Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0570

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o stanovisku, ktoré má Európske spoločenstvo zastávať v súvislosti s opätovným prerokovaním menovej dohody s Mestským štátom Vatikán  /* KOM/2009/0570 v konečnom znení - CNB 2009/0158 */

		SKBrusel, 16.10.2009KOM(2009) 570 v konečnom znení2009/0158 (CNB)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo stanovisku, ktoré má Európske spoločenstvo zastávať v súvislosti s opätovným prerokovaním menovej dohody s Mestským štátom VatikánDÔVODOVÁ SPRÁVAEurópske spoločenstvo uzavrelo menové dohody s Monakom, San Marínom a Vatikánom s cieľom poskytnúť právnu kontinuitu dojednaniam, ktoré existovali medzi týmito krajinami na jednej strane a Francúzskom a Talianskom na strane druhej pred zavedením eura.Desať rokov po tom, ako euro nahradilo pôvodné meny Talianska a Francúzska, ktoré sa používali v Monaku, San Maríne a vo Vatikáne, Rada vyzvala Komisiu, aby preskúmala fungovanie menových dohôd [1]. Výsledky tohto posúdenia sa prijali v oznámení Komisie o fungovaní menových dohôd s Monakom, San Marínom a Vatikánom [2]. Komisia dospela k záveru, že menové dohody v súčasnej podobe sa musia zmeniť a doplniť s cieľom zabezpečiť konzistentnejší prístup vo vzťahoch medzi Spoločenstvom a krajinami, ktoré podpísali tieto dohody. V tomto návrhu odporúčania pre rozhodnutie Rady sa vymedzuje pozícia, ktorú má zaujať Spoločenstvo v opätovných rokovaniach o dohode s Mestským štátom Vatikán.Komisia navrhuje opätovne prerokovať a zmeniť a doplniť tieto ustanovenia:· Transpozícia príslušných právnych predpisov ESPovinnosti Monaka, San Marína a Vatikánu vyplývajúce z ich príslušných menových dohôd so Spoločenstvom sú veľmi rozdielne. Menová dohoda s Monackým kniežatstvom obsahuje najväčší počet povinností. Na rozdiel od dohody s Monakom neobsahujú dohody s Vatikánom a San Marínom žiadne konkrétne povinnosti týkajúce sa transponovania právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany hotovostného eura pred falšovaním a pozmeňovaním a spôsoby spolupráce so Spoločenstvom v tejto oblasti. S cieľom vytvoriť rovnaké podmienky a zabezpečiť náležitú ochranu eurobankoviek a mincí pred ich falšovaním a pozmeňovaním, Vatikán, ako aj San Maríno, musia uplatňovať príslušné právne predpisy Spoločenstva.Keďže Vatikán nemá vlastný bankový sektor, nie je potrebné transponovať právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa bankovníctva a finančníctva.· Mechanizmy monitorovaniaV dohodách podpísaných s Vatikánom a San Marínom sa na rozdiel od postupu, ktorý sa uvádza v dohode s Monakom, nenachádza žiadne ustanovenie týkajúce sa postupu monitorovania. Keď neexistuje pravidelné formálne monitorovanie, Vatikán a San Maríno pravidelne nepodávajú správy o implementácii dohôd a tieto krajiny nie sú riadne informované o legislatívnom vývoji v oblastiach, na ktoré sa dohody vzťahujú. Komisia preto navrhuje vytvorenie dvoch nových spoločných výborov, obdobných ako je výbor, ktorý existuje v prípade Monackého kniežatstva, s Mestským štátom Vatikán a Sanmarínskou republikou.Spoločný výbor s Mestským štátom Vatikán by bol zložený z predstaviteľov Mestského štátu Vatikán, Talianska, Európskej komisie a Európskej centrálnej banky. Výbor by sa zaoberal zjednodušovaním implementácie dohody a diskusiami o možných zmenách a doplneniach v zozname právnych predpisov Spoločenstva, ktoré má Vatikán uplatňovať. Mal by aj rozhodovaciu právomoc, pokiaľ ide o obmedzený počet otázok, ktoré mu zverí menová dohoda (napr. schvaľovanie zmeny mincovne, v ktorej sa razia vatikánske euromince).· Stropy na vydávanie euromincíZ historických dôvodov sa stropy na maximálne ročné vydávanie mincí v Monaku, San Maríne a vo Vatikáne určili dvomi spôsobmi (Monako má v súčasnosti povolenie vydávať maximálne 1/500 množstva mincí razených vo Francúzsku, zatiaľ čo Vatikán a San Maríno majú pevné kvóty), čo vedie k veľmi rozdielnym výsledkom.S cieľom zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie so všetkými krajinami, ktoré podpísali menové dohody, Komisia navrhuje zaviesť novú jednotnú metódu na výpočet stropov vydávania euromincí (t. j. metódu, ktorá sa má používať aj vo všetkých budúcich dohodách). Komisia navrhuje aj zvýšiť stropy na vydávanie mincí v krajinách, ktoré podpísali menové dohody s cieľom umožniť určitý obeh ich mincí. Mince razené v nízkych množstvách sú predmetom veľkého dopytu zo strany zberateľov mincí. V dôsledku toho mince neslúžia svojmu pôvodnému účelu platobného nástroja, ale sú výlučne uchovávané ako zberateľské predmety.Nové stropy by pozostávali z pevnej a premenlivej časti:(1) Pevná časť by mala za cieľ uspokojiť dopyt zberateľov mincí. Podľa všeobecných odhadov by na pokrytie dopytu zberateľského trhu mala postačovať celková suma približne 2 100 000 EUR. [3](2) Premenlivá časť by sa v prípade Vatikánu zakladala na priemernej emisii Talianska v prepočte na obyvateľa. Priemerný objem emisie mincí na obyvateľa Talianska za rok (n-1) by sa vynásobil počtom obyvateľov Mestského štátu Vatikán.Použitím novej metódy by sa strop na vydávanie mincí v Mestskom štáte Vatikán približne zdvojnásobil v porovnaní so súčasnou kvótou.· Pravidlá razby euromincíV súčasných menových dohodách sa právo vyrábať euromince Vatikánu a San Marína vyhradzuje pre taliansku štátnu mincovňu. Toto pravidlo sa zaviedlo z historických dôvodov v období, keď euro ešte nebolo v obehu ako hotovostné platidlo a takmer všetky krajiny eurozóny razili euromince len pre svoje vlastné potreby. Situácia sa však teraz vyvinula tak, že mnohé krajiny eurozóny si dnes dávajú raziť svoje euromince v inej krajine eurozóny. Komisia preto navrhuje otvoriť pre Vatikán a San Maríno možnosť nechať zhotoviť svoje euromince v inej mincovni EÚ, ktorá má s výrobou euromincí skúsenosti. Zmenu mincovne by však mal schváliť spoločný výbor.· Voľba príslušného súduSúčasné menové dohody neposkytujú Spoločenstvu žiadny vplyv v prípade, že krajiny, ktoré podpísali menové dohody, neplnia svoje povinnosti (napríklad netransponujú príslušné právne predpisy Spoločenstva v náležitom čase), okrem krajnej, a preto nepravdepodobnej, možnosti jednostranne dohodu vypovedať. Komisia preto navrhuje zvoliť si Európsky súdny dvor ako súd príslušný na riešenie sporov, ktoré by mohli nastať pri uplatňovaní menových dohôd.2009/0158 (CNB)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo stanovisku, ktoré má Európske spoločenstvo zastávať v súvislosti s opätovným prerokovaním menovej dohody s Mestským štátom VatikánRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 111.3,so zreteľom na odporúčanie Komisie [4],so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky [5],keďže:(1) Menové a kurzové otázky sú od zavedenia eura v pôsobnosti Spoločenstva.(2) Je na Rade, aby stanovila úpravy týkajúce sa prerokovania a uzavretia dohôd o otázkach súvisiacich s menovým režimom alebo výmenným kurzom.(3) Talianska republika uzavrela 29. decembra 2000 v mene Spoločenstva Menovú dohodu s Mestským štátom Vatikán.(4) Rada 10. februára 2009 dospela k záveru, že Komisia by mala fungovanie platných menových dohôd preskúmať a zvážiť prípadné zvýšenia stropov na vydávanie mincí.(5) Komisia vo svojom oznámení o fungovaní menových dohôd s Monakom, San Marínom a Vatikánom [6] usúdila, že menová dohoda s Mestským štátom Vatikán potrebuje vo svojej súčasnej podobe zmenu a doplnenie tak, aby sa zabezpečil konzistentnejší prístup vo vzťahoch medzi Spoločenstvom a krajinami, ktoré menovú dohodu podpísali.(6) Menová dohoda s Vatikánom by sa teda mala čo najskôr opätovne prerokovať tak, aby nový režim vstúpil do platnosti 1. januára 2010 súčasne s novými pravidlami týkajúcimi sa podrobných pravidiel zavádzania euromincí, ktoré boli stanovené v odporúčaní Komisie z 19. decembra 2008 o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu, ktoré Rada schválila vo svojich záveroch z 10. februára 2009,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Talianska republika oznámi Mestskému štátu Vatikán, že je potrebné čo najskôr zmeniť a doplniť existujúcu menovú dohodu v mene Spoločenstva medzi Talianskou republikou a Mestským štátom Vatikán a navrhne opätovné prerokovanie dotknutých ustanovení uvedenej dohody.Článok 2Pri opätovnom prerokúvaní dohody sa Spoločenstvo zameria na dosiahnutie týchto zmien a doplnení:(a) Dohoda sa uzavrie medzi Spoločenstvom a Mestským štátom Vatikán. Znenie dohody je kodifikovanou verziou súčasnej dohody vrátane zmien a doplnení;(b) Mestský štát Vatikán sa zaviaže prijať všetky primerané opatrenia v podobe priameho transponovania alebo prípadne iných rovnocenných postupov na účely uplatňovania všetkých relevantných právnych ustanovení Spoločenstva, ktoré sa týkajú predchádzania praniu špinavých peňazí, ako aj predchádzania podvodom a falšovaniu hotovostných a bezhotovostných platobných prostriedkov;(c) Spôsob, ktorým sa počíta strop na vydávanie vatikánskych euromincí, sa zreviduje. Nový strop by sa mal vypočítať spôsobom, ktorý by zahŕňal pevnú zložku na zamedzenie toho, že s vatikánskymi mincami sa bude prehnane špekulovať, pričom sa však uspokojí dopyt na trhu zberateľských mincí, a pohyblivú zložku, ktorá sa získa vynásobením priemerného objemu emisie mincí na obyvateľa Talianska za rok n-1 počtom obyvateľov Vatikánu. Bez toho, aby bolo dotknuté vydávanie zberateľských mincí, v dohode by sa mal minimálny pomer euromincí, ktoré by mal Vatikán uviesť do obehu, stanoviť na 51 %;(d) Zriaďuje sa Spoločný výbor na monitorovanie pokroku v implementácii dohody. Skladá sa zo zástupcov Mestského štátu Vatikán, Talianskej republiky, Komisie a ECB. Každoročne môže zrevidovať fixnú zložku stropu so zreteľom na infláciu a vývoj na trhu zberateľov. Rozhodnutia prijíma jednomyseľne. Spoločný výbor prijme vlastný rokovací poriadok;(e) Euromince Mestského štátu Vatikán razí Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato. Mestský štát Vatikán však môže so súhlasom Spoločného výboru poveriť razbou iného zmluvného dodávateľa spomedzi mincovní EÚ raziacich euromince. Na účely schválenia celkového objemu emisie ECB sa objem mincí vydaných Mestským štátom Vatikán pripočíta k objemu mincí vydaných domovskou krajinou mincovne, ktorá mince vydané Mestským štátom Vatikán razí;(f) Na riešenie sporov, ktoré by mohli pri uplatňovaní dohody nastať, je príslušný Súdny dvor Európskych spoločenstiev.Ak Spoločenstvo alebo Vatikán usúdi, že druhá strana nesplnila niektorú zo svojich povinností podľa menovej dohody, môže vec podať na Súdny dvor. Rozsudok Súdneho dvora je pre obe strany záväzný a strany prijmú potrebné opatrenia na to, aby s rozsudkom dosiahli súlad v lehote, ktorú v ňom Súdny dvor stanoví. Pokiaľ Spoločenstvo alebo Vatikán neprijmú v stanovenej lehote opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s rozsudkom, druhá strana môže dohodu okamžite vypovedať.Článok 3Rokovania s Mestským štátom Vatikán povedie Talianska republika a Komisia v mene Spoločenstva. Európska centrálna banka sa do rokovaní plne zapojí v oblastiach svojej pôsobnosti. Talianska republika a Komisia predložia návrh dohody Hospodárskemu a finančnému výboru na vyjadrenie.Článok 4Dohodu uzavrie Rada.Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike a Komisii.V BruseliZa Radupredseda[1] Závery Rady o Spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu, 2922. zasadnutie Rady ECOFIN z 10. februára 2009.[2] KOM (2009)359 zo 14. júla 2009.[3] San Maríno sa napríklad sústredilo na razenie euromincí vybraných nominálnych hodnôt s určitým úspechom: tieto mince sa teraz používajú v hotovostných transakciách.[4] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[5] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[6] KOM(2009) 359.--------------------------------------------------


