title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/77

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2014
   2014/C 247/15
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2013 – 2016.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej je Maďarsko uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Maďarsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Maďarsku naďalej existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a rozhodné politické opatrenia. Najmä prebiehajúca úprava vysoko negatívnej čistej medzinárodnej investičnej pozície, vysoká úroveň dlhu verejného a súkromného sektora v súvislosti s krehkým finančným sektorom a zhoršujúcou sa výkonnosťou v oblasti vývozu si naďalej zasluhujú zvýšenú pozornosť v záujme obmedzenia dôležitých rizík nepriaznivých účinkov na fungovanie hospodárstva.

               (8)

               Maďarsko 30. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie opísanej v konvergenčnom programe na rok 2014 je zníženie celkového deficitu z 2,9 % HDP v roku 2014 na 1,9 % do konca programového obdobia. Tento cieľ sa má dosiahnuť v postupe konsolidácie s ťažiskom v samom závere obdobia, pričom hodnoty cieľového deficitu boli oproti predchádzajúcemu konvergenčnému programu revidované výrazne smerom nahor. V konvergenčnom programe sa potvrdzuje strednodobý cieľ vo výške 1,7 % HDP, ktorý odráža ciele Paktu stability a rastu. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda sa však neočakáva dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia. Očakáva sa, že (prepočítané) štrukturálne saldo sa v roku 2014 zhorší o 1,5 percentuálneho bodu, čím sa výrazne odchýli od strednodobého cieľa, a má sa stabilizovať v roku 2015, čo oproti požadovanému zlepšeniu smerom k strednodobému cieľu znamená zaostávanie o 0,5 % HDP. Referenčná hodnota pre výdavky vykazuje výraznú odchýlku tak v roku 2014, ako aj v roku 2015. Očakáva sa, že v roku 2016 a 2017 sa (prepočítané) štrukturálne saldo ďalej zhorší. Celkovo sa od roku 2014 očakáva výrazné odchýlenie od postupu úprav smerujúcich k strednodobému cieľu. V konvergenčnom programe sa predpokladá postupné, ale nepretržité znižovanie dlhu verejnej správy zo 79 % HDP v roku 2013 približne na 75 % HDP v roku 2017. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú rozpočtové prognózy konvergenčného programu, je v prípade rokov 2014 až 2016 vo všeobecnosti realistický, pričom predpokladá, že HDP v roku 2014 porastie o 2,3 % a v roku 2015 o 2,5 % oproti hodnotám 2,3 %, resp. 2,1 % podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2014. V prípade roka 2017 je však konvergenčný program príliš optimistický.
               V roku 2014 sú riziká pre rozpočtové ciele zhruba vyvážené, rastie však hrozba, že od roku 2015 deficit nakoniec môže byť vyšší, než je cieľ. Konkrétne riziká vyplývajú zo skutočnosti, že plánované zníženie pomeru výdavkov sa v prípade väčšiny diskrečných výdavkových položiek má dosiahnuť zavedením ich plošného nominálneho zmrazenia alebo obmedzením ich zvyšovania pod mieru inflácie. V prognóze útvarov Komisie z jari 2014 sa predpokladá, že celkový deficit sa v rokoch 2014 a 2015 bude zhodovať s cieľmi konvergenčného programu. Predpokladaný štrukturálny deficit vo výške 2,2 % HDP v roku 2014 a 2,3 % HDP v roku 2015 v prognóze Komisie potvrdzuje hrozbu výrazného odchýlenia sa od strednodobého cieľa od roku 2014. Okrem toho prognóza Komisie upozorňuje na nedodržanie referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu v rokoch 2014 a 2015. V roku 2014 je predpokladané zhoršenie štrukturálneho salda (- 1,4 % HDP) väčšie, ako je povolené, aby sa dodržalo pravidlo pre zníženie dlhu (- 0,5 % HDP). Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu a z prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že je potrebné vyvinúť dodatočné úsilie v oblasti štrukturálnej konsolidácie vzhľadom na riziká výrazného odchýlenia sa od strednodobého cieľa, ako aj na nedodržanie pravidla pre zníženie dlhu od roku 2014.

               (10)

               Strednodobý rozpočtový rámec bol posilnený predĺžením horizontu plánovania tak, aby presahoval hranice tohto rozpočtového roka. Ešte však nie je zabezpečená jeho účinnosť a záväzná povaha. Boli zavedené nové numerické fiškálne pravidlá, nedošlo však k náprave koncepčných nedostatkov, ktoré súvisia hlavne s absenciou systematického následného monitorovania, chýbajúcimi úrovňami maximálnej prípustnej odchýlky a neprítomnosťou zdravých korekčných mechanizmov. Malý rozsah povinných úloh fiškálnej rady a jej analytická kapacita ešte stále nezodpovedajú jej právu veta v otázkach rozpočtu. Ďalšie posilnenie strednodobého rozpočtového rámca a rozšírenie povinného mandátu fiškálnej rady by prispelo k zvýšeniu dôveryhodnosti, transparentnosti a účinnosti celkového fiškálneho rámca.

               (11)

               Napriek zavedeniu dotovanej schémy centrálnej banky „Financovanie v prospech rastu“ pre malé a stredné podniky nedošlo k udržateľnému oživeniu bežného poskytovania úverov do hospodárstva. Regulačná záťaž finančného sektora sa ešte zvýšila, čím sa obmedzila schopnosť akumulácie kapitálu. Opatrenia, ako je zvýšenie poplatku z finančných transakcií, prispeli k nárastu využívania hotovostných platieb v hospodárstve. Portfólio domácností sa ďalej zhoršilo a vysoký podiel nesplácaných úverov v súčasnosti predstavuje jednu z najväčších výziev stojacich pred finančným sektorom. Čistenie portfólia je obmedzované nedostatočnou efektívnosťou riešenia krízových situácií. Na odstránenie toxických aktív z bankových súvah sa nevykonalo žiadne nové významné opatrenie. Kombinácia značnej regulačnej záťaže a vysokého podielu nesplácaných úverov zapríčinila obmedzenie dostupnosti úverov. Vláda opakovane informovala o svojom zámere zaviesť nový program úľav pri splácaní dlhu na pomoc dlžníkom s úvermi v cudzej mene, vo väčšine prípadov sa však nezameriava na ohrozených dlžníkov a má negatívny vplyv na platobnú morálku domácností v dôsledku toho, že očakávajú ďalšiu pomoc od vlády. Finančná regulácia a dohľad sa posilnili integráciou orgánu finančného dohľadu do štruktúry centrálnej banky a prenesením zodpovednosti za makroprudenciálny dohľad na centrálnu banku. Začali sa prípravné práce na zavedení režimu riešenia krízových situácií bánk.

               (12)

               Hoci sa početnosť daňových zmien oproti predchádzajúcemu roku znížila, pri zlepšovaní vyváženosti systému dane z príjmu právnických osôb nebol dosiahnutý žiadny významný pokrok. Niektoré z existujúcich sektorových daní sa dokonca zvýšili. Uplatňovanie rôznych daňových sadzieb v rôznych sektoroch je prekážkou účinného prideľovania zdrojov, a preto má negatívny vplyv na rast. V záujme zlepšenia vplyvu zdaňovania na zamestnanosť Maďarsko rozšírilo okruh osôb, ktoré majú nárok na daňovú úľavu na rodinu v prípade dane z príjmu fyzických osôb, čo môže pomôcť osobám poberajúcim mzdy. Daňovo-odvodové zaťaženie slobodných osôb s nízkymi príjmami je jedno z najvyšších v Únii. Napriek určitému rozšíreniu pôsobnosti na matky s tromi alebo viacerými deťmi sa kritériá oprávnenosti podľa zákona o ochrane práce v podstate nezmenili, aj keď na značnú časť pracovníkov s nízkymi príjmami sa opatrenie naďalej nevzťahuje. Bude dôležité posúdiť vplyv a nákladovú efektívnosť programu a podľa potreby ho upraviť tak, aby sa zvýšila jeho schopnosť uvádzať ľudí do zamestnania. Určitý pokrok bol dosiahnutý v posune zdaňovania od práce k environmentálnym daniam, sú však potrebné ďalšie opatrenia. Po opakovaných odkladoch v minulosti sa postupne realizuje online prepojenie registračných pokladníc s daňovými úradmi. Maďarsko však naďalej trpí vysokou úrovňou porušovania daňovej disciplíny s nezmenenou mierou nelegálnej práce a rozdielom pri dodržiavaní predpisov o DPH. Posilniť by sa mali kontrolné opatrenia, najmä v záujme zlepšenia efektívnosti boja proti podvodom v oblasti DPH.

