlo obmedzený pokrok pri zlepšovaní účinnosti svojho systému sociálnej ochrany. Zriadilo nový aktivačný program pre dlhodobo nezamestnaných, v ktorom sa spája podpora príjmov a pomoc pri hľadaní práce. Obmedzená koordinácia medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami a nezlučiteľnosť rôznych systémov minimálneho príjmu však znížili účinnosť programov sociálnej pomoci. Pokiaľ ide o vysokú úroveň chudoby najmä v prípade domácností s nízkymi príjmami a deťmi, Španielsko dosiahlo obmedzený pokrok pri zlepšovaní zacielenia systémov pomoci rodinám a služieb starostlivosti.

               (14)Medzi štrukturálne reformy musí patriť odstránenie prekážok, ktoré bránia rastu podnikov, napomáhanie MSP pri rozširovaní ich trhov a podporovaní inovácií, posilňovanie vývoznej kapacity, stimulácia vytvárania pracovných miest, pomoc podnikom efektívnejšie konkurovať – a to aj na vnútorných trhoch – a zlepšovanie celkovej produktivity. Španielsko začalo skúmať dôvody, prečo má jeho hospodárstvo taký vysoký podiel malých podnikov a mikropodnikov. Analýza dôvodov, prečo podniky zostávajú malé, umožní vláde odstrániť regulačné prekážky, ktoré bránia rastu firiem. Aj keď sa zavedením zákona č. 20/2013 o jednote trhu dosiahol určitý pokrok, stále existujú zdržania na úrovni regionálnej správy. Zákon o regulácii environmentálnych povolení sa zatiaľ neuplatňuje vo všetkých regiónoch. Pokiaľ ide o prijatie reformy profesionálnych služieb a profesijných združení, nedosiahol sa žiadny pokrok. Štrukturálne nedostatky v systéme výskumu a inovácií naďalej obmedzujú rastový potenciál Španielska. Preto je dôležité identifikovať nové zdroje financovania, zabezpečiť účinné a efektívne využívanie zdrojov, zriadiť novú výskumnú agentúru a podporiť opatrenia na vytvorenie podnikateľského prostredia, ktoré by bolo priaznivejšie pre inováciu.

               (15)Určitý pokrok sa dosiahol v súvislosti so železničnou sieťou, pričom sa prijali opatrenia na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže v rámci služieb nákladnej a osobnej železničnej dopravy. Rada ministrov 4. júla 2014 prijala kráľovský dekrét č. 8/2014, prostredníctvom ktorého sa vytvoril fond na zlepšenie dostupnosti námorných prístavov po súši.

               (16)Španielsko dosiahlo pokrok pri vykonávaní odporúčaní výboru pre reformu verejnej správy na všetkých úrovniach verejnej správy. Účinky tejto reformy sa však doteraz prejavili hlavne na vnútroštátnej úrovni, a to prostredníctvom zvýšenia efektívnosti a fiškálnych úspor. Dôležité kroky sa prijali na zlepšenie transparentnosti správnych rozhodnutí, no pri posilňovaní systémov dohľadu, najmä vo verejnom obstarávaní na regionálnej a miestnej úrovni, sa nedosiahol žiadny pokrok Neboli prijaté žiadne opatrenia na posilnenie právomocí dohľadu nad verejným obstarávaním a plánovaním miest. Pokiaľ ide o prijímanie justičných reforiem zameraných na zlepšenie účinnosti systému súdnictva, dosiahol sa len obmedzený pokrok: návrhy zákonov o súdnictve a o občianskom konaní, v ktorých sú obsiahnuté určité reformy, boli parlamentu predložené 27. februára 2015; návrhy zákonov o právnej pomoci a o nesporovom konaní sú predmetom parlamentného postupu. Určitý pokrok sa dosiahol pri vykonávaní reforiem, ktoré boli prijaté, vrátane reformy Oficina Judicial, ktorou sa zavádza digitalizácia súdnictva a zlepšuje sa interoperabilita systémov správy prípadov v jednotlivých regiónoch. Úsilie v tejto oblasti musí pokračovať.

               (17)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (18)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Španielska a jej stanovisko
                  10
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (19)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               (20)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj komplexnú analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Španielsko by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2016 prijatím potrebných štrukturálnych opatrení v rokoch 2015 a 2016 a použitím neočakávaných príjmov na urýchlenie znižovania deficitu a dlhu. Posilniť transparentnosť a zodpovednosť regionálnych verejných financií. Zlepšiť nákladovú účinnosť sektora zdravotnej starostlivosti a racionalizovať farmaceutické výdavky nemocníc.

               2.Dokončiť reformu v sektore sporiteľní, a to aj prostredníctvom legislatívnych opatrení a dokončiť reštrukturalizáciu a privatizáciu sporiteľní vo vlastníctve štátu.

               3.Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi podporiť zosúladenie miezd s produktivitou, pričom sa zohľadnia rozdiely v zručnostiach a podmienkach na miestnom pracovnom trhu, ako aj rozdielne ekonomické výsledky v jednotlivých regiónoch, sektoroch a spoločnostiach. Prijať kroky na zvýšenie kvality a účinnosti pomoci pri hľadaní zamestnania a poradenstva, a to aj v rámci riešenia nezamestnanosti mladých ľudí. Racionalizovať minimálny príjem a systémy pomoci rodinám a podporiť regionálnu mobilitu.

               4.Odstrániť prekážky, ktoré bránia podnikom v raste, a to aj právne predpisy o veľkosti podnikov; prijať plánovanú reformu o profesionálnych službách; zrýchliť vykonávanie zákona o jednote trhu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 259.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8804 final

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  C(2014) 8804 final.

