title: Odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/694/ES o existencii nadmerného schodku v Taliansku

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---       KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                     Brusel, 7.5.2008
                                     SEK(2008) 574 v konečnom znení

                        Odporúčanie na

                   ROZHODNUTIE RADY,

     ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/694/ES o existencii
               nadmerného schodku v Taliansku

                     (predložená Komisiou)

SK                                                                    SK
 ---pagebreak---                                           DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      KONTEXT

     Článkom 104 zmluvy sa ustanovuje, že členské štáty by mali predchádzať nadmerným
     deficitom, a ustanovuje sa postup na účely ich identifikácie a korekcie. Postup pri nadmernom
     deficite (ďalej len „EDP“ – excessive deficit procedure) je podrobne opísaný v nariadení Rady
     (ES) č. 1467/97 o „urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku“1,
     ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Podľa článku 104 ods. 2 zmluvy Komisia musí
     monitorovať dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch kritérií: a) či plánovaný
     alebo skutočný deficit verejných financií presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP (okrem
     prípadov, keď miera deficitu výrazne a neustále klesala a dosiahla úroveň, ktorá sa približuje
     k referenčnej hodnote, alebo ak sa referenčná hodnota prevýši len výnimočne a dočasne
     a miera deficitu sa pohybuje tesne okolo referenčnej hodnoty) a b) či štátny dlh presahuje
     referenčnú hodnotu 60 % HDP (okrem prípadov, keď sa pomer dlhu dostatočne znižuje
     a uspokojivým tempom sa približuje k referenčnej hodnote).

     V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k Zmluve,
     Komisia poskytne údaje nevyhnutné na účely uplatňovania EDP. Súčasťou uplatňovania tohto
     protokolu je povinnosť členských štátov oznámiť údaje o štátnych deficitoch a dlhoch a iných
     súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade
     s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/932,3.

     Komisia začala 7. júna 2005 uplatňovať EDP pre Taliansko prijatím správy podľa článku 104
     ods. 3 na základe deficitu verejných financií predstavujúceho 3,1 % HDP a verejného dlhu
     na úrovni 106 – 107 % HDP v roku 2003 aj 20044. Rada 28. júla 2005 na základe odporúčania
     Komisie rozhodla, že Taliansko má podľa článku 104 ods. 6 nadmerný deficit5. Takisto
     na základe odporúčania Komisie Rada zároveň Taliansku adresovala odporúčania podľa
     článku 104 ods. 7 s cieľom odstrániť nadmerný deficit najneskôr do roku 20076. Talianskym
     orgánom sa na tento účel konkrétne odporúčalo, aby: dôsledne implementovali rozpočet
     na rok 2005, prijali opatrenia potrebné na to, aby sa v priebehu rokov 2006 – 2007
     zabezpečilo kumulatívne zníženie cyklicky upraveného deficitu bez jednorazových a iných
     dočasných opatrení aspoň o 1,6 % HDP v porovnaní s rokom 2005, pričom aspoň polovica
     úpravy sa mala uskutočniť v roku 2006. Talianskym orgánom sa okrem toho odporúčalo, aby
     zabezpečili dostatočné zníženie pomeru hrubého verejného dlhu a jeho priblíženie sa
     referenčnej hodnote uspokojivým tempom v súlade s odstraňovaním nadmerného deficitu
     prostredníctvom obnovy primeranej úrovne primárneho prebytku v strednodobom časovom
     horizonte. Talianskym orgánom sa okrem toho odporúčalo, aby zamerali osobitnú pozornosť

     1
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ
            L 174, 7.7.2005, s. 5).
     2
            Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES)
            č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).
     3
            Najnovšie oznámenie Talianska sa nachádza na tejto webovej stránke:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEK(2005) 750. Deficit verejných financií v rokoch 2003 a 2004 je po následných revíziách
            v súčasnosti na úrovni 3,5 % HDP. V tých istých rokoch sa pomer dlhu revidoval smerom nadol na
            úroveň približne 104 % HDP, najmä v dôsledku súčasného vyššieho odhadu nominálneho HDP.
     5
            Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2005, s. 57.
     6
            Všetky dokumenty týkajúce sa EDP pre Taliansko sa nachádzajú na tejto webovej stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

SK                                                      2                                                          SK
 ---pagebreak---      na faktory iné ako čisté pôžičky, akými sú napr. mimorozpočtové operácie, ktoré prispievajú
     k zmene úrovní zadlženia. Rada okrem toho vyzvala talianske orgány, aby v strednodobom
     horizonte zabezpečili udržateľnosť konsolidácie rozpočtu smerom k takmer vyrovnanému
     stavu verejných financií alebo stavu prebytku prostredníctvom zníženia cyklicky upraveného
     deficitu, bez jednorazových a iných dočasných opatrení, o aspoň 0,5 % HDP ročne
     po odstránení nadmerného deficitu.

     Nakoniec Rada vyzvala talianske orgány, aby ďalej zlepšili zber a spracúvanie údajov
     týkajúcich sa verejných financií.

     Tabuľka 1: Úprava schválená Radou 28. júla 2005

     % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak             2005             2006                    2007

     Saldo verejných financií                    -4,3     deficit zjavne < 4      deficit zjavne < 3

     Dočasné opatrenia                           0,4               -                       -

     Zmena štrukturálneho salda                            +1,6 v rokoch 2006 – 2007 v porovnaní
                                                                 s rokom 2005 (minimálne)

                                                              aspoň polovica z toho v roku 2006

     p. m.: Rast reálneho HDP (%)                 0               1,5                     1,5

     Poznámka: Štrukturálne saldo = cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

     Zdroj: Odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa citujú prognózy útvarov Komisie z jari 2005 a
     ktoré obsahuje ďalšie hodnotenia.

     Komisia 22. februára 2006, t. j. po uplynutí termínu na prijatie opatrenia ustanoveného
     v odporúčaní Rady, schválila oznámenie Rade, v ktorom sa konštatuje, že opatrenia, ktoré
     Taliansko do toho času prijalo, sa javili byť v súlade s odporúčaním Rady a že v danej etape
     napriek pretrvávajúcej krehkej rozpočtovej situácii neboli v rámci EDP potrebné ďalšie
     opatrenia7. Rada na svojom zasadnutí 14. marca 2006 s týmto hodnotením súhlasila.

     Podľa článku 104 ods. 12 je potrebné zrušiť rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
     schodku na základe odporúčania Komisie, ak bol nadmerný deficit v príslušnom členskom
     štáte podľa názoru Rady odstránený.

     7
             SEK(2006) 238.

SK                                                        3                                                       SK
 ---pagebreak---      2.      SÚČASNÝ VÝVOJ DEFICITU

     Údaje, ktoré uverejnil národný štatistický úrad 29. februára 2008, potvrdili po následných
     revíziách pôvodného deficitu vo výške 3,1 % HDP, ktorý Komisiu viedol k začatiu EDP
     pre Taliansko v roku 2005, deficit verejných financií v rokoch 2003 a 2004 vo výške 3,5 %
     HDP. Deficit v týchto dvoch rokoch by bol ešte vyšší bez jednorazových opatrení v rozsahu
     1¾ % HDP v roku 2003, resp. 1¼ % HDP v roku 2004. Primárny prebytok rýchlo klesol
     z takmer 5 % HDP na konci 90. rokov na 1,2 % HDP v roku 2004. V roku 2005, kedy HDP
     stagnoval, dosiahol deficit verejných financií úroveň 4,2 % HDP napriek jednorazovým
     opatreniam znižujúcim deficit v rozsahu ½ % HDP a primárny prebytok sa takmer v plnom
     rozsahu stratil.

     Z údajov, ktoré predložilo Taliansko pred aprílom 2008 vyplýva, že v roku 2006, kedy deficit
     verejných financií dosiahol úroveň 3,4 % HDP, prebehla podstatná rozpočtová úprava8. To je
     porovnateľné s cieľovým deficitom vo výške 3,5 % HDP stanoveným v aktualizácii programu
     stability z decembra 20059. Nominálny deficit bol negatívne ovplyvnený rozhodnutím vlády
     zrušiť dlh železničnej spoločností spojený s vysokorýchlostným projektom, ktorý viedol
     k zvýšeniu deficitu o 0,9 % HDP. Nominálna úprava o takmer 0,9 percentuálneho bodu HDP
     medzi rokmi 2005 a 2006 bola spôsobená vzostupnými príjmami spolu s miernym znížením
     pomeru bežných primárnych výdavkov k HDP v dôsledku takmer nezmenenej medzispotreby.
     To vyvážilo uvedené zrušenie dlhu železníc. Výrazný nárast mnohých príjmových položiek
     súvisel s niekoľkými opatreniami v zákone o rozpočte na rok 2006 a dodatočnom
     rozpočtovom balíku prijatom v polovici roka. Príjmy z DPH ako aj daní z príjmov fyzických
     a právnických osôb vzrástli medziročne o 0,3 percentuálneho bodu HDP.

     Príjmy bez jednorazových opatrení v roku 2006 boli o 1½ percentuálneho bodu HDP vyššie
     ako v roku 2005, pričom výdavky bez jednorazových opatrení klesli o ¼ percentuálneho bodu
     HDP. Bez jednorazových a dočasných opatrení10 klesol deficit v roku 2006 na 3 % HDP
     z úrovne 4,8 % HDP v roku 2005.

     Štrukturálne saldo, t. j. saldo rozpočtu bez cyklických a jednorazových vplyvov, sa v roku
     2006 v porovnaní s rokom 2005 zlepšilo o 1,7 percentuálneho bodu HDP, čo je výrazne
     nad minimálnou úrovňou 0,8 percentuálneho bodu požadovanou v odporúčaní Rady
     na základe článku 104 ods. 7 z júla 2005.

     8
            Deficit v roku 2006 bol revidovaný smerom nadol zo 4,4 % HDP oznámených pred aprílom 2008
            (tlačové správy Eurostatu č. 55 z 23. apríla 2007 a č. 142 z 22. októbra 2007). Revízia je najmä
            výsledkom nižších kapitálových výdavkov v dôsledku rozhodnutia akumulovať vrátenú DPH, čo súvisí
            s rozhodnutím Európskeho súdneho dvora o DPH na služobné automobily, a to v rokoch, kedy sa
            potvrdili zaslané žiadosti a nie v roku 2006, ako sa pôvodne plánovalo.
     9
            Program i hodnotenie Komisie a Rady sa nachádzajú na tejto webovej stránke:
            http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
     10
            Jednorazové a dočasné opatrenia zvýšili deficit v roku 2006 o 0,4 % HDP. Okrem zrušenia dlhu
            zvyšujúceho deficit sa za jednorazové opatrenia znižujúce deficit považujú tieto transakcie: predaj
            nehnuteľností (0,1 % HDP) a dane z precenenia majetku spoločností (0,4 % HDP). Naopak
            v aktualizácii programu stability z roku 2005 sa plánovali jednorazové opatrenia znižujúce deficit
            na úrovni 0,3 % HDP v roku 2006.

