title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/36

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2017
   (2017/C 261/09)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Francúzsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Francúzsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 4.

               (3)

               Správa o Francúzsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Francúzska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017. Z analýzy Komisie vyplýva, že vo Francúzsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Francúzsko sa v kontexte nízkeho rastu produktivity vyznačuje predovšetkým slabou konkurencieschopnosťou a vysokým a stále rastúcim verejným dlhom. Potreba konať je obzvlášť dôležitá, a to v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na francúzske hospodárstvo, a vzhľadom na jeho veľkosť a cezhraničný význam aj na hospodársku a menovú úniu.

               (4)

               Francúzsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Francúzsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje v súlade s odporúčaním Rady z 10. marca 2015 v rámci postupu pri nadmernom deficite odstrániť nadmerný deficit do roku 2017 a dosiahnuť celkový deficit vo výške 2,8 % HDP. Celkový deficit sa má podľa plánu ďalej znižovať, a to až na 1,3 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,4 % HDP, sa má podľa plánu dosiahnuť do roku 2019. Prepočítané (5) štrukturálne saldo však podľa prognóz dosiahne v roku 2020 výšku -1,2 % HDP, takže do konca programového obdobia sa strednodobý cieľ nepodarí dosiahnuť. Na základe programu stability na rok 2017 sa očakáva, že pomer pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne z 95,9 % v roku 2018 na 93,1 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2018 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)

               Rada 10. marca 2015 Francúzsku odporučila, aby do roku 2017 odstránilo nadmerný deficit a aby v roku 2017 dosiahlo deficit verejných financií vo výške 2,8 % HDP, čo je v súlade so zlepšením štrukturálneho salda o 0,9 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že celkový deficit v roku 2017 dosiahne 3,0 % HDP v súlade s referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve, avšak nad úrovňou cieľového deficitu odporúčaného Radou. Za predpokladu nezmenenej politiky sa odhaduje, že v roku 2018 dosiahne celkový deficit výšku 3,2 % HDP, čo prekračuje referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve a naznačuje riziká súvisiace s trvalou nápravou nadmerného deficitu. Odporúčané fiškálne úsilie sa navyše podľa očakávaní v období, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite, nevyvinie, keďže konsolidačná stratégia, ktorú uskutočňuje Francúzsko, sa opiera primárne o zlepšovanie cyklických podmienok a pretrvávanie prostredia s nízkymi úrokovými sadzbami, na ktoré však orgány nemajú žiadny dosah.

               (8)

               Ak by sa v roku 2018 napokon dosiahla včasná a trvalá náprava, na Francúzsko by sa začala vzťahovať preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Od Francúzska sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na jeho úroveň dlhu, očakáva, že bude vykonávať ďalšie úpravy smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav stanovenej v Pakte stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v roku 2018 nesmie prekročiť 1,2 %. To by zodpovedalo ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Existuje aj riziko, že Francúzsko v roku 2018 nedodrží prechodné dlhové pravidlo, keďže sa predpokladá zhoršenie štrukturálneho salda o 0,5 % HDP, a nie dosiahnutie minimálnej lineárnej štrukturálnej úpravy vo výške 0,4 % HDP. Rada celkovo zastáva názor, že Francúzsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu v roku 2017 a že v roku 2018 budú potrebné ďalšie opatrenia na zaistenie súladu s uvedenými ustanoveniami. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie o európskom semestri na rok 2017, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií Francúzska. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu vo Francúzsku.

               (9)

               Pomer verejných výdavkov k HDP vo Francúzsku je jedným z najvyšších v Únii. Pomer výdavkov k HDP má podľa prognóz v roku 2017 dosiahnuť 56,2 % HDP, čo je o 9,7 percentuálneho bodu viac než v Únii. Francúzsko sleduje konsolidačnú stratégiu, ktorá sa opiera najmä o výdavky a ktorá je založená najmä na klesajúcich úrokových mierach a škrtoch verejných investícií. Je však nepravdepodobné, že prostredie s nízkymi úrokovými mierami pretrvá aj v strednodobom horizonte, a škrty produktívnych verejných investícií by mohli ohroziť budúci hospodársky potenciál. Naopak, v rámci preskúmaní výdavkov sa identifikoval celý rad možných spôsobov na zvýšenie efektívnosti, ktoré sa nerealizovali. Z preskúmaní výdavkov pochádza len zlomok – menej ako 2 % – celkových plánovaných úspor na výdavkoch vo výške 50 miliárd EUR na obdobie rokov 2015 až 2017. V rozpočte na rok 2016 sa však len časť z nich premietla do konkrétnych opatrení, zatiaľ čo opatrenia v zákone o rozpočte na rok 2017 vychádzali z opatrení, ktoré boli identifikované už v preskúmaní výdavkov z roku 2015. Úspory vychádzajúce z preskúmaní výdavkov by mohli byť výrazne vyššie, ak by sa rozšírili skúmané oblasti výdavkov a ak by sa realizovala viacročná stratégia s cieľom plne transformovať identifikované úspory do konkrétnych rozpočtových opatrení.

               (10)

               Vysoké príspevky na sociálne zabezpečenie v kombinácii s vysokou úrovňou zdaňovania zaťažujú podniky, čo môže odradiť súkromné investície a brániť rastu spoločností a prijímaniu nových zamestnancov. Pokračuje sa vo vykonávaní opatrení zameraných na zníženie nákladov práce, pričom sa v apríli 2016 začala druhá etapa znižovania príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie, ktorá sa naplánovala v rámci paktu zodpovednosti a solidarity. Vláda navyše zvýšila výšku daňovej úľavy na konkurencieschopnosť a zamestnanosť (CICE) na rok 2017 zo 6 % na 7 %. Tieto opatrenia na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia zlepšili od roku 2013 konkurencieschopnosť Francúzska, ale straty vzniknuté v minulosti sa ešte nepodarilo dobehnúť. Pri priemernej mzde malo v roku 2015 Francúzsko najvyššiu úroveň príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie v Únii vyjadrenú ako podiel celkových nákladov práce hradených zamestnávateľom, a to napriek jej klesajúcej tendencii. V nedávnych hodnoteniach týchto opatrení sa zdôraznil ich pozitívny účinok na zamestnanosť a ziskové rozpätia firiem, ale na plnohodnotné posúdenie ich vplyvu na mzdy, investície, zamestnanosť a ziskové rozpätia firiem sú potrebné ďalšie hodnotenia. Z nedávnych hodnotení tiež vyplýva, že konsolidácia schém na zníženie nákladov práce a ich premena na trvalé zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie by optimalizovala ich účinok na zamestnanosť a investície.

               (11)

               K 1. júlu 2016 bola efektívna priemerná daňová sadzba pre právnické osoby najvyššia v Únii (na úrovni 38,4 %) a ostatné dane z výroby sú tiež obzvlášť vysoké. Francúzsko však prijalo opatrenia na zníženie zákonnej sadzby dane z príjmu právnických osôb na 28 % v roku 2020. Daňové zaťaženie je zároveň stále menej orientované na spotrebu než v iných členských štátoch. Francúzsko sa v daňových príjmoch zo spotreby vyjadrených ako podiel celkového daňového zaťaženia umiestnilo v roku 2014 na 27. mieste v Únii. Systém DPH sa vyznačuje štandardnou sadzbou, ktorá je v porovnaní so susednými krajinami stredne vysoká, a uplatňovaním nízkych znížených sadzieb na veľký počet položiek. Zložitosť daňového systému môže predstavovať prekážku pre dobre fungujúce podnikateľské prostredie. Francúzsko má vysoké daňové zaťaženie spojené s mnohými daňovými úľavami, zníženými sadzbami a veľkým počtom rôznych režimov zdanenia, čo má za následok zvýšené náklady na dodržiavanie predpisov a zvýšenú mieru neistoty, a to predovšetkým pre podniky. Celkové daňové výdavky vo Francúzsku sú značné a dosahujú výšku viac než 3 % HDP. Administratívne náklady daňových orgánov spojené s výberom daní sú vysoké a pohybujú sa nad priemerom Únie.

               (12)

               V roku 2016 klesla miera nezamestnanosti na 10,1 %. V prípade mladých ľudí, nízko kvalifikovaných pracovníkov a osôb narodených mimo Únie je nezamestnanosť vyššia. Prebiehajúce reformy v oblasti riadenia sú mimoriadne dôležité pre zosúladenie možností odbornej prípravy s vyhliadkami na zamestnanie a potrebami hospodárstva. Uchádzači o zamestnanie, menej kvalifikovaní pracovníci a zamestnanci MSP zároveň čelia pretrvávajúcim ťažkostiam súvisiacim s prístupom k odbornej príprave. Zabezpečenie ich účasti na odbornej príprave a relevantnosti poskytovanej odbornej prípravy si môžu vyžadovať posilnenie existujúcich opatrení a prerozdelenie zdrojov. Mladí ľudia, vrátane najmenej kvalifikovaných mladých ľudí, stále čelia ťažkostiam pri vstupe na trh práce. V tejto súvislosti opatrenia prijaté na podporu učňovskej prípravy zatiaľ prinášajú pozitívne výsledky. Ponúkaná počiatočná odborná príprava, najmä keď sa uskutočňuje na školách a v niektorých častiach terciárneho sektora, nie je dostatočne prepojená s pracovnými príležitosťami. Žiaci zo znevýhodneného prostredia sú navyše častejšie vedení smerom k počiatočnému odbornému vzdelávaniu, čo je takisto dôvodom väčšiny predčasných ukončení štúdia a prispieva to k vysokej miere nerovnosti v oblasti vzdelávania. Vplyv sociálno-ekonomického postavenia na výsledky študentov je najvyšší v OECD.

               (13)

               V roku 2016 bolo zamestnaných iba 54,5 % ľudí v produktívnom veku narodených mimo EÚ. Miera zamestnanosti žien narodených mimo EÚ (45,4 %) patrila medzi najnižšie v Únii. Rozdiel v zamestnanosti ľudí narodených mimo EÚ a narodených vo Francúzsku sa v roku 2016 zvýšil na 17,5 percentuálneho bodu (v prípade žien na 23,7 percentuálneho bodu). Tieto slabé výsledky v prípade osôb narodených mimo EÚ zhoršujú celkovú mieru zamestnanosti a predstavujú chronicky nedostatočné využívanie pracovnej sily. Aj druhá generácia imigrantov vykazuje slabé výsledky v oblasti zamestnanosti, ktoré nemožno vysvetliť rozdielmi vo veku, vzdelaní a v zručnostiach. Rozdiely vo výsledkoch v oblasti vzdelávania sú navyše stále značné, keďže druhá generácia imigrantov ich vyrovnáva len čiastočne. V záujme riešenia tejto výzvy je nevyhnutné uplatniť komplexnú stratégiu obsahujúcu najmä osobitné opatrenia týkajúce sa jazykových znalostí, zvyšovania zručností a odbornej prípravy, pracovného poradenstva, ako aj ďalšie cielené aktívne politiky trhu práce. Pre podporu účasti na trhu práce je mimoriadne dôležitý účinný prístup k službám, a takisto opatrenia proti diskriminačným postupom, ktoré negatívne vplývajú na prijímanie ľudí narodených mimo EÚ a imigrantov druhej generácie.

