title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká zo 16. februára 2022, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ESRB/2022/1) 2022/C 174/01

text:
                  28.4.2022

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  C 174/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
         zo 16. februára 2022,
         ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite
         (ESRB/2022/1)
         (2022/C 174/01)
         GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na Dohode o Európskom hospodárskom priestore (1), najmä na jej prílohu IX,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho článok 3 a články 16 až 18,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (3), a najmä na jeho článok 458,
         so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2013/36 z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (4), a najmä na jej časť VII oddiel II kapitolu 4,
         so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (5) a najmä na jeho články 18 až 20,
         keďže:

                     (1)

                     S cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne opatrenia makroprudenciálnej politiky účinné a jednotné, je dôležité, aby popri povinnej reciprocite podľa právnych predpisov Únie existovala aj dobrovoľná reciprocita.

                     (2)

                     Účelom rámca pre dobrovoľnú reciprocitu opatrení makroprudenciálnej politiky ustanoveného v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 (6) je zabezpečiť, aby sa všetky opatrenia makroprudenciálnej politiky založené na expozícii, ktoré boli aktivované v jednom členskom štáte, recipročne uplatňovali v ostatných členských štátoch.

                     (3)

                     V nadväznosti na rozhodnutie Komisie C(2020) 1214 final (7) zaviedla De Nederlandsche Bank (DNB) ako určený orgán na účely článku 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 prísnejšie vnútroštátne opatrenie, ktorým stanovila minimálnu priemernú rizikovú váhu pre úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Holandsku a ktoré používajú prístup založený na interných ratingoch (IRB), vo vzťahu k ich portfóliám expozícií voči fyzickým osobám zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúcimi sa v Holandsku. Toto opatrenie nadobudlo účinnosť 1. januára 2022.

                     (4)

                     DNB predložila 23. novembra 2021 Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB) žiadosť o reciprocitu prísnejšieho vnútroštátneho opatrenia podľa článku 458 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                     (5)

                     Na základe žiadosti DNB predloženej ESRB a s cieľom zabrániť vzniku negatívnych cezhraničných účinkov vo forme únikov a regulatórnej arbitráže, ktoré by mohli nastať v dôsledku implementácie opatrenia makroprudenciálnej politiky ktoré sa začne uplatňovať v Holandsku v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa generálna rada ESRB rozhodla zahrnúť toto opatrenie do zoznamu opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré sa odporúčajú na recipročné uplatnenie podľa odporúčania ESRB/2015/2.

                     (6)

                     Dňa 26. októbra 2021 Lietuvos bankas ako určený orgán na účely článku 133 ods. 9 smernice 2013/36/EÚ oznámila ESRB svoj zámer stanoviť požiadavku na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre všetky retailové expozície voči fyzickým osobám v Litve, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie. Vankúš na krytie systémového rizika sa bude uplatňovať na banky, ktorým bolo udelené povolenie v Litve, na najvyššej úrovni konsolidácie v krajine. Zároveň sa plánovaný vankúš na krytie systémového rizika bude uplatňovať na konsolidovanom základe na ústredné úverové spoločnosti, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Toto opatrenie by malo nadobudnúť účinnosť 1. júla 2022.

                     (7)

                     Lietuvos bankas predložila 1. decembra 2021 ESRB žiadosť o reciprocitu miery vankúša na krytie systémového rizika podľa článku 134 ods. 5 smernice 2013/36/EÚ.

                     (8)

                     Na základe žiadosti predloženej Lietuvos bankas a s cieľom zabrániť vzniku negatívnych cezhraničných účinkov vo forme únikov a regulatórnej arbitráže, ktoré by mohli nastať v dôsledku implementácie opatrenia makroprudenciálnej politiky, ktoré sa začne uplatňovať v Litve, sa generálna rada ESRB rozhodla zahrnúť aj toto opatrenie do zoznamu opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré sa odporúčajú na recipročné uplatnenie podľa odporúčania ESRB/2015/2.

                     (9)

                     Odporúčanie ECB/2015/2 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

            Zmeny

         Odporúčanie ESRB/2015/2 sa mení takto:

                     1.

                     V oddiele 1 sa odporúčanie C bod 1 nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté inými príslušnými orgánmi a odporúčané na reciprocitu ESRB. Odporúča sa recipročne uplatniť tieto opatrenia, ako je to bližšie opísané v prílohe:

                                             Belgicko:

                                                         —

                                                         navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch, pričom toto navýšenie sa skladá z:

                                                                     a)

                                                                     paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                                                                     b)

                                                                     pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku;

                                             Francúzsko:

                                                         —

                                                         sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % kapitálu Tier 1, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie;

                                             Litva:

                                                         —

                                                         požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 2 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície voči fyzickým osobám s pobytom v Litovskej republike, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie.

                                             Luxembursko:

                                                         —

                                                         Právne záväzné limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (ďalej len ‚limity LTV‘) pri nových hypotekárnych úveroch na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku, s rôznymi limitmi LTV, ktoré sa uplatňujú na rôzne kategórie dlžníkov:

                                                                     a)

                                                                     limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                                                     b)

                                                                     limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                                                     c)

                                                                     limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                                             Holandsko:

                                                         —

                                                         minimálna priemerná riziková váha, ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Holandsku a ktoré používajú prístup IRB na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek, vo vzťahu k ich portfóliám expozícií voči fyzickým osobám zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúcimi sa v Holandsku. Pri každej jednotlivej položke expozície, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného opatrenia, sa priraďuje 12 % riziková váha tej časti úveru, ktorá nepresahuje 55 % trhovej hodnoty nehnuteľnosti, ktorá slúži na zabezpečenie úveru, a zvyšnej časti úveru sa priraďuje 45 % riziková váha. Minimálna priemerná riziková váha portfólia je expozíciami vážená priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov.

                                             Nórsko:

                                                         —

                                                         požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre expozície v Nórsku vo výške 4,5 %, ktorá sa v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ uplatniteľnej na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 podľa podmienok Dohody o Európskom hospodárskom priestore (*1) (Dohoda o EHP) (ďalej len „smernica o kapitálových požiadavkách uplatniteľná na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020“) uplatňuje na všetky úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku;

                                                         —

                                                         požiadavka na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 20 % pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku, ktorá sa podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 podľa podmienok Dohody o EHP (ďalej len „nariadenie o kapitálových požiadavkách uplatniteľné na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020“) uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch (ďalej len „prístup IRB“);

                                                         —

                                                         požiadavka na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 35 % pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku, ktorá sa podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia o kapitálových požiadavkách uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup IRB.

                                             Švédsko:

                                                         —

                                                         minimálna úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.;

                        (*1)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.“;"

                     2.

                     Príloha sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

            Vo Frankfurte nad Mohanom, 16. februára 2022

                  Vedúci sekretariátu ESRB

                  v mene Generálnej rady ESRB

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

            (2)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

            (3)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

            (4)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.

            (5)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

            (6)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 z 15. decembra 2015 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 9).

            (7)  Rozhodnutie Komisie C(2020) 1214 final z 5. 3. 2020 o nenavrhnutí vykonávacieho aktu s cieľom zamietnuť navrhované vnútroštátne opatrenie oznámené 8. januára 2020 Holandskom podľa článku 458 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013.

            PRÍLOHA
            Príloha k odporúčaniu ECB/2015/2 sa nahrádza takto:

                     „PRÍLOHA

                        Belgicko

                           Navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku. Toto navýšenie sa skladá z dvoch zložiek:

                                 a)

                                       paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                                 b)

                                       pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku.

                           I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Belgické opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku, pozostáva z navýšenia rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa skladá z dvoch zložiek:

                                             a)

                                             Prvá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 5 percentuálnych bodov pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúce sa v Belgicku, ktorá sa získa po vypočítaní druhej časti navýšenia rizikovej váhy v súlade s písm. b).

                                             b)

                                             Druhá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                           II.   Reciprocita

                                 2.

                                 V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené belgické opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na v Belgicku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 3.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené belgické opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré v Belgicku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                                 4.

                                 Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 5.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                                 6.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku nedosahujú prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 2 miliardy EUR uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 7.