SK                                                      4                                                         SK
 ---pagebreak---      Na základe údajov poskytnutých Komisiou (Eurostat) po hlásení Talianska pred aprílom
     200811 bol deficit verejných financií v roku 2007 na úrovni 1,9 % HDP. Pravdepodobnosť, že
     by eventuálne revízie verejných účtov v budúcnosti zvýšili pomer deficitu v roku 2007
     nad úroveň 3 % HDP, je veľmi malá12.

     Deficit vo výške 1,9 % HDP nahlásený za rok 2007 vrátane celkových jednorazových
     opatrení zvyšujúcich deficit v objeme 0,2 % HDP13 je omnoho nižší ako deficit vo výške
     2,8 % HDP plánovaný v programe stability z roku 2006, ktorý zahŕňal jednorazové opatrenia
     znižujúce deficit v objeme 0,1 % HDP. Tento lepší ako plánovaný výsledok je spôsobený
     pozitívnym základným vplyvom deficitu bez jednorazových opatrení z roku 2006, ktorý bol
     o 1,5 percentuálneho bodu nižší, ako sa odhadovalo v aktualizácii programu stability z roku
     2006. Implementácia nápravných opatrení prijatých v zákone o rozpočte na rok 2007 bola
     účinná; lepšiu východiskovú pozíciu však do určitej miery vyrovnala čiastočná implementácia
     niektorých dodatočných výdavkov, najmä sociálnych prevodov a kapitálových výdavkov,
     o ktorých sa rozhodlo v priebehu roka 2007.

     Nominálna úprava o 1½ percentuálneho bodu HDP v roku 2007 v porovnaní s rokom 2006 sa
     vo veľkej miere dosiahla vďaka ďalšiemu podstatnému zvýšeniu pomeru príjmov k HDP,
     ktorý predstavoval 1,2 percentuálneho bodu. Nárastom daní z príjmu fyzických i právnických
     osôb sa vo veľkom rozsahu vykompenzovalo zníženie dočasných príjmov pochádzajúcich
     z precenenia majetku spoločností a pomeru nepriamych daní na k HDP, najmä v dôsledku
     poklesu spotrebnej dane na ropné výrobky. Prevedením schémy platieb odstupného TFR
     na taliansky úrad sociálneho zabezpečenia sa vysvetľuje rast sociálnych príspevkov ako
     podielu na HDP vo výške takmer 0,4 percentuálneho bodu14. Na strane výdavkov sa podstatne
     nižšie (jednorazové) kapitálové výdavky v porovnaní s rokom 2006 čiastočne kompenzovali
     nárastom úrokových výdavkov. Podiel bežných primárnych výdavkov na HDP sa medzi
     rokmi 2006 a 2007 znížil minimálne, pretože tlmený rast odmeňovania zamestnancov
     odrážajúci absenciu značných nedoplatkov zaplatených v roku 2006 sa vo veľkej miere
     kompenzoval nárastom iných sociálnych prevodov. Primárne výdavky celkovo klesli o takmer
     ¾ percentuálneho bodu HDP, zatiaľ čo celkové výdavky sa v roku 2007 znížili o približne ¼
     percentuálneho bodu HDP.

     11
            Tlačová správa Eurostatu č. 54 z 18. apríla 2008.
     12
            Pomery deficitu sa zvyčajne revidujú – smerom nahor alebo nadol – po uverejnení prvého výsledku
            v jarnej notifikácii. Niektoré predchádzajúce revízie v Taliansku boli pomerne výrazné. Rozdiel medzi
            deficitom v súčasnosti nahláseným pre rok 2007 a referenčnou hodnotou pre deficit je však dostatočne
            veľký, aby sa mohlo predpokladať, že žiadna revízia nezvýši deficit v roku 2007 nad úroveň 3 % HDP.
     13
            Odhad vplyvu jednorazových opatrení zvyšujúcich deficit vo výške 0,2 HDP v roku 2007 je výsledkom
            jednorazových opatrení znižujúcich deficit vo výške 0,2 % HDP, zahŕňajúcich výnosy z predaja
            nehnuteľností a daní z precenenia majetku spoločností a jednorazových opatrení zvyšujúcich deficit
            v objeme 0,4 % HDP, ktoré tvoria i) rozhodnutie prijaté 31. 12. 2007 o zrušení povinnosti výbercov
            daní platiť vláde vopred určitú časť daní, ktoré sa majú vybrať v ďalšom roku (0,3 % HDP) a ii)
            požiadavky na úhradu predložené daňovými poplatníkmi na základe rozhodnutia Európskeho súdneho
            dvora týkajúceho sa talianskeho režimu DPH na služobné automobily (menej ako 0,1 % HDP).
     14
            V zákone o rozpočte na rok 2007 sa stanovuje, že zamestnávatelia s minimálne 50 zamestnancami by
            mali previesť toky zo schémy platieb odstupného (Trattamento di Fine Rapporto – TFR), ktoré sa
            zamestnanci rozhodnú nepreviesť do súkromných dôchodkových programov, do novej schémy
            vytvorenej v rámci talianskeho úradu sociálneho zabezpečenia (Istituto Nazionale della Previdenza
            Sociale – INPS). Toky akumulované v novej schéme INPS sa zaúčtovávajú ako verejné príjmy, ktoré
            znižujú deficit, avšak záväzky, ktoré pre vládu generujú vo forme platieb odstupného, sa postupne
            prejavia v dodatočných verejných výdavkoch. Predpokladá sa, že deficit znižujúci vplyv tohto opatrenia
            sa časom zníži a očakáva sa, že v priebehu 8 – 9 rokov sa dodatočné príjmy a výdavky vyrovnajú.

SK                                                       5                                                           SK
 ---pagebreak---      Príjmy bez jednorazových opatrení sa v roku 2007 zvýšili oproti roku 2006 o 1½
     percentuálneho bodu HDP, pričom výdavky bez jednorazových opatrení vzrástli o viac ako ¼
     percentuálneho bodu HDP. Deficit v roku 2007 bol bez tohto a ostatných jednorazových
     a dočasných opatrení 1,7 % HDP.

     Odhaduje sa, že v roku 2007 sa štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo rozpočtu
     bez jednorazových opatrení, zlepšilo o približne 1¼ percentuálneho bodu HDP. V období
     rokov 2006 – 2007 dosiahla úprava štrukturálneho deficitu 3 percentuálne body HDP. To
     bezpečne presiahlo hodnotu aspoň 1,6 percentuálneho bodu požadovanú v odporúčaní Rady
     podľa článku 104 ods. 7 z júla 2005.

     V súlade s výzvou uvedenou v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7, aby Taliansko ďalej
     zlepšilo zber a spracúvanie údajov týkajúcich sa verejných financií, Taliansko zredukovalo
     štatistické rozdiely. Vývoj elektronickej verejnej správy vedie k účinnejšiemu zberu
     informácií o rozpočtových transakciách. Niektoré nedostatky pretrvávajú, ako napríklad
     značný rozdiel medzi akumulovanými a vybratými sociálnymi príspevkami v rokoch 2006
     a 2007. Eurostat uverejnil na základe oznámenia EDP zo septembra 2005 údaje za Taliansko
     bez otvorených otázok.

     3.      PROGNÓZY DEFICITU NA ROK 2008 A ĎALŠIE OBDOBIA

     Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa predpokladá, že deficit verejných financií sa
     v roku 2008 zvýši na 2,3 % HDP, pričom reálny HDP sa zvýši o 0,5 %. Bez jednorazových
     a dočasných opatrení, t. j. výnosov z predaja nehnuteľného majetku a konečných splátok
     niektorých jednorazových daní, by bol deficit v roku 2008 stále pod referenčnou hodnotou,
     na úrovni 2,4 % HDP. Oficiálny cieľový deficit v roku 2008 uvedený v aktualizácii programu
     stability z novembra 2007 bol 2,2 % HDP, a to aj vrátane jednorazových opatrení znižujúcich
     deficit na úrovni približne 0,1 % HDP. Napriek lepšiemu ako očakávanému výsledku deficitu
     v roku 2007 bola prognóza deficitu na rok 2008 revidovaná 12. marca smerom nahor
     na úroveň 2,4 % HDP, čo sa neskôr potvrdilo aj v oznámení z apríla 2008. Revízia zahŕňa
     nižší očakávaný rast reálneho HD (0,6 % oproti 1,5 % HDP v aktualizácii), ale aj rozpočtové
     sklzy. O niečo nižšiu prognózu deficitu v roku 2008 v jarnej prognóze objasňuje predpoklad,
     že pri rozpočtovom plnení investícií bude naďalej dochádzať k určitým meškaniam. V jarnej
     prognóze sa taktiež predpokladajú nižšie úrokové výdavky.