               (14)

               Francúzska minimálna mzda sa od roku 2013 prispôsobovala pravidlám pre indexáciu miezd. V kontexte nízkej inflácie a spomalenia rastu miezd bol jej rast nižší ako rast referenčných miezd. Zatiaľ čo v porovnaní s mediánom mzdy je minimálna mzda vysoká, náklady práce pri minimálnej mzde sa znížili na základe oslobodení od príspevkov na sociálne zabezpečenie. Zvýšenia minimálnej mzdy stimulujú nárast mzdy vo väčšine kategórií pracovníkov a hrozí, že budú vytvárať tlaky na mzdovú kompresiu. Indexácia minimálnej mzdy je síce dôležitá z hľadiska zachovania kúpnej sily pracovníkov, súčasný mechanizmus indexácie by však mohol prispieť k odkladaniu nevyhnutnej celkovej úpravy miezd. V súčasnej situácii vysokej nezamestnanosti navyše existujú riziká, že náklady práce pri minimálnej mzde budú brániť pracovným príležitostiam pre nízko kvalifikovaných pracovníkov. Skupina nezávislých odborníkov každoročne posudzuje minimálnu mzdu vo Francúzsku a poskytuje nezáväzné stanoviská, čo sa týka jej vývoja. Na ich stanovisko k jej ad hoc zvyšovaniu sa doteraz vždy bral ohľad a toto stanovisko zohráva dôležitú úlohu pri kontrole používania takéhoto ad hoc zvyšovania.

               (15)

               Spolu so zákonom o práci, sociálnom dialógu a profesionálnej kariére z augusta 2016 sa vo Francúzsku zaviedli opatrenia zamerané na zlepšenie schopnosti firiem prispôsobiť sa hospodárskym cyklom a na zníženie segmentácie. Zákonom sa objasňujú pravidlá prepúšťania z hospodárskych dôvodov, rozširuje sa rozsah pôsobnosti kolektívnych dohôd na väčšinovom princípe na úrovni spoločností a zvyšuje sa účinnosť kolektívneho vyjednávania. Pretrvávajúca vysoká úroveň nezamestnanosti vytvára tlak na udržateľnosť systému dávok v nezamestnanosti. V tejto súvislosti dosiahli v marci 2017 sociálni partneri dohodu o novom dohovore o dávkach v nezamestnanosti, ktorú schválila vláda a ktorej cieľom je zníženie ročného deficitu o 1,2 miliardy EUR.

               (16)

               Aj keď sa Francúzsku podarilo zlepšiť jeho celkovú regulačnú výkonnosť, podnikateľské prostredie je v porovnaní s hlavnými konkurentmi aj naďalej priemerné. Napriek pokračujúcemu úsiliu o zjednodušenie podniky stále čelia vysokému regulačnému zaťaženiu a perspektíve rýchlo sa meniacich právnych predpisov. To predstavuje jednu z hlavných prekážok pre súkromné investície. Francúzsko prijalo v rámci uvedeného programu zjednodušovania kroky na zníženie byrokracie pre podniky, ale jedna pätina opatrení prijatých do roku 2016 nebola ešte do mája 2017 vykonaná. Účinky zamestnaneckých limitov aj naďalej ovplyvňujú rozvoj firiem s dôsledkami pre ich ekonomickú a trhovú výkonnosť. Zvýšené sociálne a fiškálne povinnosti, ktoré sa vzťahujú na firmy presahujúce určitý počet zamestnancov, ich môžu odradiť od toho, aby expandovali až na veľkosť, ktorá by im umožnila vyvážať a inovovať. Tieto účinky pochádzajúce z limitov môžu zase ovplyvniť produktivitu, konkurencieschopnosť a internacionalizáciu firiem. Na základe empirických dôkazov sú limity 10 a 50 zamestnancov pre zamestnávateľov skutočne mimoriadne nákladné. Francúzske hospodárstvo sa vyznačuje neprimerane nízkym podielom spoločností s počtom zamestnancov nad uvedenými limitmi, čo naznačuje súvislosť medzi týmito dvoma javmi.

               (17)

               Hospodárska súťaž v oblasti služieb sa v mnohých odvetviach zlepšila, ale niektoré hospodársky dôležité odvetvia, ako napríklad účtovníctvo, architektúra, služby poskytovania domácej starostlivosti, ubytovacie a stravovacie služby, taxislužby a služby prenájmu vozidiel s vodičom, sa stále vyznačujú nízkou úrovňou hospodárskej súťaže a/alebo regulačnými prekážkami. Pri týchto službách aj naďalej existujú prekážky, a to najmä nadmerné regulačné požiadavky, ktoré odrádzajú od vstupu do týchto odvetví alebo v nich obmedzujú účinnú hospodársku súťaž. Zmiernenie týchto prekážok by mohlo umožniť existujúcim alebo novým firmám využívať novinky v oblasti technologického a digitálneho rozvoja, zvýšiť ich konkurencieschopnosť a/alebo vstupovať na trhy, a priniesť tak výhody pre spotrebiteľov vo forme nižších cien a lepšej kvality služieb. Komisia na tento účel začala v januári 2017 ako súčasť balíka opatrení na riešenie prekážok na trhoch so službami vzájomné hodnotenie, pričom vyzvala členské štáty, aby vykonali hodnotenie príslušných existujúcich prekážok, ktoré u nich obmedzujú prístup k určitým povolaniam.

               (18)

               Úroveň inovácií vo Francúzsku nezodpovedá výsledkom európskych inovačných lídrov. Aj naďalej pretrváva vysoká miera zložitosti a celková koordinácia zostáva výzvou. Nesúlad medzi výškou finančnej podpory poskytnutej z verejných zdrojov a priemernými výsledkami Francúzska v oblasti inovácií vyvoláva pochybnosti o efektívnosti mechanizmov finančnej podpory z verejných zdrojov. Najmä spolupráca medzi verejným výskumom a podnikmi je nedostatočná a má negatívny vplyv na hospodárske výstupy systému inovácií.

               (19)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (21)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2017 a program stability na rok 2017. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Zabezpečiť plnenie odporúčania Rady z 10. marca 2015 v rámci postupu pri nadmernom deficite. Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu a zohľadniť pritom potrebu posilniť prebiehajúce oživenie a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií Francúzska. Vykonať komplexné preskúmanie výdavkových položiek v záujme zvýšenia efektívnosti, ktoré sa premietne do úspor na výdavkoch.

               2.

               Konsolidovať opatrenia na zníženie nákladov práce v záujme maximalizovania ich efektívnosti rozpočtovo neutrálnym spôsobom a s cieľom zvýšiť ich účinok na zamestnanosť a investície. Rozšíriť celkový základ dane a podniknúť ďalšie kroky so zámerom vykonať plánované zníženie zákonnej sadzby dane z príjmu právnických osôb.

               3.

               Zlepšiť prístup na trh práce pre uchádzačov o zamestnanie, najmä menej kvalifikovaných pracovníkov a ľudí z prostredia prisťahovalcov, a to aj prostredníctvom revízie systému odborného vzdelávania a prípravy. Zabezpečiť, aby vývoj minimálnej mzdy zodpovedal trendom v oblasti vytvárania pracovných miest a konkurencieschopnosti.

               4.

               Ešte viac znížiť regulačnú záťaž pre firmy, a to aj realizáciou programu zjednodušovania. Pokračovať v odstraňovaní prekážok obmedzujúcich hospodársku súťaž v sektore služieb, a to aj v oblasti služieb pre podniky a regulovaných povolaní. Zjednodušiť a zlepšiť efektívnosť systémov verejnej finančnej podpory pre inovácie.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1804 z 3. októbra 2017 týkajúce sa vykonávania ustanovení Kódexu schengenských hraníc o dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc v schengenskom priestore

text:
               7.10.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 259/25

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/1804
   z 3. októbra 2017
   týkajúce sa vykonávania ustanovení Kódexu schengenských hraníc o dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc v schengenskom priestore
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V priestore bez kontroly vnútorných hraníc možno o dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc rozhodnúť len za výnimočných okolností, keď je potrebné reagovať na situácie závažne ovplyvňujúce verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť uvedeného priestoru alebo jeho časti, alebo jedného či viacerých členských štátov. Vzhľadom na možný dosah takéhoto obnovenia na všetky osoby a tovar, ktoré majú právo na voľný pohyb v rámci priestoru bez kontroly vnútorných hraníc, sa toto opatrenie môže použiť len ako posledná možnosť podliehajúca prísnym podmienkam, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti a trvanie akéhokoľvek dočasného obnovenia kontroly hraníc.

               (2)

               Ak si závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti členského štátu vyžaduje prijatie neodkladných opatrení, súčasné ustanovenia Kódexu schengenských hraníc umožňujú rýchle obnovenie kontroly vnútorných hraníc na obdobie maximálne dvoch mesiacov (článok 28). V kódexe sa stanovuje aj obnovenie kontroly vnútorných hraníc z dôvodu závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v prípade predvídateľných udalostí, a to na obdobie maximálne šiestich mesiacov (článok 25). Kumulatívne vykonávanie článkov 28 a 25 Kódexu schengenských hraníc umožňuje zachovať kontrolu hraníc v celkovej dĺžke trvania až osem mesiacov. Okrem toho nové ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti aktivuje nové uplatnenie pravidiel (a tým aj nový výpočet trvania obdobia kontroly hraníc).

               (3)

               V článku 29 Kódexu schengenských hraníc sa uvádza osobitný postup, ktorý umožňuje obnoviť kontrolu vnútorných hraníc na obdobie až dvoch rokov, ak je ohrozené celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc v dôsledku trvalých závažných nedostatkov týkajúcich sa kontroly vonkajších hraníc zistených počas schengenského hodnotenia. Od prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 (1) sa tento postup môže použiť aj v prípade, že niektorý členský štát neprijme potrebné opatrenia na základe posúdenia zraniteľnosti alebo nespolupracuje s agentúrou, ak si situácia na vonkajších hraniciach vyžaduje naliehavé opatrenia.

               (4)

               Aj keď v prevažnej väčšine prípadov sa lehoty platné v súčasnosti osvedčili ako dostatočné, v nedávnom období sa ukázalo, že určité závažné ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, ako sú teroristické hrozby alebo nekontrolované sekundárne pohyby značného rozsahu v rámci Únie, môžu pretrvávať aj po skončení týchto lehôt.

               (5)

               Komisia prijala návrh na zmenu príslušných ustanovení Kódexu schengenských hraníc s cieľom riešiť takéto budúce pretrvávajúce hrozby. V návrhu sa menia lehoty stanovené v článku 25 Kódexu schengenských hraníc v prípade predvídateľných udalostí a uznáva sa v ňom, že predĺženie obnovenia kontroly vnútorných hraníc nad rámec súčasných lehôt môže byť odôvodnené, a to na obdobie až dvoch rokov. V návrhu sa okrem toho stanovuje možnosť ďalšieho predĺženia kontroly vnútorných hraníc, ak osobitné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti pretrváva aj po uvedenej lehote.