                     (10)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 334 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej neurčila Lotyšsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  6
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Lotyšsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)Správa o Lotyšsku na rok 2016
                  7
                bola uverejnená 26. februára 2016. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Lotyšsko predložilo 14. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)Lotyšsko vo svojom programe stability na rok 2016 požiadalo o dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017 vo výške 0,5 % HDP s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä pokiaľ ide o prebiehajúcu reformu zdravotníctva, ktorá vychádza zo stratégie v oblasti zdravia na obdobie rokov 2014 – 2020. Podrobnosti reformy sú zhrnuté v programe stability. Cieľom je zvýšiť verejné financovanie zdravotníctva na 4 % HDP do roku 2020 v porovnaní s 3 % HDP v roku 2015. Odhaduje sa, že úplné vykonanie reformy prinesie do roku 2023 zvýšenie zamestnanosti o 0,6 % a úrovne HDP o 2,2 %, čo bude mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií v dlhodobom horizonte. Pozitívny vplyv na rast a dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa hodnotí ako vierohodný. Lotyšsko sa v súčasnosti môže považovať za krajinu, ktorá spĺňa podmienky na požiadanie o dočasnú odchýlku v roku 2017, za predpokladu, že bude primerane vykonávať dohodnuté reformy, ktoré sa budú monitorovať v rámci európskeho semestra. Rozsah povolenej dočasnej odchýlky je však podmienený dodržaním minimálnej referenčnej hodnoty (t. j. štrukturálneho deficitu na úrovni 1,7 % HDP). V dôsledku toho sa v prognóze Komisie z jari 2016 uvádza rozsah dodatočnej dočasnej odchýlky vo výške 0,1 % HDP v roku 2017.

               (6)Lotyšsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje postupné zlepšovanie celkového salda, ktoré má v roku 2019 dosiahnuť 0,5 % HDP. V rámci plánovaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa zohľadňujú požadované odchýlky týkajúce sa systémovej dôchodkovej reformy v rokoch 2017 a 2018 a rozsiahlej štrukturálnej reformy v zdravotníctve v období rokov 2017 – 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa v roku 2016 zvýši na 40 % HDP pred tým, než klesne na 38 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 poukazuje celkové hodnotenie na riziko určitej odchýlky v roku 2016 a za predpokladu nezmenenej politiky aj v rokoch 2016 a 2017 posudzovaných spolu. Rada na základe posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Lotyšsko vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Napriek tomu však budú v roku 2016 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)Ponuka pracovných miest je obmedzovaná poklesom populácie v produktívnom veku, pričom mzdy rastú rýchlejšie ako produktivita, čo ohrozuje nákladovú konkurencieschopnosť. Preto sú na podporu konkurencieschopnosti potrebné opatrenia na zvýšenie zamestnateľnosti a zlepšenie ľudského kapitálu.

               (8)Miera rizika chudoby a miera sociálneho vylúčenia v Lotyšsku patria k najvyšším v EÚ. Pripravuje sa zavedenie úrovne minimálneho príjmu, ale jej vykonávanie je neisté a jej všeobecné uplatňovanie je oslabené z dôvodu fiškálnych nákladov. Okrem toho sa primeranosť dávok sociálnej pomoci nezlepšila od roku 2009, čo je prekážkou v účinnom znižovaní chudoby. Očakáva sa, že reforma hranice minimálneho príjmu zníži súčasnú roztrieštenosť sociálnej pomoci a bude pôsobiť motivačne na zamestnanosť.

               (9)Dosah aktivačných opatrení je aj naďalej nízky, najmä v prípade dlhodobo nezamestnaných. V kombinácii so slabými službami v zdravotníctve a s nedostatočnými sociálnymi službami to bráni v účinnej reintegrácii na trh práce. Intenzívnejšie využívanie aktivačných opatrení by podporilo zamestnanosť.

               (10)Z dôvodu nízkeho verejného financovania zdravotnej starostlivosti, základných štrukturálnych nedostatkov, vysokých hotovostných doplatkov a suboptimálnej nákladovej účinnosti nie je možné uspokojovať potreby veľkej časti obyvateľstva v oblasti zdravotnej starostlivosti. Hoci prístup k zdravotnej starostlivosti v kritických prípadoch vyžadujúcich lekársku starostlivosť bol stanovený za prioritu, finančné obmedzenia obmedzujú všeobecnú ponuku služieb.

               (11)Hoci Lotyšsko dosiahlo pokrok pri reforme systému vysokoškolského vzdelávania, a to najmä zavedením stimulov, ktoré odmeňujú kvalitu, a zavedením nezávislého akreditačného systému, je potrebné zlepšiť odborné vzdelávanie a odbornú prípravu, najmä pokiaľ ide o reformu učebných osnov a zavedenie regulačného rámca pre programy typu učňovskej prípravy s cieľom zlepšiť ich kvalitu a dostupnosť. Sociálni partneri môžu pri rozvoji programov typu učňovskej prípravy zohrávať rolu, ako sa uvádza v zákone o odbornom vzdelávaní.

               (12)Investície brzdia problémy v oblasti inovácií, nedostatky v podnikateľskom prostredí a zmenšujúci sa objem pracovnej sily. Nedostatočné snahy o inováciu a roztrieštená výskumná základňa bránia rýchlemu a účinnému prechodu Lotyšska na činnosti, ktoré prinášajú vyššiu pridanú hodnotu a intenzívnejšie využívajú znalosti. Nízka ochrana investorov v prípade uplatnenia režimu platobnej neschopnosti spolu s nedostatkami vo verejnej správe ešte viac brzdia investície.