     Deficit v roku 2008 vo výške 2,3 % HDP uvedený v prognóze útvarov Komisie z jari 2008 by
     predstavoval nominálne zvýšenie o ½ percentuálneho bodu HDP oproti roku 2007, napriek
     výraznému poklesu kapitálových výdavkov, ktorý odráža značné jednorazové výdavky
     akumulované v roku 2007. Predpokladané zhoršenie nominálneho deficitu odráža nielen nižší
     hospodársky rast, ale aj negatívny rozpočtový vplyv rozpočtu na rok 2008, ako aj niektoré
     expanzívne opatrenia pôvodne plánované v roku 2007 a iné opatrenia prijaté v prvých
     mesiacoch roku 2008.V rozpočte na rok 2008 sa konkrétne počíta s financovaním dohody
     týkajúcej sa miezd vo verejnom sektore na miestnej úrovni na obdobie rokov 2006 – 2007
     vrátane splatných nedoplatkov (podľa oficiálnych prognóz sa mzdy zvýšia o viac ako 6 %
     v roku 2008 a v roku 2009 mierne klesnú), zníženiami miestnych daní z majetku, nižšími
     príjmami v dôsledku odpočítateľnosti nájomného a určitým zvýšením zamestnaneckých
     výhod. V zákone o rozpočte sa taktiež ustanovuje reforma sadzby dane z príjmov právnických
     osôb (IRES) a regionálnej dane z výrobnej činnosti (IRAP), ktorej vplyv na rozpočet by sa
     zmenil z pozitívneho v roku 2008 na negatívny v roku 2009 a v ďalších rokoch by bol
     neutrálny. Niektoré dodatočné sociálne prevody a investície schválené v roku 2007 ako aj

SK                                               6                                                 SK
 ---pagebreak---      zníženia IRAP v zákone o rozpočte na rok 2006 budú mať oneskorený nepriaznivý vplyv
     na rozpočet v roku 2008. Parlament vo februári 2008 schválil množstvo menších opatrení,
     ktoré povedú k dodatočným výdavkom a nižším príjmom. Celkovo by sa výdavky bez
     jednorazových opatrení v roku 2008 mali zvýšiť o 0,5 percentuálneho bodu HDP, pretože
     mierny pokles pomeru úrokových i kapitálových výdavkov sa nadmerne vykompenzuje
     nárastom bežných primárnych výdavkov. Príjmy bez jednorazových opatrení by v roku 2008
     mali klesnúť o takmer 0,2 percentuálneho bodu HDP.

     Ak nenastanú zmeny v politike, riziká týkajúce sa rozpočtových prognóz na rok 2008
     vyplývajú z očakávaných súdnych rozhodnutí týkajúcich sa neodpočítateľnosti IRAP
     od základu dane z príjmov. Riziká vyplývajú aj z výhľadu hospodárskeho rastu. Okrem toho
     výsledok podstatných zmien zdaňovania právnických osôb predstavuje značnú neistotu
     v obidvoch smeroch.

     V prognóze útvarov Komisie z jari 2008 založenej na scenári neuskutočnenia politických
     zmien a rastu reálneho HDP na úrovni 0,8 % sa v roku 2009 počíta s miernym rastom deficitu
     verejných financií na úroveň 2,4 % HDP. Tento predpokladaný mierny nárast je ovplyvnený
     znižujúcim sa daňovým zaťažením, najmä nižšími daňami z príjmu právnických osôb
     v dôsledku diskrečných opatrení a negatívneho hospodárskeho cyklu. V aktualizácii programu
     stability z novembra 2007 sa deficit plánuje na úrovni 1,5 % HDP s rastom reálneho HDP
     o 1,6 %. Ako sa zdôrazňovalo v stanovisku Rady k aktualizácii talianskeho programu stability
     z roku 200715, v programe sa neuvádzali žiadne nápravné opatrenia, ktoré boli východiskom
     pre rozpočtovú úpravu.

     Predpokladané zhoršenie štrukturálnej pozície v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 o viac
     ako ¼ percentuálneho bodu HDP evidentne nie je v súlade s ročným znížením o minimálne
     0,5 % HDP, ktoré sa stanovuje v Pakte stability a rastu a spomína v rozhodnutí Rady podľa
     článku 104 ods. 7 po odstránení nadmerného deficitu. Rada vo svojom stanovisku
     k aktualizácii programu stability z novembra 2007, v ktorej sa plánuje zlepšenie štrukturálnej
     pozície o ¼ percentuálneho bodu HDP v roku 2008, poznamenala, že v roku 2008 existuje
     riziko výrazného zhoršenia štrukturálneho salda, pokiaľ sa nezachová lepšia ako plánovaná
     východisková pozícia z roku 2007 a skonštatovala, že strednodobý cieľ sa nemusí dosiahnuť
     do roku 2011, ako sa plánuje v programe. Rada preto vyzvala Taliansko, aby posilnilo
     rozpočtový cieľ na rok 2008 s cieľom zabezpečiť náročnú úpravu a následne implementovalo
     plánovanú fiškálnu konsolidáciu so špecifickými opatreniami, aby sa zabezpečil primeraný
     pokrok smerom k strednodobému cieľu tak, aby sa tento dosiahol v programovom období, t. j.
     do roku 2011.

     15
            Ú. v. EÚ C 49, 22.2.2008, s. 49.

SK                                                 7                                                  SK
 ---pagebreak---      4.      VÝVOJ DLHU A JEHO PROGNÓZY

     Údaje, ktoré uverejnil národný štatistický úrad 29. februára 2008, potvrdili dlh verejných
     financií na úrovni približne 104 % HDP v rokoch 2003 a 2004 po následných revíziách
     pôvodnej úrovne 106 – 107 % HDP, ktorá bola zaznamenaná v čase začatia EDP
     pre Taliansko, najmä z dôvodu vyššieho odhadu úrovne HDP. Pomer dlhu k HDP sa v roku
     2005 prvýkrát za desaťročie zvýšil, konkrétne o 2 percentuálne body. Primárny prebytok
     takmer vôbec neprispel k jeho zníženiu, pretože v dôsledku pomalého hospodárskeho rastu
     implicitná úroková miera na verejný dlh výrazne presiahla rast nominálneho HDP, čo
     spôsobilo značne negatívny efekt „snehovej gule“. Pomer verejného dlhu sa v roku 2006 opäť
     zvýšil, napriek zvýšeniu primárneho prebytku a menej negatívnemu efektu „snehovej gule“.
     V tomto roku prispela „kapitálová“ úprava zvlášť negatívnym spôsobom k vývoju dlhu,
     najmä pre akumuláciu likvidných aktív na financovanie odhadovaných platieb DPH
     po rozhodnutí Európskeho súdneho dvora o DPH na služobné automobily (pozri poznámku
     pod čiarou č. 8). V roku 2007 klesol pomer verejného dlhu k HDP o 2,5 percentuálneho bodu
     na úroveň 104 % HDP späť na úroveň zaznamenanú v roku 2004. Tento výsledok sa dosiahol
     vďaka vyššiemu primárnemu prebytku presahujúcemu 3 % HDP. „Kapitálová“ úprava taktiež
     prispela k poklesu pomeru dlhu, pretože sa podstatne znížili štátne likvidné aktíva na konci
     roku 2007 v porovnaní s predchádzajúcim rokom v dôsledku omnoho nižšieho objemu platieb
     DPH skutočne žiadaných daňovými poplatníkmi v porovnaní s očakávaním. Okrem toho
     pri „kapitálovej“ úprave v roku 2007 sa využilo rozdelenie kapitálu vo výške približne 0,2 %
     HDP štátom vlastnenou spoločnosťou (SACE SpA).

     Zníženie dlhu v rokoch 2006 – 2007 založené na rastúcom primárnom prebytku a bez
     mimorozpočtových operácií výrazne zvyšujúcich dlh sa zdá byť v súlade s odstraňovaním
     nadmerného deficitu. Avšak vzhľadom na to, že sa plánuje pokles primárneho prebytku
     v roku 2008 a opatrenia na jeho opätovné strednodobé zvýšenie neboli predložené, očakáva
     sa, že pomer dlhu klesne v rokoch 2008 a 2009 iba mierne (za predpokladu absencie zmien
     politiky).

     V prognóze útvarov Komisie z jari 2008 sa pri predpoklade, že nedôjde k zmenám politiky,
     plánuje stále znižovanie pomeru verejného dlhu v rokoch 2008 a 2009, hoci pomalším
     tempom v dôsledku zhoršenia primárneho prebytku a slabého hospodárskeho rastu. Riziká
     spojené s hospodárskym rastom a vývojom rozpočtu sa vzťahujú aj na pomer dlhu k HDP.

SK                                                8                                                 SK
 ---pagebreak---      5.      ZÁVERY

     Deficit verejných financií sa zvýšil z 3,5 % HDP v roku 2003 a 2004 na 4,2 % HDP v roku
     2005. Následne sa znížil na 3,4 % HDP v roku 2006 a 1,9 % v roku 2007 pod referenčnú
     hodnotu 3 % HDP. Opatrenia, ktoré boli základom pre znížene deficitu, sú väčšinou trvalého
     charakteru. Deficit v rokoch 2006 a 2007 by bol v skutočnosti ešte nižší bez existencie
     jednorazových opatrení. Štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových
     a iných dočasných opatrení, sa v priebehu rokov 2006 – 2007 zlepšilo o 3 percentuálne body
     HDP, čo je podstatne viac ako fiškálne úsilie v rozsahu aspoň 1,6 percentuálneho bodu HDP
     odporúčané Radou. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že sa nominálny
     deficit v roku 2008 zvýši na úroveň 2,3 % HDP (stále vrátane jednorazových opatrení
     predstavujúcich približne 0,1 % HDP, bez ktorých by bol deficit stále pod úrovňou 3 % HDP)
     a v prípade neuskutočnenia politických zmien na úroveň 2,4 % v roku 2009. To naznačuje, že
     deficit klesol pod hranicu 3 % HDP vierohodným a udržateľným spôsobom.

     Po desaťročnom klesaní na úroveň tesne pod 104 % HDP v roku 2004 (z úrovne viac ako
     121 % HDP v roku 1994), sa pomer verejného dlhu zvýšil o 2 percentuálne body HDP v roku
     2005 a ďalej o 0,6 percentuálneho bodu v roku 2006. Pomer dlhu v roku 2007 opäť klesol
     na úroveň 104 % HDP. Vývoj pomeru dlhu výrazne ovplyvnila jednorazová operácia
     zvyšujúca dlh v roku 2006 a jej zrušenie v roku 2007. Bez tejto operácie by pomer dlhu zostal
     v roku 2006 pomerne stabilný, pričom by odrážal zlepšenie primárneho prebytku v súlade
     s odporúčaním Rady. Podľa prognózy Komisie z jari 2008 sa v prípade, že nenastanú zmeny
     politiky, očakáva, že pomer dlhu klesne do roku 2009 na úroveň približne 102½ %. Pomer
     dlhu sa môže považovať za znížený v súlade s odstránením nadmerného deficitu v roku 2007.

     Z celkového posúdenia vyplýva, že nadmerný deficit bol v Taliansku odstránený. Komisia
     preto odporúča Rade, aby zrušila svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu
     v Taliansku.