               (6)

               Tieto nové lehoty sú sprevádzané dodatočnými procedurálnymi požiadavkami, ktoré musia členské štáty splniť pred obnovením alebo predĺžením kontroly vnútorných hraníc. Od členských štátov sa najmä požaduje, aby svoje oznámenia podložili posúdením rizika, ktoré by preukazovalo, že zamýšľané obnovenie alebo predĺženie kontroly vnútorných hraníc je krajným opatrením, a v ktorom by sa objasňovalo, ako by kontrola vnútorných hraníc pomohla riešiť zistené hrozby. Od Komisie sa okrem toho v návrhu požaduje, aby vydala stanovisko vždy, keď kontrola vnútorných hraníc presiahne šesť mesiacov. Menia sa aj ustanovenia týkajúce sa „konzultačného postupu“ po vydaní stanoviska Komisiou, aby odzrkadľovali novú úlohu európskej pohraničnej a pobrežnej stráže a Europolu a aby sa zabezpečilo náležité zohľadnenie výsledkov takejto konzultácie, najmä pokiaľ ide o zapojenie susedných členských štátov. Účelom všetkých týchto zmien je zabezpečiť, aby sa obnovenie kontroly vnútorných hraníc používalo len vtedy, ak je to potrebné a odôvodnené, a len počas takého dlhého obdobia, počas ktorého je to potrebné a odôvodnené.

               (7)

               Navrhované zmeny Kódexu schengenských hraníc vychádzajú zo súčasných ustanovení. Do prijatia zmeny Kódexu schengenských hraníc, ako sa uvádza vyššie, je nevyhnutné, aby všetky členské štáty, ktoré majú v úmysle obnoviť dočasnú kontrolu vnútorných hraníc, v plnom rozsahu vykonávali existujúce ustanovenia Kódexu schengenských hraníc, podľa ktorých sa už v súčasnosti od členských štátov zamýšľajúcich použiť toto opatrenie vyžaduje, aby najskôr zvážili uplatnenie alternatívnych opatrení ku kontrole hraníc a aby spolupracovali so susednými členskými štátmi.

               (8)

               Podľa článku 26 Kódexu schengenských hraníc by dotknutý členský štát mal pred rozhodnutím o dočasnom obnovení alebo predĺžení kontroly vnútorných hraníc posúdiť rozsah, v akom takéto opatrenie môže vhodným spôsobom zmierniť ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, ako aj primeranosť uvedeného opatrenia vo vzťahu k tomuto ohrozeniu, pričom by mal okrem iného zohľadniť pravdepodobný dosah takéhoto opatrenia na voľný pohyb osôb v priestore bez kontroly vnútorných hraníc. Cielená kontrola na základe neustále aktualizovanej analýzy rizík a spravodajských informácií by preto prispela k optimalizácii prínosov kontroly a obmedzeniu jej nepriaznivých účinkov na voľný pohyb.

               (9)

               Členské štáty, na ktoré má obnovenie kontroly príslušných úsekov hraníc vplyv, by mali mať možnosť pravidelne vyjadrovať svoje názory na jej nevyhnutnosť s cieľom zorganizovať vzájomnú spoluprácu medzi všetkými členskými štátmi a preskúmať primeranosť opatrení vo vzťahu k udalostiam, ktoré podnietili obnovenie kontroly hraníc, a k ohrozeniu verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti. Členský štát, ktorý sa rozhodol takúto kontrolu obnoviť, by mal pri skúmaní a prehodnocovaní jej nevyhnutnosti tieto názory zohľadniť s cieľom neustále prispôsobovať túto kontrolu okolnostiam.

               (10)

               Podľa článku 27 ods. 1 písm. e) Kódexu schengenských hraníc by členský štát obnovujúci alebo predlžujúci kontrolu vnútorných hraníc mal okrem iného poskytnúť informácie o opatreniach, ktoré majú prijať ostatné členské štáty v súvislosti s plánovanou kontrolou hraníc. Okrem toho podľa článku 27 ods. 5 Kódexu schengenských hraníc sa môžu uskutočniť spoločné zasadnutia medzi členským štátom, ktorý plánuje obnoviť kontrolu vnútorných hraníc, ostatnými členskými štátmi, najmä tými, na ktoré majú takéto opatrenia priamy vplyv, a Komisiou s cieľom zorganizovať v príslušných prípadoch vzájomnú spoluprácu medzi členskými štátmi. Takéto kontakty s členskými štátmi by sa mali využiť na obmedzenie vplyvu na voľný pohyb.

               (11)

               Keďže dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc sa môže použiť len za výnimočných okolností a ako krajné opatrenie, členské štáty by najprv mali preskúmať, či by na účinnú nápravu identifikovaného ohrozenia nebolo možné použiť iné, alternatívne opatrenia ku kontrolám hraníc, pričom k obnove kontroly hraníc na príslušných vnútorných hraniciach by mali pristúpiť iba ako ku krajnému opatreniu, keď identifikované ohrozenie nie je možné dostatočne riešiť menej reštriktívnymi opatreniami vzťahujúcimi sa na cezhraničný pohyb. Príslušné členské štáty by mali vo svojom oznámení podľa článku 27 ods. 1 Kódexu schengenských hraníc informovať o výsledkoch týchto úvah a dôvodoch, pre ktoré sa rozhodli pre kontrolu hraníc.

               (12)

               V tejto súvislosti by členské štáty mali vyvinúť potrebné úsilie, aby ďalej a v plnej miere vykonávali odporúčanie Komisie z 12. mája 2017 [C(2017) 3349 final] o primeraných policajných kontrolách a policajnej spolupráci v schengenskom priestore.

               (13)

               Toto odporúčanie by sa malo vykonať pri plnom dodržiavaní základných práv.

               (14)

               Toto odporúčanie by malo byť určené všetkým schengenským štátom, ktoré sú viazané hlavou III nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 (2),

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      OBMEDZENIE VPLYVU NA VOĽNÝ POHYB

   Aby sa dosiahla správna rovnováha medzi potrebou chrániť verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť členských štátov a výhodami priestoru bez kontroly vnútorných hraníc, členské štáty zamýšľajúce dočasne obnoviť kontrolu vnútorných hraníc by mali, keď podľa článku 26 Kódexu schengenských hraníc vykonávajú posúdenie potreby a proporcionality každého dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc v súlade s článkom 25 a článkom 28 Kódexu schengenských hraníc, starostlivo zohľadniť a pravidelne hodnotiť tieto aspekty:

               a)

               pravdepodobný dosah takéhoto obnovenia na voľný pohyb osôb v priestore bez kontroly vnútorných hraníc;

               b)

               pravdepodobný dosah takéhoto obnovenia na vnútorný trh.

         Na tento účel by členské štáty, ktoré zamýšľajú dočasne obnoviť kontrolu vnútorných hraníc, mali v oznámení podľa článku 27 ods. 1 Kódexu schengenských hraníc informovať o výsledku ich posúdenia vplyvu plánovaného obnovenia alebo predĺženia kontroly vnútorných hraníc na voľný pohyb a vnútorný trh.
   Členské štáty, ktoré majú v úmysle obnoviť dočasnú kontrolu vnútorných hraníc, by sa mali zdržať prijatia akýchkoľvek opatrení, ktoré by neboli odôvodnené zisteným závažným ohrozením verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti. Mali by napríklad obmedziť hraničné úseky, na ktorých sa dočasne obnoví kontrola vnútorných hraníc, s ohľadom na to, čo je nevyhnutne potrebné na riešenie zisteného ohrozenia.

      SPOLOČNÁ ZODPOVEDNOSŤ A SPOLUPRÁCA

   Vzhľadom na tento cieľ obmedziť vplyv na voľný pohyb by členské štáty, ktoré zamýšľajú dočasne obnoviť kontroly na vnútorných hraniciach, mali:

               a)

               prekonzultovať toto obnovenie v dostatočnom časovom predstihu s členskými štátmi, na ktoré má vplyv;

               b)

               udržiavať úzku a stálu spoluprácu, ktorá umožní neustále preskúmavanie a prispôsobovanie kontroly s cieľom zohľadniť vyvíjajúce sa potreby a vplyv na mieste;

               c)

               byť pripravené navzájom si pomáhať s cieľom efektívne vykonávať kontrolu hraníc, ak je to potrebné a odôvodnené.

      POUŽITIE ALTERNATÍVNYCH OPATRENÍ

   Aby sa zabezpečilo, že dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc je krajným opatrením, ktoré sa použije len v prípade, že zistené závažné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti nie je možné primerane riešiť inými prostriedkami, členské štáty by mali v plnej miere vykonávať odporúčanie Komisie z 12. mája 2017 [C(2017) 3349 final] o primeraných policajných kontrolách a policajnej spolupráci v schengenskom priestore.

      V Bruseli 3. októbra 2017

            Za Komisiu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            člen Komisie

      (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 zo 14. septembra 2016 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutie Rady 2005/267/ES (Ú. v. EÚ L 251, 16.9.2016, s. 1).

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1).


title: Odporúčanie Rady z  22. decembra 2009 o očkovaní proti sezónnej chrípke (Text s významom pre EHP)

text:
               29.12.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 348/71

      ODPORÚČANIE RADY

   z 22. decembra 2009
   o očkovaní proti sezónnej chrípke
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/1019/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 168 ods. 6,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Sezónna chrípka je nákazlivé vírusové ochorenie, ktoré sa v Európe objavuje počas zimných mesiacov vo forme epidémie. Patrí k najvýznamnejším a najbežnejším prenosným chorobám a je významnou príčinou chorobnosti a úmrtnosti vo všetkých členských štátoch.

               (2)

               V niektorých prípadoch dochádza ku komplikáciám, ktoré sú závažnejšie ako pri spontánne miznúcich infekciách dýchacích ciest a spôsobujú ťažký zápal pľúc alebo iné sekundárne komplikácie, ktoré sú niekedy smrteľné. K týmto komplikáciám dochádza oveľa častejšie vo vekových skupinách starších osôb a u osôb s chronickými ochoreniami.

               (3)

               Sezónnu chrípku možno zmierniť očkovaním, ale vírus často mení zloženie svojich antigénov, a preto skupiny expertov Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) pravidelne prehodnocujú zloženie očkovacích látok.

               (4)

               V roku 2003 Svetové zdravotnícke zhromaždenie prijalo rezolúciu 56.19 s cieľom zvýšiť mieru zaočkovanosti proti chrípke u všetkých vysokoohrozených osôb tak, aby sa do roku 2006 dosiahla zaočkovanosť aspoň 50 % vo vekových skupinách starších ľudí a do roku 2010 aspoň 75 %.