               (13)

               V roku 2013 sa znížila miera nezamestnanosti mladých ľudí, zatiaľ čo počet mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, sa zvýšil. Dosah na mladých ľudí by sa mohol zvýšiť efektívnou koordináciou pobočiek verejných služieb zamestnanosti so vzdelávacími inštitúciami a zainteresovanými stranami na miestnej úrovni. Začalo sa budovanie kapacít verejných služieb zamestnanosti vrátane prípravy systému profilovania klientov, pričom by sa aktívne politiky trhu práce v prospech otvoreného trhu práce mali posúdiť s cieľom zhodnotiť ich efektívnosť a účinnosť a v prípade potreby by sa mali prispôsobiť, aby sa zlepšil prístup niektorých znevýhodnených skupín k trhu práce. Musí sa posilniť aktivačný prvok rozličných opatrení trhu práce a sociálnych opatrení (režim verejných prác, dávky v nezamestnanosti a sociálna pomoc). Režim verejných prác pohltí väčšiu časť rozpočtových zdrojov dostupných na opatrenia v oblasti zamestnanosti, v roku 2013 však bolo 11,54 % osôb, ktoré sa do režimu zapojili, po jeho opustení schopných vrátiť sa na otvorený trh práce. To vyvoláva otázku, či by sa režim mal v záujme zabezpečenia trvalejšieho vplyvu na zamestnanosť upraviť, napríklad jeho silnejším naviazaním na aktiváciu, odbornú prípravu a pomoc pri hľadaní pracovného miesta. Účasť žien na trhu práce bola stimulovaná zvýšením flexibility systému platenej rodičovskej dovolenky a poskytnutím kapacít starostlivosti o deti, je však nevyhnutné ďalšie úsilie, keďže úroveň zamestnanosti žien zostáva pod 60 %. Obdobie oprávnenosti poberať dávky v nezamestnanosti je kratšie než priemerný čas, ktorý uchádzači potrebujú na nájdenie zamestnania. Počet osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením v Maďarsku neprestáva rásť a v súčasnosti predstavuje takmer tretinu celkovej populácie. Chudoba naďalej neúmerne postihuje znevýhodnené skupiny, najmä deti a Rómov. Napriek tomu, že existuje národná stratégia pre sociálne začlenenie, politické opatrenia vo väčšine oblastí systematicky nepodporujú ciele stanovené v tejto stratégii. Na účinné potlačenie chudoby sú potrebné integrované a efektívne politické opatrenia.

               (14)

               Podnikateľské prostredie v Maďarsku je charakterizované častými zmenami regulačného rámca a obmedzenou hospodárskou súťažou v čoraz väčšom počte sektorov. V sektore služieb boli zavedené nové bariéry, pričom tie existujúce neboli odstránené (napr. lekárne, odpadové hospodárstvo, mobilné platby, maloobchodný predaj tabaku a učebníc). K mimoriadne silnému poklesu investícií došlo v tých sektoroch, v ktorých sa v posledných rokoch zaviedli sektorové daňové prirážky. Od roku 2010 do roku 2013 nominálne investície v energetickom sektore klesli o 44 %, vo finančnom sektore o 28 % a v telekomunikačnom sektore o 18 %, zatiaľ čo celkové investície sa zvýšili o 3,4 %. Určitý pokrok sa dosiahol pri posilňovaní hospodárskej súťaže vo verejnom obstarávaní, je však potrebné ďalšie úsilie. Napríklad väčšie využívanie elektronického obstarávania by mohlo priniesť významné úspory nákladov, zvýšiť transparentnosť verejného obstarávania a posilniť hospodársku súťaž. Podnikli sa kroky na vykonávanie stratégií integrity a presadzovanie lepších štandardov transparentnosti vo verejnej správe, na účinné riešenie problematiky korupcie je však nevyhnutné ďalšie úsilie.

               (15)

               Zvyšuje sa podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku. Prijatie stratégie na prevenciu predčasného ukončenia školskej dochádzky sa opakovane odložilo. Je nevyhnuté ďalšie úsilie na to, aby žiaci získali základné zručnosti, schopnosti a kvalifikácie relevantné pre trh práce. Pre znevýhodnené deti, najmä pre Rómov, je naďalej významným problémom rovnaký prístup ku kvalitnému všeobecnému vzdelaniu. S cieľom uľahčiť stále ťažký prechod zo vzdelávacieho procesu na trh práce bol prijatý nový zákon o odbornej príprave zavádzajúci okrem iného nový „duálny model“, ktorého účinky je potrebné dôsledne monitorovať.

               (16)

               V rokoch 2013 a 2014 Maďarsko pokračovalo v znižovaní cien elektriny a plynu pre koncových používateľov. Toto znižovanie cien v spojení s nadmerným daňovým zaťažením energetických spoločností negatívne ovplyvnilo schopnosť dodávateľov energie pokrývať náklady a investície v oblasti energetiky, ako aj údržbu sietí. Energetická náročnosť domácností patrí v súčasnosti k najvyšším v Únii a energetická účinnosť by sa mohla zvýšiť najmä v sektore bývania. Stále vyvoláva obavy nedostatočná nezávislosť regulačného orgánu v oblasti energetiky, pokiaľ ide o stanovenie podmienok prístupu k sieti a taríf za tento prístup. Bolo prijatých niekoľko opatrení na racionalizáciu organizácie podnikov verejnej dopravy, udržateľnosť by sa však mohla ďalej zvýšiť riešením problematiky prevádzkových nákladov a zmenou tarifného systému.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do odporúčaní 1 až 7.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

               (19)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa premietli do odporúčaní 1, 2, 3 a 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2014 – 2015 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na vznikajúcu medzeru oproti požiadavkám Paktu stability a rastu, konkrétne pravidlu pre zníženie dlhu, na základe prognózy Komisie z jari 2014. V roku 2015 a v ďalších rokoch výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa a dodržania požiadaviek na zníženie dlhu s cieľom udržať pomer dlhu verejných financií k HDP na ceste udržateľného znižovania. Zabezpečiť záväznú povahu strednodobého rozpočtového rámca systematickým následným monitorovaním dodržiavania numerických fiškálnych pravidiel a využívaním korekčných mechanizmov. Zvýšiť transparentnosť verejných financií okrem iného rozšírením povinnej pôsobnosti fiškálnej rady tak, že sa bude vyžadovať vypracúvanie pravidelných makrofiškálnych prognóz a posúdení vplyvu zásadných politických návrhov na rozpočet.

               2.

               Pomôcť obnoviť bežné úverové toky do hospodárstva, a to okrem iného zlepšením koncepcie daní uvalených na finančné inštitúcie a znížením ich zaťaženia týmito daňami. Upraviť poplatok z finančných transakcií s cieľom predísť presunu úspor z bankového sektora a zvýšiť stimuly na využívanie elektronických platieb. Zisťovať a odstraňovať prekážky čistenia portfólia okrem iného sprísnením pravidiel vytvárania rezerv pre reštrukturalizované úvery, odstránením prekážok vymáhania zábezpeky, ako aj zrýchlením a zefektívnením konkurzných konaní. V tejto súvislosti uskutočňovať úzke konzultácie o nových politických iniciatívach so zainteresovanými stranami a zabezpečiť, aby tieto iniciatívy boli vhodne zacielené a aby nezvyšovali morálny hazard v prípade dlžníkov. Ďalej posilniť finančnú reguláciu a dohľad.

               3.

               Zabezpečiť stabilný, vyváženejší a jednoduchší daňový systém pre podniky, a to aj postupným zrušením rušivých osobitných sektorových daní. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami okrem iného zvýšením efektívnosti environmentálnych daní. Zintenzívniť opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny, najmä na obmedzenie podvodov v oblasti DPH, a znížiť celkové náklady na jej dodržiavanie.

               4.

               Posilniť vhodne cielené opatrenia aktívnej politiky trhu práce okrem iného prostredníctvom urýchlenia zavádzania systému profilovania klientov vo verejných službách zamestnanosti. Zaviesť plánovanú poradenskú sieť pre mladých ľudí a v záujme rozšírenia jej dosahu koordinovať jej činnosť so vzdelávacími inštitúciami a zainteresovanými stranami na miestnej úrovni. Preskúmať režim verejných prác za účelom zhodnotenia toho, ako účinne pomáha ľuďom nájsť ďalšie zamestnanie, a ďalej posilňovať jeho aktivačné prvky. Zvážiť predĺženie obdobia oprávnenosti poberať dávky v nezamestnanosti a pritom vziať do úvahy priemerný čas potrebný na nájdenie nového zamestnania a prepojenie s aktivačnými opatreniami. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a pritom posilniť je prepojenie s aktiváciou. V záujme zmiernenia chudoby vykonať racionálne a integrované politické opatrenia na podstatné obmedzenie chudoby, najmä medzi deťmi a Rómami.

               5.

               Stabilizovať regulačný rámec a podporiť hospodársku súťaž na trhu okrem iného odstránením prekážok v sektore služieb. Podniknúť ambicióznejšie kroky na posilnenie hospodárskej súťaže a transparentnosti vo verejnom obstarávaní vrátane lepšieho využitia elektronického obstarávania a ďalšieho zníženia korupcie a celkového administratívneho zaťaženia.

               6.

               Vykonávať národnú stratégiu na prevenciu predčasného ukončenia školskej dochádzky so zameraním na predčasné ukončenie odborného vzdelávania a prípravy. Zaviesť systematický prístup na podporu inkluzívneho všeobecného vzdelávania znevýhodnených skupín, najmä Rómov. Poskytnúť podporu pri prechode medzi rôznymi stupňami vzdelávania a zo vzdelávacieho procesu na trh práce a pozorne monitorovať vykonávanie reformy odbornej prípravy. Vykonať reformu vyššieho vzdelávania, ktorá poskytne väčšie možnosti terciárneho vzdelania, najmä znevýhodneným študentom.

               7.

               Preskúmať vplyv regulácie cien energií na investičné stimuly a na hospodársku súťaž na trhu s elektrickou energiou a plynom. Podniknúť ďalšie kroky na zabezpečenie autonómie národného regulačného orgánu pri stanovovaní sieťových taríf a podmienok. Prijať opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, najmä v sektore bývania. Ďalej zlepšovať udržateľnosť dopravného systému okrem iného znižovaním prevádzkových nákladov štátnych podnikov v sektore dopravy a revíziou ich tarifného systému.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 37.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1111 zo 6. júla 2016 o monitorovaní niklu v potravinách (Text s významom pre EHP)

text:
               8.7.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 183/70

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/1111
   zo 6. júla 2016
   o monitorovaní niklu v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Nikel je kov, ktorý sa na zemskom povrchu bežne vyskytuje. Nikel je prítomný v potravinách a pitnej vode v dôsledku prírodných a antropogénnych činností.

