title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Belgicka na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Belgicka na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/01)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Belgicko predložilo 31. decembra 2018 svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia vykonala komplexné posúdenie návrhu národného energetického a klimatického plánu Belgicka s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Nižšie uvedené odporúčania sa opierajú o toto posúdenie.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Belgicku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Belgicko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie (6).

                  (13)

                  Belgicko oznámilo návrh národného energetického a klimatického plánu, ku ktorému pripojilo návrh federálneho plánu, štyri návrhy regionálnych plánov a niekoľko ďalších príloh. Doplňujúce dokumenty môžu byť uvedené ako prílohy, konečný národný energetický a klimatický plán však musí obsahovať všetky prvky požadované v nariadení vrátane všetkých údajov na účely posúdenia navrhovaných úrovní ambícií a vhodnosti plánu na ich dosiahnutie, najmä v rámci komplexného prehľadu politík a opatrení a sprievodného posúdenia vplyvu. Značné úsilie a politická vôľa je potrebná na vypracovanie integrovanejšieho národného energetického a klimatického plánu, ktorý by následne predstavoval užitočnejší nástroj na uľahčenie spolupráce medzi rôznymi zodpovednými orgánmi pri dosahovaní energetickej transformácie. Osobitnú pozornosť treba venovať riadeniu prepojení medzi rozmermi dekarbonizácie a energetickej efektívnosti a ostatnými rozmermi, najmä predložením konkrétnejších a kvantifikovateľných cieľov týkajúcich sa energetickej bezpečnosti, vnútorného trhu a výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti podporujúcich naplnenie ambícií v oblasti dekarbonizácie, obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, a lepším vysvetlením, ako bola zohľadnená zásada prvoradosti energetickej efektívnosti.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospel komplexný pohľad na konkurencieschopnosť nielen energeticky náročných odvetví, ale aj odvetvia nízkouhlíkových technológií, ako aj konkrétna analýza ich postavenia na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohlo hlbšie začlenenie politík obehového hospodárstva, čím by sa vyzdvihol ich potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Belgicko vychádzajú z posúdenia belgického návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA BELGICKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Doplniť informácie o politikách a opatreniach potrebných na dosiahnutie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov v odvetviach, ktoré nepatria do systému EÚ na obchodovanie s emisiami, o 35 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005, vrátane odvetvia budov a dopravy, kde bude musieť dôjsť k najväčším redukciám, o bližšie údaje o ich rozsahu, načasovaní a očakávaných vplyvoch. Konkretizovať zamýšľané využitie flexibility medzi spoločným úsilím, započítaným využívaním pôdy, zmenami vo využívaní pôdy a lesným hospodárstvom a systémom na obchodovanie s emisiami.

                  2.

                  Výrazne zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 aspoň na 25 % ako príspevok Belgicka k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030, v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Uviesť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Okrem toho zabezpečiť, aby bol cieľ Belgicka v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 stanovený v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (9) v plnej miere splnený a zachovaný ako východisková hodnota na obdobie od roku 2021, a vysvetliť, ako Belgicko plánuje dosiahnuť a udržať takýto východiskový podiel. Zintenzívniť úsilie v odvetví vykurovania a chladenia na dosiahnutie orientačného cieľa uvedeného v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a zvýšiť úsilie o dosiahnutie vyššieho podielu a diverzifikácie obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001, vrátane zjednodušenia administratívnych postupov.

                  3.

                  Zvýšiť úroveň ambícií v oblasti energetickej efektívnosti znížením konečnej energetickej spotreby vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Podporiť to politikami a opatreniami, ktoré prinesú ďalšie úspory energie do roku 2030. Podoprieť navrhované politiky a opatrenia posúdením vplyvu a podrobnejším súborom informácií o ich rozsahu a harmonograme vykonávania v období 2021 až 2030.

                  4.

                  Identifikovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility. Prihliadať na regionálny kontext a skutočný potenciál spojovacích vedení a výrobných kapacít v susedných krajinách pri posudzovaní primeranosti zdrojov v odvetví elektriny.