               (5)

               Európsky parlament prijal 26. októbra 2005 a 14. júna 2006 uznesenia s názvami Stratégia boja proti chrípkovej pandémii a Plánovanie pripravenosti a reakcie na pandémiu chrípky v Európskom spoločenstve, ktoré vyzývajú členské štáty na zvýšenie zaočkovanosti proti chrípke v súlade s odporúčaniami WHO. V týchto uzneseniach sa členské štáty zároveň vyzývajú, aby v súlade s odporúčaniami WHO zvýšili zaočkovanosť v období medzi pandémiami.

               (6)

               Preto by sa mali podniknúť koordinované kroky na úrovni Európskej únie s cieľom zmierniť dôsledky sezónnej chrípky nabádaním rizikových skupín a zdravotníckych pracovníkov na očkovanie. Účelom tohto odporúčania je dosiahnuť cieľ 75 % zaočkovanosti vo vekových skupinách starších osôb podľa odporúčania WHO čo najskôr, pokiaľ možno do zimnej sezóny 2014 – 2015. Tento cieľ 75 % by sa mal podľa možnosti rozšíriť aj na rizikovú skupinu osôb s chronickými ochoreniami, pričom by sa mali zohľadniť pokyny vydané Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC).

               (7)

               Vyššia zaočkovanosť rizikových skupín by zároveň prispela k vyššej zaočkovanosti vo všeobecnosti vrátane zdravotníckych pracovníkov.

               (8)

               Prvým nevyhnutným krokom na uskutočnenie týchto zmien je informovať o probléme sezónnej chrípky prostredníctvom kampaní pre verejnosť a odborníkov všetky zainteresované strany v sektore zdravotnej starostlivosti, rizikové skupiny, zdravotníckych pracovníkov, lekárov, riadiacich pracovníkov v zdravotníctve a tvorcov politík. Zdravotnícki pracovníci by mali byť informovaní o zvýšenom nebezpečenstve, ktorému sú vystavení ich zraniteľnejší pacienti. Mali by si byť vedomí aj svojej povinnosti poskytovať pacientom náležité rady v súvislosti s očkovaním.

               (9)

               Predovšetkým je nevyhnutné zhromaždiť konkrétne a porovnateľné údaje o zaočkovanosti rizikových skupín na vnútroštátnej úrovni, aby bolo možné náležite vyhodnotiť situáciu vo všetkých členských štátoch. Tieto údaje neboli doteraz vždy k dispozícii. Na základe týchto údajov si Komisia a členské štáty budú môcť vymieňať informácie a najlepšie postupy s tretími krajinami prostredníctvom súčasných spôsobov medzinárodnej spolupráce v oblasti zdravia.

               (10)

               Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa zriaďuje Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (1) (European Centre for Disease Prevention and Control – ECDC), sa ECDC poverilo predovšetkým poslaním poskytovať Komisii a členským štátom technické a vedecké poznatky. ECDC prevádzkuje tiež špecializovanú sieť zriadenú na účely dohľadu nad sezónnou chrípkou podľa rozhodnutia Komisie 2000/96/ES z 22. decembra 1999 o prenosných chorobách, ktoré majú byť postupne zahrnuté do siete Spoločenstva na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 2119/98/ES (2). ECDC by teda malo pomáhať členským štátom pri poskytovaní vedeckých poznatkov o očkovaní proti sezónnej chrípke.

               (11)

               V súvislosti s očkovaním proti sezónnej chrípke dosiahnutie cieľa 75 % zaočkovanosti starších osôb, odporúčané WHO, zreteľne uľahčia koordinované kroky na úrovni Európskej únie,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby podľa potreby prijali a vykonávali akčné plány alebo politiky na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, ktorých cieľom je zvýšenie zaočkovanosti, tak aby sa čo najskôr a podľa možnosti do zimnej sezóny 2014 – 2015 dosiahla 75 % zaočkovanosť vo vekovej skupine starších osôb a podľa možnosti vo všetkých rizikových skupinách uvedených v bode 2 písm. a), pokiaľ sa tento cieľ ešte nedosiahol. Členské štáty sa tiež nabádajú, aby zvýšili zaočkovanosť medzi zdravotníckymi pracovníkmi.
               V akčných plánoch alebo politikách by sa malo prihliadnuť na nedostatky zistené na vnútroštátnej úrovni a mali by sa organizovať činnosti uvedené v bode 2 písm. b) a c).

               2.

               V rámci akčných plánov alebo politík uvedených v bode 1 sa členské štáty vyzývajú, aby:

                           a)

                           zohľadnili definíciu „vekových skupín starších osôb“ a „skupín rizikových osôb“ podľa pokynov vydaných ECDC;

                           b)

                           zmerali zaočkovanosť všetkých rizikových skupín a analyzovali, z akých dôvodov sa niektorí ľudia nechcú dať zaočkovať;

                           c)

                           podporovali vzdelávanie, odbornú prípravu a výmenu informácií o sezónnej chrípke a očkovaní prostredníctvom:

                                       i)

                                       poskytovania informácií zdravotníckym pracovníkom;

                                       ii)

                                       poskytovania informácií rizikovým skupinám a ich rodinným príslušníkom o rizikách spojených s chrípkou a o prevencii chrípky;

                                       iii)

                                       účinných informačných krokov v záujme odstránenia prekážok zaočkovanosti.

               3.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby každý rok dobrovoľne podávali Komisii správu o vykonávaní tohto odporúčania, najmä o zaočkovanosti dosiahnutej v rizikových skupinách.

               4.

               Komisia sa vyzýva, aby pravidelne podávala Rade správy o vykonávaní tohto odporúčania, ktoré budú založené na údajoch poskytnutých členskými štátmi.

               5.

               Komisia sa vyzýva, aby naďalej podporovala výskum týkajúci sa chrípky prostredníctvom rámcových výskumných programov.

      V Bruseli 22. decembra 2009

            Za Radu

            predseda

         A. CARLGREN

      (1)  Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 28, 3.2.2000, s. 50.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/2125 z 30. novembra 2016 týkajúce sa usmernení pre samoregulačné opatrenia prijaté priemyslom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (Text s významom pre EHP )

text:
               3.12.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 329/109

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/2125
   z 30. novembra 2016
   týkajúce sa usmernení pre samoregulačné opatrenia prijaté priemyslom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V článku 15 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (1) sa stanovuje, že ak výrobok spĺňa kritériá stanovené v odseku 2, vzťahuje sa naň vykonávacie opatrenie alebo samoregulačné opatrenie.

               (2)

               V článku 15 ods. 2 smernice 2009/125/ES sa stanovujú kritériá pre výrobky, na ktoré sa vzťahuje vykonávacie alebo samoregulačné opatrenie, vrátane týchto kritérií: výrobok predstavuje významný objem odbytu v rámci Únie (orientačne viac ako 200 000 jednotiek ročne), má významný vplyv na životné prostredie a predstavuje významný potenciál zlepšenia vplyvu na životné prostredie bez neprimerane vysokých nákladov, pričom sa berie do úvahy najmä neexistencia iných príslušných právnych predpisov Únie, neschopnosť trhu a veľké rozdiely v environmentálnych vlastnostiach výrobkov, ktoré sú dostupné na trhu a majú rovnocenné použitie.

               (3)

               V článku 17 smernice 2009/125/ES sa stanovuje, že ako alternatívy k vykonávacím opatreniam sa pre skupinu výrobkov môžu predstaviť dobrovoľné dohody alebo iné samoregulačné opatrenia, ktoré sa hodnotia prinajmenšom na základe prílohy VIII k smernici.

               (4)

               Výrobky by namiesto povinných vykonávacích opatrení mali podliehať alternatívnym postupom, ako sú samoregulačné dobrovoľné dohody zo strany priemyslu stanovené v článku 17 smernice 2009/125/ES, ak by takýto postup zabezpečil ciele danej politiky rýchlejšie alebo lacnejšie ako povinné vykonávacie opatrenia.

               (5)

               Komisia pripravila usmernenia pre samoregulačné opatrenia prijaté priemyslom s cieľom uľahčiť tvorbu a vykonávanie týchto opatrení a zaistiť ich jednotnosť.

               (6)

               Usmernenia sa týkajú najmä zoznamu orientačných kritérií uvedených v prílohe VIII k smernici 2009/125/ES, ktoré môže Komisia použiť na účely posúdenia prípustnosti samoregulačnej iniciatívy ako alternatívy k vykonávacím opatreniam a ktoré sa týkajú otvorenosti účasti, pridanej hodnoty, reprezentatívnosti, kvantifikovaných a rozvrhnutých cieľov, zapojenia občianskej spoločnosti, monitorovania a predkladania správ, nákladovej efektívnosti spravovania samoregulačnej iniciatívy, udržateľnosti a kompatibility stimulov.

               (7)

               V prílohe VIII k smernici 2009/125/ES sa uvádza, že zoznam kritérií, ktorý obsahuje, nie je úplný, a v článku 17 tejto smernice sa stanovuje, že samoregulačné opatrenie sa hodnotí prinajmenšom na základe prílohy VIII. Usmernenia by sa mali zamerať najmä na to, ako by sa malo riadiť uplatňovanie samoregulačného opatrenia, kto sa ho môže zúčastniť, na informácie a monitorovanie, predkladanie správ a dodržiavanie súladu.

               (8)

               O usmerneniach sa rokovalo s členskými štátmi a zainteresovanými stranami na konzultačnom fóre vytvorenom podľa článku 18 smernice 2009/125/ES.

               (9)

               V súlade s požiadavkami bodu 6 prílohy VIII k smernici 2009/125/ES by samoregulačné opatrenia mali obsahovať dôkladne vypracovaný systém monitorovania a predkladania správ. Komisia, ktorej pomáha konzultačné fórum a výbor uvedený v článku 19 ods. 1 smernice 2009/125/ES, by mala monitorovať uplatňovanie samoregulačných opatrení a mala by zvážiť zavedenie záväzných vykonávacích opatrení, ak ciele samoregulačných opatrení neboli splnené,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Priemysel by sa mal riadiť usmerneniami stanovenými v prílohe. Dodržiavanie týchto usmernení pomôže zabezpečiť, aby Komisia považovala samoregulačné opatrenie v oblasti ekodizajnu za platnú alternatívu k vykonávaciemu opatreniu.

               2.

               Toto odporúčanie by sa malo uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 30. novembra 2016

            Za Komisiu

         Miguel ARIAS CAÑETE

            člen Komisie

      (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).

      PRÍLOHA
      1.   CIELE
      K samoregulácii dochádza vtedy, keď podnikateľské alebo priemyselné odvetvie z vlastnej iniciatívy formuluje kódexy správania alebo prevádzkové obmedzenia, za ktorých presadzovanie zodpovedá. Čistá samoregulácia je zriedkavá, pričom na úrovni Únie väčšinou Komisia iniciuje alebo uľahčuje vypracovanie samoregulačného opatrenia. V rámci lepšej právnej regulácie (1) Komisia považuje dobre navrhnuté neregulačné prístupy za alternatívne politické riešenia.
      Smernicou 2009/125/ES (ďalej len „smernica“) sa zavádzajú dobrovoľné dohody alebo iné samoregulačné opatrenia ako alternatíva k vykonávacím nariadeniam v jej rámci, pričom ich uprednostňuje tam, kde je pravdepodobné, že sa nimi ciele danej politiky zabezpečia rýchlejšie alebo lacnejšie ako pri záväzných požiadavkách (2). V smernici sú stanovené orientačné kritériá posudzovania samoregulačných opatrení (3), ale vzhľadom na skúsenosti s tromi dobrovoľnými dohodami dosiaľ uznanými Komisiou (4) členovia konzultačného fóra vytvoreného podľa článku 18 smernice poukázali na potrebu usmernení vo vzťahu k týmto kritériám, najmä pokiaľ ide o monitorovanie a predkladanie správ.
      Cieľom týchto usmernení je zjednodušiť tvorbu a vykonávanie samoregulačných opatrení podľa tejto smernice. Sú navrhnuté tak, aby pomáhali priemyslu a uľahčovali jednotné vykonávanie samoregulačných opatrení. Zohľadňujú zásady lepšej samoregulácie a spoluregulácie (5).
      Dodržiavanie týchto usmernení pomôže zabezpečiť, aby Komisia považovala samoregulačné opatrenie v oblasti ekodizajnu za platnú alternatívu k vykonávaciemu opatreniu. Pokiaľ ide o existujúce samoregulačné opatrenia v oblasti ekodizajnu, najneskôr v roku 2018 by Komisia mala dostať návrh na revíziu opatrenia tak, aby bolo čo najviac v súlade s týmito usmerneniami.
      2.   UZNANIE SAMOREGULAČNÝCH OPATRENÍ V OBLASTI EKODIZAJNU
      Komisia uprednostní samoregulačné opatrenia pre skupiny výrobkov, ktoré sú zahrnuté v pracovnom pláne pre ekodizajn stanovenom v článku 16 smernice. Priemysel by mal Komisii poskytnúť všetky návrhy samoregulačných opatrení pre tieto skupiny výrobkov ešte pred technickou, environmentálnou a ekonomickou analýzou (ďalej len „prípravná štúdia“) pre danú skupinu výrobkov alebo počas nej.
      Priemysel môže byť požiadaný o zmenu návrhu, aby sa zohľadnili prípadné pripomienky prijaté od Komisie a konzultačného fóra.
      Ak sa Komisia rozhodne uznať samoregulačné opatrenie, zdrží sa prijímania vykonávacieho nariadenia v oblasti ekodizajnu. Ak však monitorovanie samoregulačného opatrenia alebo spätná väzba od zainteresovaných strán poukáže na nedostatky pri vykonávaní samoregulačného opatrenia, Komisia situáciu prehodnotí.
      Uznanie samoregulačného opatrenia nebráni Komisii v tom, aby pre danú skupinu výrobkov prijala právne predpisy v rámci iných politických nástrojov [napr. smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ (6), nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 (7)].
      3.   USMERNENIA PRE SAMOREGULAČNÉ OPATRENIA V OBLASTI EKODIZAJNU
      Každé samoregulačné opatrenie v oblasti ekodizajnu prijaté priemyslom by malo obsahovať pravidlá svojho uplatňovania. Samoregulačné opatrenia uznané podľa tejto smernice by sa mali riadiť usmerneniami stanovenými nižšie, aby sa zaistila ich homogénnosť a aby sa uľahčila ich tvorba a vykonávanie. V samoregulačnom opatrení sa môžu okrem pravidiel, ktoré sú uvedené v usmerneniach, stanoviť ďalšie pravidlá, a pravidlá uvedené v usmerneniach sa môžu rozšíriť.
      3.1.   Otvorenosť účasti

      Spoločnosti, ktoré majú záujem prijať samoregulačné opatrenie, by mali svoj zámer verejne oznámiť pred začiatkom procesu tvorby opatrenia. Mali by vytvoriť kontaktné miesto, aby aj iné spoločnosti mali príležitosť zúčastniť sa.
      Samoregulačné opatrenie by malo obsahovať zoznam spoločností, ktoré sú signatármi opatrenia. Spoločnosti pôsobiace na trhu s tým istým výrobkom by mali mať možnosť kedykoľvek sa pripojiť k samoregulačnému opatreniu pod podmienkou, že sa budú podieľať na jeho prevádzkových nákladoch. K samoregulačnému opatreniu by malo byť priložené tlačivo žiadosti o členstvo, ktoré vyplní a podpíše spoločnosť, ktorá sa chce stať signatárom. Signatári by mali bez zbytočného odkladu poslať Komisii originály vyplnených a podpísaných tlačív žiadosti o členstvo.
      Signatár, ktorý odstúpi od samoregulačného opatrenia, by to mal aspoň jeden mesiac vopred písomne oznámiť predsedovi riadiaceho výboru (pozri oddiel 3.5). Predseda by mal informovať riadiaci výbor o odstúpení signatára do jedného týždňa od prijatia písomného oznámenia.
      3.2.   Pridaná hodnota

      K návrhom samoregulačných opatrení alebo revidovaných verzií existujúcich samoregulačných opatrení by mala byť pripojená vysvetľujúca poznámka, ako by tento návrh zabezpečil ciele v oblasti ekodizajnu rýchlejšie alebo lacnejšie ako záväzné požiadavky.
      Ak niektorí alebo všetci signatári uzavreli samostatnú dohodu alebo vytvorili združenie akéhokoľvek druhu v súvislosti s cieľmi samoregulačného opatrenia, všetky relevantné dokumenty týkajúce sa tejto dohody alebo združenia by mali uvedené a verejne prístupné.
      Samoregulačné opatrenie by malo umožňovať preskúmanie všetkých základných prvkov s uvedením dátumu alebo osobitných okolností vedúcich k takémuto preskúmaniu. Načasovanie preskúmania by malo byť odôvodnené na základe potreby, aby opatrenie (naďalej) vytváralo pridanú hodnotu, a malo by zohľadňovať rozvrhnutie požiadaviek zahrnutých do opatrenia a tempo technologického rozvoja danej skupiny výrobkov.
      V preskúmaní by sa malo stanoviť, či je potrebná nová verzia opatrenia. Procesy preskúmania a revízie by mali byť otvorené účasti pozorovateľov v riadiacom výbore. Závery z procesu preskúmania, prípadne návrh revidovaného samoregulačného opatrenia, by sa mali predložiť Komisii.
      3.3.   Reprezentatívnosť

      Samoregulačné opatrenie by malo obsahovať informáciu o pokrytí trhu signatármi, ktoré by malo byť na úrovni aspoň 80 % jednotiek uvedených na trh Únie a/alebo do prevádzky (8) v rámci druhu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto opatrenie. Signatári by mali poskytnúť dôkaz získaný alebo overený nezávislou právnickou alebo fyzickou osobou, ktorým sa preukazuje, že predmetné samoregulačné opatrenie má pokrytie trhu aspoň 80 %. Tieto dôkazy by sa mali poslať Komisii:

                  —

                  pri predkladaní samoregulačného opatrenia alebo revidovanej verzie existujúceho samoregulačného opatrenia spolu so závermi, ktoré sa zistili alebo aktualizovali počas predchádzajúcich šiestich mesiacov,

                  —

                  do troch mesiacov od akejkoľvek zmeny signatárov (napr. po odstúpení signatára alebo po predaji relevantného útvaru signatára subjektu, ktorý nie je signatárom), pokiaľ z najnovšej správy nevyplýva, že pokrytie trhu zostane po zmene aspoň na úrovni 80 % a

                  —

                  dva roky po poslaní poslednej správy s cieľom aktualizovať pokrytie po zmenách na trhu.
                  V samoregulačnom opatrení by mali byť vymedzené presné ukazovatele použité na posúdenie uvádzaného pokrytia trhu. Ukazovatele by mali byť objektívne, merateľné a overiteľné nezávislým orgánom. Ukazovatele by mali zahŕňať všetky kategórie energeticky významných výrobkov, na ktoré sa vzťahuje opatrenie.

            3.4.   Kvantifikované a rozvrhnuté ciele

      Samoregulačné opatrenie by malo obsahovať zoznam všetkých druhov výrobkov patriacich do rozsahu jeho pôsobnosti, vymedzenia týchto výrobkov a zoznam druhov výrobkov patriacich do skupiny výrobkov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti samoregulačného opatrenia, ale sú vyňaté z jeho požiadaviek. Pre všetky výnimky by sa mali uviesť odôvodnenia.
      V samoregulačnom opatrení by mal byť stanovený dizajn a podľa potreby požiadavky na informácie pre výrobky patriace do rozsahu jeho pôsobnosti. Požiadavky by sa mali týkať významných vplyvov výrobku na životné prostredie počas jeho životného cyklu a mali by byť zamerané na zlepšenie environmentálnych vlastností výrobkov.
      Súlad s týmito požiadavkami by malo by byť možné merať prostredníctvom jasných a spoľahlivých ukazovateľov. Mali by sa uviesť podrobnosti o tom, ako sa tento súlad bude merať a overovať. Samoregulačné opatrenie by malo obsahovať dokumentáciu, z ktorej navrhované požiadavky vychádzajú. Je potrebné poukázať na všetky významné rozdiely medzi navrhovanými požiadavkami a dokumentáciou.
      Požiadavky by sa mali uviesť s dátumom ich uplatňovania, a ak sa samoregulačné opatrenie týka dlhého časového úseku, malo by obsahovať na seba nadväzujúce úrovne požiadaviek. Požiadavky by sa mali vzťahovať aspoň na 90 % všetkých jednotiek (na ktoré sa vzťahuje samoregulačné opatrenie) uvedených na trh a/alebo do prevádzky každým signatárom.
      3.5.   Zapojenie občianskej spoločnosti

      Všetky návrhy samoregulačných opatrení by sa mali prekonzultovať s konzultačným fórom, ktoré zahŕňa zástupcov členských štátov, priemysel, odborové zväzy, obchodníkov, maloobchodníkov, dovozcov, skupiny na ochranu životného prostredia a spotrebiteľské organizácie.