               (2)

               Grécky úrad pre bezpečnosť potravín požiadal Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) o vyhodnotenie rizika prítomnosti niklu v potravinách, predovšetkým v zelenine, pre ľudské zdravie.

               (3)

               Vedecký panel pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „panel CONTAM“) pôsobiaci v rámci EFSA rozhodol o rozšírení posúdenia rizika na pitnú vodu a prijal vedecké stanovisko k rizikám pre verejné zdravie súvisiacim s prítomnosťou niklu v potravinách a pitnej vode (1). Pokiaľ ide o charakterizáciu rizika chronickej orálnej expozície niklu, v uvedenom stanovisku bola za kritický účinok určená reprodukčná a vývojová toxicita. Pokiaľ ide o orálnu expozíciu niklu v prípade ľudí, ktorí sú citliví na nikel, za kritický účinok boli určené reakcie ako ekzémové sčervenanie pokožky a zhoršovanie alergických reakcií.

               (4)

               Údaje týkajúce sa výskytu niklu v potravinách a pitnej vode boli vyzbierané v 15 rôznych európskych krajinách. Keďže však 80 % celkových vyzbieraných údajov pochádza z jedného členského štátu, na overenie výskytu niklu v potravinách v celej Únii by bol potrebný geograficky rozsiahlejší súbor údajov.

               (5)

               Pokiaľ ide o určité skupiny potravín, ktoré sa podľa vedeckého stanoviska EFSA považujú za hlavné zdroje expozície prostredníctvom stravy, k dispozícii boli len obmedzené údaje o výskyte. Vzhľadom na možné budúce opatrenia na zníženie rizík by bolo vhodné získať lepší prehľad o obsahu niklu v potravinových komoditách patriacich do uvedených skupín potravín,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by s aktívnou pomocou prevádzkovateľov potravinárskych podnikov a ďalších zainteresovaných strán mali počas rokov 2016, 2017 a 2018 monitorovať prítomnosť niklu v potravinách. Monitorovanie by sa malo zamerať na obilniny, výrobky z obilnín, na počiatočnú dojčenskú výživu, následnú dojčenskú výživu, spracované potraviny na báze obilnín na výživu dojčiat a malých detí, na detské potraviny, potraviny na osobitné lekárske účely, ktoré sú výslovne určené pre dojčatá a malé deti, na potravinové doplnky, strukoviny, rôzne druhy orechov a olejnaté semená, mlieko a mliečne výrobky, alkoholické a nealkoholické nápoje, cukor a cukrovinky (vrátane kakaa a čokolády), ovocie, zeleninu a zeleninové výrobky (vrátane húb), sušené čajové lístky, sušené časti iných rastlín používané na prípravu bylinných čajov a na lastúrniky.

               2.

               Odber vzoriek by sa mal vykonať v súlade s ustanoveniami nariadenia Komisie (ES) č. 333/2007 (2) s cieľom zabezpečiť reprezentatívnosť vzoriek šarže, z ktorej sa vykonal odber vzorky.

               3.

               Vzorky by sa mali analyzovať v takom stave, ako sa predávajú. Analýza celkového obsahu niklu by sa mala vykonať v súlade s normou EN 13804:2013, „Požívatiny. Stanovenie prvkov a ich chemických foriem. Všeobecné ustanovenia a špecifické požiadavky“, prednostne s využitím analytickej metódy založenej na plameňovej atómovej absorpčnej spektrometrii (FAAS) alebo atómovej absorpčnej spektrometrii s grafitovou pieckou (GFAAS), optickej emisnej spektrometrii s indukčne viazanou plazmou (ICP-OES) alebo hmotnostnej spektrometrii s indukčne viazanou plazmou (ICP-MS).

               4.

               Členské štáty, prevádzkovatelia potravinárskych podnikov a iné zainteresované strany by mali úradu EFSA poskytnúť údaje o monitorovaní vyjadrené na základe celkovej hmotnosti spolu s informáciami v elektronickom formáte predkladania správ, ako stanovil úrad EFSA na účely ich zhromaždenia do jednej databázy, do 1. októbra 2016, 2017 a 2018. Údaje o výskyte dostupné z predchádzajúcich rokov, ktoré ešte neboli poskytnuté, by sa mali zaslať rovnakým spôsobom pri najbližšej príležitosti.

      V Bruseli 6. júla 2016

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Panel CONTAM úradu EFSA (Panel úradu EFSA pre kontaminanty v potravinovom reťazci), 2015. Vedecké stanovisko k rizikám pre verejné zdravie súvisiacim s prítomnosťou niklu v potravinách a pitnej vode. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2015) 13(2):4002, s. 202, doi:10.2903/j.efsa.2015.4002.

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hladín mikroprvkov a procesných kontaminujúcich látok v potravinách (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29).


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/42

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2014
   2014/C 247/09
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francúzska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Francúzsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia uverejnila 5. marca 2014 výsledky hĺbkového preskúmania pre Francúzsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a rozhodné opatrenia politiky. Neustálu pozornosť politiky si zaslúži najmä zhoršenie obchodnej bilancie a konkurencieschopnosti, ako aj vplyvy vysokej úrovne verejného zadlženia.

               (8)

               Komisia 5. marca 2014 odporučila, aby Francúzsko vyvinulo ďalšie úsilie na zabezpečenie úplného súladu s odporúčaním Rady podľa postupu pri nadmernom deficite.

               (9)

               Francúzsko 7. mája 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability na rok 2014 je do roku 2015 napraviť nadmerný deficit a v roku 2017 dosiahnuť strednodobý cieľ. V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ vyrovnaného rozpočtu v štrukturálnom vyjadrení, ktorý je prísnejší ako požiadavky Paktu stability a rastu. V programe stability sa plánuje znížiť deficit na 3 % HDP v roku 2015, čo je nad cieľom stanoveným v odporúčaní Rady z 21. júna 2013. Plánovaný (prepočítaný) ročný pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa je teda nižší ako minimálna požiadavka 0,5 % HDP. Celkovo je rozpočtová stratégia opísaná v programe stability len čiastočne v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Podľa programu stability má verejný dlh dosiahnuť vrchol na úrovni 95,6 % HDP v rokoch 2014 a 2015 a následne má v roku 2017 klesnúť na 91,9 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability, je realistický pre rok 2014 a mierne optimistický pre rok 2015. Predpokladá sa v ňom, že v tomto a nasledujúcom roku bude HDP rásť o 1,0 % a 1,7 %, v porovnaní s rastom na úrovni 1,0 % a 1,5 % v jarnej prognóze útvarov Komisie na rok 2014. Nezávislá Vysoká rada pre verejné financie („Haut Conseil des finances publiques“) vydala v apríli 2014 stanovisko k makroekonomickému scenáru programu stability. V programe stability sa opisuje viacero dodatočných opatrení na rok 2014, medzi nimi napríklad zrušenie ministerských rozpočtových prostriedkov, ktoré sa mali schváliť ako súčasť doplnkového rozpočtu a prvé účinky plánu úspor vo výške 50 miliárd EUR ohláseného vládou.
               Na tomto základe a vzhľadom na skutočnosť, že dosiahnuté fiškálne úsilie bolo v roku 2013 vyššie, ako sa predpokladalo v čase odporúčania Komisie, sa program stability môže vo všeobecnosti považovať za zodpovedajúci odporúčaniu Komisie. Úroveň podrobností opatrení fiškálnej konsolidácie nie je dostatočná na to, aby sa dôveryhodne zabezpečilo odstránenie nadmerného deficitu do roku 2015, ako to odôvodnila Komisia vo svojej prognóze deficitu 3,4 % HDP na ďalší rok. Východisková štrukturálna úprava ani zďaleka nedosahuje úroveň, ktorú odporučila Rada. Okrem toho majú riziká týkajúce sa vládnych cieľov sklon k zhoršeniu. Časť z dodatočných opatrení na rok 2014 opísaných v programe stability ešte nebola prijatá a plánovaná výška úspor na rok 2015 je veľmi ambiciózna. Na základe prognózy Komisie fiškálne úsilie v období rokov 2013 – 2014 je o 0,2 percentuálneho bodu HDP nižšie než stanovená (prepočítaná) zmena štrukturálneho salda a o aspoň 0,1 percentuálneho bodu HDP nižšie než stanovené opatrenia, ktoré sa v čase odporúčania Rady považovali za potrebné. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že je potrebné ešte viac spresniť podporné opatrenia rozpočtovej stratégie a musí sa vyvinúť dodatočné úsilie na plnenie odporúčania Rady a na zabezpečenie následného náležitého postupu k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Dodatočné úsilie by sa malo vynaložiť najmä v nadchádzajúcom pozmeňujúcom zákone o štátnom rozpočte na rok 2014.