SK                                                9                                                  SK
 ---pagebreak---        Tabuľka 2: Vývoj rozpočtu, 2003 – 2009
                                                                                2007                2008                  2009
 % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak                2003   2004   2005   2006
                                                                           výsledok PS (2)   KOM       PS (2)     KOM(3) PS (2)
 Saldo verejných financií                      -3,5   -3,5   -4,2   -3,4    -1,9     -2,4    -2,3       -2,2       -2,4      -1,5
                                                                                (-2,4)
 - Celkové príjmy(5)                           44,8   44,2   43,8   45,4    46,6     46,2    46,4       46,3       46,4      45,9
 - Celkové výdavky(5)                          48,3   47,7   48,0   48,8    48,5     48,6    48,7       48,5       48,7      47,9
 Z toho: - úrokové výdavky                      5,1   4,7    4,5    4,6      5,0       4,8    4,9       4,9         4,9          4,9
                                                                                (5,0)
 - tvorba hrubého fixného kapitálu              2,5   2,4    2,4    2,4      2,4       2,7    2,4       2,5         2,4          2,6
 Primárne saldo                                1,6    1,2    0,3    1,3      3,1       2,5   2,6      2,6   2,5                  3,4
                                                                                (2,6)
 Jednorazové a dočasné opatrenia                1,7    1,3    0,6   -0,4    -0,2      0,2      0,1    0,1   0,0               0,1
 Štrukturálne saldo(1)                         -5,1   -4,7   -4,5   -2,8    -1,5     -2,2     -1,9   -2,0  -1,6              -1,3
                                                                                (-2,2)
 Štrukturálne primárne saldo(1)                 0,0   0,0   0,0   1,8   3,5   2,6             3,1    2,9   3,3               3,6
 Hrubý štátny dlh(4)                           104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0           103,2 103,5 102,6              101,5
                                                                                (103,0)
 Zmena pomeru dlhu (a) = (b) + (c) + (d)       -1,3   -0,5   2,0    0,6     -2,5     -1,8     -0,8   -1,6  -0,6              -2,0
 Príspevky:       - primárne saldo (b)         -1,6   -1,2   -0,3   -1,3    -3,1     -2,5    -2,6          -2,6    -2,5      -3,4
                 - efekt „snehovej gule“ (c)    1,9    0,5    1,9   0,9     1,1      0,1     1,5           0,9     2,0       1,5
                 - kapitálové vyrovnanie (d)   -1,6   0,3    0,5     1,0    -0,5     0,6     0,4           0,2     -0,1      -0,1
 Pm       Rast reálneho HDP (%)                0,0    1,5    0,6    1,8      1,5     1,9     0,5        1,5        0,8       1,6
                                                                                (0,6)
 Pm       Produkčná medzera                  -0,2    0,0   -0,6    -0,3   -0,3   -0,6 -1,0             -0,6
                                                                                -1,6  -0,6
 (1)
           Cyklicky upravené (primárne) saldo bez jednorazových a dočasných opatrení.
 (2)
           Cyklicky upravené a štrukturálne saldá a produkčné medzery podľa programu vypočítané útvarmi Komisie
           na základe informácií v programe.
 (3)
          Predpoklad nevykonania žiadnej politickej zmeny.
 (4)
          Zmenu pomeru hrubého dlhu možno rozložiť takto:
              Dt Dt −1 PDt ⎛ Dt −1 it − y t ⎞ SFt
                 −       =    + ⎜⎜      *         ⎟⎟ +
              Yt   Yt −1   Yt      Y
                                 ⎝ t −1   1 + y t ⎠    Yt
           kde t je časový index; D, PD, Y a SF sú istina vládneho dlhu, primárny deficit, nominálny HDP a kapitálové
           vyrovnanie a i a y predstavujú priemerné náklady na dlh, resp. rast nominálneho HDP. Výraz v zátvorkách
           predstavuje efekt „snehovej gule“.
 (5)
           Rozpočtové údaje uvedené v PS na rok 2009 predstavujú tendencie založené na predpoklade nezmenených
           právnych predpisov. S cieľom dosiahnuť cieľové saldo verejných financií sa plánovali dodatočné opatrenia
           s pozitívnym vplyvom vo výške 0,4 % HDP.
 Zdroje: Prognóza útvarov Komisie z jari 2008 (KOM) a aktualizácia programu stability (PS) z novembra 2007
 (v zátvorkách sa nachádzajú nové oficiálne prognózy vychádzajúce z nezmenených právnych predpisov z marca 2008).

SK                                                           10                                                                   SK
 ---pagebreak---                                                   Odporúčanie na

                                           ROZHODNUTIE RADY,

                         ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/694/ES o existencii
                                   nadmerného schodku v Taliansku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104
     ods. 12,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     keďže:

     (1)      Rozhodnutím Rady 2005/694/ES16 sa po odporúčaní Komisie v súlade s článkom 104
              ods. 6 Zmluvy rozhodlo o tom, že v Taliansku existuje nadmerný deficit. Rada
              poukázala na to, že celkový deficit verejných financií bol v roku 2003 aj v roku 2004
              vyšší ako referenčná hodnota 3 % HDP, avšak nie o veľa, pričom hrubý dlh verejných
              financií bol v obidvoch rokoch na úrovni približne 106 – 107 %, výrazne vyššej ako
              referenčná hodnota 60 % HDP stanovená v Zmluve a v ostatných rokoch neklesal
              uspokojivým tempom.

     (2)      Dňa 28. júla 2005 v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4
              nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní
              vykonania postupu pri nadmernom schodku17 Rada na základe odporúčania Komisie
              vydala odporúčanie, ktoré bolo určené Taliansku s cieľom odstrániť nadmerný deficit
              najneskôr do konca roku 2007. Odporúčanie bolo uverejnené.

     (3)      V súlade s článkom 104 ods. 12 Zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
              deficitu má zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný
              deficit odstráni.

     16
              Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2005, s. 57.
     17
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ
              L 174, 7.7.2005, s. 5).

SK                                                        11                                                         SK
 ---pagebreak---      (4)   V súlade s Protokolom o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu
           k Zmluve, Komisia poskytne údaje na uplatňovanie postupu. Súčasťou uplatňovania
           tohto protokolu je povinnosť členských štátov oznámiť údaje o štátnom deficite
           a zadlženosti, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred
           1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93
           z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku,
           ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva18.

     (5)   Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 8g ods. 1
           nariadenia (ES) č. 3605/93 na základe oznámenia Talianska pred 1. aprílom 2008,
           a prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sú oprávnené tieto závery:

            –     deficit verejných financií potom, ako sa zvýšil z 3,5 % HDP v roku 2004
                  na 4,2 % HDP v roku 2005, sa znížil na 3,4 % v roku 2006 a napokon
                  na úroveň 1,9 % HDP v roku 2007, ktorá je nižšia ako referenčná hodnota 3 %
                  HDP. Deficit v roku 2007 by bol bez vplyvu jednorazových opatrení
                  na rozpočet 1,7 %. To je porovnateľné s cieľom 2,8 % HDP stanoveným
                  v aktualizácii programu stability z decembra 2006,

            –     úprava bola dôsledkom zvýšenia stálych daňových príjmov v priebehu rokov
                  2006 – 2007, ktoré výrazne prekročili očakávania. To bolo vo veľkej miere
                  spôsobené vyššou ako očakávanou účinnosťou prijatých opatrení a do určitej
                  miery vyšším ako plánovaným hospodárskym rastom. Po očakávanom zhoršení
                  o ¼ percentuálneho bodu HDP v roku 2005 sa odhaduje, že štrukturálne saldo
                  (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení)
                  sa zlepšilo o 1¾ percentuálneho bodu HDP v roku 2006, resp. 1¼
                  percentuálneho bodu HDP v roku 2007,

            –     v prognóze z jari 2008 sa v roku 2008 plánuje nárast deficitu na 2,3 % HDP
                  vrátane 0,1 % HDP z jednorazových výnosov z predaja nehnuteľností.
                  Plánované zhoršenie salda rozpočtu spôsobí rast pomeru bežných primárnych
                  výdavkov k HDP a nižšie bežné dane. Čiastočne sa to kompenzuje
                  predpokladaným poklesom kapitálových výdavkov, ktorý odráža značné
                  jednorazové výdavky naakumulované v roku 2007. Hoci je prognóza deficitu
                  vo výške 2,3 % HDP iba o niečo vyššia ako oficiálny cieľový deficit vo výške
                  2,2 % HDP stanovený v aktualizácii programu stability z novembra 2007,
                  cieľový deficit bol plánovaný pri použití odhadovaného výsledku deficitu
                  v roku 2007, ktorý je výrazne vyšší ako ohlásený výsledok. V jarnej prognóze
                  sa v roku 2009 v prípade absencie zmeny politiky plánuje deficit vo výške
                  2,4 % HDP. To znamená, že deficit klesol pod hranicu 3 % HDP vierohodným
                  a udržateľným spôsobom. Očakáva sa, že štrukturálne saldo sa v roku 2008
                  zhorší o viac ako ¼ percentuálneho bodu HDP a v prípade absencie politických
                  zmien sa v roku 2009 zlepší o ¼ percentuálneho bodu. Treba zároveň
                  zohľadniť potrebu dosiahnuť pokrok smerom k strednodobému cieľu
                  pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je v prípade Talianska vyvážená pozícia
                  v štrukturálnom vyjadrení,

     18
           Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES)
           č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).

SK                                                12                                                   SK
 ---pagebreak---              –     po desaťročnom klesaní na úroveň tesne pod 104 % HDP v roku 2004
                   (z úrovne viac ako 121 % HDP v roku 1994), sa pomer verejného dlhu zvýšil
                   o 2 percentuálne body HDP v roku 2005 a o ďalších 0,6 percentuálneho bodu
                   v roku 2006 na úroveň 106½ % HDP. Pomer dlhu v roku 2007 opäť klesol
                   na úroveň 104 % HDP. Vývoj pomeru dlhu výrazne ovplyvnila dočasná
                   finančná operácia zvyšujúca dlh, t. j. akumulácia likvidných aktív v roku 2006
                   a jej zrušenie v roku 2007. Bez tejto operácie by pomer dlhu zostal v roku 2006
                   pomerne stabilný, pričom by odrážal zlepšenie primárneho prebytku v súlade
                   s odporúčaním Rady. Podľa prognózy Komisie z jari 2008 sa v prípade
                   absencie zmien politiky očakáva, že pomer dlhu klesne do roku 2009 na úroveň
                   približne 102½ %. Pomer dlhu sa môže považovať za znížený v súlade
                   s odstránením nadmerného deficitu v roku 2007.

