title: Odporúčanie Komisie z  8. septembra 2011 o podpore služby eCall v sieťach elektronickej komunikácie na prenos tiesňových volaní pomocou linky 112 na celom území EÚ (systém eCall) Text s významom pre EHP

text:
               22.11.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 303/46

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 8. septembra 2011
   o podpore služby eCall v sieťach elektronickej komunikácie na prenos tiesňových volaní pomocou linky 112 na celom území EÚ (systém eCall)
   (Text s významom pre EHP)
   (2011/750/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V rozhodnutí Rady 91/396/EHS z 29. júla 1991 o zavedení jednotného európskeho čísla tiesňového volania (1) sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť zavedenie čísla 112 do verejných telefónnych sietí ako jednotného európskeho čísla tiesňového volania.

               (2)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby) (2) sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť primerané reakcie na všetky volania na linku 112 a bezplatné využívanie linky 112 pre všetkých konečných používateľov.

               (3)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/40/EÚ zo 7. júla 2010 o rámci na zavedenie inteligentných dopravných systémov v oblasti cestnej dopravy a na rozhrania s inými druhmi dopravy (3) bolo zahrnuté zosúladené poskytovanie interoperabilného systému eCall na celom území EÚ ako prioritné opatrenie. Zavedenie takejto harmonizovanej služby vo všetkých vozidlách v Európskej únii môže výrazne prispieť k zníženiu počtu úmrtí a závažnosti zranení pri dopravných nehodách na cestách.

               (4)

               Je dôležité, aby všetky členské štáty vyvinuli spoločné technické riešenia a postupy poskytovania záchranných služieb. Vývoj spoločných technických riešení by sa mal realizovať v rámci európskych organizácií pre normalizáciu s cieľom uľahčiť zavedenie služby eCall, zabezpečiť jej interoperabilitu a kontinuitu na celom území EÚ a znížiť náklady Európskej únie na implementáciu.

               (5)

               Harmonizovaným riešením na celom území Európy by sa zabezpečila interoperabilita pre prenos hlasového/audio volania a minimálneho súboru údajov vygenerovaného palubným systémom eCall strediskám tiesňového volania vrátane presného miesta a času nehody. Takisto by sa ním zabezpečila aj kontinuita služby eCall vo všetkých krajinách EÚ. Z dôvodu veľkého objemu cezhraničnej dopravy v Európe narastá potreba spoločného protokolu prenosu údajov na postupovanie informácií strediskám tiesňového volania a záchranným službám s cieľom zabrániť riziku vzniku nejasností alebo nesprávneho výkladu sprostredkovaných údajov.

               (6)

               Účinné zavedenie harmonizovanej interoperabilnej služby eCall na celom území EÚ si vyžaduje, aby sa hlasové/audio volanie spolu s minimálnym súborom údajov o nehode vygenerovaným palubným systémom prenášalo automaticky akémukoľvek vhodnému stredisku tiesňového volania, ktoré môže prijať a použiť údaje o mieste nehody.

               (7)

               Úpravy týkajúce sa sprostredkúvania informácií strediskám tiesňového volania prostredníctvom operátorov mobilných sietí by sa mali vykonávať transparentným a nediskriminačným spôsobom, prípadne aj vrátane zohľadnenia nákladov.

               (8)

               Harmonizovaným riešením na celom území Európy by sa takisto mohla zabezpečiť interoperabilita pokročilých aplikácií eCall, ako je napríklad poskytovanie dodatočných informácií o ukazovateľoch nárazových snímačov, druhu prepravovaného nebezpečného tovaru či počte osôb vo vozidle.

               (9)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (4) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (5) sa vo všeobecnosti vyžaduje úplné dodržiavanie súkromia a práv na ochranu údajov jednotlivcov a vykonanie primeraných technických a organizačných bezpečnostných opatrení na tento účel. Záchranným službám sa v nej však povoľuje použitie údajov o mieste bez súhlasu dotknutého používateľa. Členské štáty by konkrétne mali zabezpečiť zriadenie transparentných postupov regulujúcich spôsob, akým poskytovatelia verejných telekomunikačných sietí a/alebo služieb môžu aj bez súhlasu používateľa spracúvať údaje o mieste na základe liniek organizácií, ktoré prijímajú tiesňové volania a ktoré členský štát na tento účel uznal.

               (10)

               Služba eCall je koncipovaná podľa odporúčaní v článku 29 pracovnej skupiny pre ochranu údajov, ktoré sú obsiahnuté v pracovnom dokumente o ochrane údajov a o dôsledkoch iniciatívy eCall na ochranu súkromia prijatom 26. septembra 2006, podľa ktorých by vozidlá vybavené zariadeniami eCall nemali byť vystopovateľné počas bežnej prevádzky a minimálny súbor údajov, ktorý zariadenie eCall vysiela, by mal obsahovať minimum informácií potrebných na správne spracovanie tiesňových volaní.

               (11)

               Na základe tohto odporúčania budú členské štáty môcť zorganizovať reakciu na volania eCall spôsobom, ktorý bude najviac vyhovovať ich infraštruktúre tiesňových volaní.

               (12)

               Opatrenia akčného programu Európskej únie v oblasti civilnej ochrany by mali byť zamerané na začlenenie cieľov civilnej ochrany do rámca iných politík a opatrení Únie a zároveň zabezpečovať konzistentnosť programu s inými opatreniami Únie. Na základe toho má Komisia právo vykonávať opatrenia na zvýšenie pripravenosti organizácií zapojených do civilnej ochrany v členských štátoch a na tento účel zlepšovať ich schopnosť reagovať na tiesňové volania, ako aj techniky a metódy reakcie a okamžitej následnej starostlivosti. Môže to zahŕňať spracúvanie a využívanie informácií systému eCall v strediskách tiesňového volania a záchranných službách.

               (13)

               Na to, aby sa služby eCall úspešne zriadili v celej Únii, je potrebné vyriešiť všetky otázky týkajúce sa tejto problematiky a skoordinovať časové harmonogramy zavádzania nových systémov. Európska platforma pre implementáciu systému eCall, ktorú zriadila Komisia v februári 2009 ako partnerstvo medzi verejným a súkromným sektorom, umožnila všetkým zainteresovaným stranám diskutovať o zásadách harmonizovaného a včasného zavedenia a dohodnúť sa na nich.

               (14)

               Ak sa ciele tohto odporúčania majú dosiahnuť, musí sa rozvinúť trvalý dialóg medzi operátormi mobilných sietí, poskytovateľmi služieb a verejnými orgánmi vrátane záchranných služieb.

               (15)

               Členským štátom sa vzhľadom na neustály rozvoj nových koncepcií a technológií odporúča, aby podporovali a propagovali rozvoj služieb záchranných služieb, napríklad pre turistov a cestujúcich alebo prepravcov nebezpečného tovaru cestnou dopravou, a aby podporovali rozvoj a zavádzanie spoločných špecifikácií rozhrania na zaistenie celoeurópskej interoperability takýchto služieb,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali pri manuálnom alebo automatickom vykonaní tiesňového volania z palubného telematického terminálu do stredísk tiesňového volania prostredníctvom jednotného európskeho čísla tiesňového volania 112 uplatňovať nasledujúce harmonizované podmienky a zásady.

               2.

               Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

                           a)

                           „záchranná služba“ je služba, ktorú členský štát ako takú uznal a ktorá poskytuje okamžitú a rýchlu pomoc v situáciách, keď existuje priame ohrozenie života a zdravia, zdravia alebo bezpečnosti jednotlivca či verejnosti, súkromného alebo verejného majetku alebo životného prostredia, pričom jej činnosť nemusí byť nevyhnutne obmedzená na takéto situácie;

                           b)

                           „stredisko tiesňového volania“ (public safety answering point – PSAP) je fyzické miesto, ktoré ako prvé prijíma tiesňové volania a za ktoré zodpovedá orgán verejnej správy alebo štátom uznaná súkromná organizácia, pričom „najvhodnejšie PSAP“ je to PSAP, ktoré orgány dopredu určili ako zodpovedné za volania z určitej oblasti alebo tiesňové volania určitého typu (napr. volania eCall);

                           c)

                           „volanie eCall“ je tiesňové volanie vykonané palubným systémom vozidla na linku 112 buď automaticky prostredníctvom aktivácie palubných senzorov alebo manuálne, ktoré prostredníctvom mobilnej bezdrôtovej komunikačnej siete prenáša normalizovaný minimálny súbor údajov a vytvára audiokanál medzi osobami vo vozidle a najvhodnejším strediskom tiesňového volania;

                           d)

                           „hodnota kategórie záchrannej služby“ je 8-bitová hodnota používaná pri tiesňových volaniach z mobilných zariadení na označenie konkrétneho druhu tiesňového volania (1 – polícia, 2 – rýchla zdravotná služba, 3 – hasičská služba, 4 – pobrežná hliadka, 5 – horská záchranná služba, 6 – manuálne volanie eCall, 7 – automatické volanie eCall, 8 – nepriradené), ako sa uvádza v tabuľke 10.5.135d ETSI TS 124.008;

                           e)

                           „rozlišovací prvok systému eCall“ alebo „príznak eCall“ je „hodnota kategórie záchrannej služby“ priradená volaniam eCall podľa ETSI TS 124.008 (t. j. „6 – manuálne volanie eCall“, „7 – automatické volanie eCall“), ktorá umožňuje rozlišovať medzi volaniami na linku 112 z mobilných zariadení a volaniami eCall na linku 112 z palubných zariadení a takisto medzi manuálnymi a automatickými volaniami eCall;

                           f)

                           „minimálny súbor údajov“ sú informácie, ktoré sa podľa normy EN 15722 musia zaslať PSAP a

                           g)

                           „operátor mobilnej telekomunikačnej siete“ alebo „operátor mobilnej siete“ je prevádzkovateľ poskytujúci služby verejnej mobilnej bezdrôtovej komunikačnej siete.