               (11)

               Vzhľadom na to, že úroveň verejného dlhu je vysoká a stále stúpa, a vzhľadom na skutočnosť, že lehota na odstránenie nadmerného deficitu sa predĺžila do roku 2015, je o to dôležitejšie, aby sa rozpočet na rok 2014 prísne plnil a aby sa v roku 2015 striktne pokračovalo vo vyvíjaní značného konsolidačného úsilia. Najmä verejné výdavky by mali rásť oveľa pomalším tempom ako v predchádzajúcich rokoch, ako to plánovala vláda. Je preto potrebné ešte viac spresniť stratégiu znižovania výdavkov pomocou zintenzívnenia prebiehajúceho preskúmania výdavkov a v prípade potreby opätovného vymedzenia rozsahu vládnych opatrení. Nie je možné dosiahnuť značné krátkodobé úspory bez toho, aby sa výrazným spôsobom neznížil nárast výdavkov na sociálne zabezpečenie, ktoré predstavujú takmer polovicu výdavkov verejného sektora.
               To znamená obmedzenie nákladov na zdravotnú starostlivosť a dôchodky, napríklad pomocou stanovenia ambicióznejších cieľov ročných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a dočasného zmrazenia dôchodkov, ako aj iných sociálnych výhod, ako to v súčasnosti plánuje vláda. Okrem toho by mal plánovaný nový zákon o decentralizácii zjednodušiť rozličné administratívne úrovne vo Francúzsku s cieľom odstrániť administratívne prekrývanie a dosiahnuť lepšiu súčinnosť, zvýšenie efektívnosti a úspor pomocou spájania alebo odstránenia administratívnych úrovní. V tomto ohľade štrukturálne reformy opísané v programe stability nielenže nadobudnú účinnosť len v strednodobom horizonte, aj keď plánovaný harmonogram sa od programu stability posunul dopredu, ale budú vystavené aj značným implementačným rizikám. Mala by sa posilniť aj kontrola výdavkov miestnej samosprávy, a to aj zavedením hornej hranice ročného zvýšenia daňových príjmov miestnej samosprávy pri zohľadnení existujúcich horných hraníc počtu miestnych daní, a zároveň prísne vykonávať plánované zníženie grantov od ústrednej vlády. Okrem potreby úspor v krátkodobom horizonte je problematickou záležitosťou aj dlhodobá udržateľnosť verejných financií.
               Verejné výdavky na zdravotníctvo sa síce v posledných rokoch podarilo udržať pod kontrolou, ale na zlepšenie nákladovej účinnosti systému zdravotnej starostlivosti je potrebné ďalšie úsilie. Existuje najmä potreba realizovať ďalšie politiky znižovania nákladov, keďže v systéme zdravotnej starostlivosti sa v strednodobom a dlhodobom horizonte očakáva značný nárast výdavkov. Medzi oblasti, kde by sa mala zvýšiť efektívnosť, patria výdavky na lieky a administratívne výdavky, ako aj nemocničná starostlivosť. V decembri 2013 sa prijala dôchodková reforma s cieľom zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť systému. Dôchodková reforma však nebude stačiť na odstránenie deficitu systému, a to najmä deficitu, ktorý vznikol kvôli schémam pre štátnych úradníkov a zamestnancov početných štátnych podnikov, a celkovo vzaté, novými dôchodkovými opatreniami sa zníži podľa prognóz francúzskych orgánov celkový deficit systému do roku 2020 len o polovicu – na zhruba 0,5 % HDP. Okrem toho je veľkosť úpravy vystavená značným rizikám, keďže makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto prognózy, by sa mohol ukázať ako príliš optimistický. Novovytvorený výbor pre sledovanie dôchodkov („Comité de suivi des retraites“) by mal zaistiť postupné odstránenie deficitu systému.

               (12)

               Francúzsko patrí medzi krajiny s najvyššou cenou práce. Ziskovosť podnikov znižuje najmä vysoké daňovo-odvodové zaťaženie práce, ktoré má ťažký dopad aj na zamestnanosť. Na podporu nákladovej konkurencieschopnosti zaviedla vláda množstvo iniciatív s cieľom znížiť daňovo-odvodové zaťaženie práce. V decembri 2012 bola prijatá daňová úľava na konkurencieschopnosť a zamestnanosť, ktorá sa rovná zníženiu nákladov na mzdy pod 2,5-násobok minimálnej mzdy. V januári 2014 bol ohlásený ďalší škrt v nákladoch na prácu vo výške 10 mld. EUR ako súčasť „paktu zodpovednosti a solidarity“. Tieto dve opatrenia predstavujú 30 mld. EUR alebo 1,5 % HDP, čo je porovnateľné s celkovým zvýšením zdaňovania právnických osôb zaznamenaným v rokoch 2010 – 2013 a pokryli by len polovicu rozdielu v príspevkoch zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie medzi Francúzskom a priemerom eurozóny. Okrem toho budú mať vývozné podniky, ktoré majú tendenciu platiť vysoké mzdy, menší prospech z daňovej úľavy pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť ako nevývozné podniky, čím sa zníži dosah opatrenia na konkurencieschopnosť. Pakt zodpovednosti a solidarity v sebe zahŕňa zníženie nákladov na prácu pre nízkopríjmové skupiny a skupinu nachádzajúcu sa v rozpätí 1,6- až 3,5-násobku minimálnej mzdy. Druhé opatrenie, ktoré by malo nadobudnúť účinnosť od roku 2016, by malo priamejší dosah na vývozné podniky. Stanovovanie miezd vo Francúzku zvyčajne vedie k skresleniu mzdovej štruktúry a k obmedzeniu schopnosti podnikov upravovať mzdy v časoch hospodárskeho poklesu. Vysoká rada pre financovanie sociálnej ochrany („Haut Conseil du financement de la protection sociale“) posúdila dosah rôznych scenárov výnimiek sociálneho zabezpečenia týkajúcich sa zamestnanosti, ale dávala malý dôraz na dosah na vývoj miezd a konkurencieschopnosť.
               Napriek udeleniu rozsiahlych výnimiek zamestnancom s minimálnou mzdou zostávajú náklady na prácu na úrovni minimálnej mzdy vysoké. Tieto výnimky prispeli k brzdeniu nákladov na prácu v roku 2013, čo predstavuje pozitívny vývoj, ale úroveň minimálnej mzdy vo Francúzsku je v porovnaní s ostatnými členskými štátmi naďalej vysoká. Minimálna mzda by sa teda aj naďalej mala vyvíjať spôsobom, ktorý podporuje konkurencieschopnosť a tvorbu pracovných miest. Francúzsko má len málo výnimiek zo zákonom stanovenej minimálnej mzdy a mohlo by sa vyvinúť dodatočné úsilie o zníženie nákladov na prácu zraniteľných skupín.

               (13)

               Celkové postavenie Francúzska vo viacerých medzinárodných rebríčkoch hodnotiacich podnikateľské prostredie sa zhoršilo. Aj keď sa od júla 2013 ako súčasť „zjednodušujúceho šoku“ vyvinulo úsilie zlepšiť vzťahy medzi podnikmi a verejnou správou, stále existuje potreba ďalšieho zlepšovania podnikateľského prostredia. Okrem toho sa ešte musí vymedziť a vykonať množstvo opatrení, o ktorých sa uvažuje na základe zjednodušujúceho plánu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať najmä nariadeniam od zákonníka práce po pravidlá účtovania prepojené na konkrétne medzné prahové hodnoty, ktoré brzdia rast francúzskych podnikov. Tieto hodnoty môžu mať vplyv na problémy MSP s dosiahnutím takej veľkosti, ktorá by im umožnila vyvážať a inovovať. Iniciatívy politiky na podporu výdavkov na výskum a vývoj a na podporu inovácií zo strany súkromných firiem, najmä daňová úľava na výskum a piliere konkurencieschopnosti, doteraz priniesli zmiešané výsledky. Čoraz nižšia váha priemyselného odvetvia vo francúzskom súkromnom sektore sa premieta do stagnujúcich výdavkov na výskum a vývoj zo strany súkromných firiem, a to napriek značnému úsiliu na podnikovej úrovni. V dôsledku toho financuje veľkú časť výdavkov na výskum a vývoj verejný sektor, či už priamo prostredníctvom verejného výskumu alebo nepriamo prostredníctvom dotácií. Na iniciovanie vyšších výdavkov na výskum, vývoj a inovácie v súkromnom sektore by sa mala ešte viac zlepšiť účinnosť existujúcich nástrojov. Najmä zdroje pridelené na piliere konkurencieschopnosti by mohli viac podporovať úspory z rozsahu a zlepšiť rozširovanie inovácií. Okrem toho by sa mohla posilniť účinnosť politiky, a to umožnením, aby sa tieto piliere stali naozajstnými sieťami podnikov s kladnými účinkami presahovania. Napokon sa očakáva, že náklady na daňovú úľavu na výskum v roku 2014 dosiahnu 5,8 mld. EUR (takmer 0,3 % HDP). Napriek nákladom na toto opatrenie neexistuje žiadne ex post posúdenie jeho účinku na výskum a vývoj, pri ktorom by sa zohľadnili najnovšie reformy.

               (14)

               V prípade niektorých povolaní (napríklad veterinárni lekári, účtovníci) sa síce odstránili prekážky právnych foriem požiadaviek v oblasti držby podielov alebo taríf a na základe nového spotrebného zákona sa prijali nové opatrenia na zlepšenie hospodárskej súťaže, ale niekoľko povolaní v súčasnosti stále čelí značným prekážkam, pokiaľ ide o nástup do povolania alebo o jeho vykonávanie (napríklad taxislužba, sektor zdravotníctva, notári a právnické povolania vo všeobecnosti). Princíp obmedzeného počtu (numerus clausus) pri prístupe k mnohým povolaniam (doktori, lekárnici, atď.) stále brzdí prístup k službám a mohol by sa preskúmať bez toho, aby bola ohrozená kvalita a bezpečnosť týchto služieb. Dodnes sa neuskutočnilo žiadne podrobné posúdenie potreby a primeranosti obmedzení týkajúcich sa regulovaných povolaní. V sektore maloobchodu stále pretrvávajú zaťažujúce požiadavky na povolenie na otvorenie obchodných pobočiek, najmä v dôsledku právnych predpisov v oblasti plánovania miest, a zákaz predaja so stratou, čo má nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž a na spotrebiteľov. Vo Francúzsku sa dodnes neprijali žiadne konkrétne opatrenia na odstránenie prekážok vstupu do sektora maloobchodu. Čo sa týka distribúcie elektrickej energie a plynu, postupne sa rušia regulované ceny pre odberateľov mimo domácností. Ceny pre domácnosti sú však stále regulované, ceny elektrickej energie sú stanovené pod úrovňou nákladov a prípadný prístup alternatívnych dodávateľov je obmedzený. V oblasti energetických prepojení by sa mali dokončiť prebiehajúce projekty, najmä so Španielskom, s cieľom posilniť prepojenia elektrickej energie a plynu so susediacimi krajinami. V sektore železničnej dopravy prekážky vstupu na trh stále bránia efektívnemu fungovaniu trhu. Francúzsko neotvorilo svoj domáci trh osobnej železničnej dopravy konkurencii, okrem medzinárodných služieb, kde je však len málo nových uchádzačov. Spustila sa reforma železničného systému na účely dosiahnutia finančnej udržateľnosti. V októbri 2013 sa predstavil návrh zákona, o ktorom sa v súčasnosti diskutuje v parlamente. Medzi predstavené opatrenia patrí zriadenie plnohodnotného manažéra infraštruktúry vo vertikálne integrovanej štruktúre s etablovaným prevádzkovateľom. Táto nová štruktúra by mohla obmedziť prístup k sieti alternatívnym prevádzkovateľom.