               (13)Vláda prijala kroky na zníženie súčasnej roztrieštenosti verejnej výskumnej základne, zlepšenie jej kvality a posilnenie inovačnej kapacity v podnikateľskom sektore. Napriek pokroku sú verejné i súkromné investície do výskumu a inovácií aj naďalej na veľmi nízkej úrovni v porovnaní s priemerom EÚ. Je potrebné pokračovať v konsolidácii výskumnej základne a zároveň zvýšiť počet výskumníkov a kvalitu výskumu. Úplné vykonanie reforiem vychádzajúcich zo stratégie inteligentnej špecializácie a plné využívanie súčasných nástrojov v príslušných oblastiach politiky by stimulovalo súkromné investície do inovácií.

               (14)Režim platobnej neschopnosti podnikateľská sféra vníma ako prekážku pre investície vzhľadom na to, že miery vymáhania majetku sú nízke a správcovia konkurznej podstaty podliehajú len slabému dohľadu.

               (15)Lotyšsko zaviedlo viacero úspešných iniciatív na zlepšenie efektívnosti a kvality súdnictva. Režim pre predchádzanie konfliktom záujmov verejných činiteľov je síce komplexný, ale je zložitý a rigidný a uprednostňuje formálne dodržiavanie pravidiel pred individuálnym posúdením jednotlivých prípadov. Úrad na predchádzanie korupcii oslabilo vnútorné napätie, čo viedlo k jeho destabilizácii a zníženiu dôvery verejnosti v jeho činnosť a ochotu prioritne riešiť prípady trestnej činnosti vysokopostavených osôb.

               (16)Všeobecná neefektívnosť vo verejnej správe, ktorá je zapríčinená najmä vysokou fluktuáciou zamestnancov, oneskorenia v rámci reformy verejnej služby a nedostatočné projektové riadenie neprispievajú k priaznivému investičnému prostrediu. Odmeňovanie zamestnancov vo verejnom sektore neodzrkadľuje náležite ich povinnosti.

               (17)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (18)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  9
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť, aby sa odchýlka od postupu úprav smerujúceho k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017 obmedzila len na prostriedky týkajúce sa systémovej dôchodkovej reformy a rozsiahlej štrukturálnej reformy v zdravotníctve. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie pre pracovníkov s nízkymi príjmami jeho presunom na dane priaznivé pre rast, ako sú environmentálne dane a dane z nehnuteľností, ako aj zlepšením daňovej disciplíny.

               2.Zlepšiť primeranosť dávok sociálnej pomoci a zintenzívniť opatrenia na podporu príjemcov pri hľadaní zamestnania a snahách o jeho udržanie, a to aj prostredníctvom rozšírenia dosahu aktivačných opatrení. Urýchliť reformu učených osnov v odbornom vzdelávaní, stanoviť za účasti sociálnych partnerov regulačný rámec pre programy typu učňovskej prípravy a rozšíriť ich ponuku. Zvýšiť dostupnosť, kvalitu a nákladovú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti.

               3.Vykonať konsolidáciu výskumných inštitúcií a poskytnúť stimuly pre súkromné investície do inovácií. Posilniť režim pre predchádzanie konfliktom záujmov a zriadiť spoločný právny rámec pre všetkých zamestnancov verenej správy. Zvýšiť povinnosť správcov konkurznej podstaty zodpovedať sa a posilniť verejný dohľad nad nimi.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 334 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 82 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 329 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej Španielsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  7
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Španielsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)Správa o Španielsku na rok 2016
                  8
                bola uverejnená 26. februára 2016. V tejto správe sa posudzoval pokrok, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Španielska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa takisto obsahovala hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 predstavila výsledky hĺbkového preskúmania.
                  9
                Na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabým miestom je naďalej predovšetkým vysoký vonkajší a vnútorný dlh vo verejnom aj v súkromnom sektore v kontexte vysokej nezamestnanosti. Potreba konať je obzvlášť naliehavá, aby sa znížilo riziko nepriaznivých účinkov na španielske hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť, aj riziko negatívnych účinkov presahovania na hospodársku a menovú úniu. Napriek tomu, že došlo k zlepšeniu salda bežného účtu, čisté vonkajšie záväzky podľa prognóz nedosiahnu v krátkodobom horizonte obozretnú úroveň. Pokračuje znižovanie pákového efektu v súkromnom sektore, ktoré je čiastočne podporované priaznivými podmienkami rastu. Potreba znižovať pákový efekt je však veľká a verejný dlh zostáva naďalej vysoký. Opatrenia sa prijali vo finančnom sektore, ako aj v prípade rámcov platobnej neschopnosti právnických a fyzických osôb. Ďalšie úsilie je však potrebné, pokiaľ ide o inovácie a zručnosti a dodržiavanie Paktu stability a rastu.

               (3)Španielsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a 30. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí
                  10
               .