               3.

               Členské štáty by mali zostaviť podrobné pravidlá spracúvania volaní eCall pre operátorov verejných mobilných sietí pôsobiacich na ich území. Pravidlá by mali byť v úplnom súlade s ustanoveniami o ochrane údajov ukotvenými v smerniciach 95/46/ES a 2002/58/ES. Ďalej by mali určiť najvhodnejšie stredisko tiesňového volania, do ktorého by sa volania eCall mali smerovať.

               4.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby operátori mobilných sietí zaviedli mechanizmy na spracúvanie rozlišovacieho prvku systému eCall. Mali by tak urobiť do 31. decembra 2014.

               5.

               Operátori mobilných sietí by mali spracúvať volania eCall rovnako ako všetky ostatné volania na jednotné európske číslo tiesňového volania 112.

               6.

               Členské štáty by mali svojim vnútroštátnym orgánom uložiť povinnosť do konca marca 2012 podať Komisii správu o opatreniach prijatých vzhľadom na toto odporúčanie a o stupni zavedenia zariadení na spracovanie rozlišovacieho prvku systému eCall, ktorý operátori mobilných sietí vo svojich sieťach dosiahli, aby Komisia mohla vykonať preskúmanie, pri ktorom zohľadní vzniknuté požiadavky na strediská tiesňového volania.

      V Bruseli 8. septembra 2011

            Za Komisiu

         Neelie KROES

            podpredsedníčka

      (1)  Ú. v. ES L 217, 6.8.1991, s. 31.

      (2)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (3)  Ú. v. EÚ L 207, 6.8.2010, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (5)  Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37.


title: 2014/208/EÚ: Odporúčanie Komisie z  9. apríla 2014 týkajúce sa kvality výkazníctva o správe a riadení spoločností ( „dodržiavaj alebo vysvetli“ )  Text s významom pre EHP

text:
               12.4.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 109/43

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 9. apríla 2014
   týkajúce sa kvality výkazníctva o správe a riadení spoločností („dodržiavaj alebo vysvetli“)
   (Text s významom pre EHP)
   (2014/208/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Účinný rámec správy a riadenia spoločností má rozhodujúci význam pre spoločnosť, keďže dobre riadené spoločnosti majú väčšiu šancu byť konkurencieschopné a z dlhodobého hľadiska udržateľnejšie. Dobrá správa a riadenie spoločností je prvou a najdôležitejšou povinnosťou dotknutej spoločnosti a s cieľom zaistiť rešpektovanie určitých noriem sa zaviedli pravidlá na európskej a vnútroštátnej úrovni. Patria sem právne predpisy a právne nezáväzné nástroje, konkrétne vnútroštátne kódexy správy a riadenia spoločností.

               (2)

               Cieľom kódexov správy a riadenia spoločností je stanoviť zásady dobrej správy a riadenia v kótovaných spoločnostiach v Európe založené na transparentnosti, zodpovednosti a dlhodobej perspektíve. Sú zdrojom noriem a osvedčených postupov pre spoločnosti a umožňujú im podávať lepšie výsledky, a tak prispievať k posilňovaniu rastu, stability a dlhodobých investícií.

               (3)

               Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov (1) sa od spoločností požaduje, aby v svojich správach o riadení uvádzali vyhlásenie o správe a riadení, ak sú ich prevoditeľné cenné papiere prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu ktoréhokoľvek členského štátu v zmysle článku 4 ods. 1 pododseku 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (2).

               (4)

               Vo vyhlásení o správe a riadení by mali byť poskytnuté základné informácie o mechanizmoch správy a riadenia spoločnosti, ako napríklad informácie o príslušnom kódexe (kódexoch) správy a riadenia, ktoré daná spoločnosť uplatňuje, o systémoch vnútornej kontroly a riadenia rizík, o zasadnutí akcionárov a právomociach s ním spojených, o právach akcionárov, správnych, riadiacich a dozorných orgánoch a ich výboroch.

               (5)

               Kvalitné informácie o mechanizmoch správy a riadenia spoločností sú prínosné pre investorov a uľahčujú ich investičné rozhodnutia. Investori tak zároveň majú väčšiu dôveru v spoločnosti, do ktorých investujú. Zvýšená transparentnosť na trhu môže v širšom meradle zlepšiť reputáciu spoločnosti, ako aj jej legitimitu z pohľadu zainteresovaných subjektov a spoločnosti ako takej.

               (6)

               Zásada „dodržiavaj alebo vysvetli“ stanovená v článku 20 smernice 2013/34/EÚ je kľúčovým prvkom európskej správy a riadenia spoločností. Podľa tejto zásady sa od spoločností, ktoré sa odchýlia od príslušného kódexu správy a riadenia spoločnosti, požaduje, aby vo svojom vyhlásení o správe a riadení vysvetlili, od ktorých častí kódexu sa odchýlili a z akých dôvodov.

               (7)

               Hoci úplný súlad s kódexom môže vysielať pozitívne posolstvo smerom k trhu, nemusí byť vždy najlepším prístupom pre spoločnosť z hľadiska správy a riadenia spoločnosti. Odchýlenie sa od ustanovenia v kódexe by mohlo v niektorých prípadoch umožniť spoločnosti, aby sa riadila efektívnejšie. Prístup „dodržiavaj alebo vysvetli“ poskytuje spoločnostiam pružnosť, pretože im umožňuje prispôsobiť svoju správu a riadenie vlastnej veľkosti, akcionárskej štruktúre a osobitostiam príslušného odvetvia. Súčasne podporuje kultúru zodpovednosti nabádajúc spoločnosti na to, aby prijímali opatrenia správy a riadenia s väčším uvážením.

               (8)

               Zásada „dodržiavaj alebo vysvetli“ ako primeraný nástroj pri správe a riadení spoločností má širokú podporu spoločností, investorov a regulačných orgánov. Napriek tomu, ako sa uvádza v zelenej knihe z roku 2011 týkajúcej sa rámca správy a riadenia spoločností EÚ (3), zdá sa, že sa vyskytujú nedostatky, pokiaľ ide o spôsob, akým sa príslušná zásada uplatňuje v praxi, predovšetkým v súvislosti s kvalitou vysvetlení poskytovaných zo strany spoločností v situácii odchýlenia sa od kódexov správy a riadenia spoločností. V tomto ohľade sa veľká väčšina respondentov reagujúcich na príslušnú zelenú knihu vyslovila za to, aby sa od spoločností žiadali kvalitnejšie vysvetlenia v prípade odchýlenia sa od príslušných kódexov.

               (9)

               Podľa novších informácií zhromaždených Komisiou sa v tejto oblasti dosahuje postupný pokrok. Viaceré členské štáty napríklad začali diskusie alebo vydali usmernenia, pokiaľ ide o kvalitu takýchto vysvetlení. Stále tu však existuje priestor na ďalšie zlepšenie.

               (10)

               Európsky parlament označil vo svojom uznesení z 29. marca 2012 (4) prístup „dodržiavaj alebo vysvetli“ za užitočný nástroj správy a riadenia spoločností. Predovšetkým vyjadril podporu povinnosti spoločností dodržiavať príslušné kódexy a zasadil sa za požadovanie zmysluplných vysvetlení v prípade odchýlenia sa od kódexu, ktoré by mali zahŕňať opis prijatého alternatívneho opatrenia.