               (15)

               Francúzsko má vysoké a stúpajúce daňovo-odvodové zaťaženie. V roku 2013 bol pomer daní k HDP 45,9 % jeden z najvyšších v Únii a odkedy sa začala fiškálna konsolidácia v roku 2010, stúpol o 3,3 percentuálneho bodu. Vzhľadom na to poskytol osobitný výbor pre daňový systém(„Assises de la fiscalité“) vstupy na reformu daňového systému. V znižovaní zákonných sadzieb daní z príjmu fyzických aj právnických osôb a vo zvyšovaní efektívnosti DPH sa zaznamenal len malý pokrok. Namiesto toho sa predĺžila platnosť dočasnej prirážky pre veľké podniky do roku 2015, v dôsledku čoho paušálna zákonná sadzba dane z príjmu právnických osôb dosiahne 38,1 % (zákonná sadzba vo výške 33,3 % je už jedna z najvyšších v Únii). Vláda oznámila postupné zrušenie sociálneho príspevku podnikov na solidaritu(„C3S“) a postupné znižovanie zákonnej sadzby na 28 % do roku 2020. O presnom načasovaní tohto znižovania však ale neexistujú podrobné informácie. V minulom roku sa zaznamenal obmedzený pokrok v znižovaní a zefektívnení výdavkov súvisiacich s daňou z príjmu. Napriek určitému pokroku v oblasti environmentálneho zdaňovania (napríklad s postupným zavádzaním uhlíkovej dane alebo „contribution climat énergie“) zostáva podiel environmentálneho zdaňovania na HDP nízky. Konkrétne, spotrebné dane sa vo Francúzsku neindexujú s infláciou a pretrvávajú niektoré významné dotácie, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie, ako napríklad zvýhodnená sadzba spotrebnej dane z nafty. Napokon, v roku 2013 sa nezaviedli žiadne dodatočné opatrenia na riešenie zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní právnických osôb na účely zabránenia ďalšiemu nárastu súkromnej zadlženosti.

               (16)

               Vo Francúzsku sa síce zaviedlo množstvo opatrení politiky, ale v roku 2013 sa situácia na trhu práce aj naďalej zhoršovala a pretrvávajú značné problémy. V roku 2013 aj naďalej rástla nezamestnanosť, ktorá dosiahla úroveň 10,3 % (oproti 7,5 % v roku 2008). Trh práce vo Francúzsku je aj naďalej segmentovaný s veľmi nízkymi úrovňami prechodov od zmlúv na dobu určitú k zmluvám na dobu neurčitú (pravdepodobnosť prechodu z dočasného do trvalého zamestnania bola v roku 2010 len 10,6 % v porovnaní s priemerom Únie 25,9 %). Medziodborová dohoda o zabezpečení zamestnanosti vyústila do zákona, ktorý bol prijatý v júli 2013. Aj keď táto reforma predstavuje pozitívny krok, jej dosah je v tomto štádiu aj naďalej nevyvážený. Len veľmi málo podnikov využilo zákonom stanovené úpravy dohôd na podnikovej úrovni s cieľom zvýšiť flexibilitu pracovných podmienok v prípade dočasných hospodárskych ťažkostí. Miera skutočných prepustení z práce, ktoré sa dostali pred súd, sa výrazne znížila. Aj keď sa v roku 2014 uskutočnili rokovania medzi sociálnymi partermi o reforme systému dávok v nezamestnanosti, neočakáva sa, že vďaka novej dohode sa podstatne zníži deficit systému. Kumulovaný deficit systému dávok v nezamestnanosti, ktorý bol v roku 2013 blízko 1 % HDP, si vyžaduje ďalšie štrukturálne opatrenia na zabezpečenie udržateľnosti. Niektoré prvky ako kritériá prijateľnosti, postupné znižovanie dávok v čase alebo sadzby náhrad pre pracovníkov s najvyššími mzdami sa po poslednej dohode medzi sociálnymi partnermi v marci 2014 len mierne upravili a mali by sa ďalej upraviť, aby sa zabezpečila primeraná motivácia pracovať. Vďaka po sebe nasledujúcim dôchodkovým reformám sa v posledných troch rokoch zaznamenal stály nárast miery zamestnanosti pracovníkov vekovej skupiny 55 až 64 rokov.
               Miera zamestnanosti starších pracovníkov vo Francúzsku (45,6 % v roku 2013) je však aj naďalej značne pod priemerom Únie ( - 4,5 puntos porcentuales percentuálneho bodu) a len 55 % starších pracovníkov vo Francúzsku ide do dôchodku hneď po odchode zo zamestnania (2008 – 2011). V dôsledku toho v posledných rokoch prudko stúpla miera nezamestnanosti tejto skupiny. Existuje preto potreba posilniť opatrenia na zlepšenie ich zamestnateľnosti a zároveň preskúmať motivačné faktory na ich zotrvanie v zamestnaní alebo na návrat do zamestnania.

               (17)

               Z prieskumu Programu pre medzinárodné hodnotenie študentov v roku 2013 vyplynulo, že nerovnosti vo vzdelávaní vo Francúzsku patria medzi najvyššie v krajinách OECD. Vo Francúzsku jedna šestina mladých ľudí končí vzdelávanie a odbornú prípravu bez kvalifikácie. Je to obzvlášť znepokojujúce vzhľadom na skutočnosť, že miera nezamestnanosti mladých ľudí predstavovala 25,5 % koncom roka 2013 a že riziko nezamestnanosti bolo takmer dvakrát vyššie v prípade najmenej kvalifikovaných mladých ľudí. Schémy na podporu učňovskej prípravy by sa mali vzťahovať najmä na najmenej kvalifikovaných mladých ľudí. Pri riešení tejto otázky sa zaznamenal určitý pokrok vďaka spusteniu reformy povinnej školskej dochádzky v júli 2013 a prijatiu zákona o odbornom a celoživotnom vzdelávaní v marci 2014. Je však príliš skoro, aby bolo možné posúdiť, či tieto opatrenia účinne znížia nerovnosti vo vzdelávacom systéme a ešte sa musí realizovať nový plán zameraný na školy nižšieho sekundárneho vzdelávania v znevýhodnených oblastiach, ktorý bol ohlásený v januári 2014. Napokon, uľahčil sa prechod zo školy do práce, ale počet učňov v roku 2012 poklesol a zo systému mali čoraz výraznejší prospech študenti vysokoškolského vzdelávania.

               (18)

               Komisia v rámci európskeho semestra vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 7.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

               (20)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.

               (21)

               V rámci Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Ako krajina, ktorej menou je euro, Francúzsko by malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť rozpočtovú stratégiu, a to vrátane ďalšieho spresnenia východiskových opatrení, na rok 2014 a neskôr s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu udržateľným spôsobom do roku 2015 pomocou úsilia o dosiahnutie štrukturálnej úpravy uvedeného v odporúčaní Rady podľa postupu pri nadmernom deficite. Trvalá náprava fiškálnych nerovnováh si vyžaduje dôveryhodné vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem v záujme zvýšenia schopnosti prispôsobiť sa a podpory rastu a zamestnanosti. V nadväznosti na nápravu nadmerného deficitu presadzovať štrukturálnu úpravu smerom k strednodobému cieľu na úrovni minimálne 0,5 % HDP každoročne a viac v prípade dobrých hospodárskych podmienok alebo v prípade potreby zaručiť dodržanie pravidla pre dlh, aby vysoký pomer štátneho dlhu nadobudol udržateľnú klesajúcu tendenciu. Zintenzívniť úsilie o dosiahnutie lepšej efektívnosti vo všetkých subsektoroch verejnej správy vrátane opätovného vymedzenia – v prípade potreby – rozsahu vládnych opatrení. Urobiť najmä kroky na značné zníženie výdavkov na sociálne zabezpečenie od roku 2015, ako to bolo naplánované, napríklad pomocou stanovenia ambicióznejších cieľov ročných výdavkov na zdravotnú starostlivosť, zníženia nákladov na dôchodky a zjednodušením rodinných dávok a príspevkov na bývanie. Stanoviť jasný harmonogram pre prebiehajúci proces decentralizácie a do decembra 2014 urobiť prvé kroky s cieľom odstrániť administratívnu duplicitu, uľahčiť zlúčenia medzi miestnymi samosprávami a objasniť zodpovednosti každej úrovne miestnej samosprávy. Posilniť stimuly na racionalizáciu výdavkov miestnej samosprávy stanovením hornej hranice ročného nárastu daňových príjmov miestnej samosprávy pri znížení grantov od ústrednej vlády, ako to bolo naplánované. Okrem potreby krátkodobých úspor prijať opatrenia na riešenie nárastu verejných výdavkov na zdravotníctvo naplánovaných v strednodobom a dlhodobom horizonte vrátane výdavkov na lieky a v prípade potreby prijať dodatočné opatrenia, pomocou ktorých sa dôchodkový systém do roku 2020 dostane udržateľným spôsobom do rovnováhy, pričom sa uplatnia na všetky schémy, a to s osobitným zameraním na existujúce osobitné a doplnkové schémy.