               (5)Španielsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 Španielsko plánuje dosiahnuť ciele celkového deficitu na úrovni 3,6 % HDP v roku 2016 a 2,9 % HDP v roku 2017. Nadmerný deficit sa teda má podľa plánov napraviť o jeden rok neskôr, než v súčasnosti odporúča Rada, po tom, ako sa v roku 2014 a 2015 nenaplnilo fiškálne úsilie a ciele celkového deficitu. Pri týchto cieľoch sa počíta s plnohodnotnou realizáciou trvalých úspor vo výške 0,4 % HDP na úrovni ústrednej a regionálnej vlády, ako bolo oznámené v reakcii na samostatné odporúčanie Komisie z 9. marca 2016. Deficit bude podľa plánov následne ďalej klesať, až dosiahne úroveň 1,6 % HDP v roku 2019. Dosiahnutie strednodobého cieľa, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa však v časovom rámci programu stability neplánuje. Konkrétne to znamená, že prepočítané štrukturálne saldo sa má podľa prognóz v rokoch 2016 a 2017 zlepšiť len minimálne, na približne –2½% HDP, a pomaly sa má zhoršovať až na úroveň –2¾% HDP v roku 2019. Pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2015 len minimálne, na úroveň 99,2 % HDP, a očakáva sa, že v rokoch 2016 a 2017 sa zníži mierne a v nasledujúcich dvoch rokoch zásadne, a to až na úroveň 96 % HDP v roku 2019, keď primárne saldo dosiahne prebytok. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný pre roky 2016 a 2017 a do istej miery optimistický pre ďalšie obdobie. Tento scenár schválila španielska nezávislá fiškálna inštitúcia (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF) Podľa prognózy Komisie z jari 2016 by mal deficit v roku 2016 dosiahnuť úroveň 3,9 % HDP a v roku 2017 úroveň 3,1 % HDP, čo prekračuje ciele celkového deficitu stanovené v programe stability. Nepredpokladá sa teda, že by Španielsko napravilo nadmerný deficit do roku 2016 v súlade s odporúčaním Rady. Riziká, ktoré ohrozujú cieľové deficity v programe, z veľkej časti pramenia z neistoty, pokiaľ ide o realizáciu úspor na základe opatrení z marca/apríla 2016. Keďže štrukturálny deficit sa má podľa prognóz v oboch rokoch mierne zvýšiť, fiškálne úsilie nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Španielsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 a 2017 preto budú potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)Podľa článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1467/97 bude Komisia pravidelne monitorovať vykonávanie opatrení, ktoré Španielsko prijalo v reakcii na posledné odporúčanie Rady vydané podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ: Komisia preto odporučí Rade vhodné kroky, ktoré sa majú podniknúť v rámci postupu pri nadmernom deficite.

               (7)Od roku 2012 bol fiškálny rámec Španielska posilnený, okrem iného s cieľom predchádzať odchýlkam a zaistiť, aby orgány na všetkých úrovniach verejnej správy spĺňali ciele v oblasti deficitu, dlhu a výdavkov. Okrem toho bolo v polovici roka 2015 schválené aplikačné pravidlo na regionálnej úrovni (na dobrovoľnej báze), ktoré má obmedziť rast výdavkov na zdravotnú starostlivosť a farmaceutické výrobky, a v novembri 2015 bola podpísaná dohoda medzi vládou a farmaceutickým priemyslom s cieľom racionalizovať výdavky na farmaceutické výrobky. Napriek tomu v roku 2015 väčšina regiónov, ako aj sektor sociálneho zabezpečenia výrazne zaostali za svojimi domácimi fiškálnymi cieľmi. Podsektory ústrednej, regionálnej a miestnej verejnej správy nedodržiavali výdavkové pravidlo zákona o stabilite, pričom rast výdavkov na farmaceutické výrobky (najmä v nemocniciach) sa ešte viac posilnil, a to aj bez zohľadnenia novej liečby hepatitídy typu C.

               (8)V oblasti verejného obstarávania dosahuje Španielsko dobré výsledky, pokiaľ ide o kvalitu právnych predpisov a dostupné postupy preskúmania. Dochádzalo k snahám o racionalizáciu zadávania verejných zákaziek, najmä prostredníctvom mechanizmov spoločného obstarávania. Existujú však rozdiely v realizácii verejného obstarávania v jednotlivých samosprávach a nedostatočné kontrolné mechanizmy sú prekážkou pre riadne uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Počet údajných porušení právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania, na ktoré bola Komisia upozornená, je v posledných rokoch pomerne vysoký. Španielsky dvor audítorov okrem toho poukázal na niektoré nedostatky, ako je časté využívanie rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia, opakované úpravy zmlúv, delenie zákaziek na menšie celky a nedostatočná presnosť a jasnosť niektorých súťažných podkladov a správnych rozhodnutí.

               (9)Španielsko dosiahlo značný pokrok v reštrukturalizácii finančného sektora. Do praxe sa zaviedol zákon o sporiteľniach, ktorý má posilniť ich riadenie a znížiť kontrolné podiely bankových nadácií. Výrazne pokročila realizácia plánov na reštrukturalizáciu bánk, ktoré dostávajú štátnu pomoc. Španielska národná banka (Banco de España) zmenila existujúci účtovný režim pre úverové inštitúcie a prijala nový rámec pre španielsku spoločnosť pre správu aktív SAREB. Nový rámec umožní spoločnosti SAREB primerane nakladať so znehodnotenými aktívami a pomôže jej, aby prispôsobila svoje politiky na znižovanie pákového efektu dôveryhodným trhovým predpokladom.

               (10)Vďaka reformám trhu práce realizovaným v posledných rokoch teraz zamestnanosť výraznejšie reaguje na rast. Opäť sa začali vytvárať pracovné miesta, k čomu prispela aj zvýšená flexibilita a pretrvávajúce zmiernenie rastu miezd. Kolektívne zmluvy podporujú tento trend, k čomu prispela aj medziodborová dohoda podpísaná v júni 2015. Nedávny nárast celkovej zamestnanosti bol spôsobený najmä krátkodobými zmluvami, hoci počet novopodpísaných pracovných zmlúv na dobu neurčitú sa pomaly zvyšuje. Stimuly na prijímanie nových stálych zamestnancov sa však stále využívajú len v malej miere a podiel dočasných pracovníkov je naďalej jedným z najvyšších v EÚ, zatiaľ čo príležitosti pre dočasných pracovníkov na prechod na trvalú pracovnú zmluvu zostávajú zriedkavé. Krátke trvanie zmlúv na dobu určitú znižuje motiváciu investovať do ľudského kapitálu, čo brzdí rast produktivity. Nezamestnanosť zostáva napriek rýchlemu poklesu stále veľmi vysoká, najmä medzi mladými ľuďmi, pričom jej priemerná dĺžka narastá. Pretrvávajúca vysoká dlhodobá nezamestnanosť znamená, že riziko nezamestnanosti sa prehlbuje, čo vplýva negatívne na pracovné a sociálne podmienky. Takmer 60 % dlhodobo nezamestnaných sú osoby s nízkou kvalifikáciou, čo si vyžaduje adekvátne aktívne a pasívne politiky trhu práce a odbornej prípravy, aby sa odstránil všadeprítomný nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a aby sa zabránilo úpadku zručností v tejto skupine. Spolupráca so zamestnávateľmi pri tvorbe programov odborného vzdelávania je stále slabá.