         Riadiaci výbor

      V rámci samoregulačného opatrenia by sa mal zriadiť riadiaci výbor, ktorý bude riadiť uplatňovanie opatrenia.
      Riadiaci výbor by sa mal skladať zo všetkých signatárov samoregulačného opatrenia a Komisie. Každého z nich by mal zastupovať jeden člen, pričom všetci členovia majú rovnaké hlasovacie práva.
      Členovia konzultačného fóra a nezávislý inšpektor by mali mať štatút pozorovateľa v riadiacom výbore bez hlasovacích práv.
      Riadiaci výbor by sa mal schádzať aspoň raz za rok v Bruseli. Zasadnutia riadiaceho výboru by mali byť otvorené pre zainteresované strany vrátane spoločností z odvetvia podliehajúceho danému samoregulačnému opatreniu, ktoré nie sú jeho signatármi.
      Riadiaci výbor by si mal spomedzi svojich členov zvoliť predsedu. Predseda by mal do návrhu programu zasadnutia riadiaceho výboru zaradiť všetky body požadované členmi a pozorovateľmi. Pozvánky na zasadnutie riadiaceho výboru by sa mali posielať všetkým členom a pozorovateľom. Oznámenie o zasadnutí riadiaceho výboru vrátane návrhu programu by sa malo uverejniť na webovom sídle samoregulačného opatrenia najneskôr jeden mesiac pred zasadnutím.
      Dokumenty, ktoré sa budú predkladať a o ktorých sa bude rokovať na zasadnutí riadiaceho výboru, by sa mali poslať všetkým členom a pozorovateľom riadiaceho výboru a mali by sa uverejniť na webovom sídle samoregulačného opatrenia najneskôr jeden týždeň pred zasadnutím.
      Všetci účastníci by mali mať právo ujať sa slova na zasadnutiach riadiaceho výboru a požiadať, aby predseda zaznamenal ich názory do zápisnice.
      Návrh zápisnice by sa mal poslať všetkým členom a pozorovateľom riadiaceho výboru, ktorí by mali dostať aspoň dva týždne na predloženie pripomienok k nemu. Konečná zápisnica by sa mala uverejniť na webovom sídle samoregulačného opatrenia do jedného mesiaca od zasadnutia.

         Webové sídlo

      Pre samoregulačné opatrenie by sa malo vytvoriť webové sídlo. Webové sídlo by malo obsahovať aspoň:

                  —

                  aktuálnu verziu a predchádzajúce verzie samoregulačného opatrenia,

                  —

                  aktuálny zoznam signatárov a informácie o nedávnych odstúpeniach a vylúčeniach signatárov,

                  —

                  zhrnutia správ o pokrytí trhu (bez zverejnenia obchodných alebo dôverných údajov jednotlivých signatárov),

                  —

                  aktuálne zoznamy výrobkov, ktoré signatári vyhlásili za výrobky vykazujúce súlad (výrobky, pri ktorých nezávislý inšpektor zistil nesúlad, by nemali byť zahrnuté),

                  —

                  správy o súlade vypracované nezávislým inšpektorom,

                  —

                  aktuálny zoznam signatárov, ktorí nie sú v súlade,

                  —

                  pre každé zasadnutie riadiaceho výboru: pozvánky, návrhy programu, dokumenty na zasadnutie a zápisnice zo zasadnutia a

                  —

                  informácie o nezávislom inšpektorovi vrátane jeho kontaktných údajov.
                  Webové sídlo by malo návštevníkom umožniť posielať signatárom a nezávislému inšpektorovi otázky o samoregulačnom opatrení. Tí by na ne mali odpovedať do jedného mesiaca.

         Sťažnosti

      Samoregulačným opatrením by sa malo zabezpečiť, aby každá strana mohla bezplatne predložiť odôvodnené tvrdenia o možnom nesúlade nezávislému inšpektorovi. Nezávislý inšpektor by mal tieto tvrdenia vyhodnotiť a podľa potreby sa nimi ďalej zaoberať tak, že si od príslušného signatára vyžiada ďalšie informácie, vykoná testovanie a/alebo inšpekciu. Nezávislý inšpektor by mal na každom zasadnutí riadiaceho výboru poskytnúť prehľad všetkých predložených tvrdení od posledného zasadnutia a v prípade, že niektoré z nich neprešetril, uviesť dôvody.

         Prístup k údajom

      Samoregulačné opatrenie by malo obsahovať požiadavku, aby signatári na požiadanie poskytli Komisii a pozorovateľom riadiaceho výboru prístup k technickým údajom o environmentálnych vlastnostiach výrobkov a modelov, na ktoré sa vzťahuje opatrenie, vrátane všetkých charakteristík súvisiacich s osobitnými podmienkami, aby tak Komisia a pozorovatelia riadiaceho výboru mohli posúdiť úroveň ambícií a vplyvu navrhovaných a existujúcich samoregulačných opatrení. Pravidlá prístupu k týmto údajom sa nemusia vzťahovať na obchodne citlivé údaje.
      Samoregulačné opatrenie by malo obsahovať požiadavku, aby signatári na požiadanie poskytli orgánom dohľadu nad trhom členských štátov zodpovedným za ekodizajn podrobnú dokumentáciu a informácie, pokiaľ už nie sú súčasťou dokumentácie dodávanej s výrobkami, aby tieto orgány mohli overiť súlad s požiadavkami samoregulačného opatrenia, a to aj prostredníctvom testovania.
      3.6.   Monitorovanie a predkladanie správ

         Nezávislý inšpektor

      Dodržiavanie samoregulačného opatrenia signatármi by mal monitorovať nezávislý inšpektor. Samoregulačné opatrenie by malo obsahovať pravidlá platné pre nezávislého inšpektora, ktorým môže byť fyzická alebo právnická osoba.
      Nezávislý inšpektor by mal mať potrebné zručnosti na overenie súladu s požiadavkami a nemal by byť v konflikte záujmov. Zmluvné povinnosti nezávislého inšpektora by nemali obmedzovať jeho úlohu pri vykonávaní overovania súladu.
      Nezávislý inšpektor by mal:

                  —

                  vykonávať svoje povinnosti s náležitou starostlivosťou a primerane dohliadať na všetky úlohy, za ktoré je zodpovedný,

                  —

                  byť nestranný vo všetkých svojich činnostiach a svoje stanoviská a správy zakladať výhradne na faktoch a

                  —

                  podľa potreby rešpektovať dôvernosť v záujme ochrany obchodných záujmov alebo citlivých údajov signatárov, pričom na tieto účely by mal so signatármi samoregulačného opatrenia podpísať „zmluvu o zachovaní mlčanlivosti“, ak o to požiadajú.

            V samoregulačnom opatrení by sa mal stanoviť postup výberu nezávislého inšpektora a spôsob, akým sa zabezpečí, aby inšpektor nepodliehal konfliktu záujmov a mal potrebné zručnosti na overenie súladu s požiadavkami. Vymenovanie vybraného nezávislého inšpektora je potrebné dohodnúť s útvarmi Komisie. Do stanovovania podmienok zmluvy s nezávislým inšpektorom by mal byť zapojený riadiaci výbor.

         Predkladanie správ o súlade signatármi

      V samoregulačnom opatrení by sa mali stanoviť pravidlá týkajúce sa aspoň týchto aspektov dokumentácie, ktorú musí každý signatár predložiť nezávislému inšpektorovi:

                  —

                  druh trhu a technické údaje, ktoré sa majú uviesť v správe,

                  —

                  formát, v ktorom sa údaje majú predkladať,

                  —

                  prostriedky, ktorými sa má dokumentácia posielať a

                  —

                  frekvencia a termíny predkladania dokumentácie.

            Každý signatár by mal v správe uviesť všetky informácie a údaje (vrátane údajov o trhu a údajov o environmentálnych vlastnostiach výrobkov), ktoré nezávislý inšpektor potrebuje na to, aby mohol spoľahlivo overiť zhodu so všetkými záväzkami prijatými signatárom v rámci opatrenia.
      Signatári by mali poskytnúť údaje o trhu, ktoré umožnia nezávislému inšpektorovi stanoviť, či je aspoň 90 % ich výrobkov v súlade so záväzkami. Ak sa signatári zaviažu zabezpečiť, že v súlade so záväzkami bude 100 % ich výrobkov, nie sú povinní poskytnúť nezávislému inšpektorovi konkrétne údaje o trhu.
      Správy by sa mali predkladať pre každý model, na ktorý sa vzťahuje samoregulačné opatrenie a ktorý bol uvedený na trh Únie a/alebo do prevádzky. Ak rozdiel medzi niektorými modelmi nie je z hľadiska samoregulačného opatrenia podstatný (t. j. netýka sa žiadneho z aspektov súvisiacich s požiadavkami), v správach sa môžu zlúčiť podobné modely za predpokladu, že sa táto skutočnosť uvedie. Informácie a údaje uvedené signatármi v správach sa môžu líšiť len do tej miery, do akej sa líšia ich príslušné záväzky.
      Formát, v akom sa údaje predkladajú nezávislému inšpektorovi, by mal byť rovnaký pre všetkých signatárov.
      V čo najväčšej možnej miere by sa mali využívať elektronické komunikačné prostriedky, pričom by sa mali zohľadniť požiadavky na dôvernosť a administratívne zaťaženie všetkých zainteresovaných strán.
      Správy by sa mali predkladať za obdobie jedného roka. Každý signatár by mal každý rok poskytnúť dokumentáciu do dvoch mesiacov od skončenia vykazovaného obdobia. Dodatočné žiadosti nezávislého inšpektora, aby signatári poskytli chýbajúce informácie po termíne, by sa mali splniť v krátkej lehote, ktorá bude uvedená v samoregulačnom opatrení.

         Overovanie súladu

      Samoregulačným opatrením by sa mala nezávislému inšpektorovi udeliť právomoc overovať súlad s požiadavkami daného opatrenia prostredníctvom:

                  —

                  kontroly dokumentácie poskytnutej signatármi,

                  —

                  testovania výrobkov a

                  —

                  inšpekcie priestorov signatárov.

            Nezávislý inšpektor by mal rozhodnúť o vhodnej kombinácii týchto metód.

         Testovanie

      Testovanie sa týka overenia charakteristík výrobkov, na ktoré sa vzťahuje samoregulačné opatrenie, prostredníctvom fyzikálnych testov vykonaných v laboratóriu. Vo všeobecnosti by sa mali vykonávať v nezávislom laboratóriu, najlepšie v akreditovanom. Alternatívne sa testovacie činnosti môžu vykonávať v priestoroch jedného zo signatárov za predpokladu, že možno zaručiť úplnú objektivitu.
      Nezávislý inšpektor by mal na testovanie náhodne vybrať primeraný počet výrobkov od rôznych signatárov, pričom tieto výrobky by mal, pokiaľ možno, zakúpiť u maloobchodníkov v rôznych členských štátoch (v kamenných alebo internetových obchodoch). Ak výrobky poskytnú priamo signatári, nemali by sa podieľať na výbere vzoriek.
      Nezávislý inšpektor môže vybrať konkrétne modely alebo modely od konkrétneho signatára, ak informácie získané z akéhokoľvek zdroja poukazujú na možný nesúlad s týmito modelmi alebo signatármi.
      Signatári by mali na požiadanie nezávislého inšpektora poskytnúť konkrétnu dokumentáciu a informácie potrebné na účely testovania, ak nie sú súčasťou dokumentácie dodávanej s výrobkami.
      Komisii a príslušným signatárom by sa mali poskytnúť podrobné správy o testoch pre každý samostatný otestovaný výrobok.