               (11)

               V akčnom pláne z roku 2012 týkajúcom sa európskeho práva obchodných spoločností a správy a riadenia spoločností (5) bola zdôraznená dôležitosť kvalitných vysvetlení, predovšetkým pre investorov, a bola v ňom ohlásená iniciatíva Komisie zlepšiť kvalitu správ týkajúcich sa správy a riadenia spoločností a predovšetkým kvalitu vysvetlení.

               (12)

               Účelom tohto odporúčania je poskytnúť usmernenie spoločnostiam a pomôcť im v zlepšovaní kvality podávania správ o ich správe a riadení. Vzhľadom na rôznorodosť právnych zvyklostí a prístupov poskytujú tieto odporúčania všeobecný rámec, ktorý sa môže ďalej rozvíjať a prispôsobovať osobitným vnútroštátnym súvislostiam.

               (13)

               Toto odporúčanie sa vzťahuje na spoločnosti, od ktorých sa požaduje, aby predložili vyhlásenie o správe a riadení spoločnosti v súlade s článkom 20 smernice 2013/34/EÚ, a ktoré musia poskytnúť vysvetlenia v prípade odchýlenia sa od odporúčaní kódexu (kódexov) správy a riadenia spoločnosti.

               (14)

               Hoci je toto odporúčanie určené v prvom rade kótovaným spoločnostiam v zmysle článku 20 smernice 2013/34/EÚ, ostatné subjekty, ktoré pripravujú vyhlásenie o správe a riadení spoločnosti, by mohli tiež využívať výhody plynúce zo skvalitnenia informácií, ktoré plánujú zverejniť.

               (15)

               Okrem informácií, ktorých poskytnutie sa vo vyhlásení o správe a riadení spoločnosti požaduje, sa v niektorých členských štátoch od spoločností takisto požaduje, aby podali správu o tom, ako uplatňujú základné zásady alebo odporúčania kódexu. V záujme ďalšieho zlepšovania transparentnosti sú všetky európske kótované spoločnosti podporované v tom, aby podávali správy o spôsobe dodržiavania príslušných kódexov, pokiaľ ide o aspekty, ktoré môžu byť najdôležitejšie pre akcionárov. Okrem toho, v záujme uľahčenia prístupu k informáciám by mali spoločnosti zvážiť sprístupnenie týchto informácií aj na internete.

               (16)

               Neexistuje žiadny štandardný formát podávania správ o správe a riadení spoločností uplatňujúci sa jednotne v celej Únii. Predkladanie informácií formou všeobecného vyhlásenia alebo na základe samostatných ustanovení je prijateľné, pokiaľ spĺňa informatívny účel a je užitočné pre akcionárov, investorov a ostatné zainteresované subjekty. Spoločnosti by sa mali vyhýbať podávaniu nadmieru všeobecných vyhlásení, ktoré sa netýkajú aspektov dôležitých pre akcionárov, ako aj vyhlásení pozostávajúcich z výberu z možností, ktoré majú len nízku informatívnu hodnotu. Rovnako by sa mali vyhýbať poskytovaniu zdĺhavých informácií, ktoré by mohli zabrániť celkovej zrozumiteľnosti vyhlásenia.

               (17)

               Poskytnutie primeraných informácií, pokiaľ ide o odchýlenie sa od príslušných kódexov a dôvody takýchto odchýlení, je veľmi dôležité s cieľom zabezpečiť, aby mohli zainteresované subjekty prijať informované rozhodnutia o spoločnostiach. Poskytovaním týchto informácií sa znižuje informačná asymetria medzi riaditeľmi spoločností a ich akcionármi, a tým aj náklady akcionárov súvisiace s monitoringom spoločností. Spoločnosti by mali jasne uvádzať, od ktorých odporúčaní kódexu sa odchýlili a v každom prípade poskytnúť vysvetlenie, pokiaľ ide o: spôsob, akým sa spoločnosť od predmetného odporúčania odchýlila, dôvody odchýlenia, spôsob, akým sa dospelo k rozhodnutiu odchýliť sa od odporúčania, časový rámec odchýlenia a opatrenia, ktoré boli prijaté s cieľom zabezpečiť, aby činnosť spoločnosti bola naďalej v súlade s cieľmi odporúčania a kódexu ako takého.

               (18)

               Pri poskytovaní takýchto informácií by sa mali spoločnosti vyhnúť používaniu štandardizovaného jazyka a mali by sa zamerať na osobitné súvislosti týkajúce sa spoločnosti, ktoré vysvetľujú odchýlenie sa od odporúčania. Vysvetlenia by mali byť štruktúrované a predkladané takým spôsobom, aby boli ľahko pochopiteľné a použiteľné. To uľahčí akcionárom viesť konštruktívny dialóg so spoločnosťou.

               (19)

               Účinný prístup „dodržiavaj alebo vysvetli“ si vyžaduje efektívne monitorovanie s cieľom motivovať podniky, aby dodržiavali kódex správy a riadenia spoločnosti alebo aby vysvetlili, prečo ho nedodržiavajú. V zelenej knihe z roku 2011 bolo uvedené, že sa zdá, že vyhlásenia o správe a riadení spoločností uverejňované spoločnosťami nie sú monitorované tak, ako by mali byť, a len málo členských štátov má verejné alebo špecializované orgány, ktoré by overili úplnosť poskytovaných informácií a najmä vysvetlení.

               (20)

               Do monitorovania informácií poskytovaných spoločnosťami sú zapojení rozliční aktéri, ako napríklad správne rady, audítori a akcionári. Dôležitú úlohu pri podpore kvalitných informácií zohrávajú správne rady a akcionári. Aktívnejší monitoring predovšetkým zo strany akcionárov ako vlastníkov spoločností by mohol viesť k lepším postupom týkajúcim sa správy a riadenia spoločností.

               (21)

               Členské štáty a orgány zodpovedné za kódexy správy a riadenia spoločností sú tiež vyzvané zvážiť, akým spôsobom by bolo možné vzhľadom na existujúce úpravy týkajúce sa monitoringu v ich krajinách docieliť to, aby sa celkovej kvalite vysvetlení odchýlení sa od kódexov predkladaných zo strany spoločností venovala väčšia pozornosť. Takisto by sa mohli zvážiť dodatočné spôsoby podnecovania spoločností a ostatných zainteresovaných strán k tomu, aby naďalej zlepšovali kvalitu vysvetlení a výkazníctva o správe a riadení spoločností vo všeobecnosti.

               (22)

               S cieľom zabezpečiť efektívnosť postupu v nadväznosti na toto odporúčanie by mali členské štáty naň upozorniť orgány zodpovedné za vnútroštátne kódexy správy a riadenia spoločností, kótované spoločnosti a ostatné zainteresované strany. Členské štáty by mali takisto informovať Komisiu o opatreniach prijatých v súlade s týmto odporúčaním,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      ODDIEL I

      Všeobecné ustanovenia

               1.

               Účelom tohto odporúčania je poskytnúť usmernenia členským štátom, orgánom zodpovedným za vnútroštátne kódexy správy a riadenia spoločností, spoločnostiam a ostatným zainteresovaným stranám. Cieľom usmernenia je zlepšiť celkovú kvalitu vyhlásení o správe a riadení spoločností uverejňovaných spoločnosťami v súlade s článkom 20 smernice 2013/34/EÚ a konkrétne kvalitu vysvetlení poskytovaných spoločnosťami v prípade odchýlenia sa od odporúčaní príslušného kódexu správy a riadenia spoločnosti.

               2.

               Odporúča sa, aby sa prípadne v kódexoch správy a riadenia spoločností jasne odlišovalo medzi tými časťami kódexu, od ktorých sa nemožno odchýliť, časťami, ktoré sa uplatňujú na základe pravidla „dodržiavaj alebo vysvetli“, a časťami, ktoré sa uplatňujú na čisto dobrovoľnom základe.

      ODDIEL II

      Kvalita vyhlásení o správe a riadení spoločností

               3.

               V článku 20 ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa vyžaduje, aby kótované spoločnosti vo svojich vyhláseniach o správe a riadení spoločnosti poskytovali informácie o osobitných aspektoch ich úprav týkajúcich sa správy a riadenia spoločnosti.

               4.

               S cieľom naďalej zlepšovať transparentnosť voči akcionárom, investorom a ostatným zainteresovaným subjektom a popri informáciách o aspektoch uvedených v odseku 3 by spoločnosti mali opísať, ako uplatňujú príslušné odporúčania kódexu správy a riadenia spoločností, pokiaľ ide o aspekty, ktoré sú pre akcionárov najdôležitejšie.

               5.