                  5.

                  Bližšie objasniť národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad Európsky strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Zintenzívniť dosiaľ excelentnú regionálnu spoluprácu v rámci päťstranného energetického fóra založeného najmä na politickej deklarácii zo 4. marca 2019, aby konkrétne zahŕňala vypracovanie a monitorovanie integrovaných národných energetických a klimatických plánov, najmä pokiaľ ide o aspekty týkajúce sa cezhraničnej spolupráce.

                  7.

                  Zlepšiť kvantifikáciu prevažne kvalitatívnych údajov o investičných potrebách a doplniť ich o komplexné posúdenie celkových investičných potrieb na dosiahnutie cieľov. Poskytnúť všeobecný prehľad o zdrojoch investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni.

                  8.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  9.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, a to aj z kvantitatívneho pohľadu.

                  10.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti, a to aj v regiónoch s vysokou uhlíkovou náročnosťou a v priemyselných regiónoch. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby a okrem iného poskytnúť ďalšie podrobností o existujúcich a potenciálnych opatreniach, plánoch boja proti energetickej chudobe a ich očakávanom vplyve a zároveň dokončiť analýzu vyžadovanú v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM(2019) 501 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Česka na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/9

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Česka na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/03)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Česko predložilo 31. januára 2019 svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia vykonala komplexné posúdenie návrhu národného energetického a klimatického plánu Česka s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Nižšie uvedené odporúčania sa opierajú o toto posúdenie. Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (4)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (5)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (6)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (7)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (8)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Česku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Česko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (9)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (10)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (11)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (12)

                  Prepojenia medzi rozmermi energetickej únie sú v navrhovanom pláne viditeľné, ale nie sú výslovne uvedené. Česko by malo v konečnom pláne rozpracovať uvedené prepojenia medzi rôznymi rozmermi energetickej únie prostredníctvom identifikácie synergií v rámci rozmeru dekarbonizácie, napr. medzi biopalivami a využívaním pôdy, zmenami vo využívaní pôdy a lesným hospodárstvom. Okrem toho by sa mali viac preskúmať synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu, a to aj v súvislosti so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, a malo by sa vysvetliť, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok energie, a k riešeniu energetickej chudoby vrátane jasných časových rámcov. Dôležitým prvkom na ďalšie zváženie v konečnom pláne je plánovanie spravodlivej transformácie v súvislosti s regiónmi s ťažbou uhlia a uhlíkovo náročnými regiónmi. Ďalším relevantným faktorom je vplyv rizík súvisiacich so zmenou klímy na dodávky energie. Podobne aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (13)

                  Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (14)

                  Odporúčania Komisie pre Česko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Česka, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA ČESKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 na podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške aspoň 23 % ako príspevok Česka k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8) a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zvýšiť úroveň ambícií v sektore vykurovania a chladenia, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a predložiť opatrenia na dosiahnutie cieľa v oblasti dopravy stanoveného v českom pláne v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Zahrnúť do plánu opatrenia na obmedzenie administratívnej záťaže, ktoré súvisia s podpornými rámcami pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  2.

                  Zvýšiť ambície vo vzťahu k znižovaniu primárnej energetickej spotreby vzhľadom na potrebu zvýšiť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti a podporiť ich politikami a opatreniami, ktorými by sa do roku 2030 dosiahli ďalšie úspory energie. Lepšie identifikovať politiky a opatrenia, ktorých prijatie sa plánuje v období 2021 – 2030, okrem iného na základe posúdenia ich očakávaných vplyvov.

                  3.

                  Zahrnúť do plánu projekcie budúceho energetického mixu vrátane obnoviteľných zdrojov zemného plynu a plánovaných opatrení v oblasti odolnosti energetického systému, opatrení na strane dopytu, kybernetickej bezpečnosti a kritickej infraštruktúry. Poskytnúť podrobnejšie politiky a opatrenia zamerané na zvýšenie diverzifikácie dodávok zemného plynu z tretích krajín. Okrem toho špecifikovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti týkajúcich sa diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility a dlhodobých dodávok jadrových materiálov a paliva, najmä vzhľadom na rozvoj jadrových výrobných kapacít.