				|

		52014DC0403

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2014 /* COM/2014/0403 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Bulharska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska
na rok 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 9 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť
a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili
vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Bulharska
na roky 2012 – 2016.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej
určila Bulharsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia uverejnila 5. marca 2014 výsledky
hĺbkového preskúmania pre Bulharsko[7]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Vykonaná
analýza vedie Komisiu k záveru, že v Bulharsku naďalej existujú
makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a prijatie
opatrení politiky. Opatrenia politiky si vyžaduje najmä zdĺhavá úprava
trhu práce, zatiaľ čo korekcia vonkajšej pozície a korporátne
znižovanie pákového efektu prebieha v poriadku.
(8)
Bulharsko predložilo 17. apríla 2014 svoj
národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na
rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa
obidva programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v konvergenčnom programe na rok 2014 je
dosiahnuť strednodobý cieľ štrukturálneho deficitu –1 % HDP do
roku 2016. Strednodobý cieľ je prísnejší, ako to vyžaduje Pakt stability
a rastu. Bulharsko ťaží z možnosti uplatniť dočasnú
odchýlku od strednodobého cieľa o 0,6 % HDP v roku 2013
a o 0,1 % HDP v roku 2014, ktorá sa povoľuje pre
spoločne financované projekty. Program počíta so zhoršením
(prepočítaného) štrukturálneho salda o 0,3 % HDP v roku
2014 na –1,3 % HDP a so zlepšením o 0,3 % HDP v roku
2015 na –1,0 % HDP, čo zaručí návrat k plneniu
strednodobého cieľa. Miera rastu vládnych výdavkov by v období rokov
2014 – 2015 nepresiahla príslušný referenčný strednodobý ukazovateľ
výdavkov. Rozpočtové plány sú teda v súlade s požiadavkami Paktu
stability a rastu. Miera dlhu je značne pod úrovňou 60 %
HDP a podľa konvergenčného programu sa očakáva, že do konca
programového obdobia sa len mierne zvýši – na 20,6 % HDP. Makroekonomický
scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy konvergenčného
programu, je optimistický na obdobie rokov 2014 – 2015. Očakáva sa, že
ročný rast dosiahne 2,1 % v roku 2014 a 2,6 % v roku
2015, a nie 1,7 % v roku 2014 a 2,0 % v roku
2015, ako sa uvádza v jarnej prognóze Komisie. Podľa prognózy Komisie
je odchýlka Bulharska od jeho strednodobého cieľa v roku 2014 vyššia,
ako je povolené na základe dočasnej odchýlky povolenej pre spoločne
financované projekty, a v roku 2015 by sa nedosiahol požadovaný
návrat k strednodobému cieľu. Na základe posúdenia
konvergenčného programu na rok 2014 a prognózy Komisie podľa
nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že v období rokov
2014 – 2015 existuje riziko odchýlky od strednodobého cieľa.
(10)
Daňová disciplína a kvalita daňovej
správy aj naďalej predstavujú pre Bulharsko hlavné výzvy. Dostupné odhady
poukazujú na pomerne veľký objem tieňového hospodárstva, čo
potvrdzujú aj údaje o nelegálnej práci v Bulharsku. Administratívne
náklady na výber daní a náklady na dosiahnutie disciplíny pri platení daní
sú relatívne vysoké. Napriek určitým opatreniam prijatým na riešenie
týchto výziev Bulharsko stále nedisponuje plnohodnotnou stratégiou daňovej
disciplíny, ktorá by zahŕňala prácu všetkých orgánov zapojených do
výberu daní a obsahovala prvotnú analýzu najvýznamnejších rizík spojených
s výberom daní, ako aj posúdenie existujúcich opatrení vrátane
zjednodušujúcich opatrení a zlepšených kontrol.
(11)
V roku 2013 Bulharsko urobilo oproti minulým
záväzkom v oblasti dôchodkovej reformy krok späť. Zaviedli sa
ďalšie systémy predčasného odchodu do dôchodku a odložilo sa
plánované zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku. V harmonizovaní
vekovej hranice odchodu do dôchodku pre mužov a ženy sa nedosiahol žiadny
pokrok a neurobili sa žiadne kroky na sprísnenie kritérií oprávnenosti
a kontrol na obmedzenie zneužívania prideľovania invalidných
dôchodkov. Bulharsko má jedno z najrýchlejšie starnúcich
obyvateľstiev v EÚ, čo má negatívne dôsledky pre trh práce,
potenciál rastu hospodárstva a financovanie dôchodkového systému.
Bulharsko preto musí pokračovať v reforme svojho dôchodkového
systému. Bulharsko takisto čelí významným výzvam v racionalizácii
a riadení sektora nemocníc vrátane nedostatku transparentnosti vo
financovaní nemocníc a nedostatočne rozvinutých služieb ambulantnej
zdravotnej starostlivosti. Okrem toho vysoká úroveň formálnych aj
neformálnych platieb, ktoré znáša priamo pacient, fakticky vylučuje
určité skupiny obyvateľstva z prístupu k službám zdravotnej
starostlivosti. Ukazovatele zdravotného stavu sú v porovnaní s ostatnými
členskými štátmi slabé, čo naznačuje, že v budúcnosti môžu
byť potrebné štrukturálne vyššie verejné výdavky na zdravotníctvo.
(12)
V posledných rokoch vykazoval trh práce horšie
výsledky, čím sa obmedzila schopnosť hospodárstva na nápravu a oslabil
sa jeho rastový potenciál. Nezamestnanosť sa v roku 2013 ustálila,
ale počet nezamestnaných mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných
aj naďalej stúpa. V Bulharsku je jeden z najvyšších podielov
mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese
vzdelávania alebo odbornej prípravy, z čoho vyplýva závažné
nedostatočné využitie a rozvoj ľudského kapitálu. Pri
posilňovaní kapacít úradu práce sa dosiahol len malý pokrok. Musí sa
takisto rozšíriť dosah a zvýšiť účinnosť aktívnych
politík trhu práce. V Bulharsku chýbajú účinné opatrenia zacielené na
mladých ľudí, ktorí nie sú evidovaní na úrade práce, vrátane Rómov,
v súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí. Bežné záchranné
siete (dávky v nezamestnanosti a sociálna pomoc) nepokrývajú
veľkú časť nezamestnaných ľudí, ktorí sú namiesto toho
odkázaní na rodinnú solidaritu alebo neformálnu prácu. Bulhari sú vystavení
jednému z najvyšších rizík chudoby alebo sociálneho vylúčenia v EÚ.
Minimálne prahy vyplácania príspevkov na sociálne zabezpečenie by mohli
zabrániť nízkokvalifikovaným pracovníkom plne participovať na
oficiálnej ekonomike. Uskutočnili sa určité analýzy na posúdenie
možného vplyvu – tieto sa musia posúdiť a na ich základe
vypracovať primerané opatrenie politiky. V Bulharsku neexistujú
žiadne jasné usmernenia na stanovenie transparentnej minimálnej mzdy. Zákonom
stanovená minimálna mzda sa v roku 2013 výrazne zvýšila, čo môže
mať negatívny vplyv na zamestnanosť a mala by sa teda
sledovať.
(13)
Bulharsko stále neprijalo zákon o vzdelávaní
na školách, ktorý predstavuje rámec pre vykonanie potrebných komplexných
reforiem školského systému vrátane modernizácie učebných plánov a zlepšenia
vzdelávania učiteľov. Je potrebné zvýšiť kvalitu odborného
vzdelávania a prípravy v Bulharsku a lepšie ich
začleniť do všeobecných vzdelávacích štruktúr, aby sa zohľadnili
flexibilné metódy, znížilo sa predčasné ukončenie školskej dochádzky
a zlepšil sa prístup k celoživotnému vzdelávaniu. Vysokoškolské
vzdelávanie zase celí pretrvávajúcim výzvam lepšie napĺňať
potreby trhu práce. K slabým výsledkom prispieva nízky štandard
osvedčovania kvality. Diskutuje sa o novej stratégii pre
vysokoškolské vzdelávanie, kde sa požaduje reštrukturalizácia riadenia
univerzít prostredníctvom priameho zapojenia zainteresovaných strán, ako
napríklad podnikov a študentov, konsolidácia univerzít a prístup
zameraný na výkonnosť s cieľom lepšie zladiť výsledky
vzdelávania s požiadavkami trhu práce. Prístup k vzdelaniu pre
znevýhodnené deti, najmä rómske, predstavuje neustálu výzvu. Povinné
dvojročné predškolské vzdelávanie je kľúčovým opatrením, ktoré
ide správnym smerom, a malo by sa dôkladne vykonávať, spolu s opatreniami
na predídenie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky. Je potrebné
rozšíriť existujúce iniciatívy, aby sa zlepšila odborná príprava