               Informácie uvedené v odsekoch 3 a 4 by mali byť dostatočne jasné, presné a zrozumiteľné s cieľom umožniť akcionárom, investorom a ostatným zainteresovaným subjektom správne porozumieť spôsobu, ktorým sú spoločnosti riadené. Okrem toho by sa mali vzťahovať na osobitné charakteristické vlastnosti spoločnosti a situáciu, napr. veľkosť, štruktúru spoločnosti, vlastníctvo resp. na všetky ostatné relevantné prvky.

               6.

               S cieľom poskytnúť jednoduchší prístup pre akcionárov, investorov a ostatné zainteresované subjekty by spoločnosti mali rutinne sprístupňovať informácie uvedené v odsekoch 3 a 4 na svojich webových stránkach a uvádzať aj odkaz na webovú stránku vo svojej správe o riadení, a to aj vtedy, keď už poskytujú informácie inými spôsobmi uvedenými v smernici 2013/34/EÚ.

      ODDIEL III

      Kvalita vysvetlení v prípade odchýlenia sa od kódexu

               7.

               V článku 20 ods. 1 smernice 2013/34/EÚ sa od kótovaných spoločností požaduje, aby poskytli vysvetlenie v prípade odchýlenia sa od odporúčaní kódexu, ktorý sa na ne vzťahuje a ktorý sa dobrovoľne rozhodli uplatňovať.

               8.

               Na účely odseku 7 by mali spoločnosti jasne uviesť, od ktorých odporúčaní sa odchýlili a v každom konkrétnom prípade odchýlenia sa od nejakého odporúčania by mali:

                           a)

                           vysvetliť, akým spôsobom sa spoločnosť odchýlila od odporúčania;

                           b)

                           vysvetliť dôvody odchýlenia sa;

                           c)

                           vysvetliť, ako sa v rámci spoločnosti dospelo k rozhodnutiu odchýliť sa od odporúčania;

                           d)

                           keď je odchýlenie časovo obmedzené, vysvetliť, kedy spoločnosť plánuje začať dodržiavať konkrétne odporúčanie;

                           e)

                           ak je to vhodné, opísať opatrenia prijaté namiesto dodržania odporúčania a vysvetliť, ako sa prostredníctvom daného opatrenia darí dosahovať základný cieľ konkrétneho odporúčania alebo kódexu ako takého, alebo vysvetliť, ako prispieva k dobrej správe a riadeniu spoločnosti.

               9.

               Informácie uvedené v odseku 8 by mali byť dostatočne jasné, presné a zrozumiteľné s cieľom umožniť akcionárom, investorom a ostatným zainteresovaným subjektom posúdiť dôsledky plynúce z odchýlenia sa od konkrétneho odporúčania.
               Mali by takisto odkazovať na osobitné charakteristické vlastnosti a situáciu spoločnosti, ako je veľkosť, štruktúra spoločnosti alebo vlastníctvo, prípadne na iné relevantné prvky.

               10.

               Vysvetlenia odchýlení by mali byť vo vyhlásení o správe a riadení spoločnosti predložené takým spôsobom, aby ich akcionári, investori a ostatné zainteresované subjekty mohli jednoducho nájsť. Prakticky by sa to dalo realizovať tak, že by sa postupovalo v tom istom poradí odporúčaní, v akom sú uvedené v príslušnom kódexe, alebo zoskupením všetkých vysvetlení odchýlenia sa v tom istom oddiele vyhlásenia o správe a riadení spoločnosti, pričom použitý postup by mal byť jasne vysvetlený.

      ODDIEL IV

      Záverečné ustanovenia

               11.

               S cieľom motivovať spoločnosti, aby dodržiavali príslušný kódex správy a riadenia spoločnosti alebo aby lepšie vysvetlili odchýlenia sa od neho, na vnútroštátnej úrovni musí prebiehať účinný monitoring v rámci existujúcich úprav v súvislosti s ním.

               12.

               Členské štáty by na toto odporúčanie mali upriamiť pozornosť orgánov zodpovedných za kódexy správy a riadenia spoločností na vnútroštátnej úrovni, kótovaných spoločností a ostatných zainteresovaných strán. Aby mohla Komisia monitorovať a posúdiť situáciu, vyzýva členské štáty, aby ju informovali o opatreniach prijatých v súlade s týmto odporúčaním do 13. apríla 2015.

               13.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom, orgánom zodpovedným za vnútroštátne kódexy správy a riadenia spoločností, spoločnostiam a ostatným zainteresovaným stranám.

      V Bruseli 9. apríla 2014

            Za Komisiu

         Michel BARNIER

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19.

      (2)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.

      (3)  KOM(2011) 164, 5.4.2011.

      (4)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. marca 2012 o rámci správy a riadenia spoločností EÚ, 2011/2181(INI).

      (5)  COM(2012) 740, 12.12.2012.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem v Grécku na rok 2012

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/38

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem v Grécku na rok 2012
   2012/C 219/11
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o novej stratégii pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada prijala 13. júla 2010 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Rada prijala 12. júla 2011 odporúčanie (3) týkajúce sa národného programu reforiem v Grécku na rok 2011.

               (4)

               Komisia prijala 23. novembra 2011 druhý ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politík ex ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (5)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (6)

               Európska rada schválila 2. marca 2012 priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj priority pre opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (7)

               Európska rada takisto vyzvala 2. marca 2012 členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (8)

               Grécko predložilo 12. apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012 a neúplné informácie o svojich rozpočtových plánoch, a to vzhľadom na prebiehajúcu aktualizáciu strednodobej fiškálnej stratégie, ktorej dokončenie sa očakáva v blízkej budúcnosti. Grécke orgány sa vyzývajú, aby predložili úplný súbor štandardných tabuliek požadovaných v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu, keď sa dokončí aktualizácia strednodobej fiškálnej stratégie.

               (9)

               Euroskupina sa dohodla 21. februára 2012 na druhom programe ekonomických úprav pre Grécko. Uskutočňovanie hospodárskych politík načrtnutých v memorande o porozumení o osobitných podmienkach týkajúcich sa hospodárskej politiky prispeje k zníženiu verejného dlhu Grécka do roku 2020 na 117 % HDP. Euroskupina sa tiež dohodla, že okrem súm viazaných v rámci prvého programu financovania verejný sektor prispeje do roku 2014 na program finančnými prostriedkami vo výške 130 mld. EUR.

               (10)

               Uvoľnenie tranží je podmienené dodržaním kvantitatívnych kritérií a pozitívnym hodnotením pokroku dosiahnutého v súvislosti s kritériami pre politiky stanovenými v rozhodnutí Rady 2011/734/EÚ z 12. júla 2011, ktorým sa Grécko vyzýva na posilnenie a prehĺbenie fiškálneho dohľadu a ktorým sa upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu (4) (zmenenom a doplnenom 8. novembra 2011 (5) a 13. marca 2012 (6)) a v memorande o porozumení o osobitných podmienkach týkajúcich sa hospodárskej politiky, ktoré bolo podpísané 14. marca 2012.

               (11)

               Európsky nástroj finančnej stability (ENFS) vyplatil Grécku 19. marca 2012 prvú splátku (5,9 mld. EUR) z prvej tranže (14,5 mld. EUR) nového programu financovania. Grécku bola takisto poskytnutá suma 1,6 mld. EUR z Medzinárodného menového fondu (MMF). Do mája 2012 Grécko dostalo v rámci prvého a druhého programu oficiálneho financovania 147,5 mld. EUR.

               (12)

               V rokoch 2010 a 2011 Grécko zaznamenalo čiastočný pokrok v dosahovaní ambicióznych cieľov programu úprav. Jeho vykonávanie brzdilo niekoľko faktorov: politická nestabilita, sociálne nepokoje a problémy s administratívnymi kapacitami a na fundamentálnejšej úrovni recesia, ktorá bola oveľa hlbšia, než sa pôvodne predpokladalo. Dôležité fiškálne ciele sa nepodarilo dosiahnuť, čo malo za následok prijatie ďalších konsolidačných opatrení v priebehu rokov 2010 a 2011. Grécko však dosiahlo významné zníženie deficitu verejných financií: z 15,8 % HDP v roku 2009 na 9,1 % v roku 2011.

               (13)

               Komisia prijala 18. apríla 2012 oznámenie s názvom Za dosiahnutie rastu pre Grécko, v ktorom zdôraznila pozitívny vplyv úplného a účinného vykonávania programu ekonomických úprav ako základu pre rast, investície a sociálnu obnovu. V tomto oznámení sa pripomína, že Grécko môže čerpať silu a konkrétnu podporu zo svojho členstva v Únii a eurozóne. Ďalej sa zdôrazňuje, že reformy stanovené v druhom programe ekonomických úprav sú určené na obnovenie potenciálu gréckeho hospodárstva, pokiaľ ide o rast a tvorbu pracovných miest, a na vytvorenie spravodlivejšej spoločnosti. Opisuje sa v ňom rozsiahla finančná pomoc, ktorá sa poskytla Grécku, a vyzdvihuje pripravenosť partnerov Grécka, najmä Komisie, identifikovať spôsoby, ako prostredníctvom rýchlych opatrení a pomoci EÚ maximalizovať dosah prvých výsledkov.