               (11)Účinnosť aktivačných a aktívnych opatrení na trhu práce závisí vo veľkej miere od toho, či majú služby zamestnanosti kapacitu na vytváranie a ponúkanie individualizovanej podpory klientom. Zavádzanie nedávnych reforiem aktívnej politiky trhu práce napreduje len pomaly a kapacity verejných služieb zamestnanosti, pokiaľ ide poskytovanie účinného individualizovaného poradenstva a pomoci pri hľadaní zamestnania, sú stále obmedzené. Spolupráca medzi regionálnymi verejnými službami zamestnanosti a súkromnými agentúrami sprostredkujúcimi prácu je naďalej slabá. Spolupráca medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami funguje navyše v jednotlivých regiónoch nerovnomerne, čo bráni v poskytovaní koordinovanej pomoci pre tých, ktorí sú od trhu práce viac vzdialení, a najmä pre poberateľov minimálneho príjmu. Medzi jednotlivými regiónmi sú značné rozdiely v systémoch podpory príjmu, napríklad s ohľadom na mechanizmy vyplácania, podmienky oprávnenosti, ich rozsah a primeranosť, pričom ťažkosti s prevodom sociálnych dávok komplikujú medziregionálnu pracovnú mobilitu. Informácie o prechode zo systémov minimálneho príjmu do zamestnania sú okrem toho pomerne obmedzené. Španielsko v súčasnosti pripravuje mapu národných a regionálnych systémov podpory príjmu v krajine, ktorá bude zahŕňať národnú aj regionálnu úroveň. Pokiaľ ide o znižovanie chudoby, účinnosť rodinných dávok a príspevkov na bývanie je napriek zavedeniu určitých opatrení naďalej obmedzená, pričom nedostatok primeranej a cenovo dostupnej starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti odrádza najmä ženy od nástupu do zamestnania.

               (12)Čoraz rýchlejšia zmena v sektorovom zložení zamestnanosti, ktorú Španielsko zažíva od roku 2008, je sprevádzaná zvyšovaním nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Celková nízka úroveň zručností brzdí prechod smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou a obmedzuje rast produktivity. Napriek vysokej miere dosiahnutého terciárneho vzdelania platí, že ponúkané zručnosti nie sú dostatočne zosúladené s potrebami trhu práce a že miera zamestnateľnosti čerstvých absolventov terciárneho vzdelávania patrí medzi najnižšie v Európe, pričom značná časť z nich obsadzuje pracovné miesta, ktoré si nevyžadujú vysokoškolské vzdelanie. Spolupráca medzi univerzitami a podnikmi je okrem toho naďalej slabá, a to aj napriek miernemu zlepšeniu, ku ktorému došlo v priebehu posledných piatich rokov čiastočne vďaka iniciatívam na zvýšenie zastúpenia podnikov v správnych radách univerzít. Užšej spolupráci bráni zmes faktorov, ktorými sú obmedzená mobilita akademických pracovníkov, nepružnosť systému riadenia univerzít a administratívne prekážky, ktorým čelia úrady na prenos výsledkov výskumu (Oficinas de transferencia de resultados de investigación).

               (13)Výskumná a inovačná politika v Španielsku čelí viacerým výzvam. Interakcia medzi verejným a súkromným výskumom je slabá. Intenzita výskumu a vývoja (výdavky na výskum a vývoj v pomere k HDP) a výkonnosť v oblasti inovácií v Španielsku naďalej klesá. Dochádza k tomu v kontexte relatívne nízkeho počtu inovačných firiem a obmedzených stimulov na spoluprácu verejného výskumu s podnikmi. Španielsko zaostáva vo väčšine ukazovateľov v oblasti inovácie podnikov. Rozdiel v intenzite výdavkov na výskum a vývoj je oproti EÚ ako celku obzvlášť značný, pokiaľ ide o investície do výskumu a vývoja zo strany súkromného sektora (0,6 % v Španielsku v porovnaní s 1,3 % v EÚ ako celku). Využívanie rizikového kapitálu je v Španielsku stále zriedkavé, najmä v počiatočnej fáze. Slabá koordinácia politík v oblasti výskumu a inovácií viedla v Španielsku k fragmentovanej regionálnej štruktúre orgánov a programov na podporu inovačných činností a spolupráce medzi vedou a podnikaním, čo spôsobuje podnikom – predovšetkým menším firmám – značné problémy. Nízke zapojenie podnikov do inovačných činností by mohlo poukazovať na slabé rámcové podmienky a stimuly pre inovácie. Ako sa v roku 2014 zdôrazňovalo v partnerskom preskúmaní výboru ERAC (Výbor pre Európsky výskumný priestor) týkajúcom sa španielskeho systému výskumu a inovácií, najúspešnejšie verejné výskumné systémy fungujú na báze vyšších stupňov vyhodnocovania a povinnosti zodpovedať sa, než je tomu v Španielsku. V tejto súvislosti treba uviesť, že prideľovanie verejných finančných zdrojov na činnosti výskumu a vývoja na univerzitách a vo verejných výskumných ústavoch nie je spravidla založené na výsledkoch, čo znižuje motiváciu zlepšovať kvalitu a relevantnosť vedeckých výstupov.