                                 Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú v Belgicku, alebo ktoré by mali priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku a zároveň by mali na belgickom trhu s nehnuteľnosťami expozície vo výške 2 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať belgické opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR.

                                 8.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Francúzsko

                           Sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % kapitálu Tier 1, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Francúzske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na G-SII a O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie (nie na subkonsolidovanej úrovni), pozostáva zo sprísnenia limitu veľkej majetkovej angažovanosti na 5 % ich kapitálu Tier 1, ktoré sa uplatňuje na expozície voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku.

                                 2.

                                 Nefinančná korporácia je vymedzená ako fyzická alebo právnická osoba podľa súkromného práva, ktorá má sídlo vo Francúzsku, a ktorá na svojej úrovni a na najvyššej úrovni konsolidácie patrí do sektora nefinančných korporácií, ktorý je vymedzený v bode 2.45 prílohy A k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 (*1).

                                 3.

                                 Opatrenie sa uplatňuje na expozície voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku a na expozície voči skupinám prepojených nefinančných korporácií takto:

                                             a)

                                             prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, sa opatrenie uplatňuje na súčet čistých expozícií voči skupine a všetkým jej prepojeným subjektom v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                                             b)

                                             prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, sa opatrenie uplatňuje na súčet:

                                                         i)

                                                         expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku;

                                                         ii)

                                                         expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré nefinančné korporácie uvedené v bode i) priamo alebo nepriamo kontrolujú v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a

                                                         iii)

                                                         expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré sú ekonomicky závislé od nefinančných korporácií uvedených v bode i) v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                       Nefinančné korporácie, ktoré nemajú sídlo vo Francúzsku, a ktoré nie sú dcérskou spoločnosťou nefinančnej korporácie so sídlom vo Francúzsku alebo od nej ekonomicky závislým subjektom, a ktoré priamo alebo nepriamo nekontroluje nefinančná korporácia so sídlom vo Francúzsku, preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto opatrenia.
                                 V súlade s článkom 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa opatrenie uplatňuje po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                 4.

                                 G-SII alebo O-SII musí považovať nefinančnú korporáciu so sídlom vo Francúzsku za veľkú, ak sa jej pôvodná expozícia voči nefinančnej korporácii alebo voči skupine prepojených nefinančných korporácií v zmysle odseku 3 rovná alebo je vyššia než 300 miliónov EUR. Hodnota pôvodnej expozície sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek uvedených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014 (*2).

                                 5.

                                 Nefinančná korporácia sa považuje za vysoko zadlženú, ak ukazovateľ finančnej páky presahuje 100 % a ukazovateľ krytia finančných nákladov je nižší ako 3, a to pri výpočte na najvyššej úrovni konsolidácie skupiny uskutočnenom takto:

                                             a)

                                             Ukazovateľ finančnej páky je pomer medzi celkovým dlhom bez hotovosti a vlastným kapitálom a

                                             b)

                                             Ukazovateľ krytia finančných nákladov je pomer medzi hrubým príjmom zvýšeným o prevádzkové dotácie po odpočítaní: i) miezd; ii) prevádzkových daní a poplatkov; iii) iných čistých bežných prevádzkových nákladov s výnimkou čistých úrokov a podobných nákladov a iv) odpisov a amortizácie na jednej strane a na strane druhej úrokmi a podobnými nákladmi.

                                       Ukazovatele sa vypočítajú na základe účtovných agregátov vymedzených v súlade s platnými normami a uvedených v účtovnej závierke nefinančnej korporácie overenej v prípade potreby audítorom.

                           II.   Reciprocita

                                 6.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby francúzske opatrenie recipročne uplatnili na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                                 7.

                                 Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, v súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do šiestich mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 8.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený kombinovaný prah významnosti, ktorý sa skladá z:

                                             a)

                                             prahovej hodnoty vo výške 2 miliardy EUR pre celkové pôvodné expozície, ktoré majú G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií;

                                             b)

                                             prahovej hodnoty vo výške 300 miliónov EUR, ktorý sa uplatňuje na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré dosahujú alebo prekračujú prahovú hodnotu uvedenú v písm. a) pre:

                                                         i)

                                                         jednotlivú pôvodnú expozíciu voči nefinančnej korporácii so sídlom vo Francúzsku;

                                                         ii)

                                                         súčet pôvodných expozícií voči skupine prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, vypočítaný v súlade s odsekom 3 písm. a);

                                                         iii)

                                                         súčet pôvodných expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, ako sú vykázané vo vzoroch C 28.00 a C 29.00 prílohy VIII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 680/2014;

                                             c)

                                             Prahovej hodnoty vo výške 5 % kapitálu Tier 1 G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni konsolidácie pre expozície uvedené v písm. b) po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                       Prahové hodnoty uvedené v odsekoch b) a c) sa uplatnia bez ohľadu na to, či príslušný subjekt alebo nefinančná korporácia sú alebo nie sú vysoko zadlžené.
                                 Hodnota pôvodnej expozície uvedenej v odsekoch a) a b) sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek stanovených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014.

                                 9.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie, ktoré neprekračujú kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby francúzske opatrenie v prípade prekročenia kombinovaného prahu významnosti uvedeného v odseku 8 uplatňovali na G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré boli predtým oslobodené. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                                 10.

                                 Ak neexistujú G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie s povolením v dotknutých členských štátoch, ktoré by mali expozície voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií prekračujúce prah významnosti uvedený v odseku 8, príslušné orgány dotknutých členských štátov môžu podľa oddielu 2 ods. 2 bodu 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať francúzske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby recipročne uplatňovali francúzske opatrenie, ak G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie prekročí kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                                 11.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8 odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Litva

                           Požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 2 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície voči fyzickým osobám s pobytom v Litovskej republike, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Litovským opatrením uplatňovaným v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ sa ukladá požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika vo výške 2 %, ktorá sa uplatňuje na všetky retailové expozície voči fyzickým osobám v Litve, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie.

                           II.   Reciprocita

                                 2.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili litovské opatrenie na v Litve sa nachádzajúce pobočky bánk, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, a na priame cezhraničné expozície voči fyzickým osobám v Litve, ktoré sú zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie. Významný podiel všetkých hypotekárnych pozícií je v držbe pobočiek zahraničných bánk pôsobiace v Litve, a preto by reciprocita opatrenia inými členskými štátmi pomohla podporiť rovnaké podmienky a zabezpečiť, aby všetci významní účastníci trhu zohľadňovali zvýšené riziko pri nehnuteľnostiach na bývanie v Litve a zvýšili svoju odolnosť.

                                 3.

                                 Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 4.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Inštitúcie môžu byť oslobodené od požiadavky na mieru vankúša na krytie systémového rizika, ak ich príslušné sektorové expozície nepresahujú 50 miliónov EUR, čo je približne 0,5 % príslušných expozícií celého sektora úverových inštitúcií v Litve. Z tohto dôvodu sa vyžaduje reciprocita len vtedy, keď sa prekročí prahová hodnota pre jednotlivú inštitúciu.

                                 5.

                                 Odôvodnenie takejto prahovej hodnoty:

                                             a.

                                             Je potrebné minimalizovať potenciál regulačnej fragmentácie, keďže rovnaký prah významnosti sa bude uplatňovať aj na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Litve;

                                             b.

                                             Uplatňovanie takéhoto prahu významnosti by pomohlo zabezpečiť rovnaké podmienky v tom zmysle, že na inštitúcie s expozíciami podobnej veľkosti by sa vzťahovala požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika;

                                             c.

                                             Prahová hodnota je relevantná pre finančnú stabilitu, keďže ďalší vývoj rizika pri nehnuteľnostiach na bývanie bude závisieť najmä od aktivity na trhu s nehnuteľnosťami, ktorá čiastočne závisí od objemu nových úverov na kúpu nehnuteľnosti na bývanie. Toto opatrenie by sa preto malo vzťahovať na účastníkov trhu, ktorí pôsobia na tomto trhu, hoci ich portfóliá hypotekárnych úverov nie sú také veľké ako portfóliá najväčších poskytovateľov úverov.

                                 6.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 50 miliónov EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Luxembursko

                           Právne záväzné limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (ďalej len ‚limity LTV‘) pri nových hypotekárnych úveroch na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku, s rôznymi limitmi LTV, ktoré sa uplatňujú na rôzne kategórie dlžníkov:

                                 a)

                                       limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                 b)

                                       limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                 c)

                                       limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                           I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Luxemburské orgány aktivovali právne záväzné limity LTV pre nové hypotekárne úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku. V nadväznosti na odporúčanie Výboru pre systémové riziká (Comité du Risque Systémique) (*3) aktivovala Komisia pre dohľad nad finančným sektorom (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (*4) konajúca v súčinnosti s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, ktoré sa líšia v rámci troch kategórií dlžníkov. Limity LTV pre každú z týchto troch kategórií sú takéto:

                                             a)

                                             limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                             b)

                                             limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                             c)

                                             limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                                 2.

                                 LTV je pomer medzi súčtom všetkých úverov alebo tranží úverov, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťami určenými na bývanie v čase poskytnutia úveru, a hodnotou nehnuteľnosti v rovnakom čase.

                                 3.

                                 Limity LTV sa uplatňujú nezávisle od druhu vlastníckeho práva (napr. úplné vlastníctvo, užívacie právo, holé vlastníctvo).

                                 4.

                                 Toto opatrenie sa vzťahuje na každého súkromného dlžníka, ktorý si berie hypotekárny úver na kúpu nehnuteľností určených na bývanie v Luxembursku na nekomerčné účely. Toto opatrenie sa uplatňuje aj vtedy, ak dlžník používa na uskutočnenie tejto transakcie právnu štruktúru, akou je realitná investičná spoločnosť, ako aj v prípade spoločných žiadostí. ‚Nehnuteľnosti určené na bývanie‘ zahŕňajú stavebné pozemky bez ohľadu na to, či sa stavebné práce vykonávajú bezprostredne po kúpe alebo o niekoľko rokov neskôr. Toto opatrenie sa uplatňuje aj vtedy, ak sa dlžníkovi poskytne úver na kúpu nehnuteľnosti s dlhodobou nájomnou zmluvou. Nehnuteľnosť môže byť určená na bývanie vlastníka alebo na kúpu na účely prenájmu.

                           II.   Reciprocita

                                 5.

                                 Členským štátom, ktorých úverové inštitúcie, poisťovacie korporácie a subjekty vykonávajúce činnosti poskytovania úverov (hypotekárni veritelia) majú relevantné významné úverové expozície v Luxembursku prostredníctvom priamo poskytnutých cezhraničných úverov, sa odporúča, aby v ich jurisdikcii recipročne uplatnili luxemburské opatrenie. Ak v ich jurisdikcii nie je pre všetky relevantné cezhraničné expozície dostupné rovnaké opatrenie, príslušné orgány by mali uplatniť dostupné opatrenia, ktorých účinok najviac zodpovedá aktivovanému opatreniu makroprudenciálnej politiky.

                                 6.

                                 Členské štáty by mali oznámiť ESRB, že recipročne uplatnili luxemburské opatrenie alebo použili výnimky de minimis v súlade s odporúčaním D odporúčania ESRB/2015/2. Toto oznámenie by sa malo uskutočniť najneskôr jeden mesiac po prijatí recipročného opatrenia s použitím príslušného vzoru uverejneného na webovom sídle ESRB. ESRB uverejní oznámenia na svojom webovom sídle, čím verejnosti oznámi vnútroštátne rozhodnutia o reciprocite. Súčasťou takéhoto uverejnenia budú všetky výnimky, ktoré uplatnili členské štáty uplatňujúce reciprocitu, ako aj ich záväzok sledovať, či dochádza k únikom a v prípade potreby konať.

                                 7.

                                 Členským štátom sa odporúča recipročne uplatniť opatrenia do troch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 8.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis členskými štátmi uplatňujúcimi reciprocitu sú spolu s týmto opatrením stanovené dva prahy významnosti: prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu, a prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Prah významnosti pre celkové cezhraničné hypotekárne úvery poskytnuté do Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu, je 350 mil. EUR, čo zodpovedá približne 1 % celkového hypotekárneho trhu s nehnuteľnosťami určenými na bývanie v decembri 2020. Prah významnosti pre celkové cezhraničné hypotekárne úvery poskytnuté do Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu, je 35 mil. EUR, čo zodpovedá približne 0,1 % celkového hypotekárneho trhu s nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Luxembursku v decembri 2020. Reciprocita sa vyžaduje len vtedy, keď sa prekročí tak prahová hodnota pre jednotlivú krajinu, ako aj prahová hodnota pre jednotlivú inštitúciu.

                        Holandsko

                           Minimálna priemerná riziková váha, ktorú uplatňujú úverové inštitúcie s prístupom IRB vo vzťahu k svojim portfóliám expozícií voči fyzickým osobám zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúcimi sa v Holandsku. Pri každej jednotlivej položke expozície, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného opatrenia, sa priraďuje 12 % riziková váha tej časti úveru, ktorá nepresahuje 55 % trhovej hodnoty nehnuteľnosti, ktorá slúži na zabezpečenie úveru, a zvyšnej časti úveru sa priraďuje 45 % riziková váha. Minimálna priemerná riziková váha portfólia je expozíciami vážená priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 V holandskom opatrení, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa ukladá minimálna priemerná riziková váha pre portfólio expozícií úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup IRB, voči fyzickým osobám zabezpečených hypotékami na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Holandsku. Na úvery, na ktoré sa vzťahuje vnútroštátny systém hypotekárnych záruk, sa toto opatrenie nevzťahuje.

                                 2.

                                 Minimálna priemerná riziková váha sa vypočíta takto:

                                             a)

                                             Pri každej jednotlivej položke expozície, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti uvedeného opatrenia, sa priraďuje 12 % riziková váha tej časti úveru, ktorá nepresahuje 55 % trhovej hodnoty nehnuteľnosti, ktorá slúži na zabezpečenie úveru, a zvyšnej časti úveru sa priraďuje 45 % riziková váha. Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti, ktorý sa má použiť pri tomto výpočte, by sa mal určiť v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                             b)

                                             Minimálna priemerná riziková váha portfólia je expozíciami vážená priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov, ktorá sa vypočíta vyššie uvedeným spôsobom. Jednotlivé úvery, na ktoré sa toto opatrenie nevzťahuje, sa pri výpočte minimálnej priemernej rizikovej váhy nezohľadňujú.

                                 3.

                                 Týmto opatrením sa nenahrádzajú existujúce kapitálové požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) č. 575/2013 a z neho vyplývajúce. Banky, na ktoré sa opatrenie vzťahuje, musia vypočítať priemernú rizikovú váhu tej časti portfólia hypotekárnych úverov, ktorá spadá do rozsahu pôsobnosti tohto opatrenia, a to tak na základe bežných použiteľných ustanovení nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako aj na základe metódy stanovenej v tomto opatrení. Pri výpočte svojich kapitálových požiadaviek musia následne uplatniť vyššiu z týchto dvoch priemerných rizikových váh.

                           II.   Reciprocita

                                 4.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby holandské opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, a ktoré majú expozície voči fyzickým osobám zabezpečené nehnuteľnosťami na bývanie nachádzajúcimi sa v Holandsku, keďže ich bankový sektor môže byť v súčasnosti alebo v budúcnosti prostredníctvom ich pobočiek priamo alebo nepriamo vystavený systémovému riziku na holandskom trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

                                 5.

                                 V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré v Holandsku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                                 6.

                                 Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 7.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Inštitúcie môžu byť oslobodené od požiadavky na minimálnu priemernú rizikovú váhu pre portfólio expozícií úverových inštitúcií, ktoré používajú prístup IRB, voči fyzickým osobám zabezpečených hypotékami na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Holandsku, ak táto hodnota nepresahuje 5 miliárd EUR. Úvery, na ktoré sa vzťahuje vnútroštátny systém hypotekárnych záruk, sa nebudú započítavať do prahu významnosti.

                                 8.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 5 miliárd EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Nórsko

                                 —

                                       požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre expozície v Nórsku vo výške 4,5 %, ktorá sa v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ uplatniteľnej na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 podľa podmienok Dohody o Európskom hospodárskom priestore (Dohoda o EHP) (ďalej len ‚smernica o kapitálových požiadavkách uplatniteľná na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020‘) uplatňuje na všetky úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku;

                                 —

                                       požiadavka na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 20 % pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku, ktorá sa podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 podľa podmienok Dohody o EHP (ďalej len ‚nariadenie o kapitálových požiadavkách uplatniteľné na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020‘) uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch (ďalej len ‚prístup IRB‘);

                                 —

                                       požiadavka na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy vo výške 35 % pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku, ktorá sa podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia o kapitálových požiadavkách uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup IRB.

                           I.   Opis opatrení

                                 1.

                                 Finansdepartementet (nórske ministerstvo financií) zaviedlo od 31. decembra 2020 tri opatrenia, konkrétne: i) požiadavku na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre expozície v Nórsku podľa článku 133 smernice o kapitálových požiadavkách uplatniteľnej na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020; ii) požiadavku na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia o kapitálových požiadavkách uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020 a iii) požiadavku na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu vi) nariadenia o kapitálových požiadavkách uplatniteľného na Nórsko a v Nórsku k 1. januáru 2020.

                                 2.

                                 Požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika je stanovená na 4,5 % a uplatňuje sa na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku. Pre úverové inštitúcie, ktoré nepoužívajú rozšírený prístup IRB, je požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre všetky expozície stanovená vo výške 3 % do 31. decembra 2022; po tomto dátume je požiadavka na mieru vankúša na krytie systémového rizika pre domáce expozície stanovená vo výške 4,5 %.

                                 3.

                                 Opatrenie predstavujúce požiadavku na minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach určených na bývanie je požiadavkou na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a uplatňuje sa na úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup IRB. Požiadavka na minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach sa týka expozíciami váženej priemernej rizikovej váhy v portfóliu nehnuteľností určených na bývanie. Expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie v Nórsku by sa mali chápať ako retailové expozície zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľného majetku v Nórsku.

                                 4.

                                 Opatrenie predstavujúce požiadavku na minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach určených na podnikanie je požiadavkou na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a uplatňuje sa na úverové inštitúcie, ktoré používajú prístup IRB. Požiadavka na minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach sa týka expozíciami váženej priemernej rizikovej váhy v portfóliu nehnuteľností určených na podnikanie. Expozície v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie v Nórsku by sa mali chápať ako expozície voči podnikateľským subjektom zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľného majetku v Nórsku.

                           II.   Reciprocita

                                 5.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili nórske opatrenia pre expozície nachádzajúce sa v Nórsku v súlade s článkom 134 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ a článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili požiadavku na mieru vankúša na krytie systémového rizika do 18 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania, ako bolo zmenené odporúčaním Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2021/3 (*5), v Úradnom vestníku Európskej únie, ak nie je v odseku 7 stanovené inak. Požiadavky na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy uplatniteľné na expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie a podnikanie v Nórsku by sa mali recipročne uplatňovať v rámci štandardného trojmesačného prechodného obdobia stanoveného v odporúčaní ESRB/2015/2.

                                 6.

                                 Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie sú dostupné rovnaké opatrenia makroprudenciálnej politiky, v súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenia makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorých účinok najviac zodpovedá uvedeným opatreniam odporúčaným na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča, aby prijali zodpovedajúce opatrenia na recipročné uplatnenie požiadaviek na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy uplatniteľných na expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie a podnikanie do 12 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie a na recipročné uplatnenie požiadavky na mieru vankúša na krytie systémového rizika do 18 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie, ak nie je v odseku 7 pre vankúš na krytie systémového rizika stanovené inak.

                                 7.

                                 Kým sa smernica (EÚ) 2019/878 začne uplatňovať na Nórsko a v Nórsku v súlade s podmienkami Dohody o EHP, môžu príslušné orgány recipročne uplatniť nórske opatrenie predstavujúce požiadavku na mieru vankúša na krytie systémového rizika takým spôsobom a na takej úrovni, aby sa zohľadnilo akékoľvek prekrývanie alebo rozdiel v kapitálových požiadavkách uplatniteľných v ich členskom štáte a v Nórsku, za predpokladu, že dodržiavajú tieto zásady:

                                             a)

                                             krytie rizika: príslušné orgány by mali zabezpečiť, aby bolo primerane riešené systémové riziko, na zmiernenie ktorého je nórske opatrenie zamerané.

                                             b)

                                             zabránenie regulatórnej arbitráži a zabezpečenie rovnakých podmienok: príslušné orgány by mali minimalizovať možnosť únikov a regulatórnej arbitráže a v prípade potreby urýchlene odstrániť medzeru v regulácii; príslušné orgány by mali zabezpečiť rovnaké podmienky pre úverové inštitúcie.

                                       Tento odsek sa neuplatňuje na opatrenia predstavujúce požiadavky na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy uplatniteľné na expozície v oblasti nehnuteľností určených na bývanie a podnikanie.

                           III.   Prah významnosti

                                 8.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu sú spolu s týmito opatreniami prahy významnosti, ktoré sa vzťahujú na každú jednotlivú inštitúciu a ktoré sú založené na expozíciách nachádzajúcich sa v Nórsku, stanovené takto:

                                             a)

                                             pre mieru vankúša na krytie systémového rizika je prah významnosti stanovený na úrovni hodnoty rizikovo váženej expozície vo výške 32 mld. NOK, čo zodpovedá približne 1 % celkovej hodnoty rizikovo vážených expozícií úverových inštitúcií v Nórsku;

                                             b)

                                             pre minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach určených na bývanie je prah významnosti stanovený na úrovni poskytnutých úverov v hrubom vyjadrení vo výške 32,3 mld. NOK, čo zodpovedá približne 1 % úverov na nehnuteľnosti určených na bývanie zabezpečených kolaterálom v hrubom vyjadrení poskytnutých nórskym klientom;

                                             c)

                                             pre minimálnu úroveň rizikovej váhy pri nehnuteľnostiach určených na podnikanie je prah významnosti stanovený na úrovni poskytnutých úverov v hrubom vyjadrení vo výške 7,6 mld. NOK, čo zodpovedá približne 1 % úverov na nehnuteľnosti určených na podnikanie zabezpečených kolaterálom v hrubom vyjadrení poskytnutých nórskym klientom.

                                 9.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých expozície v Nórsku nedosahujú prah významnosti. Expozície nedosahujú prah významnosti, ak sú nižšie ako prahy významnosti stanovené v odseku 8, ktoré sa vzťahujú na každú jednotlivú inštitúciu. Pri uplatňovaní prahov významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby nórske opatrenia v prípade prekročenia prahov významnosti vo výške stanovenej v odseku 8 uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 10.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 sú prahy významnosti stanovené v odseku 8 odporúčanými maximálnymi úrovňami prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčaných prahových hodnôt podľa potreby stanoviť nižšie prahové hodnoty pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                                 11.

                                 Ak v členských štátoch nie sú žiadne úverové inštitúcie, ktoré by mali v Nórsku významné expozície, príslušné orgány dotknutých členských štátov môžu podľa oddielu 2.2.1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať nórske opatrenia. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby nórske opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia prekročí príslušné prahy významnosti.

                        Švédsko

                           Minimálna úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Švédske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku, pozostáva zo zavedenia minimálnej úrovne expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú úverovú inštitúciu.

                                 2.

                                 Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých expozícií vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                           II.   Reciprocita

                                 3.

                                 V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené švédske opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na vo Švédsku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 4.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené švédske opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku. V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré vo Švédsku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                                 5.

                                 Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, odporúča sa príslušným orgánom po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 6.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                                 7.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku nedosahujú prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby švédske opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 5 miliárd SEK uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 8.

                                 Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali buď pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Švédsku, alebo priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku, a zároveň by mali takéto expozície vo výške 5 miliárd SEK alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať švédske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby švédske opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK.

                                 9.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

               (*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1).

               (*2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).

               (*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (*4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

               (*5)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2021/3 z 30. apríla 2021, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 222, 11.6.2021, s. 1).‘


title: Odporúčanie Stáleho výboru štátov EZVO č. 1/2020/SC týkajúce sa oznámenia Nórska z 5. novembra 2020 o používaní vankúša na krytie systémového rizika podľa článku 133 smernice 2013/36/EÚ o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami začleneného do Dohody o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 79/2019 2021/C 65/06

text:
               25.2.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 65/7

      Odporúčanie Stáleho výboru štátov EZVO č. 1/2020/SC týkajúce sa oznámenia Nórska z 5. novembra 2020 o používaní vankúša na krytie systémového rizika podľa článku 133 smernice 2013/36/EÚ o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami začleneného do Dohody o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 79/2019
      (2021/C 65/06)
      STÁLY VÝBOR ŠTÁTOV EZVO,
      Keďže:

                  1.

                  Nórske ministerstvo financií („Finansdepartmentet“), ďalej len „ministerstvo“, ktoré je vnútroštátnym určeným orgánom zodpovedným za uplatňovanie vankúša na krytie systémového rizika, ako sa uvádza v článku 133 smernice 2013/36/EÚ, ktorý bol začlenený do Dohody o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 79/2019, 5. novembra 2020 oznámilo Stálemu výboru štátov EZVO svoj zámer zvýšiť súčasný vankúš na krytie systémového rizika na domáce expozície, ďalej len „oznámenie“.

                  2.

                  Na úverové inštitúcie v Nórsku sa v súčasnosti vzťahuje vankúš na krytie systémového rizika na úrovni 3 % v prípade všetkých expozícií s výnimkou dvoch systémovo významných inštitúcií, na ktoré sa vzťahuje vankúš na krytie systémového rizika na úrovni 5 % v prípade všetkých expozícií. Oznámené opatrenie predstavuje vankúš na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % a bude sa uplatňovať na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Nórsku, vrátane piatich dcérskych spoločností materských spoločností zriadených v iných členských štátoch Únie. Cieľom vankúša je zamerať sa na systémové riziká v Nórsku a podporiť finančnú stabilitu tým, že sa zabezpečí odolnosť finančného systému a zároveň sa zabezpečí nepretržitý primeraný kapitál v bankách vzhľadom na vysokú mieru dlhodobého systémového rizika v Nórsku. Ministerstvo zvlášť oznámilo aj svoj zámer stanoviť vankúš pre dve úverové inštitúcie, ktoré podľa článku 131 smernice 2013/36/EÚ patria do kategórie „inak systémovo významné inštitúcie“ (O-SII). V tomto prípade sa miera vankúša stanoví na úrovni 2 % pre jednu inštitúciu a na úrovni 1 % pre druhú.

                  3.

                  Oznámený vankúš na krytie systémového rizika by sa uplatňoval od 31. decembra 2020 na všetky úverové inštitúcie s výnimkou úverových inštitúcií, ktoré nepoužívajú „pokročilý prístup IRB“, keďže na ne by sa uplatňovalo prechodné obdobie, v rámci ktorého súčasný vankúš do 31. decembra 2022 ostáva na úrovni 3 % v prípade všetkých expozícií. Ministerstvo bude opatrenie prehodnocovať každý druhý rok.

                  4.

                  Keďže sa oznámené opatrenie vzťahuje aj na dcérske spoločnosti materských spoločností zriadených v iných štátoch EHP, uplatňuje sa postup opísaný v článku 133 ods. 14 treťom pododseku smernice CRD IV upravenom rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 79/2019. Ministerstvo ako určený orgán zodpovedný za uplatňovanie vankúša na krytie systémového rizika preto oznamuje svoj zámer príslušným orgánom iných štátov EHP, ako aj Stálemu výboru štátov EZVO a Európskemu výboru pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“). Stály výbor a ESRB v lehote jedného mesiaca od oznámenia vydajú odporúčanie týkajúce sa prijatých opatrení.

                  5.

                  Cieľom vankúša na krytie systémového rizika je zmierniť dlhodobé štrukturálne systémové riziká v nórskom finančnom systéme. Tieto riziká vyplývajú najmä zo šírenia a zosilnenia otrasov v rámci samotného systému, nórskeho bankového sektora a reálneho hospodárstva.

                  6.

                  Ministerstvo vo svojom odôvodnení oznámenia upozorňuje, že dlhodobé štrukturálne systémové riziká sú v Nórsku pomerne vysoké. K tejto vysokej miere systémových rizík prispieva, že inštitúcie v Nórsku majú podobné štruktúry financovania, výrazne sa spoliehajú na veľkoobchodné financovanie (48 % ich financovania vrátane zahraničného veľkoobchodného financovania), čo vedie k ich zraniteľnosti voči otrasom na trhu. Inštitúcie sú navyše prepojené, a to aj prostredníctvom krížových podielov na krytých dlhopisoch, a majú podobné a koncentrované expozície voči trhom s nehnuteľnosťami. Napríklad 60 % zo všetkých úverov poskytovaných nórskymi úverovými inštitúciami tvoria úvery na nehnuteľný majetok (určený na bývanie a podnikanie). Za týchto okolností sa zvyšuje možnosť narušení v hospodárstve, keďže môžu v rovnakom čase a rovnakým spôsobom vážne ovplyvniť viaceré úverové inštitúcie. Táto možnosť zvýšenia rizík sa ďalej odôvodňuje podobnosťou toho, ako si nórske banky vyberajú podnikateľské modely, a prepojením prostredníctvom krížových podielov na krytých dlhopisoch.

                  7.

                  Ministerstvo upozorňuje, že vysoké ceny nehnuteľného majetku určeného na bývanie aj podnikanie spolu s vysokými dlhmi nórskych domácností predstavujú v nórskom finančnom systéme niektoré z najvýznamnejších zraniteľných miest, ktoré vyplývajú z reálneho hospodárstva. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v historickom kontexte je zadlženosť nórskych domácností v porovnaní s disponibilným príjmom pomerne vysoká, čo takisto predstavuje pre bankový sektor systémové riziko. Riziko, ktoré vyplýva z toho, že nórske domácnosti využívajú väčšinu svojho príjmu na obsluhu dlhu, ďalej zvyšuje skutočnosť, že väčšina nórskych hypoték má pohyblivú sadzbu, čo spôsobuje, že aj malé narušenia môžu viesť k vážnemu narušeniu obsluhy dlhu. Z historického hľadiska expozície voči rizikám súvisiacim s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie počas predošlých kríz spôsobili nielen niektoré z najväčších strát nórskeho bankového systému, ale prispeli aj k problémom s platobnou schopnosťou v bankovom sektore. Stály výbor ďalej poznamenáva, že ESRB v júni 2019 vydal varovanie nórskym orgánom, v ktorom sa identifikovali zraniteľné miesta nórskeho sektora nehnuteľného majetku určeného na bývanie ako zdroj systémového rizika pre finančnú stabilitu a že tieto zraniteľné miesta treba riešiť. (1)

                  8.

                  Ministerstvo poukazuje na to, že úverové inštitúcie takisto vykonávajú činnosť v nórskom hospodárstve, čo je charakterizované pomerne jednotným podnikovým sektorom, ktorý je vo veľkej miere závislý od ropného priemyslu. Vzhľadom na to, že ropný priemysel tvorí 17 % HDP a 40 % celkového vývozu z Nórska, možné zníženie cien ropy alebo globálneho dopytu predstavuje pre hospodárstvo ako celok výrazné riziko. Toto riziko sa v posledných rokoch do istej miery zmiernilo investovaním ziskov z ropného priemyslu do cenných papierov na medzinárodných finančných trhoch. Pandémia COVID-19 a prebiehajúca zelená transformácia však môžu zvýšiť krátkodobý aj dlhodobý tlak na tento systémovo významný sektor. Takýto tlak by mohol potenciálne vyvolať reťazovú reakciu, čím by sa tlak preniesol na iné sektory, ktorým sú úverové inštitúcie vystavené. Stály výbor v tejto súvislosti poznamenáva, že Norges Bank vo svojej Správe o finančnej stabilite z roku 2020 konštatuje, že „v nórskom ropnom priemysle spoločnosti poskytujúce služby v ropnom priemysle osobitne predstavujú riziko pre banky a banky v priebehu posledných piatich rokov utrpeli značné straty z úverov poskytovaných tomuto priemyslu“. (2)

                  9.

                  Podľa ministerstva veľkosť, význam a koncentrácia nórskeho bankového sektora zvyšuje systémové riziká pre nórske hospodárstvo. Po prvé je bankový sektor v porovnaní s HDP výrazne väčší a dosahuje približne 225 % HDP z roku 2019. Po druhé má bankový sektor veľký význam pre financovanie hospodárstva, keďže obsluhuje viac ako 80 % domácich úverov v hrubom vyjadrení pre nefinančný sektor. Po tretie je bankový sektor koncentrovaný s tým, že päť najväčších bánk poskytuje 56 % všetkých domácich úverov.

                  10.

                  Stály výbor vo svojom posúdení odôvodnenia ministerstva zohľadňuje Posúdenie stability finančného systému Nórska z roku 2020, ktoré vypracoval Medzinárodný menový fond. (3) V súlade s posúdením ministerstva, pokiaľ ide o hlavné problémy týkajúce sa vysokej miery systémového rizika, sa v správe MMF uznáva, že vysoké miery expozícií nórskych bánk voči domácemu nehnuteľnému majetku určenému na bývanie aj podnikanie spolu s veľkoobchodným financovaním patria medzi najdôležitejšie hlavné zraniteľné miesta. MMF ďalej upozorňuje, že prepojenie bankového sektora by mohlo viesť k výrazne silnejším otrasom a že prudké spomalenie hospodárskeho rastu by mohlo zhoršiť schopnosť dlžníka obsluhovať dlh. Pokiaľ ide o závislosť od trhu s ropou, MMF poznamenáva, že vzhľadom na závislosť Nórska od ťažby a vývozu ropy by rýchly prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo mohol mať vážne následky.

                  11.

                  So zreteľom na štruktúru nórskeho bankového sektora a riziká, ktorým je vystavený, ministerstvo považuje za nevyhnutné, aby úverové inštitúcie boli celkovo schopné absorbovať straty, ktoré môžu utrpieť v dôsledku vážnych otrasov a narušení vo finančnom systéme aj v reálnom hospodárstve. Dospieva k záveru, že najvhodnejším opatrením je vankúš na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % v prípade expozícií v Nórsku s cieľom zamerať sa na značné necyklické systémové riziká, ktoré sa v Nórsku vyskytujú.

                  12.

                  Stály výbor pri posudzovaní záveru ministerstva poukazuje na to, že zo stresových testov vykonaných nórskymi orgánmi vyplýva, že ak by došlo k málo pravdepodobným, ale nie nereálnym situáciám, veľa inštitúcií by malo nedostatok vlastného kapitálu Tier 1 v porovnaní s celkovými kapitálovými požiadavkami a požiadavkami na vankúš. Najnovšie stresové testy, ktoré v novembri 2019 vykonala Norges Bank a v júni 2020 úrad Finanstilsynet, vychádzajú z hlbokej medzinárodnej recesie s výrazným zvýšením rizikovej prirážky, čo má vážne dôsledky pre nórske hospodárstvo. Zo stresových testov úradu Finanstilsynet vyplýva, že v priebehu stresového obdobia by pomer vlastného kapitálu Tier 1 takmer všetkých 20 najväčších bankových skupín klesol pod celkovú požiadavku na vlastný kapitál Tier 1, a to aj pod požiadavky na vankúš a dodatočnú požiadavku na vlastné zdroje. Navyše 48 z 84 ďalších nórskych úverových inštitúcií by nesplnilo celkové kapitálové požiadavky.

                  13.

                  Stály výbor ďalej poznamenáva, že ministerstvo očakáva, že v prípade neexistencie oznámeného opatrenia by ďalšie stresové testy odhalili väčšie poklesy kapitálovej primeranosti, čo by inštitúcie prinútilo využívať väčší podiel ich kombinovaného vankúša, aby sa neprerušila úverová činnosť. Oslabilo by to odolnosť bankového systému voči identifikovaným dlhodobým systémovým rizikám. Ak sa požiadavka na vankúš na krytie systémového rizika stanoví na úroveň 4,5 % v prípade domácich expozícií, zachová sa tak primeraná kapitalizácia vychádzajúca z uvedených rizík bez toho, aby to pre väčšie inštitúcie viedlo k značnému zvýšeniu účinných požiadaviek v porovnaní s úrovňou pred rokom 2020. V tejto súvislosti ministerstvo ďalej poznamenáva, že existuje niekoľko aspektov, ktoré výsledky stresových testov nezachytávajú, čo môže prispieť k podhodnoteniu potenciálnych strát úverových inštitúcií. Napríklad sa predpokladá, že úverové inštitúcie budú mať v priebehu stresového obdobia naďalej prístup k veľkoobchodnému financovaniu. Ministerstvo okrem toho poznamenáva, že akumulované straty pri stresových testoch sú nižšie ako skutočné straty úverových inštitúcií v období nórskej bankovej krízy v rokoch 1988 – 1992. Ministerstvo takisto tvrdí, že aj celkové požiadavky, ktoré vyplývajú z vankúša na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % v prípade domácich expozícií, sú v rámci rozsahu odhadov sociálne optimálnych požiadaviek. (4)

                  14.

                  Stály výbor po dôkladnom zvážení dôkazov, ktoré poskytlo ministerstvo, ako aj výsledkov stresových testov vykonaných nórskymi orgánmi a historických údajov o predchádzajúcich vážnych krízach v Nórsku zastáva názor, že vankúš na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % v prípade domácich expozícií možno považovať za vhodný na riešenie identifikovaných systémových rizík, ktoré ohrozujú nórsky finančný systém. Stály výbor sa ďalej domnieva, že za súčasných podmienok je úroveň kapitálu, ktorá sa dosahuje prostredníctvom vankúša na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 %, nevyhnutná na zachovanie odolnosti bankových systémov voči identifikovaným systémovým rizikám. Stály výbor v tejto súvislosti poznamenáva, že výkonná rada MMF na základe svojho Posúdenia stability finančného systému Nórska z augusta 2020 dospela k záveru, že „orgány by sa mali chrániť pred oslabovaním kapitálových požiadaviek“. (5)

                  15.

                  Stály výbor pri posudzovaní účinnosti a primeranosti opatrenia zohľadňuje názor ministerstva, že požiadavka na vankúš na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % v prípade expozícií v Nórsku účinne prispeje k zachovaniu odolnosti a schopnosti nórskych inštitúcií absorbovať straty na úrovni, ktorá sa vzhľadom na intenzitu systémových rizík považuje za nevyhnutnú. Rámec CRD IV/CRR bol nedávno začlenený do Dohody o EHP a ministerstvo pri príprave nórskeho rámca, ktorý sa má zosúladiť so súčasným rámcom, posúdilo rozsah a kalibráciu požiadavky na vankúš na krytie systémového rizika a dospelo k záveru, že najúčinnejší spôsob, ako zmierniť systémové riziko, je stanovením požiadavky na úroveň 4,5 % iba v prípade domácich expozícií. Okrem zlepšenia konzistentnosti medzi cieľom a návrhom opatrenia to predstavuje aj zosúladenie s ustanoveniami rámca CRD IV/CRR, ktoré umožňujú reciprocitu domácich mier vankúša.

                  16.

                  Ministerstvo sa domnieva, že v prípade väčších nórskych bánk, ktoré tvoria viac ako polovicu domáceho bankového systému, je miera vankúša na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % v prípade domácich expozícií takmer rovnocenná predošlej miere vankúša na úrovni 3 %, ktorá sa uplatňuje na všetky expozície, pokiaľ ide o skutočné kapitálové požiadavky. Považujú ju za primeranú nielen potenciálnym stratám pochádzajúcim zo štrukturálnych rizík v nórskom finančnom systéme, ale aj intenzite týchto rizík a tolerancii voči riziku, ktoré vyplývajú z ich predošlých rozhodnutí týkajúcich sa vankúša. Okrem toho treba poznamenať, že súčasná miera vankúša na úrovni 3 % v prípade všetkých expozícií bola kalibrovaná, keď sa uplatňovala úroveň podľa dohody Bazilej I a neexistoval faktor na podporu MSP. Ak by neexistovala úroveň podľa dohody Bazilej I a uplatňoval sa faktor na podporu MSP, podľa ministerstva by sa predošlá miera vankúša na krytie systémového rizika pravdepodobne stanovila vyššie vzhľadom na úroveň systémového rizika. Ako ministerstvo konštatuje, na základe skúseností z predchádzajúcich kríz a výsledkov zo stresových testov bola celková kapitálová požiadavka a požiadavka na vankúš primeraná celkovým rizikám, ktoré sa vyskytujú vo finančnom systéme. Celková požiadavka by sa podľa toho mala zachovať približne na úrovni spred roku 2020, keďže intenzita systémových rizík je podobná ako v roku 2013, čím by sa odôvodnilo stanovenie miery vankúša na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 %.

                  17.

                  Podľa ministerstva pandémia COVID-19 neviedla k žiadnym väčším zmenám štrukturálnych prvkov nórskeho finančného systému a nórske úverové inštitúcie naďalej spĺňali kapitálové požiadavky a požiadavky na vankúš s veľkou rezervou a počas pandémie COVID-19 boli schopné neprerušiť poskytovanie úverov domácnostiam a podnikom. Medzitým ministerstvo v marci 2020 znížilo proticyklický kapitálový vankúš z 2,5 % na úroveň 1 %, čo predstavovalo krátkodobú reakciu na možný vplyv pandémie COVID-19.

                  18.

                  Vzhľadom na uvedené Stály výbor zastáva názor, že predmetné opatrenie je účinné aj primerané, keďže prispieva k zmierňovaniu identifikovaných dlhodobých štrukturálnych rizík v nórskom bankovom sektore. Stály výbor poznamenáva, že najjasnejším dôkazom na vyvodenie tohto záveru sú výsledky stresových testov vykonaných nórskymi orgánmi, ktoré naznačujú, že účinnosť opatrení na podporu finančnej stability v Nórsku sa dosiahne udržaním úrovne kapitálu nórskych úverových inštitúcií v takej výške, aká je potrebná na zachovanie ich aktuálnej schopnosti absorbovať straty. Stály výbor v záujme podpory tohto záveru týkajúceho sa primeranosti opatrenia poznamenáva, že z toho vyplýva, že v skutočnosti nedôjde k žiadnemu významnému zvýšeniu kapitálových požiadaviek na nórske úverové inštitúcie. V prípade niekoľkých dcérskych spoločností materských spoločností zriadených v iných štátoch EHP sa kapitálové požiadavky zvýšia takmer o 1,5 percentuálneho bodu, ale Stály výbor poznamenáva, že podľa ministerstva úrovne kapitálu týchto úverových inštitúcií presahujú požiadavky vyplývajúce z miery vankúša na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % v prípade nórskych expozícií. Ministerstvo uznáva, že niektoré nórske úverové inštitúcie možno budú musieť do istej miery zvýšiť svoj pomer kapitálu na udržanie výšky vankúša potrebnej na činnosť inštitúcie nad celkovými minimálnymi kapitálovými požiadavkami a dodatočnými požiadavkami na vlastné zdroje. Medzitým by sa prostredníctvom prechodného obdobia do 31. decembra 2022 pre banky, ktoré nepoužívajú pokročilý IRB prístup, malo zabezpečiť, aby zmeny požiadavky na vankúš na krytie systémového rizika neviedli k neprimeraným zvýšeniam kapitálových požiadaviek pre úverové inštitúcie, ktoré nie sú významne ovplyvnené zrušením úrovne podľa dohody Bazilej I a ktorých dodatočné požiadavky na vlastné zdroje možno bude potrebné opätovne kalibrovať, len čo sa na ne začne uplatňovať vyšší vankúš na krytie systémového rizika po skončení prechodného obdobia. Tento prístup by mal zmierniť narušenia, ktoré môže spôsobiť oznámené opatrenie, a zabezpečiť obmedzenie akýchkoľvek negatívnych vplyvov na domáce banky a ich schopnosť poskytovať úvery.

                  19.

                  Stály výbor takisto zohľadňuje dôvody ministerstva na neuplatňovanie ďalších opatrení stanovených v smernici 2013/36/EÚ alebo nariadení (EÚ) č. 575/2013 (s výnimkou článkov 458 a 459 uvedeného nariadenia), samostatne alebo v kombinácii, ako vhodný spôsob riešenia identifikovaného makroprudenciálneho alebo systémového rizika, a to pri zohľadnení relatívnej účinnosti týchto opatrení.

                  20.

                  Článkom 124 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa umožňuje príslušným orgánom stanoviť vyššie hodnoty pre rizikové váhy expozícií úverových inštitúcií, ktoré používajú štandardizovaný prístup, voči nehnuteľnému majetku na základe zváženia z hľadiska finančnej stability, zaznamenanej straty v prípade expozícií zabezpečených nehnuteľným majetkom a budúceho vývoja trhov s nehnuteľným majetkom. Ministerstvo považuje rizikovú váhu expozícií voči nehnuteľnému majetku určenému na bývanie v Nórsku na úrovni 35 % za primeranú pre inštitúcie používajúce štandardizovaný prístup. V prípade expozícií voči nehnuteľnému majetku určenému na podnikanie boli už vyššie rizikové váhy stanovené na základe odseku 2 tohto článku v rozmedzí 100 % a 150 % v závislosti od ratingového hodnotenia protistrany.

                  21.

                  Podľa článku 164 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 príslušné orgány môžu podľa potreby vzhľadom na zváženie z hľadiska finančnej stability a budúci vývoj trhov s nehnuteľným majetkom stanoviť vyššie minimálne hodnoty expozíciami váženej priemernej straty v prípade zlyhania pre expozície zabezpečené nehnuteľným majetkom nachádzajúcim sa na ich území. Pre všetky retailové expozície zabezpečené nehnuteľným majetkom určeným na bývanie v Nórsku sa od roku 2014 uplatňuje vyššia dolná hranica straty v prípade zlyhania na úrovni 20 % s cieľom riešiť neistotu súvisiacu s internými modelmi kreditného rizika.

                  22.

                  Stály výbor poznamenáva, že články 124 a 164 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa už do istej miery uplatnili na riešenie určitých rizík. Takisto poznamenáva, že cieľom oznámeného opatrenia je riešiť skôr všeobecnejšie dlhodobé systémové riziká než konkrétny vývoj trhu s nehnuteľným majetkom, na ktorý sa možno zamerať podľa článkov 124 a 164 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Týmito systémovými rizikami sú podobné štruktúry financovania úverových inštitúcií, ich prepojenie a ich podobné a koncentrované expozície voči trhom s nehnuteľným majetkom, ako aj nórske hospodárstvo, ktorého podnikový sektor nie je veľmi diverzifikovaný a ktorého dlhy domácností sú na vysokých úrovniach.

                  23.

                  V prípade, že príslušný orgán určí, že úverové inštitúcie s podobným rizikovým profilom sú alebo by mohli byť vystavené podobným rizikám alebo predstavovať podobné riziká pre finančný systém, v súčasnosti podľa článku 103 smernice 2013/36/EÚ môže na tieto inštitúcie podobným alebo rovnakým spôsobom uplatniť postup preskúmania a hodnotenia. V článku 104 smernice 2013/36/EÚ sa stanovuje súbor právomocí príslušného orgánu v oblasti dohľadu pri uplatňovaní článku 103 uvedenej smernice, ako aj dodatočné požiadavky na vlastné zdroje. Ministerstvo tvrdí, že dodatočné požiadavky na vlastné zdroje špecifické pre inštitúciu uvedené v článku 104 smernice 2013/36/EÚ by mali byť prispôsobené špecifickej situácii každej inštitúcie a že prostredníctvom takýchto požiadaviek sa možno zamerať na určité prvky štrukturálnych systémových rizík, ale iba do takej miery, do akej riziká nie sú všeobecnými prvkami bankového systému. V záujme podpory tohto názoru sa ministerstvo domnieva, že v smernici 2019/878 sa objasňuje, že povaha dodatočných požiadaviek na vlastné zdroje, ktorá je špecifická pre inštitúciu, by mala zabrániť ich používaniu ako nástroja na riešenie systémových rizík. Stály výbor poznamenáva, že opatrenia týkajúce sa dodatočných požiadaviek na vlastné zdroje sú skutočne primárne zamerané na riešenie rizík špecifických pre inštitúciu a takisto sú menej transparentné ako vankúš na krytie systémového rizika.