               (14)

               Hospodárska kríza a následná fiškálna konsolidácia ovplyvňujú schopnosť Grécka dosahovať ciele stratégie Európa 2020, a to najmä sociálne orientované ciele. Štrukturálne reformy, najmä reformy týkajúce sa trhu práce, liberalizácia niektorých sektorov a viaceré opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia však pomôžu podporiť hospodársku súťaž, zvýšiť produktivitu a zamestnanosť a znížiť výrobné náklady, a tým v strednodobom horizonte prispejú k zvyšovaniu zamestnanosti a obmedzeniu chudoby a sociálneho vylúčenia. Grécko sa aj napriek hospodárskej kríze naďalej usiluje o dosahovanie environmentálnych cieľov stratégie Európa 2020.

               (15)

               V súčasnosti prebieha strategické preprogramovanie štrukturálnych fondov so zameraním na podporu zamestnanosti mladých ľudí a konkurencieschopnosti [najmä malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“)]. Nové opatrenia sú zamerané na posilnenie činností v oblasti tzv. pasu zamestnanosti, činností v oblasti odbornej prípravy a odbornej kvalifikácie a na uľahčenie prístupu MSP k financovaniu.

               (16)

               Grécko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a plnenie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zvyšovania zamestnanosti, zlepšovania konkurencieschopnosti, zlepšovania udržateľnosti verejných financií a zároveň posilňovania finančnej stability,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Grécko:
   vykonalo opatrenia stanovené v rozhodnutí 2011/734/EÚ zmenenom a doplnenom 8. novembra 2011 a 13. marca 2012 a v memorande o porozumení o osobitných podmienkach týkajúcich sa hospodárskej politiky, ktoré bolo podpísané 14. marca 2012.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 213, 20.7.2011, s. 12.

      (4)  Ú. v. EÚ L 296, 15.11.2011, s. 38.

      (5)  Ú. v. EÚ L 320, 3.12.2011, s. 28.

      (6)  Ú. v. EÚ L 113, 25.4.2012, s. 8.


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na roky 2012 – 2017

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/33

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na roky 2012 – 2017
   2013/C 217/09
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov členských štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada prijala 10. júla 2012 odporúčanie (3) týkajúce sa národného programu reforiem Nemecka na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Nemecka na roky 2012 – 2016.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra 2013 pre koordináciu hospodárskych politík. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) prijala druhú správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Nemecko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Nemecko 12. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a 17. apríla 2013 svoj program stability, ktorý sa týka obdobia rokov 2012 – 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že verejné financie v Nemecku sú celkovo zdravé a strednodobý rozpočtový cieľ sa dosiahol. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Makroekonomické prognózy v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2013, pokiaľ ide o tempo a štruktúru hospodárskeho rastu v rokoch 2013 a 2014, ako aj s odhadom Komisie týkajúcim sa miery strednodobého potenciálneho rastu Nemecka. Cieľ rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je zaistiť priebežné dosahovanie strednodobého rozpočtového cieľa. V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ vo výške –0,5 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Nemecko dosiahlo štrukturálny rozpočtový prebytok, a teda aj strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2012. Podľa programu stability zostane (prepočítané) (5) rozpočtové saldo v rokoch 2013 a 2014 kladné, čo je vo všeobecnosti v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2013, a následne sa vytvoril priestor pre slobodné zapojenie automatických stabilizačných faktorov. Nemecko v roku 2012 takisto dodržalo referenčnú hodnotu pre výdavky v Pakte stability a rastu. Podľa informácií uvedených v programe stability by miera rastu výdavkov verejných financií bez diskrečných opatrení na strane príjmov presiahla referenčnú hodnotu pre výdavky v roku 2013, zatiaľ čo v roku 2014 by sa dodržala. V programe stability sa plánuje pokles hrubého dlhu v roku 2013 na úroveň 80½ % HDP, a potom jeho znižovanie.
               Po odstránení nadmerného deficitu v roku 2011 je Nemecko v prechodnom období, pokiaľ ide o dodržiavanie súladu s kritériami pre dlh, a dosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu súladu s kritériami pre dlh v roku 2012. Ak sa program stability vykoná podľa plánu, takisto sa dosiahne dostatočný pokrok smerom k dodržaniu súladu s kritériami pre dlh v roku 2013 a referenčná hodnota pre dlh sa splní na konci prechodného obdobia v roku 2014. Ciele pre deficit a dlh celkovo vyzerajú realistické.

               (10)

               Nemecko vyvinulo na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť len obmedzené úsilie. Posledné reformné úsilie v sektore zdravotníctva, ako aj tohtoročná reforma dlhodobej starostlivosti vyzerajú nedostatočné na obmedzenie očakávaného budúceho zvýšenia nákladov. Zdá sa, že Nemecko napreduje, pokiaľ ide o vnútroštátny cieľ týkajúci sa výdavkov na vzdelávanie a výskum, ale malo by plánovať ešte ambicióznejšie následné ciele v snahe dobehnúť najinovačnejšie ekonomiky.

               (11)

               Nemecko dostatočne nevyužíva zdroje príjmu podporujúce rast. Uplatňovanie zníženej sadzby DPH, ktorá je v súčasnosti 7 % na teraz dosť široký rozsah tovarov a služieb by sa mohlo zúžiť a správa DPH by sa mohla preskúmať v snahe zvýšiť efektívnosť, zlepšiť výber daní a bojovať proti podvodom. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností sú v Nemecku obzvlášť nízke, na 0,5 % HDP v roku 2011 v porovnaní s 1,3 % v EÚ 27. Toto môže ponechávať priestor na zvyšovanie príjmov z obecnej pozemkovej dane (Grundsteuer), predovšetkým prehodnotením základu dane.

               (12)

               Pokiaľ ide o vykonávanie ústavného pravidla vyrovnaného rozpočtu (dlhová brzda), od minuloročného odporúčania sa v tejto oblasti dosiahol určitý pokrok. Zdá sa však, že vo väčšine spolkových krajín (Länder) sú stále potrebné osobitné vykonávacie pravidlá, aby sa zaistilo účinné uplatňovanie dlhovej brzdy v ročnom rozpočtovom postupe.

               (13)

               Finančný sektor prešiel významnou úpravou a regulačný rámec a rámec dohľadu sa posilnili. Rozhodnutiami Komisie o štátnej pomoci sa naďalej stimuluje reštrukturalizácia regionálnych bánk (Landesbanken). Naďalej sa však zdá, že pre konsolidáciu ovplyvňovanú trhom existujú v bankovom sektore riadiace prekážky, ktoré majú vplyv na celkovú efektívnosť finančného sektora.

               (14)

               Nemecko prijalo len limitované opatrenia na odstránenie významných demotivačných faktorov, s ktorými sa stretávajú druhé zárobkovo činné osoby, a dostupnosť celodenných zariadení starostlivosti o deti, ako aj celodenných škôl by sa mala ďalej zvyšovať. Nemecko dosiahlo určitý pokrok pri zlepšovaní vzdelávacích výsledkov znevýhodnených osôb, ale všetky spolkové krajiny (Länder) by mali pokračovať v ambicióznom úsilí na vytvorenie školského systému, ktorý poskytuje rovnaké príležitosti pre všetkých. Politické opatrenia na zníženie vysokého daňovo-odvodového zaťaženia pre osoby s nízkymi mzdami boli doposiaľ nedostatočné. Opatrenia na integráciu dlhodobo nezamestnaných na trhu práce by sa mali zlepšiť. Nemecko by malo na zníženie vysokých daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré sa odvádzajú z nízkych miezd, urobiť viac. Je potrebné ďalšie úsilie na zlepšenie prechodu z určitých typov zmlúv, ako sú minizamestnania, na udržateľnejšie formy zmlúv, čím sa zabráni segmentácii na trhu práce. Hoci sú reálne mzdy stále pod úrovňou z roku 2000, čo prispelo k štrukturálnemu zníženiu miery nezamestnanosti z 8 % na 5,5 %, odvtedy začali dynamicky rásť bez nepriaznivého vplyvu na konkurencieschopnosť. Súčasne sa prehĺbili mzdové rozdiely.