               (14)Malá priemerná veľkosť španielskych firiem pomáha pochopiť pretrvávajúcu nízku produktivitu hospodárstva. Rast firiem v spojení so zlepšeniami v oblasti ľudského kapitálu, inovácií, technológií, prístupu k financovaniu a v oblasti efektívnej justície by mohli podnietiť celkovú produktivitu. V roku 2015 sa podnikateľské investície zvýšili v kontexte dynamickej situácie na strane dopytu, nízkych nákladov na úvery a pôžičky a prebiehajúceho ozdravovania súvah podnikového sektora a domácností. Španielsko prijalo rôzne opatrenia na uľahčenie rastu podnikov. Napríklad nedávno prijatý zákon o financovaní podnikov má podľa očakávaní uľahčiť prístup k financovaniu pre malé a stredné podniky (MSP). Okrem toho sa teraz zaviedla povinnosť vypracúvať predbežné posúdenie potenciálnych vplyvov nových právnych predpisov na MSP. Časová investícia a počet povolení, ktoré sú potrebné na začatie podnikania a spustenie určitých ekonomických činností, sú však naďalej relatívne značné.

               (15)Výrazné rozdiely medzi regiónmi v Španielsku, pokiaľ ide o regulačné postupy vrátane podnikateľských licencií, môžu obmedzovať schopnosť podnikov rásť. Zákon o jednote trhu má obmedziť prekážky prístupu k ekonomickým činnostiam a prekážky ich výkonu naprieč regiónmi Španielska a zlepšiť reguláciu. Tento zákon by mohol mať potenciálne značný vplyv na odstránenie prekážok pre investície a mohol by uľahčiť udeľovanie podnikateľských licencií, podnikateľské aktivity a rast spoločností. V treťom roku jeho uplatňovania ho však regionálne vlády zavádzajú len pomaly. Podobne platí, že pozitívne účinky reformy maloobchodného sektora z roku 2014 sú podmienené vykonávacími aktmi, ktoré musia prijať regionálne vlády. Je pravdepodobné, že odstránenie prekážok vstupu v sektore odborných služieb povedie k zlepšeniu produktivity aj v iných sektoroch, v ktorých sa využívajú tieto vstupy. Okrem transpozície smernice o službách do španielskeho práva sa nedosiahol žiadny pokrok v horizontálnej reforme regulačného rámca pre regulované profesie a profesijné združenia, s výnimkou pokroku v oblasti certifikácie projektov profesijným združením. Reforma plánovaná už v niekoľkých národných programoch reforiem nebola prijatá. Cieľom tejto reformy bolo definovať povolania, ktoré si vyžadujú registráciu v profesijnej organizácii, zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť profesijných orgánov, sprístupniť neodôvodnene vyhradené činnosti a chrániť jednotu trhu, pokiaľ ide o prístup k odborným službám v Španielsku a o ich výkon.

               (16)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  11
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (18)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2017, pri ktorej sa zníži deficit verejných financií na 3,7 % HDP v roku 2016 a na 2,5 % HDP v roku 2017, a to prijatím potrebných štrukturálnych opatrení a využívaním neočakávaných príjmov na znižovanie deficitu a dlhu. Je to v súlade so zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,25 % HDP v roku 2016 a 0,5 % HDP v roku 2017. Vykonávať na všetkých úrovniach verejnej správy nástroje stanovené vo fiškálnom právnom rámci. Posilniť kontrolné mechanizmy vo verejnom obstarávaní a koordináciu politík verejného obstarávania na jednotlivých úrovniach verejnej správy.

               2.Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie integrácie do trhu práce, s dôrazom na individualizovanú podporu a posilnenie účinnosti vzdelávacích opatrení. Zlepšiť kapacitu regionálnych služieb zamestnanosti a posilniť ich koordináciu so sociálnymi službami. Riešiť nedostatky a rozdiely v systémoch minimálneho príjmu a zlepšiť systémy na podporu rodín vrátane prístupu ku kvalitnej starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti.

               3.Prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie relevantnosti terciárneho vzdelávania pre trh práce, a to aj poskytovaním stimulov na spoluprácu medzi univerzitami, podnikmi a výskumom. Zvýšiť financovanie verejných výskumných ústavov a univerzít založené na dosiahnutých výsledkoch a podporovať výskum a inovácie v súkromnom sektore.

               4.Urýchliť vykonávanie zákona o jednote trhu na regionálnej úrovni. Zaistiť, aby autonómne regióny vykonávali prijaté reformné opatrenia v maloobchodnom sektore. Prijať plánovanú reformu týkajúcu sa odborných služieb a profesijných združení.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 329 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 78 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 333 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Na Cyprus sa do 31. marca 2016 vzťahoval program makroekonomických úprav v súlade s článkom 1 ods. 2 vykonávacieho rozhodnutia Rady 2013/463/EÚ
                  5
               . Podľa článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013
                  6
                bol Cyprus počas trvania tohto programu vyňatý z monitorovania a posudzovania v rámci európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. Po vystúpení z programu je momentálne Cyprus opäť plne integrovaný do európskeho semestra.

               (2)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej uviedla, že situácia Cypru sa posúdi v kontexte postupu pri makroekonomickej nerovnováhe po skončení programu makroekonomických úprav. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  9
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Cyprus mal zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedeného odporúčania.

               (3)Správa o Cypre na rok 2016
                  10
                bola uverejnená 7. apríla 2016. Posudzovala sa v nej hospodárska a sociálna situácia Cypru, výzvy po jeho vystúpení z programu makroekonomických úprav 31. marca 2016, ako aj pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 7. apríla 2016 výsledky hĺbkového preskúmania.
                  11
                Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Dôležité je najmä to, aby sa Cyprus zaoberal veľkými nerovnováhami vo forme previsu súkromného, verejného a vonkajšieho dlhu a vysokou úrovňou nesplácaných úverov.