                  4.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty, pokiaľ ide o integráciu trhu, a najmä riadne určené nové a plánované opatrenia. Stanoviť potenciál obnoviteľných plynov. Zahrnúť do konečného plánu celkové posúdenie existujúcich a budúcich opatrení týkajúcich sa rozvoja hospodárskej súťaže.

                  5.

                  Bližšie objasniť národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť oddnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad Európsky strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Pokračovať v už aj tak vynikajúcom prístupe k regionálnej spolupráci v rámci Vyšehradskej štvorky za účasti Česka, Maďarska, Poľska a Slovenska, ako aj v dvojstranných dialógoch s inými členskými štátmi. Takáto spolupráca by mohla zahŕňať témy, ako je ďalšia integrácia na vnútornom trhu s energiou, opatrenia súvisiace s posúdením primeranosti sústavy vzhľadom na plánované pokračovanie kapacitného trhu, spravodlivý prechod, dekarbonizácia a širšie využívanie obnoviteľných zdrojov energie vrátane výsledných vplyvov na energetický systém a cezhraničný obchod s elektrickou energiou.

                  7.

                  Rozšíriť jeho analýzu investičných potrieb a zdrojov vrátane primeraného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni, ktoré sa v súčasnosti poskytuje pre špecifické politiky, o všeobecný prehľad investičných potrieb na dosiahnutie jeho energetických a klimatických cieľov. Zvážiť ako zdroj financovania aj nákladovo efektívne prevody na iné členské štáty podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (9).

                  8.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  9.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia a vyčíslia vplyvy znečistenia ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisu.

                  10.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. V konečných integrovaných národných energetických a klimatických plánoch by sa mal predovšetkým analyzovať vplyv energetickej transformácie na obyvateľstvo postihnuté postupným ukončením ťažby uhlia alebo zmenami v iných energeticky náročných odvetviach a malo by sa vytvoriť prepojenie na český strategický rámec Reštart, ktorý podporuje spravodlivú transformáciu českých čiernouhoľných regiónov. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby a okrem iného špecifikovať posúdenie v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1002 final.

         (5)  COM(2019) 503 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Dánska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/13

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Dánska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/04)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 288,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Dánsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 21. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia vykonala komplexné posúdenie národného energetického a klimatického plánu Dánska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie sa uverejňuje (2) spolu s týmto odporúčaním. Nižšie uvedené odporúčania sa opierajú o toto posúdenie.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Dánsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Dánsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom pláne by malo Dánsko zohľadniť synergie medzi piatimi rozmermi energetickej únie a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, a to aj objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešeniu energetickej chudoby. Na zabezpečenie riadeného dosiahnutia cieľa 100 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov v roku 2030 sú dôležitými prvkami, ktoré majú byť zohľadnené v konečnom pláne, aj ďalšie informácie o konkrétnych cieľoch týkajúcich sa reakcie na strane spotreby, agregácie, flexibility systému, inteligentných sietí, skladovania, distribuovanej výroby, ochrany spotrebiteľa a konkurencieschopnosti v odvetví energetiky na úrovni maloobchodu. Je dôležité, aby úplný konečný plán obsahoval podrobný opis všetkých energetických dotácií, ako aj vnútroštátnych politík, opatrení a lehôt na postupné ukončenie ich poskytovania, najmä pokiaľ ide o fosílne palivá. Kvalite plánu by prospeli aj informácie o tom, ako by riziká súvisiace so zmenou klímy mohli ovplyvniť dodávky energie. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispelo predloženie ešte komplexnejšej analýzy súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií, ako aj dekarbonizácie energeticky a uhlíkovo náročných priemyselných odvetví na svetovom trhu. Opierajúc sa o stratégiu vývozu energetických technológií by sa do konečného plánu mohli zahrnúť merateľné ciele do budúcnosti spolu s politikami a opatreniami na ich dosiahnutie. V konečnom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne by sa mohli zdôrazniť aj úspory emisií skleníkových plynov vyplývajúce z ambicióznych opatrení súvisiacich s obehovým hospodárstvom.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Dánsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Dánska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA DÁNSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Objasniť, ako plánuje dosiahnuť svoj cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 v odvetviach mimo systému EÚ na obchodovanie s emisiami o 39 % v porovnaní s rokom 2005, okrem iného zavedením ďalších nákladovo efektívnych politík v odvetví budov a bližším vymedzením plánovaných dopravných politík, ako aj špecifikovaním svojho plánovaného využitia flexibility medzi rozdelením úsilia, využívaním pôdy, zmenami vo využívaní pôdy a lesným hospodárstvom a odvetviami v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisiami.