učiteľov a znížila faktická segregácia v školách. Pravidlá,
ktoré prepájajú príspevky na nezaopatrené dieťa s účasťou
na vzdelávaní, sa ešte účinne nezaviedli.
(14)
Vzhľadom na roztrieštený prístup a nedostatočný
záväzok voči hĺbkovým reformám malo širšie úsilie modernizovať
verejnú správu obmedzený dosah. Bulharsko potrebuje koordinovanú stratégiu
reformy verejnej správy, ktorá by zvýšila odbornosť a nezávislosť
verejnej správy a jej regulačných agentúr, vrátane systému kariérneho
rastu štátnych zamestnancov a ich vymenúvania na kľúčové pozície
na základe zásluh, ako aj účinných štruktúr na riešenie problému korupcie.
Na zlepšenie všeobecného podnikateľského prostredia je potrebné neustále
vyvíjať úsilie. Medzi výzvy patria postupy pri získavaní povolení a zápise
do obchodného registra. Vyriešenie platobných neschopností trvá v priemere
viac ako tri roky a miera uspokojenia pohľadávok je nízka. V roku
2013 sa prijali nové pravidlá týkajúce sa meškania platieb, ktoré sa ešte musia
realizovať. Rozvoj elektronickej verejnej správy sa zastavil a koordinácia
na zaručenie interoperability systémov a vytváranie jednotných
kontaktných miest nie sú dostatočné, čo obmedzuje úsilie zvýšiť
transparentnosť a znížiť administratívnú záťaž. V oblasti
verejného obstarávania chýba jednoduchý a zjednotený právny rámec, čo
má za následok zložité právne podmienky a podmienky dohľadu
a u poskytovateľov vzniká neistota. Nezávislosť súdnictva
takisto naďalej zostáva veľkým problémom pre podnikateľské
prostredie v Bulharsku. Bulharsko urobilo určité kroky na riešenie
korupcie, ale celkový pokrok bol obmedzený a stále zostáva nestabilný,
čo vyžaduje jednotnejšie kontroly a odrádzajúce sankcie v prípade
konfliktu záujmov. Existuje takisto potreba lepšej koordinácie medzi
protikorupčnými inštitúciami a potreba ich ochrany pred politickými
vplyvmi.
(15)
Hospodárska súťaž v odvetviach
elektrickej energie a plynu je naďalej obmedzená. Osobitnú
pozornosť v oblasti zlepšenia fungovania energetických trhov je
potrebné venovať nedostatku výmen elektrickej energie a plynu a absencii
transparentného veľkoobchodného trhu. Voľnému trhu s elektrickou
energiou dominuje jediný dodávateľ a obmedzená veľkosť trhu
znamená, že hospodárska súťaž nemôže plniť svoju funkciu
zabezpečovania nákladovej účinnosti. Nezávislosť a účinnosť
národného regulačného orgánu zostáva obmedzená. Závislosť na dovoze
od malého počtu dodávateľov a nedostatok rozvoja infraštruktúry
vytvárajú riziko ponukových šokov. Bulharsko navrhlo na financovanie EÚ v novom
programovom období 2014 – 2020 komplexný balík opatrení na zvýšenie
energetickej efektívnosti.
(16)
Komisia vykonala v kontexte európskeho
semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila
nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami
EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie
Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho
vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.
(17)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala
konvergenčný program Bulharska a jej stanovisko[8] je premietnuté najmä do
odporúčania 1.
(18)
V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním
Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný
program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011
sú premietnuté do odporúčaní 3, 4, a 5.
TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na vznikajúcu medzeru vo
vzťahu k požiadavkám Paktu stability a rastu. V roku 2015
posilniť rozpočtovú stratégiu na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého
cieľa a na jeho udržanie v ďalšom období.
Zabezpečiť kapacity novej fiškálnej rady na plnenie svojho mandátu.
Realizovať komplexnú daňovú stratégiu na posilnenie výberu daní, boj
proti tieňovému hospodárstvu a na zníženie nákladov na dodržiavanie
predpisov.
2.           Prijať dlhodobú
stratégiu pre dôchodkový systém; táto stratégia by mala pozostávať z pokračovania
v plánovanom ročnom zvýšení zákonom stanoveného veku odchodu do
dôchodku, zavedenia mechanizmu prepojenia zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku
so strednou dĺžkou života v dlhodobom horizonte, rušenia možností
predčasného odchodu do dôchodku a vyrovnania zákonom stanoveného veku
odchodu do dôchodku pre mužov a ženy. Sprísniť kritériá oprávnenosti
a postupy prideľovania invalidných dôchodkov, a to napríklad
lepším zohľadnením schopnosti pracovať u žiadateľov.
Zabezpečiť účinné poskytovanie zdravotnej starostlivosti vrátane
zlepšenia transparentnosti vo financovaní nemocníc, optimalizovania siete
nemocníc a rozvoja ambulantnej zdravotnej starostlivosti.
3.           Zlepšiť efektívnosť
úradu práce pomocou vyvinutia systému na sledovanie výkonnosti a lepšieho
cielenia na najzraniteľnejšie skupiny, ako sú nízkokvalifikovaní a starší
pracovníci, dlhodobo nezamestnaní a Rómovia. Rozšíriť dosah a zvýšiť
účinnosť aktívnych politík trhu práce, aby sa zhodovali s profilmi
uchádzačov o zamestnanie a aby zasiahli aj mladých ľudí,
ktorí nie sú evidovaní na úrade práce, ale nie sú zamestnaní, ani nie sú
v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy v súlade s cieľmi
záruky pre mladých ľudí.
Zlepšiť účinný dosah dávok v nezamestnanosti
a sociálnej pomoci a ich prepojenie s aktivačnými
opatreniami. Uskutočniť komplexné preskúmanie minimálnych prahov
príspevkov na sociálne zabezpečenie s cieľom
zabezpečiť, aby nízkokvalifikovaní pracovníci neboli vytlačení
z trhu práce. Po konzultáciách so sociálnymi partnermi zaviesť
transparentné usmernenia pre úpravu zákonom stanovenej minimálnej mzdy s ohľadom
na dosah na zamestnanosť a konkurencieschopnosť. Ďalej
zlepšiť prístupnosť a účinnosť sociálnych služieb
a transferov pre deti a starších ľudí s cieľom
zmierniť chudobu.
4.           Prijať zákon o vzdelávaní
na školách a vykonávať reformy odborného a vysokoškolského
vzdelávania s cieľom zvýšiť úroveň a významnosť
zručností nadobudnutých na všetkých úrovniach, a zároveň
posilňovať partnerstvo medzi vzdelávacími inštitúciami a podnikmi
na účely lepšieho zladenia výsledkov s potrebami trhu práce.
Posilniť kvalitu inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy a zlepšiť
prístup k celoživotnému vzdelávaniu. Vystupňovať úsilie o zlepšenie
prístupu ku kvalitnému inkluzívnemu predškolskému a školskému vzdelávaniu
znevýhodnených detí, najmä rómskych, a prísne uplatňovať
pravidlá prepájajúce vyplácanie príspevku na nezaopatrené dieťa s účasťou
na vzdelávaní.
5.           Pokračovať v zlepšovaní
podnikateľského prostredia, najmä pre MSP, a to odstraňovaním
byrokracie, podporou elektronickej verejnej správy, zefektívnením konkurzných
konaní a vykonávaním právnych predpisov v oblasti meškania platieb.
Zlepšiť systém verejného obstarávania, a to posilnením
administratívnej kapacity, posilnením kontrol ex ante, ktoré vykonáva
Agentúra pre verejné obstarávanie, a uskutočnením konkrétnych krokov
pri realizácii elektronického verejného obstarávania. Zvýšiť kvalitu
a nezávislosť súdnictva a zintenzívniť boj proti korupcii.
6.           Rozšíriť reformu
energetického sektora s cieľom zvýšiť hospodársku súťaž,
efektívnosť a transparentnosť trhu a energetickú
efektívnosť, a to najmä pomocou odstránenia trhových prekážok,
zníženia váhy regulovaného segmentu, zintenzívnenia úsilia o vytvorenie
transparentného veľkoobchodného trhu s elektrickou energiou a plynom,
rušenia kvót a posilnenia nezávislosti a administratívnych kapacít
regulačného orgánu v oblasti energetiky. Urýchliť projekty prepojenia
so susednými členskými štátmi a zvýšiť kapacity tak, aby bola
krajina schopná čeliť prerušeniu dodávok.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 403 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 76 final.
[8]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


Avis juridique important

|

52004SC0820

Odporučenie na odporučenie Rady Určené Maďarsku za účelom, aby ukončilo situáciu nadmerného vládneho deficitu  /* SEK/2004/0820 v konečnom znení */