               (4)Cyprus predložil 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a 13. mája 2016, po termíne, svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  12
               .

               (6)[Po zrušení postupu pri nadmernom deficite sa na Cyprus vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo.] Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa očakáva, že strednodobý rozpočtový cieľ sa v roku 2016 splní. Za predpokladu nezmenenej politiky však hrozí v roku 2017 určitá odchýlka od strednodobého cieľa. Predpokladá sa, že štrukturálne saldo Cypru sa zhorší viac, než je dovolené na základe prechodného dlhového pravidla. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Cyprus nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v roku 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)Cyprus uskutočnil v rámci svojho programu makroekonomických úprav dôležité fiškálno-štrukturálne reformy. Niektoré sekundárne právne predpisy, pokiaľ ide o postupy pri príprave rozpočtu, požiadavky na rozpočtové úpravy v priebehu daného roka a úlohy úradníkov zodpovedných za kontrolu záväzkov, sa ešte neprijali. Vo verejnom sektore sú naďalej markantné prípady neefektívnosti. Najmä verejná správa sa vyznačuje jednými z najvyšších mzdových nákladov (ako percentuálny podiel HDP) v eurozóne, pričom ukazovatele efektívnosti stále zostávajú priemerné a možno ich pripísať nedostatočnej mobilite a chýbajúcim výkonnostným stimulom. Verejnoprospešné služby poskytované štátom (telekomunikácie, energetika) sa vyznačujú vysokými cenami a sú stále relatívne chránené pred konkurenciou. Cyprus sa v rámci programu makroekonomických úprav zaviazal prijať záväzný mechanizmus na obmedzenie zvyšovania miezd zamestnancov verejnej správy ako prostriedok na zaručenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Návrh zákona sa pripravil a predložil Snemovni reprezentantov, stále sa však čaká na jeho schválenie. V rámci programu makroekonomických úprav bola s cieľom zlepšiť efektívnosť verejného sektora predložená horizontálna reforma verejnej správy, plán reformy miestnych samospráv a nový zákon o správe a riadení štátnych subjektov, prijaté však ešte neboli.

               (8)Dlh súkromného sektora na Cypre stále zostáva nadmerný. Hoci reformované rámce pre zhabanie majetku v prípade neplatenia hypotéky a pre platobnú neschopnosť predstavujú dôležitý krok pri vyvažovaní práv dlžníkov a veriteľov, existuje priestor na zvýšenie ich efektívnosti a rozšírenie ich využitia. Viaceré nedostatky vo fungovaní týchto rámcov bránia tomu, aby súkromný dlh nadobudol udržateľnú klesajú tendenciu, ako aj rýchlejšiemu znižovaniu objemu nesplácaných úverov. To zároveň negatívne vplýva na schopnosť poskytovať podnikateľom druhé príležitosti. Pretrvávajú aj mnohé nedostatky vo fungovaní riešení reštrukturalizácie dlhu súkromného sektora. Prijatie všetkých potrebných právnych predpisov a súdnych pravidiel je navyše dôležité pre účinné vykonávanie právnych predpisov v oblasti platobnej neschopnosti. Na plné sfunkčnenie Služby správy konkurzov jej treba zabezpečiť primerané personálne zabezpečenie, informačno-technologickú infraštruktúru a dostatočný počet riadne vyškolených a akreditovaných konkurzných správcov. Okrem toho sú spoľahlivé a rýchle systémy na vydávanie a prevod listov vlastníctva rozhodujúce pre to, aby sa zabránilo hromadeniu nevybavených záležitostí a aby sa kupujúcim poskytli záruky, ktorými sa zabezpečí správne určenie vlastníckych práv a ktoré prispejú k obnoveniu dôvery na trhu s obytnými nehnuteľnosťami.

               (9)Cyprus zároveň čelí zásadným výzvam, pokiaľ ide o fungovanie súdneho systému. Neefektívne súdne konania a obmedzená kapacita vedú k značným prieťahom pri spracúvaní súdnych prípadov, ktoré bránia fungovaniu rámcov pre zhabanie majetku v prípade neplatenia hypotéky a pre platobnú neschopnosť a oslabujú celkové podnikateľské prostredie. Keďže reforma občianskeho súdneho poriadku sa neuskutočnila, spracovanie a výkon súdnych rozhodnutí, ako aj znižovanie počtu nevybavených prípadov, sú stále pomalé.

               (10)V rámci programu reštrukturalizácie a obnovy dôvery v cyperský finančný systém sa dosiahol značný pokrok. Cyprus však stále čelí výzve, ktorou je obnovenie normálneho poskytovania úverov do hospodárstva a zníženie objemu nesplácaných úverov, ktoré predstavujú približne 55 % z celkového objemu úverov domácnostiam a nefinančným korporáciám. Vysoká miera dlhu podnikov spôsobuje, že sú menej konkurencieschopné, a negatívne vplýva na ich schopnosť investovať a rásť. Úsilie bánk o reštrukturalizáciu dlhu životaschopných dlžníkov sa zatiaľ nepretavilo do hmatateľných výsledkov, zatiaľ čo financovanie nesplácaných expozícií zostáva relatívne mierne. Nedostatky v oblasti vymáhateľnosti zmlúv a splátkovej disciplíny negatívne vplývajú na schopnosť riešiť strategické zlyhania a zabraňovať vzniku nesplácaných úverov. Banky majú napriek vytvoreniu úverového registra len obmedzený prístup k informáciám o príjme a majetku dlžníkov.