                  2.

                  Podoprieť vítanú úroveň ambícií dosiahnuť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 55 % do roku 2030 ako príspevok Dánska k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatreniami, ktoré sú v súlade s povinnosťami podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Objasniť okrem iného úroveň orientačnej trajektórie, ktorá dosiahne všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Okrem toho predložiť trajektórie a zodpovedajúce opatrenia v odvetví dopravy na účely dosiahnutia cieľa pre dopravu podľa článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Uviesť ďalšie podrobnosti o konkrétnych opatreniach na zabezpečenie udržateľnosti zásobovania biomasou a jej využívania v odvetví energetiky, a to vzhľadom na významný podiel biomasy na dánskom energetickom mixe.

                  3.

                  Výrazne zvýšiť svoje ambície zamerané na zníženie konečnej aj primárnej energetickej spotreby v roku 2030 vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Navrhnúť ambicióznejšie politiky a opatrenia, ktoré by kompenzovali pravdepodobné účinky výrazne znížených úrovní financovania na energetickú efektívnosť a na dohodnuté zníženie energetickej dane a ktoré by priniesli ďalšie úspory energie do roku 2030. Doplniť nové opatrenia určené na dosiahnutie úspor energie, ktoré sú schopné tieto úspory dosiahnuť, v zmysle článku 7 smernice 2012/27/EÚ. Toto je obzvlášť dôležité vzhľadom na rozhodnutie Dánska nepokračovať v jeho terajšom systéme povinností energetickej efektívnosti, ktorý by znížil dostupné finančné prostriedky na opatrenia na dosiahnutie úspor konečnej energie. Lepšie objasniť skutočné opatrenia, ktoré sú schopné splniť ambície, pokiaľ ide o čistejšiu a efektívnejšiu dopravu a vozidlá.

                  4.

                  Určiť jasné, merateľné a výhľadové ciele, pokiaľ ide o integráciu trhu.

                  5.

                  Bližšie rozpracovať národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť oddnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad Európsky strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Rozšíriť už aj tak dobre fungujúce regionálne dohody o spolupráci, najmä s ostatnými škandinávskymi (Fínsko, Island, Nórsko a Švédsko) a pobaltskými štátmi (Estónsko, Litva a Lotyšsko), o ďalšie mechanizmy spolupráce. Medzi možné oblasti posilnenej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov patria plánované štatistické prevody alebo hybridné projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, v rámci ktorých je elektrina z veterných elektrární na mori dodávaná na viac než jeden trh. V oblasti výskumu a inovácie tam patrí zosúladenie výskumných programov, koordinované financovanie a identifikácia synergií s inými členskými štátmi a s programami a iniciatívami Únie.

                  7.

                  Rozšíriť poskytnutú analýzu investičných potrieb o odhad potrieb verejných a súkromných investícií na plánované politiky na dosiahnutie klimatických a energetických cieľov do roku 2030 a uviesť pravdepodobné zdroje ich financovania.

                  8.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  9.