Odporučenie na ODPORUČENIE RADY URČENÉ MAĎARSKU za účelom, aby ukončilo situáciu nadmerného vládneho deficitu(predlozená Komisiou)ODÔVODNENIE7. apríla 2004 Komisia zverejnila svoje prognózy na jar 2004 [1]. Podľa týchto prognóz, ktoré berú do úvahy údaje oznámené Maďarskom v marci 2004, sa vseobecný vládny deficit v Maďarsku sa znízil z 9,3% HDP v roku 2002 na 5,9% HDP v roku 2003 (vo veľkej miere vďaka vymiznutiu jednorázových efektov, ktoré prispeli k zvýseniu deficitu v roku 2002 o asi 3% HDP), takze prevýsil referenčnú hodnotu podľa Zmluvy, ktorá je 3% HDP.[1]  Prognóza Komisie na jar 2004 je k dispozícii na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Na základe tohto predbezného dôkazu, Komisia iniciovala 12. mája 2004 voči Maďarsku postup pri nadmernom deficite schválením správy podľa článku 104(3) zmluvy [2]. 14. mája 2004 Komisia obdrzala program konvergencie Maďarska, ktorý potvrdil čiastku deficitu 5,9% HDP pre rok 2003.[2]  Úplný text tejto správy je k dispozícii na nasledujúcej webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Aplikácia postupu pri nadmernom deficite (PND) sa riadi článkom 104 Zmluvy a nariadením Rady (ES) č. 1467/97 ,o urýchlení a zjednodusení implementácie postupu pri nadmernom deficite", ktorý je súčasťou Paktu stability a rastu [3]. Krajiny, ktoré sa pripojili k EÚ 1. mája 2004, sú členskými státmi s povoleným odchýlením od právnej normy a sú povinné predchádzať nadmerným deficitom, ale nie je mozné voči nim uloziť sankcie podľa článku 104 (9) a (11).[3]  Ú. v. EÚ L 209, 2.8.1997.Vo svojej správe podľa článku 104(3) Zmluvy Komisia dospela k záveru, ze prekročenie deficitu v Maďarsku v roku 2003 nad referenčnú hodnotou Zmluvy 3% HDP nebolo výsledkom neobvyklého javu mimo kontroly maďarských orgánov, ani výsledkom silného ekonomického poklesu v zmysle Paktu stability a rastu, keďze skutočný rast HDP dosiahol v roku 2003 2,9%. Pokiaľ ide o vývoj v roku 2004, správa dospela k záveru, ze vseobecný vládny deficit bude pravdepodobne klesať, ale udrzí sa nad 3% HDP. Konkrétne, prognóza Komisie na jar 2004 uvádza vseobecný vládny deficit pre rok 2004 4,9% HDP, čo je nad hodnotou 4,6% HDP, ktorú navrhovali maďarské orgány v programe konvergencie. Na základe prognóz Komisie na jar 2004 Komisia vo svojej správe dospela tiez k záveru, ze pomer dlh ku HDP, ktorý dosiahol 59% HDP v roku 2003, by mal v roku 2004 zostať mierne pod 60% referenčnej hodnoty Zmluvy, pri hodnote zhruba 59%, ako to navrhovali aj maďarské orgány v programe konvergencie.Článok 104(4) Zmluvy uvádza, ze "Výbor uvedený v článku 114 (t. j. Hospodársky a finančný výbor) musí sformulovať stanovisko k správe Komisie". Výbor vydal svoje stanovisko 24. mája 2004, stotozniac sa s hodnotením, ktoré vykonala Komisia vo svojej správe. Konkrétne výbor dospel k záveru, ze rozpočtová situácia v Maďarsku poukazuje na existenciu nadmerného deficitu podľa prvého z dvoch kritérií, uvedených v článku 104(2) pre identifikáciu týchto deficitov. Zvázenie ďalsích príslusných faktorov, hlavne strednodobej rozpočtovej pozície a pomeru verejných investícií, nezmenilo hodnotenie zalozené na samotných kritériách. Výbor tiez povazoval za pravdepodobné, ze vseobecný vládny deficit bude v roku 2004 naďalej prekračovať referenčnú hodnotu Zmluvy, a ze vseobecný vládny hrubý dlh zostane v roku 2004 pod referenčnou hodnotou Zmluvy 60% HDP.Komisia, po preskúmaní príslusných faktorov, ktoré vzala do úvahy vo svojej správe, a so zreteľom na stanovisko výboru, je toho názoru, ze v Maďarsku existuje nadmerný deficit. Toto stanovisko, prijaté Komisiou 24. júna 2004, bolo adresované Rade podľa článku 104(5) Zmluvy. Komisia odporučila, aby Rada podľa toho rozhodla, v súlade s článkom 104(6). Okrem toho, Komisia týmto predkladá Rade odporučenie na odporučenie Rady, ktoré má byť adresované Maďarsku za účelom, aby ukončilo situáciu nadmerného deficitu podľa článku 104(7) Zmluvy. Monitorovanie realizácie krokov, ktoré Maďarsko podnikne, si môze vyziadať ďalsie odporučenia Rady podľa článku 104(7), vzhľadom k nemoznosti uplatniť článok 104(9) na členské státy, ktorým bolo povolené odchýlenie od právnej normy.Odporučenie na ODPORUČENIE RADY URČENÉ MAĎARSKU za účelom, aby ukončilo situáciu nadmerného vládneho deficituRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104(7);so zreteľom na odporučenie Komisie;keďze:(1) Podľa článku 104 Zmluvy, členské krajiny sú povinné predchádzať nadmernému vládnemu deficitu;(2) Pakt stability a rastu je zalozený na cieli primeraných vládnych financií ako prostriedku posilňovania podmienok pre cenovú stabilitu a silný udrzateľný rast, ktorý prispieva k vytváraniu zamestnanosti;(3) Rada rozhodla [5. júla] 2004, v súlade s článkom 104(6), ze v Maďarsku existuje nadmerný deficit;(4) Po rozhodnutí o existencii nadmerného deficitu v Maďarsku, sa od Rady vyzaduje, v súlade s článkom 104(7) Zmluvy a článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, aby súčasne odporučila danému členskému státu ukončiť túto situáciu v rámci stanovenej doby;(5) Podľa článku 3(4) nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, toto odporučenie musí specifikovať, ze daný členský stát musí najneskôr do styroch mesiacov podniknúť účinné kroky a ze náprava nadmerného deficitu musí byť ukončená v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, ak neexistujú speciálne okolnosti. Takéto speciálne okolnosti v prípade Maďarska existujú, konkrétne preto, ze vseobecný vládny deficit na základe prístupu do EÚ bol značne nad referenčnou hodnotou a kvôli prebiehajúcim strukturálnym zmenám v ekonomike;(6) Existencia speciálnych okolností oprávňuje Radu umozniť nápravu nadmerného deficitu v strednodobom rámci. Je vhodné povazovať program konvergencie, ktorý predlozilo Maďarsko v máji 2004, a jeho následné aktualizácie, a stanoviská Rady k nemu, za zabezpečenie opravnej cesty pre nápravu nadmerného deficitu. Program konvergencie z mája 2004 plánuje dokončiť nápravu nadmerného deficitu do roku 2008, s nasledujúcimi cieľmi pre vseobecný vládny deficit: 4,6% HDP v roku 2004; 4,1% HDP v roku 2005; 3,6% HDP v roku 2006; 3,1% HDP v roku 2007 a 2,7% HDP v roku 2008. Opravná cesta je zalozená na makroekonomickom scenári, ktorý podľa stanoviska Rady z [5. júla] 2004 k programu konvergencie odráza predpoklady dosť priaznivého rastu v ostatných rokoch programu.(7) Z pohľadu Komisie musia opatrenia na konsolidáciu rozpočtu zabezpečiť trvalé zlepsovanie vseobecnej vládnej bilancie, s orientáciou na zvysovanie kvality verejných financií a posilňovanie rastového potenciálu ekonomiky.TÝMTO ODPORÚČA:- maďarským orgánom čo najrýchlejsie ukončiť súčasnú situáciu v oblasti nadmerného deficitu;- maďarským orgánom podniknúť kroky v strednodobom rámci na znízenie deficitu pod 3 % HDP do roku 2008 spoľahlivým a udrzateľným spôsobom, v súlade s cestou na znízenie deficitu, ktorú specifikuje stanovisko Rady z 5. júla 2004 k programu konvergencie, ktorý bol predlozený v máji 2004;- maďarským orgánom dôrazne realizovať opatrenia, plánované v programe konvergencie z mája 2004, hlavne aby boli pripravené zaviesť opatrenia, ak to bude nutné, na dosiahnutie cieľa vseobecného vládneho deficitu pre rok 2004;- maďarským orgánom podniknúť do 5. novembra 2004 kroky, ktoré sa týkajú plánovaných opatrení na dosiahnutie cieľového deficitu pre rok 2005.Okrem toho, Rada vyzýva maďarské orgány, aby:- sa chopili kazdej prílezitosti na urýchlenie fiskálnej úpravy;- sa pustili do plánovaných reforiem verejnej správy, zdravotného a vzdelávacieho systému, aby sa zabezpečilo predpokladané znízenie koeficientu výdavkov a zlepsila dlhodobá udrzateľnosť verejných financií;- zabezpečili, ze plánované znízenie daní bude primerane financované a podmienili jeho realizáciu dosiahnutím cieľov v oblasti deficitu.Toto odporučenie je určené Maďarskej republike.V Bruseli, [5. júla 2004].Za RaduPredsedaxxxxxx


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/75

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2017
   (2017/C 261/17)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Malta by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaní 2.

               (3)

               Správa o Malte na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)

               Malta predložila 18. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 2. mája 2017 svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zachovať prebytok celkového rozpočtu v rokoch 2017 až 2020. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej so značnou rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia z hľadiska HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve a postupne klesne z 58,3 % HDP v roku 2016 na 47,6 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický na rok 2017 a opatrný na roky 2018 až 2020. Zároveň existujú možné riziká súvisiace s plnením rozpočtu.

               (7)

               Rada 12. júla 2016 Malte odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Výsledné údaje naznačujú, že Malta dosiahla svoj strednodobý rozpočtový cieľ už v roku 2016. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2017 prebytok 0,4 % HDP a v roku 2018 prebytok 0,7 % HDP, čo je naďalej nad rámec strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Malta podľa predpokladov v rokoch 2017 a 2018 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (8)

               Napriek dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa o tri roky skôr, ako bolo plánované, rast výdavkov predbehol rast potenciálneho produktu. Ak sa tento trend zachová, bude predstavovať problém pre udržateľnosť verejných financií, predovšetkým v prípade neočakávaných otrasov na strane príjmov. Maltské orgány vykonali preskúmania výdavkov v niektorých oblastiach verejných výdavkov, ktoré sú obzvlášť relevantné z hľadiska udržateľnosti – zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a odborná príprava, ako aj sociálne zabezpečenie. Včasné a účinné vykonávanie výsledných odporúčaní ovplyvní účinnosť pri dosahovaní ich cieľa. Okrem toho verejné financie Malty v dlhodobom horizonte naďalej čelia rizikám z hľadiska udržateľnosti kvôli predpokladaným nákladom súvisiacim so starnutím obyvateľstva, ako napríklad na zdravotnú starostlivosť, dlhodobú starostlivosť a dôchodky. Prudký nárast predpokladaných výdavkov súvisiacich so starnutím je predovšetkým spôsobený výdavkami na dôchodky, ktoré podľa odhadov uvedených v správe o starnutí obyvateľstva z roku 2015 majú do roku 2060 narásť o 3,2 percentuálneho bodu HDP. Niektoré z nedávno zavedených opatrení pravdepodobne prinesú úspory. Tieto úspory však pravdepodobne nebudú stačiť na to, aby vyvážili rastúce tlaky na strane výdavkov a rozhodujúcim spôsobom zlepšili dlhodobú udržateľnosť. Preto bude možno potrebné prijať ďalšie opatrenia.