               2.

               Zabezpečiť zachovanie zníženia nákladov práce plynúcich z daňovej úľavy na konkurencieschopnosť a zamestnanosť(„crédit d’impôt compétitivité emploi“). Prijať opatrenia na ďalšie zníženie príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie v súlade so záväzkami v pakte zodpovednosti a solidarity a zabezpečiť, aby žiadne iné opatrenia nekompenzovali ich účinok a aby sa zachoval v súčasnosti predpokladaný cieľ. Ďalej zhodnotiť hospodársky dosah výnimiek z príspevkov na sociálne zabezpečenie s dôrazom na zamestnanosť, vývoj miezd a konkurencieschopnosť a v prípade potreby prijať primerané opatrenia. Ďalej znížiť rozpočtovo neutrálnym spôsobom náklady na prácu hlavne v dolnej časti mzdovej škály, a to predovšetkým pomocou zacieleného zníženia príspevkov zamestnávateľa na sociálne zabezpečenie s ohľadom na rôzne režimy na podporu miezd.

               3.

               Zjednodušiť administratívne, fiškálne a účtovné pravidlá pre podniky a do decembra 2014 prijať konkrétne opatrenia na realizáciu prebiehajúceho vládneho „zjednodušujúceho plánu“. Odstrániť regulačné zábrany pre rast podnikov, a to najmä pomocou preskúmania kritérií týkajúcich sa veľkosti v nariadeniach, aby sa zabránilo prahovým efektom. Vykonať opatrenia na zjednodušenie a zlepšenie účinnosti inovačnej politiky, a to najmä prostredníctvom hodnotení, pri ktorých sa zohľadnia najnovšie reformy, a v prípade potreby úpravou daňovej úľavy na výskum „crédit d’impôt recherche“. Zaistiť, aby sa zdroje využívali hlavne na najúčinnejšie piliere konkurencieschopnosti a ďalej podporovať hospodársky vplyv inovácií vyvinutých v pilieroch.

               4.

               Odstrániť neodôvodnené obmedzenia prístupu k regulovaným povolaniam a obmedzenia ich vykonávania. Znížiť vstupné náklady a podporiť hospodársku súťaž v službách. Prijať ďalšie opatrenia na zníženie regulačného zaťaženia, ktoré ovplyvňuje fungovanie sektora maloobchodu, a to najmä pomocou zjednodušenia povolení na otvorenie obchodných pobočiek a odstránenia zákazu predaja so stratou. Zabezpečiť, aby sa regulované sadzby elektrickej energie a plynu pre domácnosti stanovili na primeranej úrovni, ktorá nepredstavuje prekážku pre hospodársku súťaž – pri zachovaní priaznivých podmienok pre zraniteľné skupiny. Posilniť kapacity prepojenia elektrickej energie a plynu so Španielskom, a najmä zvýšiť kapacity plynového prepojenia s cieľom plne integrovať trh s plynom na Pyrenejskom polostrove a európsky trh. V sektore železničnej dopravy zabezpečiť nezávislosť nového zjednoteného manažéra infraštruktúry od etablovaného prevádzkovateľa a podniknúť kroky na otvorenie domácej osobnej železničnej dopravy hospodárskej súťaži v súlade s ustanoveniami budúcich smerníc a harmonogramom, ktorý sa v nich určí.

               5.

               Znížiť daňové zaťaženie práce a vystupňovať úsilie o zjednodušenie a zvýšenie efektívnosti daňového systému. Na tento účel prijať už v rozpočte na rok 2015 opatrenia na odstránenie neefektívnych výdavkov na dane z príjmov fyzických a právnických osôb na základe nedávnych posúdení a iniciatívy výboru pre daňový systém („Assises de la fiscalité“) pri súčasnom znížení zákonných sadzieb; prijať ďalšie opatrenia na odstránenie zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní právnických osôb; rozšíriť daňový základ, najmä na spotrebu, a postupne zrušiť dotácie škodlivé pre životné prostredie.

               6.

               Prijať ďalšie opatrenia na boj s nepružnosťou trhu práce, a to najmä prijatím opatrení na nápravu podmienok v dohodách na udržanie zamestnania („accords de maintien de l’emploi“) s cieľom zvýšiť ich využitie zo strany podnikov v ťažkostiach. Prijať ďalšie opatrenia na nápravu systému dávok v nezamestnanosti spolu so sociálnymi partnermi s cieľom zaručiť udržateľnosť systému a súčasne zabezpečiť, aby poskytoval vhodné stimuly pre návrat do zamestnania. Zabezpečiť, aby starší pracovníci mohli využívať primerané poradenstvo a odbornú prípravu, a opätovne posúdiť príslušné osobitné úpravy dávok v nezamestnanosti so zreteľom na ich situáciu na trhu práce.

               7.

               Presadzovať modernizáciu odborného vzdelávania a odbornej prípravy, vykonať reformu povinnej školskej dochádzky a prijať ďalšie opatrenia na zníženie nerovností vo vzdelávaní, najmä posilnením opatrení proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky. Zabezpečiť, aby aktívne politiky trhu práce účinne podporovali najzraniteľnejšie skupiny. Zlepšiť prechod zo školy do zamestnania predovšetkým prijatím opatrení na ďalší rozvoj učňovskej prípravy s osobitným zameraním na nízkokvalifikované osoby.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P.C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 27.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto vestníka.


				|

		52011SC0815

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Slovenska na rok 2011,ktorým sa predkladá stanovisko Radyk aktualizovanému programu stability Slovenska na roky 2011 – 2014 /* SEC/2011/0815 v konečnom znení */