                  Doplniť vítanú integráciu politík zmierňovania zmeny klímy a znečistenia ovzdušia o viac kvantitatívnych informácií, ktoré obsahujú aspoň požadované informácie o predpokladaných emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie v rámci plánovaných politík a opatrení.

                  10.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM(2019) 504 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Nemecka na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/17

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Nemecka na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/05)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Nemecko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 20. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Nemecka s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Nemecku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Nemecko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vzhľadom na celkovo dobré nastavenie národných cieľových hodnôt v energetickej a klimatickej politike uvedenej v návrhu plánu by konečný plán mohol špecifikovať hlavné interakcie medzi týmito cieľovými hodnotami, a to tak z hľadiska národných ambícií, ako aj z hľadiska predbežných, plánovaných, dodatočných a existujúcich politických nástrojov. Hlbšie rozpracovanie otázky prepojenia sektorov a súvisiacej štruktúry motivácií v rôznych odvetviach hospodárstva by umožnilo komplexnejšie riešiť konzistentnosť politík a opatrení v rámci rozmerov energetickej únie a medzi nimi. V tejto súvislosti by sa mohlo uvažovať o identifikovaní investičných potrieb vo všetkých rozmeroch energetickej únie, zabránení náhlym vplyvom meniacich sa cien, a to tak, že by sa zabezpečilo postupné ukončenie energetických dotácií v dlhodobom predstihu, a o opatreniach zameraných na energetickú chudobu s cieľom zmierniť vplyv na zraniteľných spotrebiteľov. Komplexné posúdenie vplyvu by mohlo pomôcť riešiť interakcie medzi jednotlivými politikami, napr. vyčíslením vplyvu udržateľných dodávok biomasy na energetické účely na započítané emisie a odstránenie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva, vrátane ohrozenia energetickej bezpečnosti v dôsledku zmeny klímy. Kvantitatívny prehľad vývoja rôznych zdrojov flexibility potrebnej na začlenenie rastúceho podielu energie z obnoviteľných zdrojov do elektrizačnej sústavy v konečnom pláne by mohol pomôcť riešiť ďalšie interakcie medzi rozmermi energetickej únie. Informácie o zohľadňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti vo vnútroštátnych politikách a opatreniach v rámci rôznych rozmerov energetickej únie by mohli byť komplexnejšie.

                  (14)

                  Ďalší prvok, ktorý si zaslúži zvýšenú pozornosť, je konkurencieschopnosť priemyslu a konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy Nemecka pri transformácii energetiky. Prínosom by boli merateľné ciele do budúcnosti spolu s politikami a opatreniami na ich dosiahnutie, ktoré by boli vhodne prepojené na politiky v oblasti podnikania, priemyslu a vzdelávania. Konečnému integrovanému energetickému a klimatickému plánu by pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Nemecko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Nemecka, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA NEMECKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Špecifikovať ďalšie nákladovo efektívne politiky a opatrenia, najmä v sektoroch budov, dopravy a poľnohospodárstva, na dobehnutie prognózovaného výrazného zaostávania za cieľom znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 38 % oproti roku 2005 v odvetviach, ktoré nepatria do systému EÚ na obchodovanie s emisiami.

                  2.

                  Poskytnúť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie príspevku Nemecka vo výške 30 % podielu energie z obnoviteľných zdrojov k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Predložiť trajektórie a poskytnúť konkrétne opatrenia na dosiahnutie cieľa v odvetví dopravy podľa článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001, vrátane zjednodušenia administratívnych postupov.

                  3.

                  Poskytnúť dostatočne ambiciózny národný príspevok, pokiaľ ide o primárnu aj konečnú energetickú spotrebu, v ktorom sa zohľadní potreba spoločne zvýšiť úroveň úsilia potrebného na dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030, a podporiť tento národný príspevok politikami a opatreniami v rozsahu primeranom na dosiahnutie zodpovedajúcich úspor energie. Jasne určiť politiky, ktoré sa plánujú prijať a vykonať v období od 2021 do 2030, ich očakávané vplyvy, ako aj harmonogram ich vykonávania a rozpočtové požiadavky.