         Inšpekcie

      Nezávislý inšpektor môže vykonať inšpekciu konkrétneho signatára na základe konkrétnych informácií, ktoré túto inšpekciu odôvodňujú. Tieto konkrétne informácie by sa mali poskytnúť príslušnému signatárovi.
      Inšpekcia by sa mala používať len ako prostriedok na kontrolu súladu so záväzkami prijatými v rámci samoregulačného opatrenia, ak nie sú k dispozícii iné nákladovo efektívnejšie prostriedky. Nezávislý inšpektor by mal počas inšpekcie vykonávať len tie činnosti, ktoré sú nevyhnutne potrebné na kontrolu toho, či signatár plní záväzky prijaté v rámci samoregulačného opatrenia.
      Nezávislý inšpektor by nemal signatára vopred upozorniť na inšpekciu, prípadne by ho mal upozorniť len krátko pred ňou. Signatár by mal poskytnúť všetku požadovanú podporu.
      Nezávislý inšpektor by mal do jedného mesiaca od inšpekcie poslať návrh správy o inšpekcii príslušnému signatárovi, ktorý k nej môže poslať pripomienky. Signatár by mal predložiť svoje pripomienky do dvoch týždňov od doručenia návrhu správy. Nezávislý inšpektor by mal podľa potreby do dvoch týždňov zmeniť návrh správy tak, aby zohľadňoval prijaté pripomienky signatára. Správa vrátane odôvodnenia inšpekcie by sa mala poskytnúť Komisii a príslušnému signatárovi. Zhrnutie správy by sa malo predložiť na prvom zasadnutí riadiaceho výboru, ktoré sa uskutoční po dokončení správy. V zhrnutí by sa nemali uvádzať žiadne obchodne citlivé informácie, pokiaľ to nie je potrebné na preukázanie nesúladu.

         Správy nezávislého inšpektora

      Nezávislý inšpektor by mal pripraviť návrh správy o súlade, ktorý by mal poslať členom riadiaceho výboru najneskôr do troch mesiacov od skončenia vykazovaného obdobia. Členovia riadiaceho výboru by mali mať k dispozícii dva týždne na predloženie pripomienok k správe. Konečnú verziu správy o súlade by mal nezávislý inšpektor riadiacemu výboru predložiť najneskôr do štyroch mesiacov od skončenia vykazovaného obdobia. Súčasťou správy o súlade by mali byť:

                  —

                  informácie o použitých metódach zberu a spracovania údajov a o prípadných ťažkostiach pri príprave správy*,

                  —

                  výsledky kontroly dokumentov*,

                  —

                  prístup k výberu výrobkov na testovanie, a ak sa správa zamerala na konkrétne modely alebo signatárov, odôvodnenie tohto kroku*,

                  —

                  zoznam testovaných výrobkov a zhrnutie jednotlivých výsledkov,

                  —

                  zhrnutia všetkých inšpekcií vykonaných počas vykazovaného obdobia,

                  —

                  zoznam signatárov, ktorí nie sú v súlade,

                  —

                  informácie o dôvodoch prípadného nesúladu* a

                  —

                  odporúčania pre budúce vykazované obdobia.

            V samoregulačnom opatrení môže byť určené, že položky označené hviezdičkou (*) by sa mali uvádzať v súhrnnej forme so zhrnutím výsledkov pre všetkých signatárov dohromady a nemali by zahŕňať obchodné alebo dôverné údaje jednotlivých signatárov. V týchto prípadoch by sa Komisii a príslušným signatárom mali poskytnúť jednotlivé správy s konkrétnymi informáciami o týchto položkách oddelene pre každého signatára.

         Nesúlad

      V prípade nesúladu by sa mali uplatňovať odstupňované sankcie.
      Signatár, ktorý nepošle svoju správu o súlade nezávislému inšpektorovi, by mal byť predmetom inšpekcie nezávislého inšpektora v nasledujúcom roku po príslušnom vykazovanom období. Opakované neposkytnutie dokumentácie o súlade by malo viesť k okamžitému vylúčeniu signatára zo samoregulačného opatrenia.
      Od signatára, ktorý podľa inšpekcie alebo správy o súlade nezávislého inšpektora nedodržal požiadavky samoregulačného opatrenia, by sa malo požadovať nápravné opatrenie. Nesúlad, ktorý trvá dlhšie ako šesť mesiacov od vypracovania správy nezávislého inšpektora, by mal viesť k okamžitému vylúčeniu signatára zo samoregulačného opatrenia.
      Predseda by mal písomne informovať riadiaci výbor o vylúčení každého signatára, ktorý nie je v súlade, do jedného týždňa po tom, ako od nezávislého inšpektora prijme informáciu, že bola splnená podmienka pre okamžité vylúčenie.
      3.7.   Nákladová efektívnosť spravovania samoregulačnej iniciatívy

      Signatári by mali znášať všetky výdavky súvisiace s nezávislým inšpektorom a jeho činnosťami, webovým sídlom a fungovaním riadiaceho výboru okrem nákladov na účasť zástupcu Komisie a pozorovateľov iných ako nezávislý inšpektor.
      Samoregulačné opatrenie by malo signatárov podnecovať k výmene poznatkov, skúseností, informácií a najlepších postupov so signatármi iných samoregulačných opatrení v oblasti ekodizajnu.
      3.8.   Udržateľnosť

      V samoregulačnom opatrení by mali byť uvedené jeho politické ciele. Tie by mali byť v súlade s politickými cieľmi smernice.
      3.9.   Kompatibilita stimulov

      Navrhované samoregulačné opatrenie by malo byť v súlade s ostatnými faktormi a stimulmi na vnútroštátnej úrovni.

         (1)  Lepšia právna regulácia v záujme lepších výsledkov – program EÚ, COM(2015) 215.

         (2)  Pozri odôvodnenia 18 – 21, článok 15 ods. 3 písm. b) a článok 17 smernice.

         (3)  Príloha VIII k smernici.

         (4)  COM(2012) 684, COM(2013) 23 a COM(2015) 178.

         (5)  https://ec.europa.eu/digital-agenda/best-practice-principles-better-self-and-co-regulation.

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ z 19. mája 2010 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov energeticky významnými výrobkami na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 1).

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 z 25. novembra 2009 o environmentálnej značke EÚ (Ú. v. EÚ L 27, 30.1.2010, s. 1).

         (8)  Pojmy „sprístupnenie“ na trhu a „uvedenie do prevádzky“ sú vysvetlené v príručke „Blue Guide on the implementation of EU product rules“ (Modrá príručka vykonávania pravidiel EÚ týkajúcich sa výrobkov) (http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/4942/).


title: Odporúčanie Komisie z  2. júna 2010 o monitorovaní hladín akrylamidu v potravinách  (Text s významom pre EHP)

text:
               3.6.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 137/4

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 2. júna 2010
   o monitorovaní hladín akrylamidu v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   (2010/307/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V odporúčaní Komisie 2007/331/ES z 3. mája 2007 o monitorovaní množstva akrylamidu v potravinách (1) sa stanovuje trojročný program monitorovania (2007 – 2009) akrylamidu v určitých potravinách.

               (2)

               Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) zhromaždil výsledky programu za rok 2007 vo vedeckej správe o výsledkoch monitorovania množstva akrylamidu v potravinách (2) vydanej 30. apríla 2009. Správa obsahuje tiež výsledky týkajúce sa akrylamidu za obdobie rokov 2003 – 2006 získané od členských štátov a zhromaždené Spoločným výskumným centrom Komisie – Inštitútom pre referenčné materiály a merania. Výsledky za roky 2008 a 2009 ešte nie sú dostupné. Keď budú dostupné, vedecká správa sa zaktualizuje.

               (3)

               Konfederácia potravinárskeho a nápojového priemyslu (Confederation of the food and drink industry – CIAA) vyvinula súbor nástrojov, medzi ktorými sú tie, ktoré môžu výrobcovia potravín použiť podľa ich osobitných potrieb na zníženie množstva akrylamidu vo svojich výrobkoch.

               (4)

               V správe EFSA z 30. apríla 2009 sa konštatuje, že u potravinárskych skupín neexistuje trvalý trend k nižším množstvám akrylamidu a že v tomto štádiu nie je jasné, či súbor nástrojov týkajúci sa akrylamidu dosiahol požadované účinky.

               (5)

               Potravinársky priemysel a členské štáty pokračujú v úsilí skúmať cesty vytvárania množstva akrylamidu v potravinách a spôsoby jeho znižovania. Je vhodné pokračovať v zhromažďovaní údajov, aby bolo možné monitorovať vplyv tohto úsilia.

               (6)

               Zo skúsenosti s uplatňovaním odporúčania 2007/331/ES vyplýva, že je potrebné upraviť program monitorovania, napr. pokiaľ ide o klasifikáciu potravín.

               (7)

               Je dôležité, aby sa výsledky monitorovania oznámili raz za rok úradu EFSA, ktorý zabezpečí ich zaznamenanie do databázy.

               (8)

               Toto odporúčanie by nemalo byť časovo obmedzené, ale potreba monitorovania by sa mala posudzovať pravidelne,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali v súlade s prílohou k tomuto odporúčaniu monitorovať množstvo akrylamidu v potravinách uvedených v danej prílohe.

               2.

               Členské štáty by mali úradu EFSA poskytnúť údaje za predchádzajúci rok vo formáte stanovenom úradom EFSA na ich zaznamenanie do jednej databázy, a to každý rok do 1. júna a prvýkrát do 1. júna 2011.

               3.

               Členské štáty by mali v záujme zabezpečenia reprezentatívnosti vzoriek pre šaržu, z ktorej sa vzorky odoberajú, dodržiavať postupy odberu vzoriek ustanovené v časti B prílohy k nariadeniu Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hodnôt olova, kadmia, ortuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo(a)pyrénu v potravinách (3).

               4.

               Členské štáty by mali vykonávať analýzu akrylamidu v súlade s kritériami stanovenými v bodoch 1 a 2 prílohy III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (4).

      V Bruseli 2. júna 2010

            Za Komisiu

         John DALLI

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2007, s. 33.

      (2)  EFSA Scientific Report (2009) 285.

      (3)  Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29.

      (4)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1.

      PRÍLOHA
      A.   Miesta odberu vzoriek a postup

                  1.

                  Odber vzoriek z výrobkov by sa mal vykonať na úrovni trhu (t. j. v supermarketoch, menších obchodoch, pekárňach, miestach predaja zemiakových hranolčekov a reštauráciách), kde je dobrá vysledovateľnosť, alebo v priestoroch výroby. Ak je to možné, mali by sa odobrať vzorky z výrobkov s pôvodom v členských štátoch (1).

                  2.

                  Odber vzoriek a analýza by sa mali vykonať pred dátumom exspirácie vzorky.

            B.   Výrobky, čísla vzoriek, frekvencia, analytické požiadavky

                  1.

                  V ďalej uvedenej tabuľke sa uvádza odporúčaný minimálny počet vzoriek z každej kategórie výrobkov, ktorý sa má každoročne analyzovať. Členské štáty sú vyzvané, aby v prípade možnosti odobrali väčší počet vzoriek. Rozdelenie vzoriek na jednotlivé členské štáty je založené na počte obyvateľov, pričom minimálny počet odobratých vzoriek predstavuje 4 vzorky na jednu kategóriu výrobku a členský štát.

                  2.

                  Počet vzoriek vyjadruje minimálny počet vzoriek, ktoré sa každoročne majú odobrať. Ak sa uplatňujú špecifické podmienky (napr. odber vzoriek dvakrát ročne), uvádzajú sa v oddiele C.

                  3.

                  Keďže v každej kategórii výrobkov je zahrnutý široký sortiment výrobkov s rozličnými špecifikáciami, ku každému výrobku, z ktorého sa odobrala vzorka, by sa mali poskytnúť dodatočné informácie (podľa oddielu C). V záujme vytvorenia obrazu o časovom vývoji je dôležité, aby boli vzorky podľa možnosti každoročne odoberané z výrobkov s tými istými špecifikáciami (napr. ten istý druh chleba).

                  4.

                  Ak sú v prípade výrobkov s rovnakou špecifikáciou výsledné hodnoty opakovane nižšie ako je limit kvantifikácie (LOQ), výrobok je možné vymeniť za iný výrobok za predpokladu, že patrí do tej istej kategórie výrobkov a že je k dispozícii opis výrobku.

                  5.

                  Na zabezpečenie porovnateľnosti analytických výsledkov by sa mali vybrať také metódy, pri ktorých je možné dosiahnuť hodnotu LOQ 30 μg/kg (najintenzívnejší prechod iónov) v prípade chleba a potravy určenej pre dojčatá a malé deti a hodnotu 50 μg/kg v prípade zemiakových výrobkov, iných obilninových výrobkov, kávy a iných výrobkov. Výsledky by sa mali oznamovať opravené vzhľadom na obnovu.

         Minimálny počet vzoriek na kategóriu výrobkov

                  Predávajúca krajina

                  Zemiakové hranolčeky predávané ako hotové

                  Zemiakové lupienky

                  Predvarené zemiakové hranolčeky/zemiakové výrobky určené na domácu prípravu

                  Mäkký chlieb

                  Cereálie na prípravu raňajok

                  Sušienky, krekery, chrumkavý chlieb podobné výrobky

                  Káva náhradky kávy

                  Potraviny na výživu dojčiat a malých detí, iné než potraviny vyrobené zo spracovaných

                  Potraviny vyrobené zo spracovaných obilnín pre dojčatá a malé deti

                  Iné výrobky

                  Spolu

                  (0)

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

                  (5)

                  (6)

                  (7)

                  (8)

                  (9)

                  (10)

                  (11)

                  AT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  BE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  CY

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  CZ

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  DE

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  24

                  14

                  230

                  DK

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  ES

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  140

                  EE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  EL

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  FR

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  FI

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  HU

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  IT

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  IE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  LU

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  LT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  LV

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  MT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  NL

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  6

                  8

                  62

                  PT

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  PL

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  14

                  140

                  SE

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  SI

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  40

                  SK

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  UK

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  20

                  14

                  194

                  BG

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  4

                  8

                  44

                  RO

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  8

                  80

                  Spolu

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  202

                  224

                  2 042

            C.   Minimálne dodatočné informácie o každom výrobku, ktoré sa majú poskytnúť

      Minimálne dodatočné informácie o každom výrobku, ktoré sa majú poskytnúť, sú vymedzené v bodoch 1 – 10. Členské štáty sú vyzvané, aby poskytli podrobnejšie informácie.
      1.   Zemiakové hranolčeky predávané ako pripravené na konzum vrátane týchto podkategórií:

                  1.1.

                     Zemiakové hranolčeky z čerstvých zemiakov

                  1.2.

                     Zemiakové hranolčeky zo zemiakového cesta

            Vzorky z výrobkov pripravených na konzum by sa mali odoberať na miestach predaja malého rozsahu, na miestach predaja rýchleho občerstvenia a v reštauráciách. Vzorky by sa mali odoberať dvakrát za rok v marci a novembri (2), celkový počet vzoriek sa uvádza v tabuľke.
      Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  vstupná surovina čerstvé zemiaky (podkategória 1.1) alebo predspracované výrobky (zemiakové cesto) (podkategória 1.2),

                  —

                  pridanie iných zložiek.

            2.   Zemiakové lupienky vrátane týchto podkategórií:

                  2.1.

                     Zemiakové lupienky z čerstvých zemiakov

                  2.2.

                     Zemiakové lupienky zo zemiakového cesta (tvarované, vrstvené)

            Vzorky by sa mali odoberať dvakrát za rok v marci a novembri (2), celkový počet vzoriek sa uvádza v tabuľke.
      Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  vstupná surovina čerstvé zemiaky (podkategória 2.1) alebo predspracované výrobky (zemiakové cesto) (podkategória 2.2),

                  —

                  postup vyprážania: vyprážanie po dávkach alebo kontinuálne,

                  —

                  pridaním ďalších zložiek, príchutí alebo prídavných látok.

            3.   Predvarené zemiakové hranolčeky/zemiakové výrobky určené na domácu prípravu vrátane nasledujúcich podkategórií:

                  3.1.

                     Zemiakové hranolčeky pečené v rúre (rúrové hranolčeky)

                  3.2.

                     Vyprážané hranolčeky

            Táto kategória zahŕňa výrobky, ktoré sa predávajú čerstvé alebo mrazené. Vzorky by sa mali odoberať dvakrát za rok v marci a novembri (2), celkový počet vzoriek sa uvádza v tabuľke.
      Analýza každej vzorky ba sa mala vykonať na výrobku po príprave (t. j. pražení, pečení atď.). Príprava by sa mala uskutočniť v laboratóriu podľa pokynov na štítku.
      Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  podkategória, do ktorej patrí výrobok (už uvedená),

                  —

                  vstupná surovina čerstvé zemiaky alebo predspracované výrobky (zemiakové cesto),

                  —

                  výrobok sa predáva čerstvý alebo mrazený,

                  —

                  podmienky pri príprave podľa štítku,

                  —

                  pridanie iných zložiek.

            4.   Mäkký chlieb:

      Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                     druh mäkkého chleba, napr. pšeničný, ražný, viaczrnný, chlieb s inými zložkami atď.

            Výber druhu chleba, z ktorého sa majú odobrať vzorky, by mal odrážať stravovacie návyky v príslušnom členskom štáte.
      5.   Cereálie na prípravu raňajok (okrem müsli a kaše z ovsených vločiek):

      Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  druh zrna,

                  —

                  iné zložky (napr. cukor, oriešky, med, čokoláda).

            Ak boli predmetom analýzy müsli a kaša z ovsených vločiek, mali by sa nahlásiť pod skupinou 10 „Iné výrobky“.
      6.   Sušienky, krekery, chrumkavý chlieb a podobné výrobky (okrem sladkého pečiva a koláčov) vrátane týchto podkategórií:

                  6.1.

                     Krekery (napr. krémové krekery, krekery z chemicky kypreného cesta, snacky)

                  6.2.

                     Chrumkavý chlieb (kvasený/nekvasený)

                  6.3.

                     Oblátky (napr. na zmrzlinu)

                  6.4.

                     Medovníky

                  6.5.

                     Iné (uveďte)

            Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  podkategória, do ktorej výrobok patrí (tak, ako bola uvedená).

            Výber výrobkov, z ktorých sa majú odobrať vzorky, by mal odrážať stravovacie návyky v príslušnom členskom štáte.
      7.   Káva a náhradky kávy vrátane týchto podkategórií:

                  7.1.

                     Pražená káva

                  7.2.

                     Instantná (rozpustná) káva

                  7.3.

                     Náhradky kávy

            Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  podkategória, do ktorej výrobok patrí (už uvedená),

                  —

                  v prípade praženej kávy stupeň praženia (napr. stredne, tmavo), podľa možnosti typ kávových zŕn, či sa predáva ako mletá káva alebo ako zrná, bezkofeínová/s kofeínom,

                  —

                  v prípade instantnej (rozpustnej) kávy: bezkofeínová/s kofeínom,

                  —

                  v prípade náhradiek kávy: vstupná surovina (napr. jačmeň, raž, čakanka).

            V záujme porovnateľnosti údajov by sa mali analyzovať vzorky z predávaných výrobkov kávy a náhradiek kávy.
      Ako druhý krok sa smú podľa možnosti analyzovať nápoje pripravené na konzumáciu. Podmienky prípravy (uvedené na štítku) by sa mali spresniť, napr. množstvo použitej kávy, vody, podrobnosti o použitom zariadení, teplota pri varení atď.) Ak je možnosť analýzy obmedzená, analýza vzorky z predaných výrobkov by mala mať prednosť.
      8.   Potraviny na výživu dojčiat a malých detí, iné než potraviny vyrobené zo spracovaných obilnín
          (3)

      Analýza by mala byť zameraná na potraviny s obsahom zemiakov, koreňovej zeleniny alebo obilnín ako hlavných zložiek (okrem výrobkov, ktoré patria do kategórie potravín vyrobených zo spracovaných obilnín).
      Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  hlavné zložky.

            9.   Potraviny vyrobené zo spracovaných obilnín pre dojčatá a malé deti
          (4)
         vrátane týchto kategórií:

                  9.1.

                     Sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti

                  9.2.

                     Iné potraviny spracované na báze obilnín a určené pre dojčatá a malé deti

            V záujme porovnateľnosti údajov by mali sa analyzovať vzorky z predávaných výrobkov.
      Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  podkategória, do ktorej výrobok patrí (už uvedená),

                  —

                  opis výrobku,

                  —

                  druh zrna, iné zložky.

            10.   Iné výrobky:

      Táto kategória zahŕňa výrobky zo zemiakov, obilnín, kakaa iné ako výrobky už uvedené v jednej z kategórií [napr. zemiakové placky, ochutené snacky na báze obilnín (napr. kukuričné chrumky, tortillové čipsy, pukance), müsli, kaša z ovsených vločiek, sladké pečivo a koláče atď)].
      Výber výrobkov, z ktorých sa majú odobrať vzorky, by mal odrážať stravovacie návyky v príslušnom členskom štáte.
      Je možné, že analýzu výrobkov bude treba vykonať po ich príprave podľa pokynov na štítku. V takom prípade by sa mali špecifikovať podmienky použitia.
      Špecifické informácie, ktoré sa majú poskytnúť:

                  —

                  názov výrobku a podrobný opis výrobku (napr. hlavné zložky),

                  —

                  podmienky pri príprave podľa štítku.

         (1)  Vo výnimočných prípadoch je možné, že sa na trhu nachádza len výrobok dovezený z tretej krajiny. V takých prípadoch je možné odobrať vzorky z dovezeného výrobku.

         (2)  V prípade potravín vyrobených zo zemiakových predspracovaných výrobkov nie je potrebné vykonať odber vzoriek dvakrát za rok.

         (3)  Vymedzené v článku 1 ods. 2 písm. b) smernice Komisie 2006/125/ES z 5. decembra 2006 o potravinách spracovaných na báze obilnín a detskej potrave určených pre dojčatá a malé deti (Ú. v. EÚ L 339, 6.12.2006, s. 16).

         (4)  Vymedzené v článku 1 ods. 2 písm. b) smernice 2006/125/ES.