               (11)Cyprus prešiel vo vyvedení hospodárstva z recesie dlhú cestu, ale investície zostávajú na nízkej úrovni a rastový potenciál hospodárstva je nevysoký. Cyprus prijal v rámci programu makroekonomických úprav akčný plán pre rast, ktorý bol zameraný na zlepšenie hospodárskej súťaže, posilnenie inovačných stimulov a podporu investícií vytvorením transparentnejšieho a efektívnejšieho prostredia pre podnikanie a zjednodušením postupov udeľovania licencií a povolení. Cieľom uskutočňovania plánu privatizácie a posilnenia národných regulačných orgánov je prilákať zahraničné investície zamerané na zvýšenie produktivity. Začínajúce a malé a stredné podniky majú v súčasnosti veľmi obmedzené možnosti prístupu k financovaniu, okrem iného v dôsledku prísnych úverových podmienok a neexistencie alternatívnych zdrojov financovania. Prístupu k financiám bráni aj nedostatok koordinácie pri riadení nástrojov EÚ, napr. európskych štrukturálnych a investičných fondov, Európskeho fondu pre strategické investície a programov EÚ na zvýšenie konkurencieschopnosti.

               (12)Pracovný trh začal v roku 2015 vykazovať znaky oživenia, ale nezamestnanosť je aj naďalej vysoká. Obavy vzbudzujú najmä nezamestnanosť mládeže a dlhodobá nezamestnanosť. Prijali sa určité opatrenia v oblasti aktívnych politík trhu práce a verejných služieb zamestnanosti. V týchto službách však stále chýba kapacita na uspokojenie dopytu, na poskytovanie kvalitnej pomoci pri hľadaní zamestnania a poradenstva a na poskytovanie pomoci neevidovaným nezamestnaným. Oneskorili sa plány na posilnenie administratívnej kapacity verejných služieb zamestnanosti vrátane špecializácie a zvýšenia počtu poradcov, ktorí priamo riešia potreby zákazníkov. Účinnosť aktívnych politík trhu práce je obmedzená nedostatkom účinného monitorovania kvality súčasných programov.

               (13)Účasť mladých ľudí na odbornom vzdelávaní a príprave je stále nízka a vyznačuje sa nedostatočne aktívnym zapojením zamestnávateľov do vzdelávania študentov. V súčasnosti sa však vykonávajú opatrenia v súlade so stratégiou odborného vzdelávania a prípravy.

               (14)Na Cypre neexistuje všeobecná zdravotná starostlivosť a jeho systém zdravotnej starostlivosti neposkytuje primeraný a účinný prístup k zdravotnej starostlivosti. Neuspokojené potreby sú kvôli nízkej úrovni verejného financovania zdravotnej starostlivosti a v dôsledku nákladov a hotovostných doplatkov výrazne vyššie než v iných krajinách EÚ. Existuje priestor na zlepšenie efektívnosti pri využívaní zdrojov. Medzi opatrenia, ktoré sa považovali za relevantné pre zlepšenie primeranosti a nákladovej účinnosti cyperského systému zdravotnej starostlivosti, ale ešte sa neprijali, patrí väčšia autonómia verejných nemocníc a vytvorenie národného systému zdravotnej starostlivosti.

               (15)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Posúdila aj program stability a národný program reforiem Cypru. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (16)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  13
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (17)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2016 a 2017 prijal opatrenia s cieľom:

               1.Po náprave nadmerného deficitu dodržiavať v rokoch 2016 a 2017 strednodobý rozpočtový cieľ. Do konca roku 2016 prijať záväzný mechanizmus obmedzujúci tempo rastu odmeňovania zamestnancov verejnej správy. Do konca roku 2016 prijať horizontálnu reformu verejnej správy a zákon o správe a riadení štátnych subjektov a uskutočniť reformu miestnych samospráv. Do konca roku 2016 prijať sekundárne právne predpisy na dokončenie nového rozpočtového rámca.

               2.Do júna 2017 odstrániť prekážky úplného vykonávania rámcov pre zhabanie majetku v prípade neplatenia hypotéky a pre platobnú neschopnosť a zabezpečiť primerané zdroje pre Službu správy konkurzov. Zabezpečiť spoľahlivé a rýchle systémy na vydávanie listov vlastníctva a prevod vlastníckych práv na nehnuteľnosti. Zvýšiť efektívnosť a kapacitu súdneho systému. Uskutočniť reformu občianskeho súdneho poriadku.

               3.Do konca roku 2016 prijať opatrenia na zaistenie znižovania objemu nesplácaných úverov a na presné oceňovanie kolaterálu na účely tvorby rezerv. Zvýšiť rozsah informácií dostupných veriteľom s cieľom plne sfunkčniť úverový register.

               4.Odstrániť zábrany brániace investíciám, najmä vykonaním akčného plánu pre rast, uskutočnením plánu privatizácie a posilnením národných regulačných orgánov. Prijať opatrenia na zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k financovaniu.

               5.Zvýšiť kapacitu verejných služieb zamestnanosti a ich poskytovanie dlhodobo nezamestnaným; zlepšiť pomoc neevidovaným nezamestnaným. Prijať právne predpisy na reformu nemocníc a pokročiť v plánovanom zabezpečení všeobecnej zdravotnej starostlivosti.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 333 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  Vykonávacie rozhodnutie Rady 2013/463/EÚ z 13. septembra 2013, ktorým sa schvaľuje program makroekonomických úprav pre Cyprus a zrušuje rozhodnutie 2013/236/EÚ (Ú. v. EÚ L 250, 20.9.2013, s. 40).

                     (6)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1).

                     (7)
                  COM(2015) 690 final.

                     (8)
                  COM(2015) 691 final.

                     (9)
                  COM(2015) 692 final.

                     (10)
                  SWD(2016) 120 final.

                     (11)
                  COM(2016) 95 final.

                     (12)
                  COM(2014) 494 final.

                     (13)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.