                  4.

                  Špecifikovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility, ako aj informácií o postupnom ukončení výroby elektriny v jadrových elektrárňach.

                  5.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhu, najmä opatrenia na posilnenie trhových signálov a na zlepšenie účinného vplyvu trhových zložiek na cenu elektriny. Uviesť harmonogram s primeranými opatreniami na odstránenie štrukturálneho preťaženia v elektrizačnej sústave a ako dôležitý prvok konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu poskytnúť účinné trhové signály, pokiaľ ide o nasadzovanie výrobných zdrojov, a lokačné signály, najmä ako základ pre ďalšiu spoluprácu a koordináciu s inými členskými štátmi a s ohľadom na fungovanie vnútorného trhu s energiou.

                  6.

                  Bližšie objasniť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od roku 2022 do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad Európsky strategický plán pre energetické technológie.

                  7.

                  Pokračovať v regionálnej spolupráci v príslušných skupinách na vysokej úrovni a v konzultáciách so susednými členskými štátmi, a to pri finalizácii integrovaného národného energetického a klimatického plánu a počas jeho realizácie. Zamerať sa v tejto súvislosti na postupné zatváranie čierno- a hnedouhoľných elektrární, využívanie obnoviteľných zdrojov energie a vnútorný trh s energiou, riešenie otázok, ako sú úroveň prepojenosti a prepojovacie kapacity počnúc rokom 2021, opatrenia regionálnej spolupráce súvisiace s posudzovaním primeranosti sústavy, spravodlivý prechod a zmeny energetických systémov potrebné na zvládnutie vyššieho podielu obnoviteľných zdrojov energie, od ktorých sa očakáva, že zmenia cezhraničný obchod s elektrinou a zároveň zvýšia potrebu flexibility sústavy.

                  8.

                  Rozšíriť analýzu investičných potrieb poskytnutú pre infraštruktúru na prenos elektriny o všeobecný prehľad investičných potrieb na dosiahnutie jeho energetických a klimatických cieľov. Poskytnúť všeobecný prehľad o zdrojoch týchto investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni.

                  9.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  10.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia a vyčíslia vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisu.

                  11.

                  Začleniť aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o sociálno-ekonomických vplyvoch energetickej transformácie a plánovaného postupného zatvárania uhoľných elektrární alebo zmien v iných uhlíkovo náročných odvetviach. Opísať súvisiace vplyvy plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby, okrem iného poskytnúť osobitné posúdenie energetickej chudoby v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM(2019) 505 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Írska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/25

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Írska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/07)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Írsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 21. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Írska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Írsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Írsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom pláne by Írsko malo vychádzať z úvah o interakciách jednotlivých politík v návrhu plánu, pričom by malo rozpracovať synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu s energiou. Jednou z týchto otázok je vplyv plánovaného postupného zatvárania uhoľných elektrární a rastúceho podielu energie z obnoviteľných zdrojov na energetickú bezpečnosť a primeranosť výroby elektriny v elektrizačnej sústave. Ďalšou otázkou na rozpracovanie je zlučiteľnosť plánovaného nárastu využívania biomasy s plánom na zvýšenie odstraňovania emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva. Ďalším dôležitým prvkom, ktorý sa má riešiť v konečnom pláne, je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti pri stanovovaní kritérií oprávnenosti obnoviteľných zdrojov energie na podporu a pri navrhovaní politík pre rozmery energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu s energiou. Podobne aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Mohol by tiež ťažiť zo zohľadnenia úlohy obehového hospodárstva s odkazom na národné stratégie a akčné plány, aby sa zvýšili ich prínosy a prípadné kompromisy, pokiaľ ide o znižovanie emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Írsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Írska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA ÍRSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Predložiť ďalšie opatrenia, najmä v sektoroch budov a dopravy, na nákladovo efektívne dobehnutie prognózovaného výrazného zaostávania za cieľom znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 30 % oproti roku 2005 v odvetviach, ktoré nepatria do systému EÚ na obchodovanie s emisiami.