               (9)

               Malta predložila viaceré opatrenia na riešenie dvojitého problému udržateľnosti a zaistenia dostatočných dôchodkových príjmov, ktorý existuje v dôchodkovom systéme. Očakáva sa, že opatrenia zavedené v rozpočte na rok 2017 mierne znížia riziko chudoby pre starších ľudí a čiastočne zlepšia čistú mieru náhrady garantovaného minimálneho dôchodku. Celkovo ukazovateľ primeranosti dôchodkov stále poukazuje na značný priestor na zlepšenie, okrem iného pri znižovaní vysokého rozdielu v pokrytí mužov a žien.

               (10)

               Preťaženie ciest sa stalo prekážkou obchodu, jeho externé (hospodárske a environmentálne) náklady sa odhadujú na 274 miliónov EUR ročne a očakáva sa, že budú rásť. Okrem toho emisie skleníkových plynov z dopravy naďalej rastú a Malta do roku 2020 pravdepodobne nesplní svoje ciele týkajúce sa emisií. Malta prijala ambicióznu národnú dopravnú stratégiu do roku 2050 a hlavný dopravný operačný plán do roku 2025. Tieto dokumenty obsahujú rôznorodý súbor opatrení na racionalizáciu používania osobných vozidiel, podporu alternatívnych riešení v oblasti mobility a na účinnejšie využívanie multimodálnych a kolektívnych transportných systémov. Aj keď sa očakáva, že tieto opatrenia prinesú značné zlepšenia, predpokladá sa, že preťaženie ciest bude naďalej rásť a emisie skleníkových plynov z vozidiel sa do roku 2030 majú znížiť len mierne.

               (11)

               Finančný systém je charakterizovaný značným počtom zahraničných inštitúcií, ktoré okrem iných faktorov láka priaznivé daňové prostredie. Malta je jediný členský štát, ktorý využíva úplný systém započítavania zdaňovania spoločností a ponúka systém vratných daňových úverov. Má širokú sieť zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia a pre fyzické osoby ponúka atraktívny režim daňovej rezidencie. Zaistiť dohľad nad medzinárodne orientovaným podnikaním je však náročné. Finančný sektor vykonáva väčšinu svojich aktivít mimo Malty. Malta v tejto súvislosti požiadala MMF a Svetovú banku, aby do konca roka 2018 vykonali program na posudzovanie finančného sektora. Malta je okrem toho zmluvnou stranou rozhodnutia orgánu EIOPA z januára 2017 o spolupráci orgánov dohľadu v oblasti poistenia. ECB sa nedávno na základe vlastného posúdenia a návrhu rozhodnutia Maltského orgánu pre finančné služby rozhodla odobrať bankovú licenciu malému poskytovateľovi elektronického bankovníctva, ktorý zhromažďuje vklady aj mimo Malty.

               (12)

               Napriek pokroku sú stále potrebné ďalšie zlepšenia efektívnosti justičného systému. Aj keď vláda navrhla nové opatrenia týkajúce sa druhej šance a platobnej neschopnosti, zdĺhavé postupy vyhlásenia platobnej neschopnosti a oddlženia poškodzujú kvalitu podnikateľského prostredia na Malte. Okrem toho rámec pre oddlženie nestanovuje lehotu, a preto mu chýba právna istota. S cieľom riešiť tieto nedostatky sa pozmeňujúcim návrhom zákona o spoločnostiach zaviedli značné zmeny právneho rámca pre platobnú neschopnosť, ako napríklad možnosť mediácie. Vplyv týchto zmien sa ešte musí zanalyzovať.

               (13)

               Objavujú sa nedostatky pracovných síl v celom spektre zručností a prispôsobenie ponuky zručností potrebám trhu práce stále nie je dokončené. Značný podiel pracovnej sily na Malte má stále nízku kvalifikáciu. Aj keď rastie dosiahnutý stupeň vzdelania, úroveň predčasného ukončenia školskej dochádzky je stále vysoká. Získavanie základných zručností je u mladých ľudí naďalej na nízkej úrovni. Prístup k celoživotnému vzdelávania a účasť na ňom so zapojením zamestnávateľov sa zlepšuje, okrem iného aj pre pracujúcich s nízkou kvalifikáciou; vzhľadom na rozsah problému je však potrebné pokračovať v úsilí. Očakáva sa, že značné investície do systému vzdelávania a odbornej prípravy prinesú výsledky, najmä ak sa opatrenia zachovajú a v budúcnosti zlepšia. Miera zamestnanosti sa postupne zvyšuje, pričom miera nezamestnanosti klesla pod 5 %. Účasť na trhu práce však stále patrí medzi najnižšie v Únii, predovšetkým pri starších ženách a ženách s nízkou kvalifikáciou, čo takisto poukazuje na pretrvávajúce riziká sociálneho vylúčenia pre tých, ktorí nie sú pripravení prispôsobiť sa rýchlo sa meniacemu hospodárstvu. Preto je potrebné zachovať súčasné investície do príslušnej oblasti politiky, najmä prostredníctvom nedávno zriadenej Národnej rady pre zručnosti, a podrobne monitorovať ďalší vývoj.

               (14)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (5) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2017 a 2018 prijala opatrenia s cieľom:

               1.

               Rozšíriť rozsah pôsobnosti prebiehajúcich preskúmaní výdavkov na širší verejný sektor a zaviesť verejné výdavky založené na dosiahnutých výsledkoch.

               2.

               Zaistiť na vnútroštátnej úrovni účinný dohľad nad medzinárodne orientovaným podnikaním finančných inštitúcií s licenciou na Malte, posilnením spolupráce s domácimi orgánmi dohľadu v krajinách, v ktorých tieto inštitúcie pôsobia.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0440