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Slovenska na rok 2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému programu stability Slovenska na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej
komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej
Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá
sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na
oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3], ktoré spolu tvoria
„integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované
usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a
politikách zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie
politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(6)
Slovensko 28. apríla 2011 predložilo aktualizáciu
svojho programu stability na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov
2011 – 2014, a 2. mája 2011 svoj národný program reforiem na rok 2011. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(7)
Vzhľadom na svoju veľkú obchodnú
otvorenosť a špecializáciu na výrobu tovaru dlhodobej spotreby bolo
slovenské hospodárstvo výrazne zasiahnuté kolapsom svetového obchodu a
agregovaného dopytu, ktorý nasledoval po finančnej kríze. V dôsledku toho
sa HDP v roku 2009 znížil o 4,7 % a nezamestnanosť vzrástla na
12 %. V roku 2010 sa hospodárska situácia prevažne v dôsledku oživenia
vonkajšieho dopytu výrazne zlepšila z hľadiska rastu produkcie (4,1 %
rast HDP), ale z hľadiska zamestnanosti sa aj naďalej zhoršovala,
pričom miera nezamestnanosti dosiahla 14,5 % - jednu z najvyšších
úrovní a jeden z najväčších nárastov v EÚ. Zamestnanosť ostane
podstatne nižšia ako pred krízou v rokoch 2011 – 2012. Kríza spôsobila
značné zhoršenie stavu verejných financií a nárast deficitu verejných
financií z 2 % HDP v roku 2008 na 8 % HDP v rokoch 2009 – 2010. Hoci
pomer dlhu k HDP ostal na pomerne nízkej úrovni, takisto sa zvýšil – o 15
percentuálnych bodov – a v roku 2010 dosiahol 41 % HDP.
(8)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu
stability podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že
makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ programu, je realistický na prvé dva
roky, no ku koncu programového obdobia je príliš optimistický. V programe sa
plánuje zníženie deficitu na menej ako 3 % HDP v roku 2013 v súlade s
lehotou, ktorú stanovila Rada, a ďalej na 2,8 % HDP v roku 2014. Po
roku 2011 je úprava založená prevažne na výdavkoch. Rozpočtové ciele
ohrozujú riziká poklesu, najmä v dôsledku realizácie navrhovaných opatrení. V
programe sa nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa. Dosiahnutie
rozpočtových cieľov by na obdobie rokov 2011 – 2013 znamenalo priemerné
ročné fiškálne úsilie na úrovni približne 1,4 % HDP.
(9)
Deficit sa má v roku 2011 podľa očakávaní
výrazne znížiť vďaka konsolidačným opatreniam, ktoré sa v
slovenskom programe stability odhadujú na približne 2,5 % HDP. Očakáva sa,
že úprava bude v roku 2011 a 2013 pokračovať ďalej
prostredníctvom znižovania deficitu približne o 1 percentuálny bod HDP
ročne. Konsolidačné úsilie sa zameriava najmä na stranu výdavkov
prostredníctvom úspor výdavkov na tovar a služby, ako aj na mzdy, čo však
môže byť ďalej ťažko realizovateľné na udržateľnom
základe. Vo všeobecnosti je hlavnou výzvou pre Slovensko zaistiť, aby sa
konsolidáciou zabezpečili a dokonca zvýšili výdavky na položky podporujúce
rast, ako napríklad vzdelávanie a dopravná infraštruktúra. Znepokojenie vyvoláva
najmä tvorba hrubého fixného kapitálu vlády, ktorá pravdepodobne ďalej
klesne. Existuje priestor na zvýšenie príjmov z daní, ktoré sú najmenej
škodlivé pre rast, ako napríklad dane z majetku a environmentálne dane, a na
zlepšenie efektívnosti výberu daní, najmä z hľadiska veľkých výpadkov
DPH.
(10)
Vďaka reforme z roku 2005, ktorou sa zaviedlo
viacročné plánovanie, programový rozpočet a niekoľko fiškálnych
pravidiel, Slovensko podstatne zlepšilo svoj fiškálny rámec. Ani súčasné
nastavenie však nezabránilo vláde fungovať s deficitmi dokonca aj v rokoch
vysokého hospodárskeho rastu. K hlavným nedostatkom patrí skutočnosť,
že fiškálne ciele na roky po skončení programu možno ľahko
zmeniť, a neslúžia preto cieľu upevňovať rozpočtový proces
v nadchádzajúcich rokoch. Tento nedostatok by sa mohol prekonať vďaka
výdavkovým stropom navrhovaným v aktualizácii programu stability a v národnom
programe reforiem za predpokladu, že by zahŕňali najväčší možný
podiel verejných výdavkov. Navyše medziročnému monitorovaniu fiškálneho
vývoja a presadzovaniu fiškálnych pravidiel bráni fakt, že v súčasnosti sa
informácie nezverejňujú včas, a to najmä pokiaľ ide o miestnu
správu a fondy sociálneho zabezpečenia. Napokon na Slovensku neexistuje
nezávislá inštitúcia, ktorá by mohla byť priamo zapojená do prípravných
prác, monitorovania a mechanizmov hodnotenia súvisiacich s rozpočtom.
(11)
Slovensko je jedným z členských štátov, ktoré
čelia závažným problémom v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou
verejných financií. V nasledujúcich desaťročiach sa v porovnaní s
priemerom EÚ predpokladá rýchlejší rast výdavkov spojených so starnutím
obyvateľstva. Hlavným dôvodom tohto nárastu by boli dôchodky, a to aj
napriek významnej reforme realizovanej v rokoch 2004 – 2006, v rámci ktorej sa
systematicky neriešila otázka narastajúcej dĺžky života očakávanej v
budúcnosti. Príčinou ďalších budúcich tlakov na pilier priebežného
financovania môže byť významná zložka zásluhovosti na výpočet
dôchodku a mechanizmus indexácie. Životaschopnosť plne financovaného
piliera oslabili zmeny v rokoch 2008 – 2009 vrátane požiadavky, aby dôchodkové
fondy pokrývali vzniknuté straty, a zrušenia povinnej účasti pre nových
účastníkov na trhu práce. V národnom programe reforiem a programe
stability sa plánuje niekoľko úprav dôchodkového systému, ktoré by
odstránili jeho súčasné nedostatky.
(12)
Ďalšou veľkou výzvou je riešenie
veľkých nárastov nezamestnanosti skôr, než sa stane štrukturálnou. Miera
nezamestnanosti v súčasnosti dosahuje viac než 14 %. Dlhodobá miera
nezamestnanosti vo výške 9,2 % ostáva najvyššou v EÚ a sprevádzajú ju
výrazné regionálne rozdiely a nepomer medzi ponúkanou a požadovanou odbornou
kvalifikáciou. Hoci trh práce na Slovensku funguje v pomerne flexibilných
podmienkach, vláda plánuje zvýšiť túto flexibilitu ďalej
prostredníctvom zmien a doplnení zákonníka práce. Miera nezamestnanosti je
obzvlášť vysoká v prípade nízkokvalifikovaných pracovníkov a miera ich
zamestnanosti je jednou z najnižších v EÚ. Dôvodom môže byť vysoké
daňovo-odvodové zaťaženie vo výške 34 % pri nízkych mzdách (67 %
priemernej mzdy), čo môže mať za následok zníženie motivácie na
najímanie nízkokvalifikovaných pracovníkov. Okrem toho cielené a dobre
navrhnuté aktívne politiky trhu práce môžu zohrávať dôležitú úlohu pri
opätovnom zaradení nezamestnaných do pracovného procesu. V súčasnosti
výdavky na takéto politiky a účasť na nich patria k najnižším v EÚ a
k monitorovaniu či hodnoteniu ich účinnosti dochádza len v malej
miere. Vláda plánuje uskutočniť reformu služieb trhu práce a
aktívnych politík trhu práce do konca tohto roka.
(13)
Vzhľadom na dôležitosť primerane
kvalifikovanej pracovnej sily z hľadiska zlepšovania necenovej
konkurencieschopnosti navrhlo Slovensko ambiciózny cieľ zvýšiť do
roku 2020 mieru dosiahnutého vysokoškolského vzdelania zo súčasných
17,6 % na 40 %. V záujme odstránenia nepomeru medzi ponúkanou a
požadovanou odbornou kvalifikáciou Slovensko reformuje školské vzdelávanie a
odborné vzdelávanie a prípravu, ako sa uvádza v národnom programe reforiem.
Miera dosiahnutého terciárneho vzdelania však ostáva výrazne nižšia než priemer
EÚ, pričom jeho kvalita je otázna, čo naznačujú rôzne existujúce
ukazovatele. Slabé výsledky v oblasti vzdelávania, ktoré dosahujú
marginalizované rómske komunity, sú významným faktorom prispievajúcim k
dlhodobej nezamestnanosti na Slovensku. Účasť na celoživotnom
vzdelávaní ľudí v produktívnom veku je v porovnaní s priemerom EÚ stále
veľmi nízka (2,8 %), čo má zrejme nepriaznivý vplyv na
zamestnateľnosť a ďalej oslabuje úsilie znížiť súčasnú
vysokú mieru nezamestnanosti.
(14)
V národnom programe reforiem sa uznáva potreba
posilňovať podnikateľské prostredie na Slovensku, ktoré viac
podporuje rast, ako aj potreba zlepšiť výkon súdnictva,
transparentnosť verejného obstarávania a boj proti korupcii, hoci existujú
riziká spojené s plnením. Problém slabých verejných inštitúcií sa však dostatočne
nerieši a väčšie úsilie by sa mohlo vynaložiť na posilnenie tvorby
politiky založenej na faktoch. Nedostatočná kapacita a vysoká fluktuácia
pracovníkov v rámci verejnej správy majú sklon znižovať jej
účinnosť a transparentnosť, oslabovať analytické schopnosti
a obmedzovať účinné využívanie finančných prostriedkov EÚ a
efektívne využívanie verejných zdrojov vo všeobecnosti. Tieto faktory oslabujú
potenciál rastu hospodárstva a jeho konkurencieschopnosť.
(15)
Slovensko v rámci Paktu Euro Plus prijalo
niekoľko záväzkov[4].
Záväzky sa týkajú troch oblastí paktu, ktoré sú dôležité pre Slovensko:
udržateľnosti verejných financií, zamestnanosti a konkurencieschopnosti. Z
fiškálneho hľadiska sa Slovensko zaviazalo zvýšiť dlhodobú
udržateľnosť verejných financií a posilniť vnútroštátny fiškálny
rámec prijatím nového právneho aktu o fiškálnej zodpovednosti. Opatrenia v
oblasti zamestnanosti sa týkajú plánovanej revízie zákonníka práce s
cieľom ešte viac zvýšiť flexibilitu trhu práce. Opatrenia v oblasti
konkurencieschopnosti sa sústreďujú na znižovanie administratívnej
záťaže, boj proti korupcii, posilnenie transparentnosti verejného
obstarávania a systému súdnictva a zvyšovanie účinnosti daňového
systému. Uvedené záväzky odzrkadľujú reformnú agendu načrtnutú v
programe stability a národnom programe reforiem. Posilňujú prebiehajúce
reformné projekty týkajúce sa podnikateľského prostredia a presadzovania
práv a nastoľujú aj dôležitú otázku dôchodkov a dlhodobej
udržateľnosti verejných financií. Tieto záväzky sa posúdili a
zohľadnili v odporúčaniach.
(16)
Komisia posúdila program stability a národný
program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus[5]. Nezohľadnila len ich
význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na
Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
všeobecnú potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí
Európskej únie tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí
poskytnú vstupy na úrovni EÚ. V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že
dosiahnutie rozpočtových cieľov je ohrozené rizikami poklesu na
obdobie po roku 2011. V rámci konsolidačného úsilia by sa mali
zabezpečiť výdavky na položky podporujúce rast a mali by ho
podporovať opatrenia na posilnenie fiškálneho riadenia a dlhodobej
udržateľnosti verejných financií. Ďalšie opatrenia v rokoch 2011 –
2012 by sa mali zamerať na posilnenie domácich zdrojov rastu, pričom
sa bude riešiť nedávny prudký nárast nezamestnanosti, a to najmä znížením
daňovo-odvodového zaťaženia u pracovníkov s nízkymi mzdami a reformou
aktívnych politík trhu práce, riešiť nepomer medzi ponúkanou a požadovanou
odbornou kvalifikáciou, zlepšovať kvalita vzdelávania a odbornej prípravy,
podporovať podnikateľské prostredie a posilňovať verejné
inštitúcie a spôsob ich riadenia.
(17)
Vzhľadom na toho posúdenie a po
zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009 Rada preskúmala aktualizáciu
programu stability Slovenska na rok 2011 a jej stanovisko[6] sa odzrkadľuje najmä v
odporúčaniach v bodoch 1), 2) a 3) ďalej. Pri zohľadnení záverov
Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem
Slovenska,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko
prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:
1)           Plniť rozpočet na rok 2011
podľa plánu a v roku 2012 a 2013 zaviesť plánované osobitné opatrenia
trvalého charakteru s cieľom znížiť do roku 2013 deficit pod
úroveň 3 % HDP. Zabezpečiť výdavky podporujúce rast a
využiť možný priestor na zvýšenie príjmov prostredníctvom zvyšovania
efektívnosti výberu DPH.
2)           Posilniť fiškálne riadenie tým,
že sa v roku 2011 prijmú záväzné viacročné výdavkové stropy, ktoré sa
začnú vykonávať od roku 2012 a ktoré budú zahŕňať
úroveň ústrednej vlády a systém sociálneho zabezpečenia. Okrem toho
zriadiť nezávislú fiškálnu radu a zabezpečiť včasné
zverejňovanie rozpočtových údajov na všetkých úrovniach verejnej
správy.
3)           Posilniť dlhodobú
udržateľnosť verejných financií ďalšou úpravou priebežne
financovaného piliera dôchodkového systému, najmä prepojením veku odchodu do dôchodku
a dĺžky života a vytvorením stimulov na zaistenie životaschopnosti plne
financovaného dôchodkového piliera v záujme fiškálnej udržateľnosti pri
súčasnom zaistení primeraných dôchodkov.
4)           Prijať opatrenia na podporu
dopytu na trhu práce po nízkokvalifikovaných pracovníkoch znížením
daňovo-odvodového zaťaženia pracovníkov s nízkymi mzdami. Okrem toho
zaviesť opatrenia na zvýšenie administratívnej kapacity verejných služieb
zamestnanosti s cieľom zlepšiť zameranie, navrhovanie a hodnotenie
aktívnych politík trhu práce, najmä pre mládež a dlhodobo nezamestnaných.
5)           Urýchliť realizáciu plánovaných
reforiem školského vzdelávania, odborného vzdelávania a prípravy a prijať
opatrenia na zlepšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a zvýšenie jeho
významu pre potreby trhu. Vytvoriť rámec stimulov pre jednotlivcov aj
zamestnávateľov na podporu účasti nízkokvalifikovaných ľudí na
celoživotnom vzdelávaní.
6)           Zaistiť vykonávanie plánovaných
opatrení zameraných na účinnejšie uplatňovanie pravidiel verejného
obstarávania, zvýšenie výkonnosti a transparentnosti systému súdnictva.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               Podrobnejšie informácie o záväzkoch v rámci Paktu Euro
Plus možno nájsť v SEK(2011) 733.
[5]               Pozri SEK(2011) 733.
[6]               Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  26. apríla 2010 o spoločnej výskumnej programovej iniciatíve Kultúrne dedičstvo a globálna zmena: nová výzva pre Európu