     (6)    Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit v Taliansku odstránený, a rozhodnutie
            2005/694/ES by sa preto malo zrušiť.

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                               Článok 1

     Z celkového posúdenia vyplýva, že nadmerný deficit bol v Taliansku odstránený.

                                               Článok 2

     Rozhodnutie 2005/694/ES sa týmto zrušuje.

                                               Článok 3

     Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

     V Bruseli

                                                 Za Radu
                                                 predseda

SK                                                13                                                 SK


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 340 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej určila Rakúsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  6
               . Európska rada toto odporúčanie schválila 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Rakúsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedeného odporúčania.

               (2)Správa o Rakúsku na rok 2016
                  7
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, a pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania.
                  8
                Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Rakúsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (3)Rakúsko predložilo 26. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a 27. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  9
               .

               (5)Program stability ukazuje, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov na rozpočet je značný a poskytuje primeraný dôkaz o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie dosiahli oprávnené dodatočné výdavky 0,09 % HDP v roku 2015 a v súčasnosti sa odhadujú na 0,26 % HDP v roku 2016. Tieto sumy predstavujú zvýšenie v porovnaní s odhadmi uvedenými v návrhu rozpočtového plánu na rok 2016, v ktorom sa očakávali dodatočné výdavky vo výške približne 0,08 % HDP v roku 2015 a 0,16 % HDP v roku 2016. Ustanovenia vymedzené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 umožňujú považovať tieto dodatočné výdavky za výdavky spĺňajúce podmienky, pretože prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, jej vplyv na verejné financie Rakúska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní odchýlka od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu. Keďže Rakúsko spĺňalo v roku 2015 svoj strednodobý rozpočtový cieľ, nevyužilo možnosť dočasnej odchýlky. S cieľom zabezpečiť, aby sa Rakúsku povolila rovnaká dočasná odchýlka ako krajinám, ktoré ešte nespĺňajú svoj strednodobý rozpočtový cieľ, sa však Rakúsku povolí odchýliť sa od jeho strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017 o sumu považovanú za oprávnenú na rok 2015. Pokiaľ ide možnú dodatočnú odchýlku v roku 2016, na jar 2017 sa vykoná konečné posúdenie vrátane oprávnených súm na základe zistených údajov poskytnutých rakúskymi orgánmi.

               (6)Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 očakáva zhoršenie celkového deficitu na 1,6 % HDP v roku 2016 a následne jeho postupné zlepšovanie na 0,4 % HDP v roku 2020. Plnenie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,45 % HDP do roku 2016 a prehodnotený tak, aby sa stal štrukturálnym deficitom vo výške 0,5 % HDP od roku 2017, sa plánuje od roku 2018. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda by sa však strednodobý rozpočtový cieľ pravdepodobne splnil až od roku 2019. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahol vrchol v roku 2015 na úrovni 86,2 % a že postupne klesne na 76,6 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Zároveň však opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované. Podľa prognózy Komisie z jari 2016 existuje v roku 2016 riziko určitej odchýlky. Ak by sa však z posúdenia vylúčil aj dodatočný vplyv mimoriadneho prílevu utečencov plánovaný na rok 2016, Rakúsko by v roku 2016 podľa očakávania dodržalo ustanovenia Paktu stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2017 riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy. Predpokladaná odchýlka v roku 2017 by však už nebola významná po zohľadnení ďalšej povolenej rezervy spojenej s vplyvom mimoriadneho prílevu utečencov na rozpočet, ktorá sa možno povolí na rok 2016. Predpokladá sa, že Rakúsko v roku 2016 dodrží prechodné dlhové pravidlo a po ukončení prechodného obdobia v roku 2017 aj referenčnú hodnotu pre zníženie dlhu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Rakúsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v rokoch 2016 a 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)Rozpočtový vplyv nedávnej daňovej reformy stále predstavuje prvok neistoty. Pri prijímaní opatrení na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti treba zohľadniť skutočnosť, že napriek nedávnym reformám zostáva daňové zaťaženie práce vysoké a že Rakúsko má v porovnaní s ostatnými európskymi krajinami vysoké daňovo-odvodové zaťaženie. Zároveň sa nedostatočne využívajú tie zdroje zdaňovania, ktoré viac podporujú rast a umožňujú zníženie daňového zaťaženia práce. Tento problém by pomohli vyriešiť opatrenia, ktorými by sa daňové zaťaženie práce presunulo smerom k inému zdaňovaniu, ktoré by bolo menej škodlivé pre rast.

               (8)V roku 2015 bola miera zamestnanosti osôb vo veku 55 až 64 rokov na úrovni 46,3 % (priemer EÚ: 53,3 %) a v porovnaní s ostatnými členskými štátmi sa Rakúsko umiestnilo na 19. mieste. Od roku 2014 sú v platnosti ďalšie opatrenia na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku, ktoré boli do určitej miery účinné. Zatiaľ nie je jasné, či tieto opatrenia v strednodobom horizonte zvrátia trend zaostávania skutočného veku odchodu do dôchodku v Rakúsku za priemerom EÚ. Dĺžka dôchodku sa navyše zvyšuje následkom vyššej strednej dĺžky života. Zákonný vek odchodu do dôchodku pre ženy sa bude len postupne zvyšovať a zosúlaďovať so zákonnými vekom pre mužov – tento proces sa začne v roku 2024 a skončí sa v roku 2033. V Rakúsku nie je zákonný vek odchodu do dôchodku viazaný na zvyšovanie strednej dĺžky života. Podľa odhadov Komisie v roku 2040 výdavky na dôchodky vzrastú o 0,8 % HDP v porovnaní s rokom 2013. V dlhodobom horizonte (2060) sa očakáva nárast výdavkov na dôchodky o 0,5 % HDP. V roku 2040 sa očakáva aj nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť o 1 % HDP a v roku 2060 o 1,3 % HDP oproti roku 2013. Spolu s predpokladaným zvýšením výdavkov na dlhodobú starostlivosť to predstavuje stredne závažné riziko pre fiškálnu udržateľnosť Rakúska.

               (9)Fiškálne mechanizmy na jednotlivých úrovniach vlády (spolkovej, krajinskej a miestnej) sú zložité a príjmové a výdavkové povinnosti v mnohých oblastiach politiky, ako je napríklad zdravotná starostlivosť, nie sú zosúladené. Zatiaľ čo podľa údajov OECD z roku 2014 majú nižšie úrovne štátnej správy povinnosti v oblasti verejných výdavkov vo výške 16 % HDP, podiel daní na nižších úrovniach, než je národná, dosahuje výšku len približne 2 % HDP. Toto zložité usporiadanie je nákladné a môže znižovať rozpočtovú disciplínu. O prerozdeľovaní príjmov medzi danými tromi úrovňami štátnej správy na obdobie od roku 2017 sa v súčasnosti rokuje, čím sa vytvára príležitosť túto záležitosť vyriešiť.

               (10)Rakúsko má tradične jednu z najnižších mier nezamestnanosti v EÚ. Od roku 2011 sa však zvyšuje a v roku 2015 dosiahla 5,7 %. Miera nezamestnanosti mladých ľudí je takisto nízka: v roku 2015 to bolo 10,6 % osôb vo veku 15 až 24 rokov. Rakúsko má takisto vysokú mieru zamestnanosti. Zatiaľ čo miera zamestnanosti žien je s hodnotou 70,2 % nad priemerom EÚ, relatívne veľká časť žien pracuje na čiastočný pracovný úväzok kvôli povinnostiam spojeným so starostlivosťou o deti alebo o staršie osoby. To prispieva k jednému z najvyšších rozdielov v odmeňovaní žien a mužov v EÚ a k vysokému rozdielu v dôchodkoch žien a mužov. V prípade starších zamestnancov (vo veku 55 až 64 rokov) je miera zamestnanosti pod priemerom EÚ.

               (11)Rakúsko už prekonalo svoje národné ciele stratégie Európa 2020 v oblasti vzdelávania. V roku 2015 bola miera predčasného ukončenia školskej dochádzky na úrovni 7,3 % a miera dosiahnutého terciárneho vzdelania bola 38,7 %. Výsledky v oblasti vzdelávania však vo veľkej miere závisia od sociálno-ekonomického zázemia. Intergeneračná mobilita vo vzdelávaní patrí k najnižším zo všetkých krajín OECD, pre ktoré sú k dispozícii údaje. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky žiakov narodených v zahraničí je takmer trikrát vyššia oproti žiakom narodeným v krajine a ďalšiu výzvu predstavuje integrácia mladých utečencov a migrantov v školopovinnom veku a starších do systému vzdelávania a odbornej prípravy.

               (12)Hoci rakúske banky čelia výzvam na domácich aj zahraničných trhoch, opatrenia v oblasti dohľadu na národnej a európskej úrovni pomohli riešiť riziká vyplývajúce zo zhoršenia kvality aktív v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe. Pokiaľ ide o reštrukturalizáciu a likvidáciu finančných subjektov v ťažkostiach, fiškálne riziká už boli zahrnuté do účtov verejných financií. Hoci nemožno vylúčiť ďalšie riziká, zdá sa, že sa obmedzia len na zdedené problémy niekoľkých konkrétnych inštitúcií.

               (13)Rakúsko má vyššiu mieru investícií, než je priemer EÚ, v prípade všetkých zložiek HDP okrem obydlí. Úroveň investícií v Rakúsku je však od roku 2012 slabá, a to napriek dobrej likvidite podnikov a priaznivým podmienkam financovania. V záujme podpory investícií a rastu by sa mali odstrániť zložité administratívne postupy a prekážky. Možno napríklad konštatovať, že regulačné prekážky a administratívne zaťaženie v oblasti poskytovania služieb nenapomáhajú zakladaniu nových podnikov. Pokiaľ ide o prekážky pre zriaďovanie interdisciplinárnych spoločností, ako sa uvádza v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2015, Rakúsko začalo zvažovať určité zlepšenia, ale ešte sa neprijali žiadne rozhodnutia. V oblasti služieb pre podniky existujú osobitné výzvy, ktoré vyplývajú z reštriktívnych požiadaviek na udeľovanie povolení a z obmedzení právnej formy a držby podielov, ktoré majú za následok nízku dynamiku trhu a záporný rast produktivity. V akčnom pláne pre prístup k regulovaných profesiám a pre ich výkon, ktorý predložilo Rakúsko v nadväznosti na vzájomné hodnotenie, sa navrhuje iba obmedzený počet opatrení napriek tomu, že jednoznačne existuje priestor pre ambicióznejšie návrhy.