                  24.

                  Článkom 131 smernice 2013/36/EÚ sa poverujú určené orgány určovaním inak systémovo významných inštitúcií (O-SII) a stanovuje alebo upravuje vankúš pre O-SII pre tieto inštitúcie. Ministerstvo zvlášť oznámilo svoj zámer stanoviť vankúše pre O-SII pre dve systémovo významné inštitúcie. Tieto vankúše považuje za doplnkové, keďže vankúše pre O-SII riešia časť rizika, ktorá sa týka koncentrácie systémovo významných inštitúcií, a vankúš na krytie systémového rizika sa zameriava na iné dlhodobé necyklické systémové riziká. Podľa ministerstva je počet úverových inštitúcií dostatočný, aby došlo k možnému zvýšeniu systémových rizík v nórskom bankovom sektore, zatiaľ čo sú primalé nato, aby ich ministerstvo mohlo jednotlivo identifikovať ako domáce systémovo významné inštitúcie. Stály výbor sa domnieva, že článok 131 smernice 2013/36/EÚ nie je zameraný na riešenie všetkých druhov dlhodobých necyklických systémových ani makroprudenciálnych rizík. Vankúš pre O-SII by nebol vhodným nástrojom na riešenie dlhodobých necyklických systémových alebo makroprudenciálnych rizík ovplyvňujúcich bankový sektor ako celok.

                  25.

                  Proticyklický vankúš, ktorý sa uvádza v článku 136 smernice 2013/36/EÚ, sa uplatňuje na všetky expozície voči nefinančnému súkromnému sektoru nachádzajúce sa v jurisdikcii. Ministerstvo tvrdí, že proticycklický vankúš je navrhnutý tak, aby riešil rôzne formy systémového rizika vyplývajúce z cyklickosti finančného systému. Stály výbor súhlasí s týmto posúdením.

                  26.

                  Stály výbor po preskúmaní dôvodov, ktoré predložilo ministerstvo, súhlasí s ministerstvom, že opatrenia uvedené v smernici 2013/36/EÚ alebo nariadení (EÚ) č. 575/2013 (s výnimkou článkov 458 a 459 daného nariadenia), samostatne alebo v kombinácii, by boli pri riešení identifikovaného rizika dostatočným a primeraným spôsobom pomerne menej účinné.

                  27.

                  Pokiaľ ide o možný vplyv na vnútorný trh, Stály výbor poznamenáva, že nič nenasvedčuje tomu, že oznámené opatrenie má neprimeraný účinok na päť dcérskych spoločností úverových inštitúcií zriadených v iných štátoch EHP. Ministerstvo navyše plánuje požiadať o reciprocitu vankúša na krytie systémového rizika pre všetky inštitúcie zriadené v EHP s expozíciami voči Nórsku, aby sa znížila možnosť únikov do zahraničných inštitúcií, ktoré v Nórsku vykonávajú činnosť prostredníctvom pobočiek. Stály výbor to považuje za dôležité vzhľadom na pomerne významné zastúpenie bánk z iných severských krajín na nórskom trhu s úvermi s cieľom zabrániť regulátornej arbitráži a únikom prostredníctvom pobočiek. V seversko-pobaltskom regióne sú zavedené osobitné memorandá o porozumení na podporu cezhraničnej finančnej stability a zabezpečenie primeraného prudenciálneho dohľadu nad dôležitými pobočkami finančných inštitúcií pôsobiacich v tomto regióne. (6) Stály výbor upozorňuje, že žiadosť o reciprocitu a vyššie kapitálové požiadavky by znamenali, že keď ministerstvo požiada výbor ESRB, aby odporučil svojim členom recipročne uplatňovať toto opatrenie, zahraničné úverové inštitúcie budú posudzované výborom ESRB.

                  28.

                  Stály výbor vzhľadom na vysokú mieru prepojenosti s finančnými systémami iných severských krajín očakáva, že oznámené opatrenie prispeje k finančnej stabilite v takom rozsahu, v akom možno zabrániť regulačnej arbitráži a únikom prostredníctvom reciprocity oznámeného opatrenia v prípade významných expozícií zahraničných úverových inštitúcií voči nórskemu trhu vrátane činností akejkoľvek dôležitej pobočky zahraničnej banky.

                  29.

                  So zreteľom na všetky uvedené faktory, ako sa vyžaduje v článku 133 smernice CRD IV, po preskúmaní oznámenia s Nórskom a po konzultácii s príslušnými stranami tohto procesu Stály výbor štátov EZVO dospel k záveru, že vankúš na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % v prípade domácich expozícií nevedie k neprimeraným negatívnym účinkom na celý finančný systém alebo jeho časti v Nórsku ani v celom EHP. Okrem toho nepredstavuje ani nevytvára prekážku v riadnom fungovaní vnútorného trhu.

            PRIJAL TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Vankúš na krytie systémového rizika, ktorý 5. novembra oznámilo nórske ministerstvo financií („Finansdepartmentet“) podľa článku 133 ods. 11 smernice 2013/36/EÚ upravenom rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 79/2019, je odôvodnené, vhodné, primerané a účinné opatrenie na riešenie systémových rizík, na ktoré sa zameriava. Stály výbor štátov EZVO ďalej poznamenáva, že:

                              a)

                              rozsah identifikovaných systémových alebo makroprudenciálnych rizík ohrozuje stabilitu nórskeho finančného systému takej povahy, že zavedenie miery vankúša na krytie systémového rizika na úrovni 4,5 % v prípade domácich expozícií je odôvodnené;

                              b)

                              oznámené opatrenie pravdepodobne bude účinné a vhodné na zmiernenie rizika primeraným spôsobom;

                              c)

                              iné makroprudenciálne opatrenia uvedené v smernici 2013/36/EÚ alebo nariadení (EÚ) č. 575/2013, samostatne alebo v kombinácii, by boli pri riešení identifikovaného rizika dostatočným a primeraným spôsobom pomerne menej účinné;

                              d)

                              oznámené opatrenie vrátane jeho uplatňovania na dcérske spoločnosti, ktorých materské spoločnosti sú zriadené v iných štátoch EHP, nevedie k neprimeraným negatívnym účinkom na finančný systém v Nórsku ani v celom EHP a nepredstavuje prekážku v riadnom fungovaní vnútorného trhu.

                  2.

                  Stály výbor štátov EZVO neodporúča žiadne zmeny oznámeného opatrenia vzhľadom na jeho účinky na dcérske spoločnosti úverových spoločností zriadených v iných štátoch EHP.

         V Bruseli 4. decembra 2020.

               Za Stály výbor

               Predsedníčka

            Sabine MONAUNI

               Generálny tajomník

            Henri GÉTAZ

         (1)  Pozrihttps://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/warnings/esrb.warning190923_no_warning~d3e4f2c135.en.pdf?4cf3e3031aa71bffaa0bd97a66b311ac.

         (2)  Norges Bank (2020), Správa o finančnej stabilite, s. 52.

         (3)  Medzinárodný menový fond (2020), Posúdenie stability finančného systému Nórska, správa MMF o krajinách č. 20/259, august.

         (4)  Bazilejský výbor pre bankový dohľad (2019), Náklady a prínosy bankového kapitálu – preskúmanie literatúry, pracovný dokument č. 37, jún.

         (5)  Medzinárodný menový fond (2020), Posúdenie stability finančného systému Nórska, správa MMF o krajinách č. 20/259, august, s. 2.

         (6)  Pozrihttps://www.regjeringen.no/contentassets/ff0c28c162ca43f39b585d7c9f94dab5/nbsg-mou_2018.pdf.