text:
               28.4.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 106/18

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 26. apríla 2010
   o spoločnej výskumnej programovej iniciatíve Kultúrne dedičstvo a globálna zmena: nová výzva pre Európu
   (2010/238/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 181,
   keďže:

               (1)

               Kultúrne dedičstvo v zmysle dohovorov Unesco o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva a na ochranu nehmotného kultúrneho dedičstva (1) je veľmi krehkým dedičstvom a je vystavené mnohým rizikám v dôsledku starnutia, škodlivých vplyvov životného prostredia a tlakov zo strany ľudí.

               (2)

               Pre väčšinu občanov Európy majú objekty kultúrneho dedičstva jedinečnú a nenahraditeľnú hodnotu, či už hmotnú, vo forme historických budov, zbierok, lokalít a hnuteľných vecí, alebo nehmotnú, ktorá zahŕňa históriu, kolektívnu pamäť a identitu.

               (3)

               Spojenie účinkov zmeny klímy, iných environmentálnych zmien, zásahov človeka a bezpečnostných rizík ohrozuje kultúrne dedičstvo Európy. Najmä zmena klímy môže viesť k nenávratnému poškodeniu alebo strate objektov kultúrneho dedičstva v dôsledku ich krehkosti a veku. Okrem toho katastrofy a bezpečnostné riziká ohrozujú fyzický charakter objektov kultúrneho dedičstva ako symbolov a ikon európskych miest a lokalít.

               (4)

               S cieľom predísť nenávratným škodám na kultúrnom dedičstve Európy spôsobeným týmito spojenými rizikami sú potrebné zosúladené akcie.

               (5)

               Rada pre konkurencieschopnosť uznala 3. decembra 2009 iniciatívu Kultúrne dedičstvo, klimatická zmena a bezpečnosť (názov sa neskôr zmenil na Kultúrne dedičstvo a globálna zmena: nová výzva pre Európu) za oblasť, v ktorej by sa spoločným programovaním pridala súčasnému roztrieštenému výskumnému úsiliu členských štátov veľká hodnota. Preto prijala závery, ktorými uznala potrebu otvoriť spoločnú programovú iniciatívu na túto tému, a vyzvala Komisiu, aby prispela k jej príprave. Rada takisto znovu potvrdila, že spoločné programovanie je proces, ktorý vedú členské štáty a pri ktorom Komisia pôsobí ako sprostredkovateľ.

               (6)

               Spoločné programovanie výskumu kultúrneho dedičstva a globálnej zmeny by umožnilo koordináciu výskumu v tejto oblasti, čím by sa významne prispelo k vybudovaniu plne funkčného európskeho výskumného priestoru v oblasti zachovania kultúrneho dedičstva a k posilneniu vedúceho postavenia a konkurencieschopnosti Európy v tejto oblasti výskumu.

               (7)

               V záujme dosiahnutia cieľov stanovených v tomto odporúčaní by členské štáty mali s Komisiou spolupracovať na preskúmaní možných iniciatív Komisie na pomoc členským štátom pri vypracovaní a vykonávaní tohto strategického výskumného plánu.

               (8)

               S cieľom umožniť Komisii informovať o tejto záležitosti Európsky parlament a Radu by členské štáty mali Komisii pravidelne podávať správy o pokroku dosiahnutom v tejto spoločnej programovej iniciatíve,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členským štátom sa odporúča vypracovať spoločnú víziu v súvislosti s tým, ako môže spolupráca a koordinácia v oblasti výskumu na úrovni Únie pomôcť zachovať kultúrne dedičstvo vo všetkých jeho formách, zaistiť jeho bezpečnosť a udržateľné využívanie.

               2.

               Členským štátom sa odporúča vypracovať spoločný strategický výskumný plán so stanovením strednodobých až dlhodobých potrieb a cieľov výskumu v oblasti zachovania a využívania kultúrneho dedičstva v kontexte globálnej zmeny. Tento strategický výskumný plán by mal obsahovať plán vykonávania so stanovením priorít a časových lehôt a s určením akcií, nástrojov a zdrojov potrebných na jeho vykonávanie.

               3.

               Členským štátom sa odporúča zahrnúť do strategického výskumného plánu a plánu vykonávania tieto akcie:

                           a)

                           určenie a výmena informácií o príslušných národných programoch a výskumných činnostiach;

                           b)

                           posilnenie spoločného prognózovania a kapacity na hodnotenie technológií, najmä pokiaľ ide o vplyv globálnej zmeny na objekty kultúrneho dedičstva a reakciu na globálnu zmenu cestou prevencie a konzervovania;

                           c)

                           výmena informácií, zdrojov, osvedčených postupov, metodík a usmernení;

                           d)

                           určenie oblastí alebo výskumných činností, v ktorých by koordinácia, spoločné výzvy na predkladanie návrhov alebo zlúčenie zdrojov boli prínosom;

                           e)

                           vymedzenie modalít výskumu, ktorý sa má v oblastiach uvedených v písmene d) vykonávať spoločne;

                           f)

                           pri vymedzení cieľov programov výskumu kultúrneho dedičstva posúdenie meniacich sa potrieb návštevníkov a spotrebiteľov;

                           g)

                           kde je to vhodné, spoločné využívanie existujúcej výskumnej infraštruktúry alebo vyvíjanie nových nástrojov, ako sú koordinované databázy alebo vývoj modelov na štúdium procesov chátrania;

                           h)

                           podporovanie lepšej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, ako aj otvorenej inovácie medzi rôznymi výskumnými činnosťami a podnikateľskými sektormi vo vzťahu ku kultúrnemu dedičstvu, vrátane cestovného ruchu, trvalého udržiavania a výstavby alebo obnovy lokalít, budov alebo krajinných oblastí a súvisiacich podnikateľských služieb;

                           i)

                           exportovanie a šírenie znalostí, inovácií a interdisciplinárnych metodických prístupov;

                           j)

                           vytvorenie sietí medzi strediskami, ktoré sa venujú výskumu kultúrneho dedičstva.

               4.

               Členským štátom sa odporúča vytvoriť spoločnú riadiacu štruktúru v oblasti kultúrneho dedičstva a globálnej zmeny s mandátom na ustanovenie spoločných podmienok, pravidiel a postupov spolupráce a koordinácie a monitorovať vykonávanie tohto strategického výskumného plánu.

               5.

               Členským štátom sa odporúča spoločne vykonávať strategický výskumný plán vrátane vykonávania prostredníctvom národných výskumných programov alebo iných národných výskumných činností.

               6.

               Členským štátom sa odporúča spolupracovať s Komisiou s cieľom preskúmať možné iniciatívy Komisie na pomoc členským štátom pri vytváraní a vykonávaní uvedeného strategického výskumného plánu a koordinovať spoločné programy s inými iniciatívami Únie v tejto oblasti.

               7.

               Členským štátom sa odporúča pravidelne podávať Komisii správy o pokroku dosiahnutom v tejto spoločnej programovej iniciatíve.

      V Bruseli 26. apríla 2010

            Za Komisiu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komisie

      (1)  Vymedzenie pojmov „hmotné a nehmotné kultúrne dedičstvo“ nájdete v: Unesco, Dohovor o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva, Paríž, 16. novembra 1972; Unesco, Dohovor na ochranu nehmotného kultúrneho dedičstva, Paríž, 17. októbra 2003.