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 z 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2004-2007  /* SEK/2005/0440 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 6.4.2005SEK(2005) 440 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 z 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2004-2007(predložená Komisiou)  DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že zúčastnené členské štáty, teda tie štáty, ktoré prijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predložiť svoje programy stability. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia musí Rada každý program stability preskúmať na základe hodnotenia vypracovaného Komisiou a výborom zriadeným na základe článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predloží stanovisko k tomuto programu. Podľa nariadenia musia členské štáty predkladať ročné aktualizácie svojich programov stability, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi.Vzhľadom na celkový deficit verejných financií na úrovni 3,2 % HDP a pomer dlhu 103,0 % HDP zaznamenaný v roku 2003, Rada rozhodla, že Grécko malo 5. júla 2004 nadmerný deficit a odporučila mu, aby nadmerný deficit upravilo najneskôr do roka 2005. Dňa 18. januára 2005 Rada rozhodla, že Grécko neprijalo účinné opatrenie ako reakciu na tieto odporúčania. Dňa 17. februára 2005 sa Rada, po odporúčaní Komisie v súlade s článkom 104 ods. 9, rozhodla oznámiť Grécku, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu pod 3 % HDP najneskôr do roku 2006. Grécke orgány boli zároveň vyzvané, aby identifikovali a kontrolovali faktory iné, ako sú čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmene úrovne dlhu, a zlepšili zber a spracovanie všeobecných vládnych údajov.Prvý program stability Grécka, ktorý pokrýval obdobie rokov 2000-2004, bol predložený 19. júna 2000 a 12. februára 2001 ho posúdila Rada. Aktualizácie boli predkladané v každom ďalšom roku. Dňa 17. decembra 2004 Grécko predložilo aktualizáciu svojho programu stability zahŕňajúceho obdobie rokov 2004-2007. Komisia ho neposúdila. Dňa 21. marca 2005 bola predložená revízia aktualizácie programu stability. Dňa 29. marca bol zverejnený fiškálny balík, ktorý zahŕňal dodatočné opatrenia. Útvary Komisie uskutočnili technické hodnotenie tejto aktualizácie s prihliadnutím na výsledky ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jari 2005 a so zreteľom na kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenej metodiky na odhad potenciálneho výkonu a cyklicky upraveného salda, na odporúčania všeobecných usmernení hospodárskych politík na obdobie rokov 2003-2005 a na princípy zakotvené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Toto hodnotenie oprávňuje k tomuto posúdeniu:-  Dňa 21. marca 2005 bola predložená revidovaná aktualizácia programu stability Grécka 2004, ktorá pokrýva obdobie rokov 2004 až do 2007. Programové ciele zohľadňujú rozpočtový dopad fiškálneho balíčka uverejneného vládou dňa 29. marca s cieľom podporiť implementáciu tohto revidovaného programu, vrátane splnenia verejného záväzku znížiť deficit pod 3 % HDP v návrhu rozpočtu na rok 2006. Tento program len čiastočne zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Program neposkytuje detailné opatrenia pre ciele po roku 2007. Cenový vývoj je predložený z pohľadu deflátora výdavkov súkromnej spotreby a nie z pohľadu harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien. Pokiaľ ide o základné vonkajšie predpoklady, program neposkytuje údaje o svetovom raste HDP s vylúčením EÚ ani mieru rastu relevantných zahraničných trhov, ako to požaduje kódex pravidiel.-  Program uvažuje o troch rôznych makroekonomických scenároch. Takzvaný základný scenár sa podstatne zhoduje s makroekonomickým rámcom uvedeným v rozpočte na rok 2005. To optimisticky predpokladá, že grécka ekonomika dokáže udržať ekonomický rozmach získaný do roku 2004 vďaka silnému domácemu dopytu. Tento scenár je zjavne mimo súčasných predpovedí. V druhom, menej optimistickom scenári, ktorý je v súlade s už neaktuálnou prognózou útvarov Komisie z jesene 2004, rast HDP je predpokladaný na úrovni 3,3 % za programové obdobie. Napokon, v treťom scenári reálny HDP má predpoklad rastu na úrovni 2,9 % v roku 2005 a marginálneho zrýchlenia na 3 % v roku 2006 a 2007, čo je v podstatnom súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2005. V dôsledku toho a na základe posledných dostupných informácií, by sa tento tretí scenár mal považovať za najvierohodnejší a mal by byť používaný ako referenčný pre hodnotenie programu. Údaje v tomto scenári obsahujú mieru rastu potenciálneho produktu, ktorý sa postupne zvoľňuje počas programového obdobia z 3,3 % v roku 2005 na 3 % v roku 2007. Toto je tiež úplne v súlade s odhadmi odvodenými z prognózy útvarov Komisie z jari 2005. Spomaľovanie miery rastu sa predpokladá ako výsledok celkovej produktivity faktorov. Značná pozitívna produkčná medzera zaznamenaná v roku 2004 je stanovená trochu tesne až do roku 2007.-  Podľa správy z marca 2005 informujúcej o úrovni deficitu a dlhu v súlade s nariadením Rady (ES) č. 3605/93 (ďalej len „oznámenie o EDP“), saldo verejných financií predpokladá deficit na úrovni 6,1 % HDP (6,0 % HDP podľa definície systému účtov ESA95, t. j. mimo swapových tokov). Tento deficit je o 0,8 percentuálneho bodu vyšší ako číslo 5,3 % HDP predpokladané gréckou vládou v čase oznámenia o EDP zo septembra 2004. Okrem neskrývaných faktorov uvedených už v oznámení o EDP zo septembra 2004, oznámenie o EDP z marca 2005 uvádza dodatočnú odchýlku s hodnotou pol boda HDP, ktorá zahŕňa okrem 0,3 percentuálneho bodu HDP, vyššie úrokové platby, daňové prepady a nadmerné výdavky. Dňa 18. marca 2004 Eurostat nepotvrdil údaje Grécka o deficite z dôvodu neúplného zaznamenávania tokov medzi rozpočtom Grécka a EÚ. Eurostat tiež zaznamenal, že výdavky určené na zdravotnú starostlivosť a Olympiádu v predchádzajúcich rokoch neboli ešte uzavreté. Z tohto dôvodu údaje o deficite verejných financií za rok 2004 a za predchádzajúce roky musia byť revidované smerom nahor.-  Referenčný scenár používaný pre hodnotenie programu sa zameriava na zníženie celkového nominálneho deficitu verejných financií o 3,6 percentuálneho bodu počas programového obdobia, zo 6,1 % HDP v roku 2004 na 2,4 % v roku 2007. Fiškálna úprava je spustená a zintenzívnená v roku 2005 a v menšom rozsahu v roku 2006, zatiaľ čo v roku 2007 úprava predstavuje práve 0,5 percentuálneho bodu HDP. Táto stratégia má za cieľ zníženie deficitu pod 3 % referenčnej hodnoty HDP do roku 2006 v súlade s rozhodnutím Rady podľa článku 104 ods. 9. So zámerom dosiahnuť tieto ciele, program sa spolieha na kombináciu opatrení na zvýšenie príjmov a zníženie výdavkov, čo môže viesť k zvýšeniu primárnych prebytkov. Prognózuje sa posun primárneho salda z úrovne deficitu 0,4 % HDP v roku 2004 na prebytok vo výške 1,8 % HDP v roku 2005 a zvýšenie na 3,3 % HDP na konci obdobia. V cyklicky upravovaných podmienkach, založených na výpočtoch útvarov Komisie, ktoré ich vypracovali v súlade so spoločne dohodnutou metodikou aplikovanou na údaje v tomto programe, by deficit klesol zo 7,0 % HDP v roku 2004 na 4,4 % HDP v roku 2005, na 3,5 % HDP v roku 2006 a 3 % v roku 2007.-  Cieľové deficity referenčného scenára sú nižšie ako plánované deficity v predpovedi útvarov Komisie z jari 2005, ktoré predpokladajú deficity 4,5 % HDP v roku 2005 a 4,4 % HDP v roku 2006. Značná časť nesúladu sa vysvetľuje rozpočtovým dopadom v roku 2005 a následkami v roku 2006 vyplývajúcimi z dodatočných fiškálnych opatrení realizovaných v roku 2005, ktoré boli oznámené po konečnom termíne predpovede Komisie a predstavujú približne 0,5 percentuálneho bodu HDP v roku 2005 a 0,9 percentuálneho bodu HDP v roku 2006. Okrem toho, tu existujú negatívne riziká rozpočtového výhľadu pre rok 2005 a ďalšie roky na strane príjmov a výdavkov. Najmä prognózované trendy príspevkov na sociálne zabezpečenie sa javia nadhodnotené, zatiaľ čo tie, ktoré sa týkajú verejnej spotreby, hlavne zdravotnej starostlivosti a miezd verejného sektora, by mohli byť podhodnotené. S cieľom účinne znížiť deficit pod prahovú hodnotu 3 %, grécke orgány musia realizovať, okrem opatrení oznámených pre rok 2005, aj dodatočné opatrenia v roku 2006 v súlade s ich záväzkom oznámeným dňa 29. marca. Čistý zisk z cyklických faktorov je podľa predpovede útvarov Komisie o deficite pre roky 2005 a 2006 nad 5 %. Deficit zostane nad 3 % HDP, aj keď sa zohľadnia dodatočné opatrenia prijaté v marci. Rozpočtová pozícia teda neposkytuje dostatočný priestor, ktorý by zabránil prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP s bežnými cyklickými výkyvmi, ani nedosiahne strednodobý cieľ Paktu stability a rastu týkajúci sa takmer vyrovnaného stavu rozpočtu alebo prebytku počas programového obdobia.-  Miera zadĺženia predpokladá pokles zo 110,5 % HDP v roku 2004 na iba 109,5 % v roku 2005, následne na 107,2 % v roku 2006 a na 104,7 % v roku 2007. Zvyšovanie primárnych prebytkov a vysoký rast nominálneho HDP by boli hlavnými hnacími silami plánovanej cesty na znižovanie dlhu. Rýchlejšiemu tempu znižovania dlhu bráni významný dlh narastajúceho kapitálového vyrovnávania (SFA), kde sa očakáva, že zostane významným, napriek plánovaným privatizačným procesom, hoci sa znižoval v porovnaní s rokom 2004. Program poskytuje podrobný výkaz činností SFA po roku 2004. Preto sa zdá, že určitý pokrok bol dosiahnutý v indentifikovaní zdrojov SFA. Avšak, program neposkytuje detaily o pôvode prognózovaných SFA počas rokov 2005-2007. Vzhľadom na už uvedené riziká rozpočtových cieľov môže byť vývoj miery zadĺženia menej priaznivý, než sa predpokladá.-  Program prehodnocuje vládny program štrukturálnej reformy, ktorý sa sústreďuje na opätovné zameranie verejných výdavkov na produktívnejšie využívanie. Tiež naznačuje opatrenia na znižovanie nákladov začínajúcich firiem a na pokračovanie otvárania sa trhov konkurencii, najmä v sieťových odvetviach. V oblasti zdravotnej starostlivosti vláda pripravuje reformu zameranú na zabezpečenie finančnej udržateľnosti a venuje sa slabým stránkam tohto systému. Hoci program neponúka podrobnosti o príslušných opatreniach, plány pre ďalekosiahlu reformu sú ešte len vo veľmi predbežnej etape. V oblasti reštrukturalizácie výdavkov, rozpočet na rok 2005 predpokladá zníženie výdavkov na spotrebu o viac ako 16 % v nominálnych hodnotách. Takéto výrazné obmedzenia výdavkov sa zdajú byť optimistické, keďže vplývajú na určité prvky rozpočtu (mzdy, sociálne transfery). Ide o tendencie, ktoré vždy ukázali veľkú pružnosť v opatreniach na kontrolu výdavkov.-  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Grécko je tiež vážne ohrozené veľmi významnými predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím populácie. Je potrebný značný nárast predpokladaných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako aj dodatočné opatrenia na kontrolu výdavkov určených na dôchodkové zabezpečenie, vrátane razantnej implementácie prijatých reformných opatrení. Stratégia vytýčená v programe sa zakladá najmä na implementácii uzákonených reforiem dôchodkového zabezpečenia a potrebnej konsolidácii verejných financií v krátkodobom horizonte. Napriek tomu, pomer hrubého zadĺženia k HDP, hoci sa predpokladá jeho zníženie, zostáva na úrovni nad 100 % HDP počas programového obdobia. Aj keď by sa plánovaná rozpočtová konsolidácia mala realizovať počas programového obdobia, objavujú sa značné problémy s udržateľnosťou poukazujúce na potrebu širokého prístupu s cieľom zabezpečiť udržateľnosť verejných financií. Tieto závery ukazujú, že stratégia založená výlučne na fiškálnej konsolidácii sa nezdá byť uskutočniteľná.