                  2.

                  Navrhnúť podiel energie z obnoviteľných zdrojov aspoň na úrovni 31 % ako príspevok Írska k dosiahnutiu cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8) a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zabezpečiť, aby bol cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 stanovený v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (9) v plnej miere splnený a zachovaný ako východisková hodnota na obdobie od roku 2021, a vysvetliť, ako Írsko plánuje dosiahnuť a udržať takýto východiskový podiel. Predložiť trajektórie a zodpovedajúce opatrenia v sektore vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a cieľ pre odvetvie dopravy uvedený v článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Zaviesť opatrenia na odstránenie administratívnej záťaže a uviesť podrobné informácie o opatreniach, ktoré súvisia s podpornými rámcami pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  3.

                  Výrazne zvýšiť svoje ambície zamerané na energetickú efektívnosť znížením konečnej aj primárnej energetickej spotreby v absolútnych hodnotách vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Podporiť to politikami a opatreniami, ktoré prinesú ďalšie úspory energie do roku 2030. Vyjadriť konečný príspevok ako špecifickú hodnotu pre primárnu aj konečnú energetickú spotrebu. Uviesť podrobnosti o podkladovej metodike odhadu úspor energie. Treba tiež uviesť požadované investície na realizáciu politík v oblasti energetickej efektívnosti.

                  4.

                  Špecifikovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti týkajúcich sa diverzifikácie a zníženia energetickej závislosti, najmä v sektore zemného plynu a ropy, vzhľadom na neistoty spojené s vystúpením Spojeného kráľovstva z Európskej únie.

                  5.

                  Bližšie rozpracovať národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch jeho integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Stavať na rámci spolupráce v oblasti energetiky v severných moriach a iniciatívy „Čistá energia pre ostrovy EÚ“ s cieľom splniť cieľ v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a zabezpečiť včasné vykonávanie prebiehajúcich projektov prepojovacích vedení. Vzhľadom na rozhodnutie Spojeného kráľovstva vystúpiť z Európskej únie, stanoviť opatrenia na zaistenie pokračovania v regionálnej spolupráci so Spojeným kráľovstvom v oblasti pripravenosti na núdzové situácie v elektroenergetike a reakcie na ne, ako aj bezpečnosti dodávok plynu a ropy.

                  7.

                  Vytvoriť zoznam prijatých opatrení a plánov na postupné ukončenie energetických dotácií, najmä na fosílne palivá.

                  8.

                  Predložiť vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnúť podkladové údaje a zohľadniť synergie a účinky kompromisov.

                  9.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Konečný plán by sa mal najmä venovať vplyvu prechodu na obyvateľstvo žijúce v uhlíkovo náročných regiónoch. Doplniť koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby o orientačné ciele zníženia energetickej chudoby v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM(2019) 507 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Grécka na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/29

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Grécka na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/08)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Grécko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 25. januára 2019. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Grécka s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Grécku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Grécko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Grécko by malo vo svojom konečnom pláne vychádzať z pozitívnych vzájomných prepojení medzi plánovanými politikami a opatreniami načrtnutými v návrhu plánu a bližšie preskúmať náročnejšie vzájomné prepojenia medzi politikami. Jedným z takýchto prepojení sú synergie v rámci rozmeru dekarbonizácie, napr. vplyv plánovaných opatrení súvisiacich s bioenergiou na započítané emisie a odstraňovanie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva. Ďalším prepojením sú synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, napr. objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva a k bezpečnosti dodávok energie. Energetická efektívnosť by sa mohla zvážiť aj z hľadiska znižovania energetickej chudoby. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispelo aj zahrnutie sektora nízkouhlíkových technológií vrátane opatrení na dekarbonizáciu energeticky a uhlíkovo náročných priemyselných odvetví a komplexnejšia analýza súčasného postavenia tohto sektora na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy. Pomohlo by mu aj rozpracovanie otázky úspor emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z opatrení súvisiacich s obehovým hospodárstvom.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Grécko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Grécka, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA GRÉCKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie príspevku Grécka vo výške 31 % k cieľu EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030, okrem iného zahrnutím do konečného plánu orientačnej trajektórie, ktorá dosiahne všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a poskytnúť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici (EÚ) 2018/2001. Zosúladiť ciele navrhnuté v návrhu plánu týkajúce sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia s orientačným cieľom uvedeným v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a s cieľom v oblasti dopravy uvedeným v článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  2.