               (14)Vysoký prílev utečencov zaznamenaný v minulom roku má pre Rakúsko viaceré sociálne a hospodárske dôsledky. Hoci v krátkodobom horizonte sa predpokladá, že prílev utečencov zvýši verejné výdavky a vytvorí dodatočný domáci dopyt, a tým zvýši HDP, strednodobý vplyv na zamestnanosť a rast závisí od úspešnej integrácie utečencov na trhu práce a od ich sociálneho začlenenia, a to aj prostredníctvom vzdelávacej podpory. Táto záležitosť je na poprednom mieste politického programu na úrovni EÚ aj členských štátov a bude pozorne monitorovaná a analyzovaná okrem iného aj v správe o tejto krajine na rok 2017.

               (15)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (16)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  10
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť, aby sa odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017 obmedzila na povolenú rezervu spojenú s vplyvom mimoriadneho prílevu utečencov v roku 2015 na rozpočet, a na tento účel dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške 0,3 % HDP v roku 2017, ak sa nepodarí dodržať strednodobý rozpočtový cieľ pomocou menšieho úsilia. Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému naviazaním zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života. Zjednodušiť, zracionalizovať a zefektívniť fiškálne vzťahy a povinnosti v rámci rôznych úrovní štátnej správy.

               2.Zvýšiť účasť žien na trhu práce. Prijať opatrenia na zlepšenie úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených mladých ľudí, najmä mladých ľudí s migrantským pôvodom.

               3.Znížiť administratívne a regulačné prekážky brániace investíciám, ako sú reštriktívne požiadavky na udeľovanie povolení a obmedzenia právnej formy a držby podielov, ako aj zábrany pre zriaďovanie interdisciplinárnych spoločností, najmä v oblasti služieb.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 340 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 88 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 510 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej Chorvátsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Chorvátsku na rok 2017
                  7
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 22. februára 2017
                  8
               . Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Konkrétne pomer verejného dlhu k HDP nabral v roku 2016 klesajúcu tendenciu, avšak verejný dlh je vystavený menovému riziku, pričom riziká pre udržateľnosť verejných financií sú v strednodobom horizonte naďalej vysoké. Dlh súkromného sektora sa znižuje, ale je naďalej vysoký najmä v podnikovom sektore a je veľmi vystavený menovému riziku. Finančný sektor by mohol podporiť oživenie, ale naďalej je vystavený úverovému riziku vytváranému menou, pričom podiel nesplácaných dlhov je naďalej vysoký. Miera nezamestnanosti sa prudko znižuje vďaka miernemu vytváraniu pracovných miest, ale aj vďaka znižujúcemu sa počtu pracovných síl. Zložitosť podnikateľského rámca v neposlednom rade brzdí investície do výroby a rast produktivity.

               (3)Chorvátsko predložilo 27. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  9
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  10
               .

               (5)Po zrušení postupu pri nadmernom deficite sa na Chorvátsko vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 vláda plánuje postupné zlepšenie salda verejných financií z úrovne –0,8 % HDP v roku 2016 na 0,5 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ stanovený na úrovni –1,75 % HDP v štrukturálnom vyjadrení bol v roku 2016 splnený s veľkou rezervou a podľa predpokladov má byť (prepočítané
                  11
               ) štrukturálne saldo v rokoch 2017 a 2018 na úrovni strednodobého cieľa, avšak bez rezervy. Po tomto období sa predpokladá jeho opätovné nepatrné zlepšenie. V konvergenčnom programe sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP bude ďalej klesať až na úroveň 72,1 % do roku 2020 po tom, ako v roku 2015 dosiahol vrchol na úrovni 86,7 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy, je optimistický, najmä s ohľadom na negatívny vplyv finančných ťažkostí, ktorým čelí najväčšia súkromná spoločnosť v Chorvátsku, Agrokor, a ktoré neboli zohľadnené v prognózach programu. Kríza v súvislosti so spoločnosťou Agrokor takisto predstavuje priame riziká pre rozpočtové prognózy. Okrem toho opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 neboli zatiaľ v plnej miere konkretizované.

               (6)Rada 12. júla 2016 Chorvátsku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Výsledné údaje, ktoré ukazujú výrazné zlepšenie celkového salda za rok 2016, znamenajú, že Chorvátsko už v uvedenom roku splnilo svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Podľa prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo v roku 2017 zostane nad strednodobým rozpočtovým cieľom, a to napriek poklesu z úrovne –0,3 % HDP v roku 2016 a –1,7 % HDP v roku 2017. Chorvátsku sa odporúča, aby sa v roku 2018 držalo na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Podľa prognózy Komisie z jari 2017 sa očakáva, že štrukturálne saldo ďalej poklesne na úroveň –2,1 % HDP, čo poukazuje na riziko určitej odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa. Chorvátsko podľa prognózy dodrží dlhové pravidlo v roku 2017 aj 2018. Rada celkovo zastáva názor, že Chorvátsko musí byť v roku 2018 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zaistenie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (7)Rámec Chorvátska pre fiškálne riadenie vykazuje nedostatky. Doteraz nebo prijatý nový zákon o fiškálnej zodpovednosti, ktorý by mal posilniť rozpočtový rámec, ako aj nezávislosť a mandát Komisie pre fiškálnu politiku. Zatiaľ nedošlo k prijatiu zmeny zákona o rozpočte, ktorej cieľom je okrem iného riešiť otázku častých revízií rozpočtových plánov na ústrednej i miestnej úrovni. Spoľahlivosť prognóz, o ktoré sa opierajú rozpočtové plány, je aj naďalej nízka.

               (8)Chorvátsko má pomerne nízke príjmy z periodických daní z nehnuteľného majetku. Príjmy vyberajú útvary miestnej správy vo forme poplatkov týkajúcich sa nehnuteľného majetku, pokiaľ však ide o ich výpočet a rozsah, existujú značné rozdiely. Okrem toho tieto príjmy závisia od málo efektívneho zdaňovania pri prevode majetku. V reakcii na opakované odporúčania pre túto krajinu a ako súčasť daňovej reformy z konca roka 2016 sa určité miestne poplatky a dane s účinnosťou od roka 2018 nahradia periodickou daňou z nehnuteľného majetku vypočítanou na základe piatich ukazovateľov, ktorými sa stanoví približná hodnota nehnuteľnosti. Považuje sa to za prvý krok k plnohodnotnej periodickej dani z nehnuteľného majetku založenej na hodnote, ktorá sa plánuje zaviesť v roku 2020.

               (9)
                     Potreby Chorvátska v oblasti financovania štátneho dlhu a expozícia jeho štátneho dlhu voči menovému riziku zdôrazňuje význam spoľahlivých zdrojov financovania a obozretného riadenia rizík. V reakcii na odporúčanie pre túto krajinu bola začiatkom roka 2017 prijatá stratégia riadenia dlhu ústrednou štátnou správou na obdobie rokov 2017 – 2019. K prijatiu došlo tri roky po skončení platnosti predchádzajúcej stratégie. Inštitucionálne nastavenie riadenia verejného dlhu, a to vrátane komunikácie s trhmi, riadenia rizík a pravidelnej aktualizácie stratégie, trpí nedostatkami. Takisto sa v nedostatočnej miere zohľadňujú mimorozpočtové transakcie s potenciálnym vplyvom na dlh.

               (10)Hoci sa situácia na trhu práce najnovšie naďalej zlepšovala, nezamestnanosť je stále vysoká s vysokým podielom dlhodobo nezamestnaných uchádzačov o prácu. Spolu s nízkou a klesajúcou aktivitou to znamená, že existuje obrovský nevyužitý pracovný potenciál. Pokles aktivity sa v roku 2016 prejavil obzvlášť v kategórii nízkokvalifikovaných pracovníkov v najproduktívnejších rokoch a bol spôsobený znižujúcim sa počtom obyvateľov v produktívnom veku v dôsledku starnutia obyvateľstva a emigrácie, pričom oba javy majú rastúcu tendenciu.

               (11)Neaktivita je pomerne vysoká v kategórii osôb oprávnených na predčasný odchod do dôchodku. Krátke obdobia platenia príspevkov sociálneho zabezpečenia majú za následok nízku primeranosť súčasných a budúcich dôchodkov a znamenajú riziká chudoby v starobe. Existuje viacero spôsobov predčasného odchodu do dôchodku, ktorý je možný celých päť rokov pred zákonným vekom odchodu do dôchodku. Finančné stimuly pracovať až do dosiahnutia tohto veku sú nedostatočné. Oznámené opatrenia s cieľom podporiť dlhší produktívny vek neboli uskutočnené. Opatrovateľské povinnosti prispievajú k nízkej účasti na trhu práce najmä v prípade starších žien v produktívnom veku. Ponuka formálnej starostlivosti o deti je nedostatočná a medzi jednotlivými regiónmi sú obrovské rozdiely. Otcovská dovolenka nie je zaplatená a pracovné zmluvy neposkytujú dostatočnú flexibilitu na zabezpečenie rovnováhy medzi zamestnaním a starostlivosťou o deti. V súčasnosti je zákonný vek odchodu do dôchodku 61 rokov a 9 mesiacov pre ženy a 65 rokov pre mužov. Zbližovanie a zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku prebieha pomaly, pričom obe pohlavia majú dosiahnuť vekovú hranicu odchodu do dôchodku 67 rokov v roku 2038. Hoci sa o urýchlení tohto procesu uvažuje, zatiaľ nedošlo k jeho schváleniu. Dôchodkový systém oprávňuje osobitné kategórie pracovníkov v povolaniach zaradených medzi namáhavé a rizikové a pracovníkov z niektorých odvetví získať výhodnejšie podmienky. Hoci chorvátske orgány dokončili preskúmanie namáhavých alebo rizikových povolaní, zatiaľ nedošlo k zjednodušeniu príslušných pravidiel.

               (12)Na základe najnovších údajov bolo takmer 30 % obyvateľstva v roku 2015 vystavených riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia. Pokiaľ ide o účinnosť a spravodlivosť, systém sociálnej ochrany vykazuje nedostatky, ktoré vyplývajú z nejednotných kritérií oprávnenosti, roztriešteného geografického pokrytia, chýbajúcej koordinácie medzi zodpovednými orgánmi a nízkej transparentnosti. V roku 2016 sa na systém minimálneho príjmu, ktorý sa zameriava na najchudobnejšie domácnosti, vynaložilo len 0,6 % HDP. Reformné plány, ktoré zahŕňajú nové prerozdelenie kompetencií jednotlivých inštitúcií a harmonizáciu kritérií oprávneností, sa nepohli z miesta.