-  Z celkového pohľadu, hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii čiastočne zodpovedajú všeobecným usmerneniam hospodárskej politiky špecifickým pre danú krajinu v oblasti verejných financií. Program najmä nepopisuje dostatočne účinný postup pre dosiahnutie takmer vyrovnaného alebo prebytkového stavu. Cyklicky upravený deficit, vypočítaný útvarmi Komisie podľa spoločne odsúhlasenej metodiky aplikovanej na údaje referenčného scenára, by zostal nad úrovňou 3 % HDP počas programového obdobia, hoci sa predpokladá zlepšovanie o najmenej 0,5 % HDP ročne. V rámci oznámenia Rady, ktoré bolo odovzdané Grécku dňa 17. februára v súlade s článkom 104 ods. 9, Komisia[4] prišla k záveru, že táto rozpočtová stratégia je v súlade s odporúčaniami Rady uvedenými v oznámení, a preto v súčasnosti nie sú potrebné žiadne ďalšie kroky v postupe pri nadmernom deficite. Nové hodnotenie súladu s týmito odporúčaniami sa uskutoční na základe správy predloženej gréckymi orgánmi v októbri, ako to predpokladá rozhodnutie Rady.-  Vzhľadom na uvedené hodnotenie by bolo vhodné, aby Grécko i) implementovalo najneskôr do roku 2006 potrebné trvalé opatrenia vedúce ku korekcii nadmerného deficitu; ii) redukovalo cyklicky upravený deficit o aspoň 0,5 % HDP od roku 2007 vedúci k takmer vyrovnanej alebo prebytkovej rozpočtovej pozícii v strednodobom horizonte, pokiaľ možno prostredníctvom opatrení na kontrolu primárnych výdavkov; iii) zvýšilo úsilie pri identifikovaní a kontrole faktorov iných, ako sú čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmene úrovne dlhu; za účelom zabezpečenia zníženia miery hrubého verejného dlhu a priblíženia sa k úrovni referenčnej hodnoty rýchlejším tempom; iv) kontrolovalo verejné výdavky na dôchodkové zabezpečenie a razantne implementovalo uzákonené reformy na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií a v) zlepšilo zber a spracovanie všeobecných vládnych údajov v spolupráci s Eurostatom, najmä zlepšením mechanizmov, ktoré zabezpečia rýchle a správne poskytovanie týchto údajov.Na základe tohto hodnotenia prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k revidovanej aktualizácii programu stability Grécka a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 z 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2004-2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PRIJALA TOTO STANOVISKO:1.  Rada 12. apríla 2005 preskúmala aktualizovaný program stability Grécka, ktorý pokrýva obdobie rokov 2004 až 2007. Tento program len čiastočne zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Program neposkytuje detailné opatrenia pre ciele po roku 2007. Cenový vývoj je predložený z pohľadu deflátora výdavkov súkromnej spotreby a nie z pohľadu harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien. Pokiaľ ide o základné vonkajšie predpoklady, program neposkytuje údaje o svetovom raste HDP s vylúčením EÚ, ani mieru rastu relevantných zahraničných trhov tak, ako to požaduje kódex pravidiel. Grécko bolo preto vyzvané, aby zaistilo zhodu s požiadavkami, ktoré sa kladú na tieto údaje.2.  Program uvažuje o troch rôznych makroekonomických scenároch. Na základe posledných dostupných informácií, zahrnutých do jarnej predpovede útvarov Komisie, druhý alternatívny scenár, ktorý nie je základný, je považovaný za referenčný pre hodnotenie programu, pretože sa zdá, že odráža dôveryhodné makroekonomické predpoklady. V tomto scenári, používanom pre hodnotenie programu, reálny HDP má predpoklad rastu na úrovni 2,9 % v roku 2005 a marginálneho zrýchlenia na 3 % v roku 2006 a 2007. Počas programového obdobia sa predpokladá postupné spomaľovanie rastu potenciálneho produktu z 3,3 % v roku 2005 na 3 % v roku 2007, zatiaľ čo značná pozitívna produkčná medzera zaznamenaná v roku 2004 je až do roku 2007 stanovená trochu tesne.3.  Rada dňa 5. júla 2005 rozhodla, že Grécko má nadmerný deficit a odporučila jeho korekciu najneskôr do roku 2005. Dňa 18. januára 2005 Rada rozhodla, že Grécko neprijalo účinné opatrenia ako reakciu na tieto odporúčania. Dňa 17. februára 2005 sa Rada, v súlade s článkom 104 ods. 9, rozhodla oznámiť Grécku, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP najneskôr do roku 2006. Grécke orgány boli zároveň vyzvané, aby identifikovali a kontrolovali faktory iné, ako sú čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmene úrovne dlhu, a zlepšili zber a spracovanie všeobecných vládnych údajov.4.  Podľa EDP oznámenia z marca 2005 saldo verejných financií z roku 2004 predpokladalo deficit 6,1 % HDP. Tento deficit je o 0,8 percentuálneho bodu vyšší ako číslo 5,3 % HDP predpokladané gréckou vládou na jeseň 2004 v čase EDP oznámenia zo septembra 2004. Odráža pokračujúce daňové prepady a nadmerné výdavky v hodnote pol bodu HDP. Dňa 18. marca 2005 Eurostat rozhodol nepotvrdiť údaje o deficite Grécka s poznámkou, že kvôli niektorým nevyriešeným problémom, musia byť revidované smerom nahor čísla o deficite verejných financií pre rok 2004 a predchádzajúce roky.5.  Rozpočtová stratégia gréckej vlády má za cieľ znížiť deficit pod 3 % referenčnej hodnoty HDP do roku 2006 v súlade s rozhodnutím Rady podľa článku 104 ods. 9, prostredníctvom kombinácie opatrení na zvýšenie príjmov a zníženie výdavkov, čo by mohlo viesť k zvýšeniu primárnych prebytkov. Okrem opatrení zahrnutých do rozpočtu 2005, grécka vláda prijala na tento účel balík fiškálnych opatrení pre rok 2005, ktoré majú trvalé účinky v nasledujúcich rokoch. Referenčný scenár sa zameriava na zníženie celkového nominálneho deficitu verejných financií o 3,6 percentuálneho bodu počas programového obdobia, zo 6,1 % HDP v roku 2004 na 2,4 % v roku 2007. Prognózuje sa podstatné zlepšenie primárneho salda z úrovne deficitu 0,4 % HDP v roku 2004 na prebytok vo výške 1,8 % HDP v roku 2005 a zvýšenie na 3,3 % HDP na konci obdobia.6.  Existuje riziko, že rozpočtový výsledok pre rok 2005 a nasledujúce roky môže byť horší, ako je v programe. Hoci uvažované nápravné opatrenia hlavne v ďalších rokoch programu nie sú dostatočne naznačené, trend vývoja príspevkov na sociálne zabezpečenie a výdavkov na verejnú spotrebu je plánovaný priaznivo. Okrem toho, v programe nie sú uvedené žiadne opatrenia na vyrovnanie potenciálneho deficitu v nových štatistických úpravách pre rok 2004 a predchádzajúce roky. Grécke orgány oznámili, že okrem opatrení prijatých pre rok 2005, sú pripravené implementovať dodatočné opatrenia v roku 2006 s cieľom účinne znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % v roku 2006, ako to požaduje Rada. Rozpočtová pozícia uvedená v programe neposkytuje dostatočný bezpečný priestor, ktorý by zabránil prekročeniu tejto prahovej hodnoty s bežnými cyklickými výkyvmi, ani nedosiahne strednodobý cieľ Paktu stability a rastu týkajúci sa takmer vyrovnaného stavu rozpočtu alebo prebytku počas programového obdobia.7.  Miera zadĺženia predpokladá pokles zo 110,5 % HDP v roku 2004 na iba 109,5 % v roku 2005, následne na 107,2 % v roku 2006 a na 104,7 % v roku 2007. Rýchlejšiemu tempu znižovania dlhu bráni významný dlh narastajúcich úprav kapitálového vyrovnávania, kde sa očakáva, že zostane významným napriek plánovaným privatizačným procesom, hoci sa znižoval v porovnaní s rokom 2004. Vzhľadom na už uvedené riziká rozpočtových cieľov, môže byť vývoj miery zadĺženia menej priaznivý, než sa predpokladá.8.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Grécko je tiež vážne ohrozené veľmi významnými predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím populácie. Je potrebný značný nárast predpokladaných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako aj dodatočné opatrenia na kontrolu výdavkov určených na dôchodkové zabezpečenie, vrátane razantnej implementácie prijatých reformných opatrení.9.  Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny v oblasti verejných financií. Program nepopisuje dostatočne účinný postup pre dosiahnutie takmer vyrovnaného alebo prebytkového stavu. Cyklicky upravený deficit, vypočítaný útvarmi Komisie podľa spoločne odsúhlasenej metodiky aplikovanej na údaje referenčného scenára, by zostal nad úrovňou 3 % HDP počas programového obdobia, hoci v programe sa predpokladá zlepšovanie o 0,5 % HDP ročne. Po zvážení krokov prijatých na úpravu fiškálnej nerovnováhy, táto rozpočtová stratégia je v súlade s odporúčaniami Rady uvedenými v oznámení odovzdanom Grécku dňa 17. februára v súlade s článkom 104 ods. 9, a v súčasnosti nie sú potrebné žiadne ďalšie kroky v postupe pri nadmernom deficite. Nové hodnotenie súladu s týmito odporúčaniami sa uskutoční na základe správy predloženej gréckymi orgánmi v októbri, ako to predpokladá oznámenie Rady.* * *Vzhľadom na uvedené posúdenie, Rada zastáva názor, že Grécko by malo:-  implementovať potrebné trvalé opatrenia vedúce ku korekcii nadmerného deficitu najneskôr do roku 2006;-  redukovať cyklicky upravený deficit o aspoň 0,5 % HDP od roku 2007 vedúci k takmer vyrovnanej alebo prebytkovej rozpočtovej pozícii v strednodobom horizonte, pokiaľ možno prostredníctvom opatrení na kontrolu primárnych výdavkov;-  za účelom zabezpečenia zníženia miery hrubého verejného dlhu a priblíženia sa k úrovni referenčnej hodnoty rýchlejším tempom, zvýšiť úsilie pri identifikovaní a kontrole faktorov iných, ako sú čisté pôžičky;-  kontrolovať verejné výdavky na dôchodkové zabezpečenie a razantne implementovať uzákonené reformy na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií;-  zlepšovať zber a spracovanie všeobecných vládnych údajov v spolupráci s Eurostatom, najmä zlepšením mechanizmov, ktoré zabezpečia rýchle a správne poskytovanie týchto údajov.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (% zmena) | PS mar 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 |KOM mar 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,1 |PS dec 2003 | 4,2 | 4,0 | 3,8 | neuv. |Inflácia HISC(%) | PS mar 2005 | 3,0 | neuv. | neuv. | neuv. |KOM mar 2005 | 3,0 | 3,2 | 3,2 |PS dec 2003 | 3,0 | 2,8 | 2,6 | neuv. |Celkové saldo verejných financií (% HDP)(*) | PS mar 2005 | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 |KOM mar 2005 | -6,1 | -4,5 | -4,4 |PS dec 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | neuv. |Primárne saldo (% HDP)(*) | PS mar 2005 | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 |KOM mar 2005 | -0,4 | 1,0 | 1,0 |PS dec 2003 | 4,7 | 5,1 | 5,3 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP)(*) | PS mar 2005(1) | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 |KOM mar 2005 | -7,1 | -5,5 | -5,3 |PS dec 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | neuv. |Hrubý verejný dlh (v % HDP) | PS mar 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 |KOM mar 2005 | 110,5 | 110,5 | 108,9 |PS dec 2003 | 98,5 | 94,6 | 90,5 | neuv. |Poznámka: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. (*) Prognózy Komisie neberú do úvahy opatrenia oznámené dňa 29. marca. Zdroj: Revidovaná aktualizácia Programu stability z marca 2005 (PS); Ekonomické prognózy vypracované útvarmi Komisie na jar 2005 (KOM); Výpočty útvaru služieb Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, podporených radou ECOFIN dňa 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Oznámenie Komisie o Opatreniach prijatých Gréckom nevyhnutných na odstránenie nadmerného deficitu v reakcii na rozhodnutie Rady zo 17.2.2005 v súlade s článkom 104 ods. 9 Zmluvy o znížení deficitu - SEC(2005) 443, 6.4.2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty uvedené v tomto texte sú na webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Odporúčanie na Odporúčanie Rady s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií vo Fínsku

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---           EURÓPSKA KOMISIA

                                          Brusel, 15.6.2010
                                          SEK(2010) 747 v konečnom znení

                             Odporúčanie na

                        ODPORÚČANIE RADY

     s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií vo Fínsku

SK                                                                         SK
 ---pagebreak---                                                    Odporúčanie na

                                                ODPORÚČANIE RADY

                    s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií vo Fínsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

     keďže:

     (1)      V súlade s článkom 126 zmluvy sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu
              verejných financií.

     (2)      Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú
              prostriedkom na posilnenie podmienok na cenovú stabilitu a silný udržateľný rast
              smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

     (3)      Cieľom reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005 bolo posilniť jeho účinnosť
              a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií
              z dlhodobého hľadiska. Malo sa ňou zaistiť, aby sa vo všetkých krokoch v rámci
              postupu pri nadmernom deficite v plnej miere zohľadňovala najmä hospodárska a
              rozpočtová situácia. V tomto zmysle Pakt o stabilite a raste vytvára rámec na podporu
              vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so
              zreteľom na hospodársku situáciu.

     (4)      Rada [13. júla 2010] v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy rozhodla, že vo Fínsku
              existuje nadmerný deficit.

     (5)      V súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 o
              urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku1 (ktorý je
              súčasťou Paktu o stabilite a raste), Rada takisto požaduje, aby sa pre príslušné členské
              štáty vypracovali odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v stanovenej
              lehote. V odporúčaní sa má stanoviť lehota šesť mesiacov na to, aby príslušné členské
              štáty prijali najúčinnejšie opatrenia na korekciu nadmerného deficitu, ako aj lehota na
              korekciu nadmerného deficitu, ktorá by sa mala skončiť v roku, ktorý nasleduje po
              jeho zistení, pokiaľ sa nevyskytnú mimoriadne okolnosti. Pri rozhodovaní, či existujú
              mimoriadne okolnosti, by sa mali zohľadňovať „významné faktory“ vysvetlené v
              článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97. V odporúčaní na odstránenie nadmerného
              deficitu by Rada okrem toho mala požadovať dosiahnutie minimálneho ročného

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

SK                                                       2                                               SK
 ---pagebreak---            zlepšenia štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a
           iných dočasných opatrení o referenčnú hodnotu na úrovni 0,5 % HDP.

     (6)   V prípade Fínska sa významné faktory vysvetlené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č.
           1467/97 a preskúmané v správe Komisie podľa článku 124 ods. 3 posúdili ako
           priaznivé. Nevyplýva z nich však existencia mimoriadnych okolností oprávňujúcich
           odchýlku od štandardnej lehoty na korekciu deficitu. Predovšetkým podľa predpovede
           útvarov Komisie z jari 2010 za predpokladu nezmenenej politiky už v roku 2011
           klesne deficit verejných financií tesne pod referenčnú hodnotu 3 %.

     (7)   Pred vznikom celosvetovej krízy si Fínsko vytvorilo významný prebytok verejných
           financií. Vďaka tomu si Fínsko mohlo zaistiť pomerne vysoký diskrečný fiškálny
           stimul, ktorý predstavoval až 1,8 % HDP v roku 2009 a 1,1 % v roku 2010 a ktorý
           umožnil pôsobenie automatických stabilizátorov v plnom rozsahu. V dôsledku toho sa
           v roku 2009 verejné financie dostali do deficitu na úrovni 2,2 % HDP. Podľa
           oznámenia o postupe pri nadmernom deficite z apríla 2010, ktoré predložilo
           ministerstvo financií, sa v roku 2010 predpokladá ďalšie rozšírenie deficitu na 4,1 %
           HDP. Podľa jarnej predpovede útvarov Komisie sa v roku 2010 predpokladá o niečo
           nižší deficit na úrovni 3,8 % HDP. Z tretieho doplnkového rozpočtu, ktorý
           ministerstvo financií 14. mája 2010 predložilo parlamentu, vyplýva, že v roku 2010 by
           daňové príjmy mohli byť o 0,5 % HDP vyššie, než sa plánovalo, a to najmä z dôvodu
           výraznejšieho časového rozlíšenia dane z príjmu právnických osôb. To naznačuje
           nárast rizík pre súčasné prognózy verejných financií, ale vzhľadom na to, že sa
           nerobila komplexná aktualizácia týchto prognóz, nedošlo k oficiálnej zmene cieľového
           deficitu na rok 2010 a naďalej platia súčasné posúdenia. Podľa ministerstva financií aj
           podľa predpovede útvarov Komisie v roku 2011 za predpokladu nezmenenej politiky
           klesne deficit verejných financií tesne pod úroveň 3 % HDP. Na základe predpovede
           útvarov Komisie korekcia nadmerného deficitu v roku 2011 predstavuje fiškálne úsilie
           na úrovni približne 0,3 percentuálnych bodov HDP.

     (8)   Hlavným nástrojom pri kontrole výdavkov ústrednej štátnej správy sú viacročné
           výdavkové limity, ktoré nezahŕňajú cyklicky citlivé výdavkové položky, a preto
           umožnili pôsobenie automatických stabilizátorov v plnom rozsahu. Zatiaľ čo tento
           mechanizmus, najmä voľné pôsobenie automatických stabilizátorov, podporil
           hospodársku činnosť a sociálnu súdržnosť počas krízového obdobia, viedol aj k
           pomerne prudkému zápornému výkyvu v oblasti verejných financií. Tento rozpočtový
           rámec bude teda účinne podporovať znižovanie tlakov na výdavky ústrednej štátnej
           správy vrátane sociálnych výdavkov, až keď sa hospodárske oživenie naplno
           rozbehne. Miestne samosprávy sú zodpovedné za značnú časť verejných výdavkov
           súvisiacich s vekom, ako je vzdelanie, zdravotníctvo a dlhodobá starostlivosť, a
           ústredne stanovené výdavkové limity pre ne nie sú záväzné. Na kompenzáciu rastúcich
           sa výdavkov sa obyčajne zvyšovali sadzby miestnych daní, vďaka čomu sa
           neprehlbovala zadlženosť na miestnej úrovni, čím sa ale zvýšila celková daňová
           zaťaženosť štátu. Vláda sleduje priebeh reforiem v oblasti štruktúr miestnych
           samospráv a poskytovania služieb v strednodobej lehote s cieľom obmedziť rast
           výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva.

     (9)   Rada vo svojom stanovisku k najnovšej aktualizácii programu stability z 26. apríla
           2010, hodnotila dlhodobú udržateľnosť verejných financií vo Fínsku a vyzvala orgány,
           aby prijali včasné opatrenia na vymedzenie komplexnej a konkrétnej strednodobej

SK                                                3                                                  SK
 ---pagebreak---             stratégie fiškálnej konsolidácie od roku 2011, a to aj so zreteľom na dosiahnutie
            strednodobého cieľa a na obnovenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

     (10)   Hrubý verejný dlh v roku 2009 predstavoval 44 % HDP. V aprílovom oznámení v
            rámci postupu pri nadmernom deficite sa v roku 2010 očakáva zvýšenie pomeru dlhu
            na 49,9 % HDP. Podľa predpovede útvarov Komisie sa predpokladá, že pomer dlhu
            bude rásť o niečo rýchlejšie, pričom v roku 2010 dosiahne 50,5 % HDP a v roku 2011
            to bude 54,9 % HDP, stále však zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP.

     (11)   Zvýšený dohľad v rámci postupu pri nadmernom deficite si bude vyžadovať
            pravidelné a včasné monitorovanie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní stratégie
            fiškálnej konsolidácie. V tomto kontexte by sa mohla tejto otázke účelne venovať
            osobitná kapitola v aktualizáciách fínskeho programu stability.

     (12)   Vo všeobecnosti by sa rozpočtovými konsolidačnými opatreniami malo zaistiť trvalé
            zlepšenie salda verejných financií pri súčasnom zameraní sa na zvyšovanie kvality
            verejných financií a na posilňovanie rastového potenciálu hospodárstva.

     PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

     (1)    Uznávajúc, že rozpočtová pozícia Fínska v roku 2010 vyplývala z opatrení, ktoré v
            roku 2009 predstavovali 1,8 % HDP a v roku 2010 boli na úrovni 1,1 % HDP, čo je
            primeraná reakcia na pokles a boli v súlade so zásadami európskeho plánu na oživenie
            hospodárstva, ako aj z voľného pôsobenia automatických stabilizátorov, mali by fínske
            orgány odstrániť súčasný nadmerný deficit najneskôr do roku 2011.
     (1)    Fínske orgány by mali dôveryhodným a udržateľným spôsobom znížiť deficit
            verejných financií pod 3 % HDP. Na tento účel by fínske orgány konkrétne mali:

            (a)    vykonať v roku 2010 fiškálne opatrenia, ako sa plánovalo v najnovšej
                   aktualizácii programu stability, pričom zaistia, aby plánované prekročenie
                   referenčnej hodnoty 3 % HDP zostalo obmedzené a dočasné;

            (b)    zaistiť v roku 2011 fiškálne úsilie na úrovni aspoň 0,5 % HDP;

            (c)    špecifikovať opatrenia na zaistenie plánovanej korekcie nadmerného deficitu v
                   roku 2011.

     (2)    Rada stanovuje fínskej vláde lehotu [13. január 2011] na prijatie účinných opatrení na
            špecifikovanie opatrení, ktoré budú potrebné na dosiahnutie pokroku smerom ku
            korekcii nadmerného deficitu. Pri posudzovaní účinných opatrení sa zohľadní
            hospodársky vývoj v porovnaní s hospodárskym výhľadom uvedeným v predpovedi
            útvarov Komisie z jari 2010.

     Fínske orgány by mali predkladať správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní týchto
     odporúčaní v samostatnej kapitole nadchádzajúcich aktualizácií programu stability až do
     zrušenia postupu pri nadmernom deficite.

     Rada okrem toho zdôrazňuje dôležitosť dosiahnutia strednodobého cieľa (MTO) pre
     primerané rozpočtové riadenie hospodárskych poklesov a takisto so zreteľom na obnovenie
     dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Preto vyzýva fínske orgány, aby zaistili udržanie

SK                                                4                                                  SK
 ---pagebreak---      rozpočtovej konsolidácie smerom k strednodobému cieľu rozpočtovej pozície, ktorým je
     štrukturálny prebytok na úrovni 0,5 % HDP, aj po korekcii nadmerného deficitu.

     Toto rozhodnutie je určené Fínskej republike.

     V Bruseli

                                                Za Radu
                                                predseda
                                                […]

SK                                                   5                                      SK


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  9. októbra 2006 — Rade Európskej únie o externých audítoroch Banka Slovenije (ECB/2006/14)

text:
               25.10.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 257/19

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 9. októbra 2006
   Rade Európskej únie o externých audítoroch Banka Slovenije
   (ECB/2006/14)
   (2006/C 257/08)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2006/495/ES z 11. júla 2006 v súlade s článkom 122 ods. 2 Zmluvy o prijatí jednotnej meny Slovinskom od 1. januára 2007 (1) Slovinsko teraz spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka v prospech Slovinska uvedená v článku 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 (2) sa k 1. januáru 2007 zrušuje.

               (3)

               Externými audítormi, ktorých ECB týmto odporúča, sú súčasní audítori Banka Slovenije vymenovaní pre hospodárske roky 2006 až 2008,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby sa spoločnosť Deloitte & Touche revizija d.o.o. vymenovala ako externý audítor Banka Slovenije pre hospodárske roky 2007 a 2008.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 9. októbra 2006

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. EÚ L 195, 15.7.2006, s. 25.

      (2)  Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 33.