               (15)

               Nemecko sa usiluje o minimalizáciu celkových hospodárskych nákladov na transformáciu energetického systému. Určité prvé hmatateľné výsledky sa dosiahli, ale celkové náklady naďalej rastú a naďalej existujú veľké riziká a možné nedostatky. Nemecko vynakladá značné úsilie na urýchlenie rozšírenia energetických sietí. Koordinácia vnútroštátnej energetickej politiky Nemecka s politikami susedných krajín je nedostatočná.

               (16)

               Situácia v odvetví služieb sa od roka 2012 významne nezmenila a naďalej existujú obmedzenia, pokiaľ ide o prístup k určitým povolaniam a ich vykonávanie. Nemecko by malo urobiť viac na otvorenie odvetví služieb, a to odstránením neoprávnených obmedzení a prekážok vstupu, čo by viedlo k nižším úrovniam cien, čím by boli služby prístupnejšie pre skupiny s nižšími príjmami. V mnohých remeselných odvetviach vrátane stavebného odvetvia sa na vykonávanie podnikania stále vyžaduje výučný list (Meisterbrief) alebo ekvivalentná kvalifikácia. V stavebnom odvetví sa takisto vyskytujú obmedzenia, pokiaľ ide o obchodné oznámenia a povoľovacie postupy. Na mnohé profesionálne služby sa takisto vzťahuje požiadavka na právnu formu a držbu podielov. Nemecko by mohlo preskúmať, či by sa rovnaké ciele verejného záujmu nemohli dosiahnuť pomocou miernejšej regulácie. Rozličné regulačné režimy v jednotlivých spolkových krajinách (Länder) takisto poukazujú na priestor na vyvinutie ďalšieho úsilia identifikovať najmenej zaťažujúce regulačné koncepcie a rozšíriť ich na celú krajinu, a tak znížiť byrokratické postupy pre podniky. Miera účinnej hospodárskej súťaže v železničnom odvetví je naďalej nízka. Pokiaľ ide o verejné obstarávanie, hodnota zákaziek, ktoré nemecké orgány uverejnili podľa právnych predpisov Únie o obstarávaní, je významne nízka. Legislatívny proces zahŕňajúci revíziu zákona proti obmedzeniam hospodárskej súťaže sa ešte neukončil. V maloobchodnom sektore sa na základe plánovacích predpisov významne obmedzili nové vstupy na trh.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Nemecka, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (19)

               V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Ako krajina, ktorej menou je euro, Nemecko by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zachovať zdravú fiškálnu pozíciu podľa plánu, ktorá zaistí splnenie strednodobého cieľa v programovom období. Presadzovať fiškálnu politiku, ktorá bude podporovať rast, prostredníctvom dodatočného úsilia na zlepšenie nákladovej účinnosti verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť prostredníctvom lepšej integrácie poskytovania starostlivosti a silnejšieho zamerania na prevenciu, rehabilitáciu a nezávislý život. Zlepšiť efektívnosť daňového systému, a to najmä rozšírením základu DPH a prehodnotením základu obecnej pozemkovej dane. Využiť dostupný priestor na zvýšené a efektívnejšie výdavky podporujúce rast v oblasti vzdelávania a výskumu na všetkých úrovniach verejnej správy. Ukončiť vykonávanie dlhovej brzdy konzistentným spôsobom vo všetkých spolkových krajinách (Länder), ktorá zaistí včasné a náležité monitorovacie postupy a mechanizmy nápravy.

               2.

               Zachovať podmienky, ktoré umožňujú rast miezd, na podporu domáceho dopytu. Na tento účel znížiť vysoké dane a príspevky na sociálne zabezpečenie, najmä pre osoby s nízkymi mzdami a zlepšiť vzdelávacie výsledky znevýhodnených osôb. Zachovať primerané aktivačné a integračné opatrenia, najmä pre dlhodobo nezamestnaných. Zjednodušiť prechod z neštandardného zamestnania, ako sú minizamestnania, na udržateľnejšie formy zamestnania. Prijať opatrenia na zlepšenie motivačných prvkov v súvislosti s prácou a zamestnateľnosťou pracovníkov, najmä pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine a nízkokvalifikované osoby, a to aj s cieľom zlepšiť ich príjem. Na tento účel odstrániť demotivačné faktory pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine a ďalej zvýšiť dostupnosť zariadení s celodennou starostlivosťou o deti a celodenných škôl.

               3.

               Zlepšiť koordináciu jeho energetickej politiky so susednými krajinami a udržiavať celkové náklady na transformáciu energetického systému na minime, predovšetkým ďalšou revíziou nákladovej účinnosti nástrojov energetickej politiky určených na dosiahnutie cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a pokračovaním v úsilí na urýchlenie rozšírenia vnútroštátnych a cezhraničných elektrických a plynových sietí.

               4.

               Prijať opatrenia s cieľom ďalej stimulovať hospodársku súťaž v odvetví služieb vrátane určitých remesiel, osobitne v odvetví stavebníctva, a profesionálnych služieb na oživenie domácich zdrojov rastu. Prijať okamžite opatrenia na výrazné zvýšenie hodnoty verejných zákaziek, ktoré sa môžu zadávať v rámci obstarávania. Prijať a vykonať ohlásené legislatívne reformy na zlepšenie presadzovania právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o obmedzenia hospodárskej súťaže. Odstrániť obmedzenia týkajúce sa plánovania, ktoré nenáležite obmedzujú vstup nových účastníkov do maloobchodného sektoru. Prijať ďalšie opatrenia na odstránenie zostávajúcich prekážok pre hospodársku súťaž na železničných trhoch. Presadzovať úsilie na konsolidáciu bankového sektora, a to aj zlepšením rámca riadenia.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 35.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a s použitím spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady z 8. marca 2005 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2003

text:
               23.3.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 77/11

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. marca 2005
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2003
   (2005/253/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1),
   so zreteľom na vnútornú dohodu o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve AKT – ES (2), ktorá ustanovila medziiným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na článok 32 ods. 3 tejto dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003 uplatňované na 9. Európsky rozvojový fond (3), a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2003 a správy Dvora audítorov o finančnom roku 2003, spolu s odpoveďami Komisie (4),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 uvedenej vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Keďže celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roku 2003 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA,
   aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium v súvislosti s vykonávaním operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2003.

      V Bruseli 8. marca 2005

            Za Radu

            predseda

         J.-C. JUNCKER

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (3)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 293, 30.11.2004, s. 315.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/36

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2015
   (2015/C 272/10)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Dánska na rok 2014 a ktorým predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na rok 2014.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej nebolo Dánsko určené za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Dánsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)

               Dánsko 27. marca 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Dánsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje zvýšenie celkového deficitu z 1,6 % HDP v roku 2015 – keď bol podporený značnými neočakávanými ziskami – na 2,6 % HDP v roku 2016. Vláda následne na to plánuje tiež znížiť deficit, aby sa v roku 2020 dosiahol vyrovnaný rozpočet. Podľa konvergenčného programu plánuje vláda plniť strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP – od roku 2016. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa bude postupne znižovať z 39,8 % v roku 2015 na 36,7 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa očakáva, že štrukturálne saldo bude v súlade so strednodobým cieľom v roku 2015. Na základe tejto prognózy však existuje riziko určitej odchýlky od strednodobého cieľa v roku 2016 v podobe rastu čistých výdavkov vo výške 0,3 % HDP nad referenčnou hodnotou. Aj keď sa očakáva, že táto odchýlka bude dočasná, keďže rast čistých výdavkov je v roku 2016 ovplyvnený postupným ukončovaním jednorazových opatrení týkajúcich sa zdaňovania dôchodkových úspor, v roku 2016 môžu byť potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že možno očakávať, že Dánsko vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku je primerane kvalifikovaná dlhodobá ponuka pracovnej sily. Dánsko dosiahlo pomocou reformy aktívnej politiky trhu práce z roku 2014 pokrok pri zlepšovaní zamestnateľnosti osôb, ktoré sa nachádzajú na okraji trhu práce. Reforma je v počiatočnej fáze zavádzania a jej výsledky sa musia sledovať. Stále sú potrebné dodatočné opatrenia pre tých, ktorí sú najviac vylúčení z trhu práce, v súlade s odporúčaniami expertnej skupiny Carsten-Koch II. Kľúčovými faktormi v tomto smere sa zdá byť nízka úroveň dosiahnutého vzdelania, obmedzené skúsenosti na trhu práce, nízky vek a migrantský pôvod. Vo všeobecnosti je aj naďalej nedostatočne využívaný potenciál trhu práce ľudí z prostredia migrantov. Napriek vysokým výdavkom na vzdelávanie v Dánsku sú výsledky v oblasti vzdelávania len priemerné, najmä čo sa týka žiakov z prostredia migrantov. Na riešenie tejto výzvy sa zameriava reforma systému primárneho a nižšieho stredoškolského vzdelávania a systému odborného vzdelávania a odbornej prípravy. Na zlepšenie výsledkov v oblasti vzdelávania je potrebné úplné vykonanie týchto reforiem.