               (13)Nadobúdanie zručností, ktoré sú potrebné na trhu práce, je dôležitou podmienkou zamestnateľnosti. Účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka, podobne aj výdavky na aktívne politiky trhu práce, rekvalifikačné opatrenia a celoživotné vzdelávanie, ako aj ich pokrytie. Odborná príprava sa nezameriava dostatočne na starších a nízkokvalifikovaných pracovníkov a dlhodobo nezamestnaných, ktorí zvyčajne čelia osobitným problémom pri hľadaní zamestnania. Oneskorujú sa aj prípravy, pokiaľ ide o právne predpisy na zvýšenie kvality inštitúcií, programov a vyučovania v oblasti vzdelávania dospelých.

               (14)Dostatočné základné zručnosti ľudia nevyhnutne potrebujú na to, aby si našli a udržali dobré a stále zamestnanie a úspešne sa zúčastňovali na hospodárskom a spoločenskom živote. Údaje z medzinárodného prieskumu poukazujú na to, že 15-ročné školopovinné deti v Chorvátsku majú vážne nedostatky v oblasti základných zručností, v aplikovaných prírodných vedách a matematike. V rámci vykonávania stratégie v oblasti vzdelávania, vedy a technológií bola v roku 2015 spustená reforma školských osnov s cieľom zlepšiť obsah a vyučovanie prierezových zručností. V nadväznosti na nejednoznačné reakcie zainteresovaných strán bola reforma učebných osnov pozmenená a jej vykonávanie sa značne oneskorilo. Tento proces musí teraz pokračovať v súlade s pôvodnými cieľmi. Chorvátsko nedávno prijalo stratégiu odborného vzdelávania a prípravy. Podľa očakávaní to povedie k aktualizácii učebných osnov v odbornom vzdelávaní a príprave a k zvýšeniu úlohy učenia sa na pracovisku a zvýšeniu kvality vyučovania v odbornom vzdelávaní a príprave. Zatiaľ nedošlo k zavedeniu systému uznávania a potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa.

               (15)Územná a funkčná roztrieštenosť verejnej správy negatívne vplýva na poskytovanie služieb a efektívnosť verejných výdavkov. Súčasné právomoci a fiškálne vzťahy medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy neuľahčujú efektívne a spravodlivé poskytovanie verejných služieb, najmä v oblasti zdravotníctva, vzdelávania a sociálnej pomoci. Komplexná reforma verejnej správy sa oneskoruje. Zatiaľ nedošlo k prijatiu právnych predpisov na nové prerozdelenie úloh medzi ústrednými a miestnymi orgánmi, ani k zjednodušeniu systému štátnych agentúr. Chorvátske orgány začiatkom roka 2017 oznámili vytvorenie pracovnej skupiny, ktorej cieľom je pripraviť právne predpisy o financovaní regionálnej a miestnej správy.

               (16)Nejednotnosť v stanovovaní miezd vo verejnej správe aj naďalej bráni transparentnosti v mzdovej oblasti a rovnakému zaobchádzaniu, ako aj vládnej kontrole nad mzdami vo verejnom sektore, čo môže negatívne presahovať do hospodárstva ako celku. Hoci vláda vo februári 2017 prijala spoločné usmernenia na vyjednávanie o kolektívnych zmluvách vo verejnom sektore a ich monitorovanie, zjednodušenie rámcov na stanovovanie miezd bolo odložené na rok 2019.

               (17)Štátne podniky sú v priemere menej produktívne ako súkromné firmy, čo poukazuje na nedostatky v ich správe a riadení. Majú negatívny vplyv na alokačnú efektívnosť a prispievajú k nízkemu rastu produktivity v hospodárstve. Kroky vedúce k otvoreniu kontroly štátnych podnikov pre súkromné subjekty napredovali v uplynulom roku pomaly. Lepšie monitorovanie ich výkonnosti a zodpovednosti správnych rád vrátane firiem vo vlastníctve subjektov miestnej správy by pomohlo zlepšiť ich riadenie.

               (18)Chorvátska banka pre obnovu a rozvoj (HBOR) zohráva ústrednú úlohu pri vykonávaní finančných nástrojov EÚ, a to najmä Investičného plánu pre Európu. Aby mohla túto úlohu v plnej miere plniť, musí dodržiavať vysoké štandardy v oblasti transparentnosti a zodpovednosti. Podľa plánu chorvátskych orgánov sa má nezávislé posúdenie kvality aktív jej úverového portfólia, ktoré vykonajú nezávislí audítori, dokončiť do konca roka 2017. Na základe ich zistení sa prehodnotí regulačný rámec a štruktúra správy a riadenia banky.

               (19)Na podniky dolieha bremeno vysokých nákladov spojených s reguláciou. Vysoký počet parafiškálnych poplatkov, z ktorých viaceré sú štatisticky považované za dane, komplikujú podnikateľské prostredie. Hoci vláda v reakcii na odporúčanie pre túto krajinu v lete 2016 rozhodla o zrušení 13 a znížení ďalších 11 parafiškálnych poplatkov, vykonávanie tohto rozhodnutia je pomalé. Na podniky naďalej dolieha vysoká administratívna záťaž. Akčný plán na zníženie administratívneho zaťaženia, ktorý sa vzťahuje na osem regulačných oblastí, bol síce prijatý, ale zatiaľ sa nezačal vykonávať.

               (20)Po prudkom prepade počas krízy došlo v roku 2016 k oživeniu investícií. Napriek priaznivým makroekonomickým podmienkam a podmienkam v oblasti financovania však trvalejšiemu oživeniu v oblasti financovania bránia zásadné prekážky. Podnikateľské prostredie trpí v dôsledku nedostatkov vo verejnej správe, zložitosti podnikateľského rámca, pomalého vykonávania protikorupčnej stratégie, obmedzujúcich regulačných predpisov v hlavných infraštruktúrnych odvetviach a silného zastúpenia štátu v hospodárstve.

               (21)Modernizácia regulácie povolaní môže podporiť mobilitu pracovnej sily a prispieť k nižším cenám odborných služieb, čím by sa zvýšil rastový potenciál. Regulácia Chorvátska v oblasti poskytovateľov služieb a regulovaných povolaní je obmedzujúca, najmä v prípade právnikov. Vláda v lete 2016 prijala akčný plán s cieľom nahradiť a modernizovať nevyhovujúcu reguláciu. Tento plán je však obmedzený z hľadiska jeho rozsahu a detailnosti.

               (22)Kvalita a efektívnosť justičného systému je hlavným určujúcim činiteľom podnikateľského prostredia. Napriek zníženiu množstva nevyriešených prípadov sú konania v obchodných, občianskych a trestných veciach na súdoch prvého stupňa zdĺhavé. Hoci má elektronické predkladanie a doručovanie súdnych písomností potenciál výrazne zlepšiť justičný systém, nebolo ešte zavedené. Sudcovia na obchodných súdoch nemajú on-line prístup k registrom, v dôsledku čoho je efektívnosť insolvenčných konaní nízka. Súdne rozsudky sú len zriedka dostupné on-line a na obchodných súdoch prvého stupňa zatiaľ nedošlo k zreformovaniu správy prípadov, ako je napríklad aktualizácia obchodných postupov.

               (23)Kapitalizácia bankového sektora je naďalej dobrá a v roku 2016 došlo k obnoveniu jeho ziskovosti po tom, ako boli v roku 2015 úvery denominované vo švajčiarskych frankoch prevedené na eurá. Podiel nesplácaných úverov na hrubých úveroch v poslednom čase klesal, je však stále vysoký, a to najmä u nefinančných korporácií. Podľa všetkého je tento pokles dôsledkom predajov, ako aj zavedenia postupných a automatických požiadaviek na tvorbu rezerv v roku 2013. V rámci nedávno zavedenej daňovej reformy vláda v reakcii na odporúčanie pre túto krajinu zaviedla novú daňovú úpravu pre odpisy nesplácaných úverov. Jej účinky si vyžadujú podrobné monitorovanie. Takisto treba podrobne monitorovať efektívnosť nedávno reformovaného rámca pre platobnú neschopnosť pri uľahčovaní riešenia nesplácaných úverov.

               (24)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (25)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  12
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (26)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.Uplatňovať fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená v roku 2018 neopustiť strednodobý rozpočtový cieľ. Do septembra 2017 posilniť rozpočtové plánovanie a viacročný rozpočtový rámec vrátane posilnenia nezávislosti a mandátu Komisie pre fiškálnu politiku. Podniknúť kroky potrebné na zavedenie dane z nehnuteľného majetku založenej na hodnote. Posilniť rámec pre riadenie verejného dlhu okrem iného zabezpečením každoročných aktualizácií stratégie riadenia dlhu.

               2.Odrádzať pracovníkov od predčasného odchodu do dôchodku, urýchliť prechod na vyšší zákonný vek odchodu do dôchodku a zosúladiť ustanovenia o dôchodkoch pre osobitné kategórie pracovníkov s pravidlami všeobecného systému. Zlepšiť koordináciu a transparentnosť sociálnych dávok.

               3.Zlepšiť vzdelávanie dospelých, a to najmä starších pracovníkov, nízkokvalifikovaných osôb a dlhodobo nezamestnaných. Urýchliť reformu systému vzdelávania.

               4.Znížiť nejednotnosť a zvýšiť funkčné rozdelenie právomocí orgánov verejnej správy pri súčasnom zvýšení efektívnosti a znížení regionálnych rozdielov pri poskytovaní verejných služieb. Po porade so sociálnymi partnermi zjednotiť rámce stanovovania miezd v celej verejnej správe a verejných službách.