                  Výrazne zvýšiť ambície vo vzťahu k znižovaniu konečnej aj primárnej energetickej spotreby vzhľadom na potrebu zvýšiť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti a podporiť ich politikami a opatreniami, ktorými by sa do roku 2030 dosiahli ďalšie úspory energie. Objasniť harmonogram prijímania a vykonávania politík, ktoré sa majú uplatňovať od roku 2020, najmä pokiaľ ide o nové nástroje. Opatrenia určené na dosiahnutie cieľa kumulatívnych úspor by mali byť navrhnuté v primeranom rozsahu.

                  3.

                  Konkretizovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility, najmä v súvislosti so zemným plynom. Uviesť aj posúdenie toho, ako infraštruktúrne projekty a regionálna spolupráca prispievajú k cieľom v oblasti energetickej bezpečnosti, a to aj s využitím regionálnej spolupráce a flexibility na využitie príležitostí, ktoré prináša znižovanie emisií skleníkových plynov v záujme modernizácie gréckeho hospodárstva.

                  4.

                  Zahrnúť výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhu, najmä opatrenia na posilnenie hospodárskej súťaže na maloobchodných a veľkoobchodných trhoch, v súlade s jeho záväzkom v rámci programu Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) znížiť do roku 2020 trhový podiel etablovaného prevádzkovateľa na maloobchodnom a veľkoobchodnom trhu pod 50 %. Implementovať cieľový model trhu s elektrinou a prepojenie trhu (market coupling) so susednými štátmi na základe harmonogramov dohodnutých v rámci mechanizmu dohľadu po skončení programu.

                  5.

                  Bližšie vyčísliť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré osobitne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Zintenzívniť už aj tak dobrú regionálnu spoluprácu s Bulharskom a Cyprom, ako aj s krajinami skupiny pre plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC). V súvislosti s iniciatívou „Čistá energia pre ostrovy EÚ“ posilniť spoluprácu s členskými štátmi a ostrovnými regiónmi, ktoré v rámci ich energetickej transformácie čelia podobným geografickým, klimatickým a infraštruktúrnym výzvam a príležitostiam. Preskúmať cezhraničný potenciál a makroregionálne aspekty koordinovanej energetickej a klimatickej politiky, najmä v Jadranskom a Iónskom mori, s cieľom znížiť uhlíkovú stopu regiónu a zaviesť ekosystémový prístup. Táto regionálna spolupráca by mohla byť zameraná na vnútorný trh s energiou a energetickú bezpečnosť vzhľadom na zmeny v elektrizačných sústavách, ktoré prijímajú vyššie podiely elektriny z obnoviteľných zdrojov, čím sa zvýši dovoz a vývoz elektriny a narastie potreba systémovej flexibility. Okrem toho využiť dvojstrannú spoluprácu a flexibilitu na využitie príležitostí, ktoré prináša znižovanie emisií skleníkových plynov, v záujme modernizácie gréckeho hospodárstva.

                  7.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  8.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia o viac kvantitatívnych informácií aspoň vrátane požadovaných informácií o predpokladaných emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie v rámci plánovaných politík a opatrení.

                  9.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť, zručnosti a odbornú prípravu. Poskytnúť podrobnejšie informácie o projektoch na podporu spravodlivého a férového prechodu s uvedením formy podpory a vplyvu iniciatív, a to aj v súvislosti s transformáciou uhoľných, uhlíkovo náročných alebo priemyselných regiónov. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 261

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1007 final.

         (5)  COM(2019) 508 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.