               (10)

               Zlepšenie konkurencieschopnosti má zásadný pre posilnenie obnovy hospodárstva v Dánsku. Rast produktivity, ktorý je tomto ohľade kľúčový, bol v priebehu posledných dvoch desaťročí vo všeobecnosti slabý a poznačili ho prekážky vstupu na trh a regulačné zaťaženie v odvetviach služieb orientovaných na domáci trh. Komisia pre produktivitu identifikovala odvetvia stavebníctva a maloobchodu ako oblasti, v ktorých by sa mohla produktivita zlepšiť. Predpisy týkajúce sa maloobchodných prevádzok sú veľmi prísne a neboli prijaté žiadne opatrenia na ich uvoľnenie. Odvetvie stavebníctva sa vyznačuje náročnými stavebnými predpismi a veľkým počtom certifikačných schém. Vláda predložila stratégiu pre stavebníctvo v novembri 2014. Obsahuje dobré zámery, ako napríklad zjednodušenie pravidiel, zefektívnenie technických prvkov žiadostí o stavebné povolenie, zavedenie medzinárodných noriem, harmonizáciu vnútroštátnych noriem a skrátenie lehôt na vydávanie stavebných povolení. Táto stratégia sa však ešte úplne nepremietla do konkrétnych opatrení. Stále existujú autorizačné a certifikačné systémy, ktoré sa prekrývajú, čo sa v niektorých prípadoch vzťahuje aj na dočasné poskytovanie cezhraničných služieb. Okrem toho sa povolenia a certifikácie vydané v iných členských štátoch nie vždy berú do úvahy, keď chcú poskytovatelia služieb začať podnikať v Dánsku.

               (11)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 2.

               (12)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabrániť odchýleniu sa od strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016.

               2.

               Zvýšiť produktivitu, najmä v odvetviach služieb orientovaných na domáci trh vrátane maloobchodu a stavebníctva. Uvoľniť obmedzenia pre maloobchodné prevádzky a prijať ďalšie opatrenia na odstránenie zostávajúcich prekážok, ktoré predstavujú autorizačné a certifikačné schémy v odvetví stavebníctva.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 17).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


				|

		52012DC0320

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Lotyšska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0320 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Lotyšska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Lotyšska na
roky 2012 – 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia
Európskeho parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky
členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie
týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov[4], ktoré spolu tvoria
„integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto
integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok
2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Lotyšska na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej neurčila
Lotyšska za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(5)       Lotyšsko splnilo väčšinu
podmienok týkajúcich sa programu finančnej pomoci v roku 2011. Komisia
dokončila piate a posledné preskúmanie v rámci programu Lotyšska pre
platobnú bilanciu 21. decembra 2011 s celkovým pozitívnym posudkom týkajúcim sa
pokroku vlády v otázke rozpočtových, finančných a štrukturálnych
reforiem. Program bol ukončený v januári 2012. Po ukončení programu bude
Lotyšsko podliehať dohľadu. Tento dohľad tvorí integrálnu
časť existujúcich postupov a mechanizmov dohľadu a zameriava sa
na prísne monitorovanie rizík, ktoré by mohli ohrozovať makroekonomickú
stabilitu, a preto ovplyvňovať schopnosť splácania. Dohľad
po skončení programu bude pokračovať, kým nebude splatená veľká
časť úverov (okolo 70 %).
(6)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu
a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(8)       Lotyšsko 30. apríla 2012
predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu na rok 2012, ktorá
sa vzťahuje na obdobie rokov 2012 – 2015, a svoj národný program reforiem
na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
programy posudzovali súčasne.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu z roku 2012 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 sa Rada domnieva, že pri zohľadnení najnovších dostupných
informácií je makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových
prognóz, na rok 2012 opatrný a na rok 2013 realistický. Zatiaľ čo
makroekonomické odhady na rok 2012 v programovom scenári sú veľmi podobné
odhadom v prognóze Komisie z jari 2012 (s odhadmi rastu HDP na úrovni 2,0 % a
2,2 %), nedávne hospodárske údaje ukazujú, že výsledok môže byť vyšší.
Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je odstrániť
nadmerný deficit do roku 2012 a priblížiť sa strednodobému
rozpočtovému cieľu do konca programového obdobia. V konvergenčnom
programe z roku 2012 došlo k zmene strednodobého cieľa z -1,0 % na -0,5 %
HDP. Nový strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky
Paktu o stabilite a raste. Plánovaný celkový deficit v roku 2012 je v súlade s
termínom odstránenia nadmerného deficitu stanoveného v odporúčaní Rady zo
7. júla 2009. Na rok 2013 je cieľom programu celkový deficit na úrovni 1,4
% HDP, hoci plánované zníženie výdavkov nie je ešte v plnej miere podporované
náležitými opatreniami. Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového
salda[6]
sa Lotyšsko priblíži svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu do konca
programového obdobia v roku 2015. Keďže prepočítané informácie
poukazujú na to, že pokrok pri dosahovaní strednodobého rozpočtového
cieľa je menší ako 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení v neskorších rokoch
programu, plánované obmedzenie výdavkov by zaistilo, že miera rastu výdavkov
verejných financií s prihliadnutím na diskrečné príjmové opatrenia by bola
v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a
raste. Zároveň možné daňové zmeny z druhej polovice roku 2012, ktoré
ešte nie sú premietnuté do programového scenára, ale sú potvrdené v liste,
ktorý sprevádza konvergenčný program na rok 2012, ohrozujú splnenie
cieľov na rok 2013 a ďalšie roky. Miera dlhu verejnej správy je pod
úrovňou 60 % HDP, pričom sa zvýši zo 42,6 % HDP v roku 2011 na 46,7 %
HDP v roku 2014, keď orgány predfinancujú veľké objemy splátok
vzťahujúcich sa na medzinárodný program finančnej pomoci, ktoré sa
budú musieť uhradiť v rokoch 2014 – 2015, a zníži sa na 38,9 % v roku
2015, keď sa tieto splátky realizujú.
(10)     Lotyšsko by malo
uskutočňovať stratégiu spočívajúcu v kladení dôrazu nie na
zdaňovanie práce, ale na zdaňovanie spotreby, majetku a využívania
prírodných a iných zdrojov pri súčasnom zlepšovaní štrukturálneho salda.
Pomerne vysoké daňové zaťaženie pracujúcich so slabým príjmom a
vysoký podiel nelegálnej práce naznačujú potrebu primeranej politiky trhu
práce, preskúmania daňového a sociálneho systému a zvýšeného úsilia bojovať
proti tieňovej ekonomike. Environmentálne dane sú naďalej pomerne
málo rozvinuté a silne im dominuje zdaňovanie motorového paliva,
zatiaľ čo zdaňovanie iných zdrojov energie, znečistenia a
používania prírodných zdrojov je nižšie ako priemer EÚ. Ďalšie rozšírenie
daňového základu na iné zdroje environmentálneho zdaňovania,
predovšetkým na znečistenie, ako aj rozsiahlejšie zdaňovanie zdrojov
energie by malo pomôcť pri dosahovaní cieľov v oblasti životného
prostredia a zároveň poskytnúť priestor pre daňový odklon od
zdaňovania pracovnej sily.
(11)     V procese prebiehajúcej
reformy fiškálneho riadenia sa Lotyšsko vyzýva, aby zabezpečilo, že
parlament prijme zákon o fiškálnej disciplíne, a aby vypracovalo zákon o
strednodobom rozpočtovom rámci s cieľom posilniť dlhodobú
udržateľnosť verejných financií. Prijatie zákona o fiškálnej
disciplíne bude v súlade so záväzkami lotyšskej vlády na základe programu pre
platobnú bilanciu; návrh zákona, ktorý prijala vláda, je tiež zameraný na
začlenenie vypracovávaného acquis EÚ v oblasti fiškálneho riadenia
do lotyšskej legislatívy. Ak sa nový zákon prijme a implementuje, v Lotyšsku,
ktorému v súčasnosti chýba účinný mechanizmus na zmiernenie rastu
výdavkov v priaznivom hospodárskom období, sa tak výrazne posilní fiškálny
rámec.
(12)     Aby sa zabezpečila
kontinuita dôchodkovej reformy, Lotyšsko sa vyzýva, aby obnovilo príspevky do
povinného kapitalizačného súkromného dôchodkového systému vo výške 6 %
hrubej mzdy v roku 2013 zo súčasnej zníženej úrovne predstavujúcej 2 %
hrubej mzdy.
(13)     Lotyšsko musí posilniť a
reformovať systém sociálneho zabezpečenia a bojovať proti
nezamestnanosti, ktorá je jedna z najvyšších v EÚ. Problém nezamestnanosti
mladých ľudí sa stal zrejmým najmä počas krízy, čo odhaľuje
tiež vysoký nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Boli
navrhnuté a vykonané osobitné aktívne politiky trhu práce zamerané na mladých
ľudí, medzi nimi aj odborné školenia, dobrovoľnícka činnosť
a dotácie na mzdy pre mladých ľudí. Vzhľadom na rozsah problému majú
však tieto obmedzené činnosti relatívne malý vplyv.
(14)     V roku 2011 čelí 40 %
lotyšského obyvateľstva riziku chudoby, čo ovplyvňuje
zamestnateľnosť pracovnej sily a budúcu perspektívu rastu. Lotyšsko
prijalo núdzovú stratégiu siete sociálnej záchrany. Vládne politiky zamerané na
zníženie chudoby sa sústreďujú na zníženie nerovnosti príjmov, znížené
daňové zaťaženie pracujúcich rodín a lepší prístup na trh práce.
Lotyšsko však vynakladá pomerne málo prostriedkov na sociálnu ochranu a
sociálne transfery majú len malý vplyv na znižovanie chudoby, keďže
veľká časť sociálnych transferov sa prerozdeľuje späť
osobám so stredne vysokými a vysokými príjmami. Výdavky na dávky, pri ktorých
sa skúmajú majetkové pomery, sú nízke, pričom úlohu záchrannej sociálnej
siete čiastočne plnia dočasné verejné pracovné miesta, ktoré sú
zle platené. V otázke dávok sociálnej pomoci predstavujú problém chudoba a
nezamestnanosť a pomerne často dochádza k zneužívaniu systému.
Veľké nerovnosti v prístupe k sociálnej pomoci na úrovni miestnych
samospráv a slabá transparentnosť komplikujú rozhodovanie vychádzajúce z
overených poznatkov. Problémy dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti
mladých ľudí sa počas krízy ukázali osobitne zrejmé. Väčšina nezamestnaných
mladých ľudí nemá profesionálnu kvalifikáciu. Je relatívne vysoký
počet mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ktorí neštudujú a ani sa
nezúčastňujú na odbornej príprave. Opatrenia by sa mali prijať v
súlade s výsledkami spoločného akčného tímu Lotyšska a Komisie
zameraného na zamestnanosť mladých ľudí.
(15)     Lotyšsko sa vyzýva, aby
ďalej presadzovalo energetickú účinnosť a podporovalo
hospodársku súťaž v rámci veľkých energetických sietí a zároveň
zlepšovalo prepojenosť s energetickými sieťami EÚ. Daňový systém
neposkytuje dostatočné stimuly na zníženie nákladov na energiu a zmenu
spotreby a investícií smerom k energeticky účinným výrobkom (dopravné
prostriedky, izolácia budov, vykurovacie systémy). Energetickým trhom v Lotyšsku
stále dominujú monopoly. Z historických dôvodov sú trhy so zemným plynom a
elektrickou energiou väčšinou oddelené od ostatných členských štátov
EÚ.
(16)     Neefektívnosť systému
občianskoprávneho súdnictva má negatívny vplyv na obchodné a hospodárske
prostredie, pretože riziko podnikania a náklady naň sa zvyšujú. Existuje
veľký počet nevybavených súdnych konaní prvého a druhého stupňa
v občianskych a obchodných veciach, najmä pokiaľ ide o zmluvné
záväzky a nesolventnosť. Bude možno potrebné vyhodnotiť profesionálny
výkon sudcov. Opodstatnené sú ďalšie zlepšenia v systéme právnych
predpisov o platobnej neschopnosti.
(17)     Napriek pomerne vysokej úrovni
dosiahnutého vzdelania významná časť pracovnej sily nemá odbornú
spôsobilosť a má obmedzený prístup k vyššiemu vzdelávaniu. Univerzity
dosahujú zlé výsledky v celosvetovom rebríčku najlepších univerzít a sú
charakterizované nízkou medzinárodnou konkurencieschopnosťou a slabou
správou. Nízka spolupráca medzi jednotlivými univerzitami, výskumnými
inštitúciami a podnikmi prináša veľmi chabé výsledky v oblasti inovácie.
Chýba systematická a účinná stratégia v oblasti výskumu a inovácie.
Lotyšsko má tiež najnižšie výdavky podnikov na výskum a vývoj v EÚ.
(18)     Lotyšsko v rámci Paktu Euro Plus
prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov
predložených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšovania
konkurencieschopnosti, zvyšovania udržateľnosti verejných financií a
posilňovania finančnej stability. Komisia posúdila plnenie záväzkov
vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v
odporúčaniach.
(19)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem.     Zohľadnila
nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa
poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených
odporúčaní (1) až (7).
(20)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Lotyšska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania (1),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko
prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Zabezpečiť
plánovaný pokrok na ceste k včasnému odstráneniu nadmerného deficitu. Na
tieto účely v plnej miere implementovať rozpočet na rok 2012 a
vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaní Rady v
rámci postupu pri nadmernom deficite. Následne implementovať
rozpočtovú stratégiu podporenú dostatočne konkretizovanými
štrukturálnymi opatreniami na rok 2013 a ďalšie roky s cieľom
dostatočne napredovať pri dosahovaní strednodobého rozpočtového
cieľa a dodržiavať referenčnú hodnotu v oblasti výdavkov.
Na zníženie dlhu verejných financií využívať cyklické príjmy, ktoré sú
lepšie, než sa očakávalo.
2.           Implementovať opatrenia
týkajúce sa presunu zdaňovania z práce na zdaňovanie spotreby,
majetku a využívania prírodných a iných zdrojov pri súčasnom zlepšovaní
štrukturálneho salda; zabezpečiť prijatie zákona o fiškálnej
disciplíne a vypracovať zákon o strednodobom rozpočtovom rámci s
cieľom posilniť dlhodobú udržateľnosť verejných financií;
obnoviť príspevky do povinného kapitalizačného súkromného
dôchodkového systému vo výške 6 % hrubej mzdy od roku 2013.
3.           Prijať opatrenia na
zníženie dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých, potláčaním
predčasného ukončovania školskej dochádzky, presadzovaním
účinnejšieho učňovského vzdelávania a odborného vzdelávania a
prípravy, zvyšovaním kvality, pokrytia a účinnosti aktívnej politiky trhu
práce a ich odbornej prípravy a prostredníctvom účinného systému mzdových
dotácií.
4.           Riešiť vysokú mieru
chudoby a sociálneho vylúčenia reformou systému sociálnej pomoci na
zvýšenie jej efektívnosti, a zároveň lepšie chrániť chudobných.
Zabezpečiť lepšie zameranie a zvýšenie stimulov k práci.
5.           Ďalej presadzovať
energetickú efektívnosť prostredníctvom stimulov k zníženiu nákladov na
energiu a k presunu zamerania spotreby na energeticky účinné výrobky
vrátane dopravných prostriedkov, budov a vykurovacích systémov. Podporovať
hospodársku súťaž v rámci veľkých energetických sietí (elektrická
energia, zemný plyn, kúrenie) a zlepšiť prepojenosť s energetickými
sieťami EÚ.
6.           Prijať opatrenia na
zlepšenie riadenia a efektívnosti v rámci súdnictva najmä v súvislosti s
nevybavenými prípadmi a dĺžkou procesov. Prijať kroky na zlepšenie
režimu platobnej neschopnosti a právnych predpisov týkajúcich sa mediácie.
7.           Pokračovať v
reformách v oblasti vyššieho vzdelávania, okrem iného zavedením nového modelu
financovania, ktorý odmeňuje kvalitu, posilňuje prepojenie s
potrebami trhu a výskumnými inštitúciami a môže pomôcť obmedziť
fragmentáciu rozpočtových zdrojov. Vytvoriť a vykonávať
účinné politiky výskumu a inovácií nabádaním spoločností, aby
inovovali, a to aj prostredníctvom daňových stimulov, modernizáciou
infraštruktúry a racionalizáciou výskumných inštitúcií.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 320 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012.
[5]               COM(2012) 68 final.
[6]               Saldo očistené od cyklických vplyvov bez
jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na
základe informácií poskytnutých v programe a za použitia spoločne
dohodnutej metodiky.
[7]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č.
1466/97.