               5.Urýchliť odpredaj štátnych podnikov a iných štátnych aktív a zlepšiť správu a riadenie v štátnych podnikoch. Výrazne znížiť zaťaženie podnikov plynúce z nákladov na reguláciu a administratívnej záťaže. Odstrániť regulačné obmedzenia brániace prístupu k regulovaným povolaniam a odborným službám a službám pre podniky, ako aj ich vykonávaniu, resp. poskytovaniu. Zvýšiť kvalitu a efektívnosť justičného systému, najmä skrátením dĺžky trvania súdnych sporov v občianskoprávnych a obchodných veciach.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 510 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  COM(2017) 76 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2018
            COM(2018) 311 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania s cieľom proporčne rozdeliť koncesie Únie v rámci WTO týkajúce sa colných kvót pripojené k Všeobecnej dohode o clách a obchode z roku 1994 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Vláda Spojeného kráľovstva oznámila 29. marca 2017 Európskej rade, že Spojené kráľovstvo, ktoré je v súčasnosti členom Európskej únie (EÚ), má v úmysle z EÚ vystúpiť.

               Dôsledky vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ presahujú rámec dvojstranných vzťahov medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom, a to najmä pokiaľ ide o ich záväzky v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO). EÚ aj Spojené kráľovstvo sú pôvodnými členmi WTO. V momente, keď Európske spoločenstvo prijalo v roku 1994 Dohodu o WTO a viacstranné obchodné dohody, Listina koncesií a záväzkov, ktorá bola pripojená k Všeobecnej dohode o clách a obchode z roku 1994 (dohoda GATT 1994) a ktorá sa uplatňuje na Európske spoločenstvá (listina WTO pre EÚ), sa v dôsledku toho začala uplatňovať aj na Spojené kráľovstvo. Listina pre EÚ preto obsahuje záväzky, ktoré sa uplatňujú aj na Spojené kráľovstvo v jeho postavení člena WTO.

               Pokiaľ ide o EÚ, jej záväzky pre tovar uvedené v listine sa budú aj naďalej uplatňovať na jej územie, ale existujúce kvantitatívne záväzky EÚ, najmä colné kvóty, si budú vyžadovať isté úpravy vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ. Keďže listina WTO pre EÚ sa už nebude uplatňovať na Spojené kráľovstvo, existujúce viazané colné kvóty WTO (poľnohospodárske, rybolovné a priemyselné) je potrebné proporčne rozdeliť medzi Spojené kráľovstvo a EÚ tak, aby nadobudli účinnosť ku dňu, ktorým sa listina WTO pre EÚ prestane uplatňovať na Spojené kráľovstvo.

               V súlade s ustanoveniami článku XXVIII dohody GATT 1994 sa na zmenu koncesií vyžadujú rokovania EÚ o proporčnom rozdelení colných kvót s príslušnými členmi WTO, ktorí sa považujú za členov, ktorí majú príslušné práva na prístup na trh v rámci individuálnych colných kvót (majú tzv. hlavný alebo významný dodávateľský záujem alebo pôvodné rokovacie právo). EÚ bude takisto konzultovať s členmi WTO, ktorí majú poradné práva.

               Tieto rokovania sa budú musieť uskutočniť vo veľmi krátkom čase. Očakáva sa, že Spojené kráľovstvo vystúpi z EÚ 30. marca 2019. Je však potrebné uviesť, že dohoda o vystúpení sa ešte len dojednáva a vyjednávači EÚ a Spojeného kráľovstva sa dohodli na znení prechodných dojednaní, na základe ktorých by sa po nadobudnutí platnosti dohody o vystúpení malo odo dňa vystúpenia až do 31. decembra 2020 na Spojené kráľovstvo uplatňovať právo Únie vrátane medzinárodných dohôd, ktorých zmluvnou stranou je EÚ, ako napr. dohody GATT 1994.

               Nemožno vylúčiť, že dohody s príslušnými členmi WTO podľa článku XXVIII nebude možné uzatvoriť v dostupnom časovom rámci, prinajmenšom nie v prípade všetkých príslušných colných kvót.

               Na tento účel Komisia súčasne s týmto odporúčaním predkladá návrh základného legislatívneho aktu (ktorý sa má prijať v súlade s riadnym legislatívnym postupom), aby sa zabezpečilo, že v prípade, že nebudú uzatvorené také dohody podľa článku XXVIII, EÚ bude môcť jednostranne proporčne rozdeliť colné kvóty v súlade s článkom XXVIII a Komisia bude náležite splnomocnená zmeniť následne ustanovenia EÚ o otvorení a vykonávaní príslušných colných kvót.

               Cieľom tohto odporúčania je preto poveriť Komisiu začatím rokovaní podľa článku XXVIII dohody GATT 1994 s cieľom zmeniť príslušné koncesie (najmä viazané colné kvóty WTO) v listine WTO pre Európsku úniu tak, aby boli proporčne rozdelené medzi EÚ a Spojené kráľovstvo.

               Spojené kráľovstvo okrem toho potrebuje začať postupy v rámci WTO s cieľom stanoviť si vlastnú Listinu koncesií a záväzkov ešte pred dňom, ktorým prestane byť členom Únie. Preto je potrebné poveriť Spojené kráľovstvo, aby na tento účel vykonalo potrebné postupy s cieľom dospieť k dohode s inými členmi WTO o jeho podiele na colných kvótach, ktoré sú v súčasnosti uvedené v listine WTO pre EÚ.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Neuplatňuje sa.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Neuplatňuje sa.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Článok 207 a článok 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Spoločná obchodná politika patrí medzi oblasti výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Podľa článku 5 ods. 3 ZFEÚ sa v oblastiach výlučnej právomoci Únie neuplatňuje zásada subsidiarity.

               •Proporcionalita

               V tomto odporúčaní sa navrhuje, aby Rada poverila Komisiu začatím rokovaní podľa článku XXVIII dohody GATT 1994 s cieľom zmeniť koncesie EÚ v rámci WTO týkajúce sa viazaných colných kvót. Podľa pravidiel WTO sa tento postup musí dodržať na účely zmeny koncesií uvedených v listine člena WTO. Vzhľadom na uvedené skutočnosti je navrhované opatrenie primerané uvedeným cieľom.

               •Výber nástroja

               Dostupným nástrojom na dosiahnutie cieľa je medzinárodná dohoda. Vyžaduje sa preto poverenie začať rokovania o medzinárodnej dohode.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Neuplatňuje sa.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

               Neuplatňuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

               Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

               Neuplatňuje sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Neuplatňuje sa.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Neuplatňuje sa.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

               Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Neuplatňuje sa.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania s cieľom proporčne rozdeliť koncesie Únie v rámci WTO týkajúce sa colných kvót pripojené k Všeobecnej dohode o clách a obchode z roku 1994 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

                  so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Existujúce kvantitatívne záväzky v oblasti tovaru, ktoré prijala EÚ v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO), si budú vyžadovať isté úpravy s cieľom zohľadniť vystúpenie Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a severného Írska (ďalej len „Spojené kráľovstvo“) z Únie. Najmä existujúce colné kvóty pre určité poľnohospodárske a priemyselné výrobky a produkty rybolovu uvedené v Listine koncesií a záväzkov Únie pripojenej k Všeobecnej dohode o clách a obchode z roku 1994 (dohoda GATT 1994) je potrebné proporčne rozdeliť medzi Spojené kráľovstvo a Úniu vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie.

               (2)Komisia by sa preto mala poveriť začatím rokovaní podľa článku XXVIII dohody GATT 1994 s tými členmi WTO, ktorí majú rokovacie práva, s cieľom zmeniť uvedené colné kvóty.

               (3)Spojené kráľovstvo okrem toho potrebuje začať postupy v rámci WTO s cieľom stanoviť si vlastnú listinu koncesií a záväzkov ešte predo dňom, ktorým prestane byť členom Únie.

               (4)Preto je potrebné poveriť Spojené kráľovstvo vykonaním potrebných postupov s cieľom stanoviť si vlastnú listinu koncesií a záväzkov, ktorá sa pripojí k dohode GATT 1994, vrátane rokovaní s inými členmi WTO o podieloch na colných kvótach, ktoré sa majú zahrnúť do uvedenej listiny,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

                  Komisia sa týmto poveruje začať rokovania v mene Únie s členmi WTO, ktorí majú rokovacie práva, s cieľom zmeniť colné kvóty, ktoré sú v súčasnosti uvedené v Listine koncesií a záväzkov Únie pripojenej k dohode GATT 1994.

               Článok 2

                  Smernice na rokovania určené Komisii sa uvádzajú v prílohe.

               Článok 3

                  Rokovania vedie Komisia v konzultácii s [Rada vloží názov osobitného výboru].

               Článok 4

                  Spojené kráľovstvo sa týmto poveruje vykonať potrebné postupy s cieľom stanoviť vlastnú listinu koncesií a záväzkov, ktorá sa pripojí k dohode GATT 1994, ako aj prípadné kvantitatívne obmedzenia, ktoré sa v nej uvedú, vrátane rokovaní s inými členmi WTO o svojom podiele na colných kvótach, ktoré sú v súčasnosti uvedené v Listine koncesií a záväzkov Únie pripojenej k dohode GATT 1994.

               Článok 5

                  Toto rozhodnutie je určené Komisii a Spojenému kráľovstvu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     Za Komisiu

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2018
            COM(2018) 311 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania s cieľom proporčne rozdeliť koncesie Únie v rámci WTO týkajúce sa colných kvót pripojené k Všeobecnej dohode o clách a obchode z roku 1994 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie

               PRÍLOHA

               1.Komisia sa usiluje dojednať dohodu s členmi WTO, ktorí majú rokovacie práva, a konzultovať s členmi WTO, ktorí majú poradné práva, v súlade s článkom XXVIII dohody GATT 1994 s cieľom upraviť koncesie Únie v rámci WTO týkajúce sa colných kvót uvedených v Listine koncesií a záväzkov Únie, ktorá je pripojená k dohode GATT 1994.

               2.Komisia vedie rokovania s cieľom upraviť koncesie Únie, najmä prostredníctvom proporčného rozdelenia súčasných colných kvót medzi Spojené kráľovstvo a Úniu po vystúpení Spojeného kráľovstva z Únie.

               3.Komisia dodržiava postup na úpravu listiny Únie v súlade s príslušnými ustanoveniami WTO, najmä článkom XXVIII dohody GATT 1994
                  1
                a Dohodou o výklade článku XXVIII dohody GATT z roku 1994
                  2
               .

               4.Komisia informuje Radu o výsledku rokovaní a podľa potreby o akomkoľvek významnom vývoji, ku ktorému dôjde počas rokovaní.

                     (1)

                        Znenie dohody možno nájsť na webovom sídle:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm

                     (2)

                        Znenie dohody možno nájsť na webovom sídle:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm