Dôležité právne oznámenie

|

52008PC0835

Odporúčanie Komisie rade, ktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Spoločenstva za účelom uzavretia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Guinejskou republikou  /* KOM/2008/0835 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |V Bruseli 3. 12. 2008KOM(2008) 835 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADE,ktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Spoločenstva za účelom uzavretia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Guinejskou republikouODPORÚČANIE KOMISIE RADE,ktorým sa Komisii povoľuje začať rokovania v mene Spoločenstva za účelom uzavretia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Guinejskou republikouDÔVODOVÁ SPRÁVASpoločenstvo a Guinejská republika uzatvorili 28. marca 1983 dohodu o rybolove pri pobreží Guiney[1], pričom platnosť jej posledného protokolu[2], ktorý nadobudol platnosť 26. apríla 2004 a ktorým sa stanovujú možnosti rybolovu a finančná kompenzácia podľa dohody, uplynie 31. decembra 2008.Komisia navrhuje v súlade so závermi Rady z roku 2004 o dohodách o partnerstve v oblasti rybolovu vyjednať nový protokol, ktorý by lepšie zodpovedal zisteným možnostiam a potrebám flotily členských štátov. Parafovanie nového protokolu pred uplynutím platnosti súčasného protokolu by umožnilo zabezpečiť kontinuitu rybolovných činností.Okrem toho a s cieľom zohľadnenia záverov Rady z roku 2004 o dohodách o partnerstve v oblasti rybolovu je nutné vyjednať novú dohodu o partnerstve v oblasti rybolovu namiesto súčasnej dohody o rybolove s Guinejskou republikou.Rada je preto vyzvaná, aby schválila pokyny na rokovanie pripojené k tomuto odporúčaniu.2. ODPORÚČANIES ohľadom na hore uvedené skutočnosti preto Komisia odporúča, aby:-  Rada splnomocnila Komisiu začať rokovania za účelom uzavretia dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Guinejskou republikou,-  Komisia viedla uvedené rokovania v súlade s ustanoveniami Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,-  Rada schválila pokyny na rokovanie pripojené k tomuto odporúčaniu.V BruseliZa Komisiučlen KomisiePRÍLOHAPokyny na rokovanieCieľom rokovaní je uzavrieť dohodu o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Spoločenstvom a Guinejskou republikou v súlade so závermi Rady z 15. júla 2004, ktoré vyplývajú z oznámenia Komisie z 23. decembra 2002.V snahe zabezpečiť touto dohodou o partnerstve podporu trvalo udržateľného a zodpovedného rybolovu založí Komisia svoje rokovania na týchto cieľoch:-  vymedzenie rybolovných možností pre plavidlá Spoločenstva, pričom zároveň zohľadní skutočné využívanie rybolovných možností hospodárskymi subjektmi podľa súčasného protokolu, budúce perspektívy v oblasti rybolovných činností, stav zdrojov a schopnosť Guinejskej republiky realizovať politiku trvalo udržateľného riadenia zdrojov.-  zohľadnenie najlepších dostupných vedeckých stanovísk.-  posilnenie dialógu o sektorovej politike, aby sa podporila realizácia politiky zodpovedného rybolovu v spojení s cieľmi rozvoja krajiny, najmä pokiaľ ide o kontrolu rybolovu a dohľad nad ním, riadenie zdrojov a zlepšenie zdravotných podmienok produktov rybolovu.[1] Nariadenie Rady (EHS) č. 971/83 z 28. marca 1983 – Ú. v. ES L 111/1 z 27. apríla 1983[2] Nariadenie Rady (ES) č. 830/2004 z 26. apríla 2004 o uzatvorení Protokolu, ktorý ustanovuje možnosti rybolovu a finančný príspevok na obdobie od 1. januára 2004 do 31. decembra 2008, podľa Dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Guinejskou republikou o rybolove pri pobreží Guiney – Ú. v. EÚ L 127/31 z 29. apríla 2004


				|

		52013DC0377

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0377 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Švédska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska
na roky 2012 – 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä
na jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť,
ktorý poskytuje koherentný rámec pre opatrenia na úrovni členských štátov,
EÚ a eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a
politiky. Rozhodli o prijatí opatrení na úrovni členských štátov,
pričom vyjadrili úplné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa
2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok
2012, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému
programu Švédska na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia 28. novembra 2012
prijala ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2013. Komisia okrem toho 28. novembra 2012 prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických
nerovnováh správu o mechanizme varovania[7], v ktorej určila Švédsko za jeden z
členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové
preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy,
ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Komisia 10. apríla 2013
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh uverejnila výsledky svojho hĺbkového
preskúmania[8]
pre Švédsko. Analýza Komisie ju vedie k záveru, že vo Švédsku existujú
makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické
opatrenia. Pozornosť by sa mala naďalej venovať najmä
makroekonomickému vývoju v oblasti dlhu súkromného sektora a znižovania
zadlženia, ako aj pretrvávajúcej neefektívnosti na trhu s bývaním. Hoci vysoký
prebytok bežného účtu nie je spojený s rizikami podobnými ako v prípade
vysokých deficitov, Komisia bude vývoj bežného účtu vo Švédsku
naďalej monitorovať.
(8)       Švédsko 19. apríla 2013
predložilo svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa vzťahuje
na obdobie rokov 2012 – 2016, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia (ES) č.
1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je v prípade roku 2013 realistický.
Podľa odhadov vlády bude rast HDP v roku 2013 predstavovať 1,2 %
a v roku 2014 to bude 2,2 %, zatiaľ čo Komisia na uvedené roky
predpokladá rast 1,5 % a 2,5 %. Cieľom rozpočtovej
stratégie uvedenej v programe je zabezpečiť dlhodobú
udržateľnosť verejných financií tým, že sa budú dodržiavať
pravidlá švédskeho fiškálneho rámca vrátane cieľa dosiahnuť v
hospodárskom cykle v prípade čistých poskytnutých pôžičiek verejnej
správy priemerne prebytok vo výške 1 % HDP. Saldo verejných financií
sa z mierneho prebytku 0,2 % HDP v roku 2011 zmenilo v roku 2012 na
deficit 0,5 % HDP. V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý
rozpočtový cieľ vo výške − 1,0 % HDP. Strednodobý
cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Podľa programu by
sa štrukturálne saldo verejných financií prepočítané Komisiou malo z
mierneho deficitu 0,4 % HDP v rokoch 2012 − 2013 zmeniť od roku
2014 na prebytok. V programovom období by sa mal strednodobý cieľ
pravdepodobne dodržať. Podľa informácií v programe by malo tempo
rastu výdavkov verejnej správy bez diskrečných príjmových opatrení v
rokoch 2012 a 2013 prekročiť referenčné strednodobé tempo rastu
potenciálneho HDP, ale v roku 2014 bude nižšie. Aj keď sa
zohľadní možnosť ďalších expanzívnych diskrečných opatrení
v roku 2014, sú riziká pre rozpočtové ciele obmedzené. Podľa programu
sa má pomer dlhu, ktorý je pod referenčnou hodnotou 60 % HDP, v roku
2013 dočasne zvýšiť na 42 % HDP, v roku 2015 sa má však
opäť znížiť na menej ako 40 % HDP. Podľa prognózy Komisie sa má
pomer dlhu v roku 2014 znížiť na 39 %.
(10)     Vysoká zadlženosť
súkromného sektora (v roku 2013 dosiahla 235 % HDP) naďalej vzbudzuje
obavy. Zadlženie domácností predstavujúce asi 80 % HDP alebo zhruba
170 % disponibilného príjmu sa len nedávno stabilizovalo a vzhľadom
na pokračujúci rast úverov a pomalé tempo amortizácie hypoték nie je
pravdepodobné, že sa v blízkej budúcnosti zníži. Súčasná daňová
odpočítateľnosť platieb úrokov a nízke periodické dane z majetku
prispievajú k daňovému zvýhodňovaniu dlhu v oblasti
nehnuteľností, čo prispieva k vysokej miere zadlženia. Okrem toho
relatívne veľký rozdiel medzi efektívnou hraničnou sadzbou dane z
dlhu a z vlastného kapitálu v prípade nových investícií svedčí
o pretrvávajúcej tendencii podnikov brať si úvery. Švédsko nedávno
obmedzilo odpočítateľnosť výdavkov na úroky v rámci
skupiny, ale nemá komplexný systém na korekciu daňových výhod pri dlhovom
kapitáli. Podnikový dlh zodpovedajúci 149 % HDP je stále vysoký.
(11)     Hoci švédsky trh s bývaním bol
v nedávnej minulosti stabilný, naďalej predstavuje potenciálny zdroj
nestability. Švédsky trh s bývaním charakterizuje na strane ponuky určitá
neefektívnosť, ktorá môže prispieť k tomu, že ceny domov sa vyženú
nahor a vytvorí sa neželaný efekt zablokovania. Stavebné investície vo Švédsku
dosahujú len polovicu investícií ostatných severských krajín v pomere k HDP aj
v pomere k počtu obyvateľov. V súčasnosti trvá spustenie nového
projektu pre zdĺhavé postupy na úrovni miestnej samosprávy aj
niekoľko rokov. Zjednodušením týchto postupov by sa zvýšila flexibilita
ponuky bývania, podporila by sa hospodárska súťaž v sektore stavebníctva a
znížili by sa stavebné náklady. Sú potrebné ďalšie reformy systému
stanovovania nájomného, ktoré by umožnili trhovým silám vytvoriť optimálnu
ponuku nájomného bývania za primeranú cenu. Riešenie neefektívnosti trhu s
bývaním pravdepodobne pomôže znížiť aj mieru zadlženosti domácností,
keďže tieto záležitosti spolu súvisia.
(12)     Vo Švédsku je miera nezamestnanosti
mládeže, osôb z prostredia migrantov a nízkokvalifikovaných pracovníkov vo
všeobecnosti stále oveľa vyššia než v prípade ostatných obyvateľov v
produktívnom veku a vyššia než priemer EÚ. Švédsko prijalo v záujme riešenia
tejto problematiky mnoho nových relevantných opatrení. Opatrenia, ktorých
cieľom je integrácia osôb z prostredia migrantov na trhu práce, už
priniesli prvé výsledky pri znižovaní miery nezamestnanosti, stále je však
potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa znížil rozdiel medzi nimi
a ostatnými obyvateľmi. Mladým ľuďom to doposiaľ
neprinieslo výrazné prínosy. Zaviedlo sa však alebo sa pripravuje niekoľko
sľubných opatrení, medzi ktoré patrí podpora zmlúv o uvedení do pracovného
procesu v kontexte švédskeho modelu stanovovania miezd úplne nezávislými
sociálnymi partnermi. Úplne relevantná je aj snaha posilniť
učňovskú prípravu a iné druhy odborného vzdelávania priamo na
pracovisku, ktoré však budú musieť byť ambicióznejšie, ak majú
mať želaný účinok. Praktický zmysel by mal ďalší pokrok pri
preskúmaní právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a využívaní výhod
vyplývajúcich zo záruky zamestnania v prípade mladých ľudí. Vo všeobecných
subvenciách by sa mali uprednostniť užšie definované opatrenia zamerané na
osoby, ktoré ich najviac potrebujú. V rámci švédskej záruky zamestnania sa
mladým ľuďom, ktorí si hľadajú zamestnanie prostredníctvom
verejných služieb zamestnanosti a ktorí sú nezamestnaní dlhšie ako 90 dní,
ponúkajú cielené služby na zlepšenie ich vzdelávacích možností a šance nájsť
si zamestnanie. Zdá sa však, že záruka účinkuje v súčasnosti menej v
prípade mladých ľudí, ktorí sa nezúčastňujú na vzdelávaní ani na
odbornej príprave, ani nie sú evidovaní vo verejných službách zamestnanosti. V
súlade s odporúčaním z roku 2012 Švédsko zadalo preskúmanie vplyvu
zníženej sadzby DPH pre reštauračné a stravovacie služby v prípade cien,
miezd a zamestnávania mladých ľudí, ktorého predbežné výsledky by mali
byť k dispozícii v januári 2014 a definitívne závery v roku 2016. Toto
preskúmanie bude dôležité vzhľadom na obavy týkajúce sa nákladovej
efektívnosti tohto opatrenia.
(13)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové
preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a
usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske
riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho
vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra
sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.
(14)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Švédska a jej stanovisko[9] je
premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.
(15)     Rada na základe hĺbkového
preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem a konvergenčný program Švédska. Jej odporúčania
podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh sú premietnuté do ďalej uvedených
odporúčaní 2 a 3,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Vykonať opatrenia
potrebné na uskutočňovanie fiškálnej politiky podporujúcej rast a
zachovať zdravú fiškálnu pozíciu, ktorou sa zabezpečí dosiahnutie
strednodobého cieľa v horizonte programu.
2.           Naďalej riešiť
riziká v súvislosti so súkromným dlhom znížením daňového
zvýhodňovania dlhu v oblasti nehnuteľností postupným zrušením
daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypoték a/alebo
zvýšením daní z majetku. V záujme posilnenia obozretnej úverovej politiky
prijať ďalšie opatrenia na podporu amortizácie hypoték. Naďalej
znižovať daňové zvýhodňovanie dlhu v zdaňovaní právnických
osôb.
3.           Zlepšiť efektívnosť
trhu s bývaním postupným zrušením zostávajúcich prvkov kontroly nájomného a
posilnením zmluvnej slobody medzi jednotlivými nájomníkmi a majiteľmi
nehnuteľností. Podporiť lepšiu hospodársku súťaž v sektore
stavebníctva a preskúmať procesy územného plánovania, zaberania pôdy a
povoľovania s cieľom zvýšiť transparentnosť, skrátiť
čas na prípravu a znížiť vstupné prekážky pre stavebné
spoločnosti.
4.           Zintenzívniť snahu o
zlepšenie integrácie na trhu práce nízkokvalifikovaných mladých ľudí a
osôb z prostredia migrantov účinnejšími a lepšie zacielenými opatreniami
na zlepšenie ich zamestnateľnosti a dopytu po pracovnej sile týchto
skupín. Zvýšiť snahu o uľahčenie prechodu zo školy do
zamestnania aj prostredníctvom častejšieho využívania praktickej
výučby priamo v podnikoch, učňovskej praxe a iných foriem
zmlúv, ktoré kombinujú zamestnanie a vzdelanie; doplniť záruku
pre mladých, aby sa vzťahovala aj na mladých ľudí, ktorí sa
nezúčastňujú na vzdelávaní ani na odbornej príprave; dokončiť
preskúmanie účinnosti súčasnej zníženej sadzby DPH pre
reštauračné a stravovacie služby v snahe podporiť tvorbu pracovných
miest a vyvodiť z neho závery.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 377 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 124 final.
[9]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: 2013/99/EÚ: Odporúčanie Komisie z  19. februára 2013 o koordinovanom pláne kontrol s cieľom stanoviť mieru rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín

text:
               21.2.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 48/28

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 19. februára 2013
   o koordinovanom pláne kontrol s cieľom stanoviť mieru rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín
   (2013/99/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (1), a najmä na jeho článok 53,
   keďže:

               (1)

               Článkom 53 nariadenia (ES) č. 882/2004 sa Komisia splnomocňuje odporučiť koordinované plány, ktoré sa organizujú ad hoc, ak sa to považuje za potrebné, najmä s ohľadom na určenie rozšírenia ohrozenia krmív, potravín a zvierat.

               (2)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín sa stanovujú pravidlá Únie týkajúce sa označovania potravín (2), ktoré sa vzťahujú na všetky potraviny.

               (3)

               Podľa smernice 2000/13/ES by použité označenie a metódy nemali uviesť spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o vlastnosti potravín vrátane ich skutočnej povahy a identity. Okrem toho v prípade, že neexistujú osobitné predpisy Únie ani osobitné vnútroštátne predpisy, platí, že názvom, pod ktorým sa potravina predáva, mal byť názov vžitý v členskom štáte, v ktorom sa potravina predáva, alebo opis potraviny, ktorý musí byť dostatočne presný, aby kupujúcemu umožnil poznať skutočnú povahu potraviny.

               (4)

               Ďalej sa musia všetky zložky uviesť na etikete predbalených potravín určených pre konečného spotrebiteľa alebo do zariadení hromadného stravovania. Najmä v prípade potravín, ktoré ako zložku obsahujú mäso a ktoré sú určené pre konečného spotrebiteľa alebo do zariadení hromadného stravovania, sa musí priamo na obale alebo na etikete pripevnenej na obale uviesť tiež druh zvieraťa, z ktorého mäso pochádza. Ak je určitá zložka uvedená v názve potraviny, musí byť jej množstvo vyjadrené v percentách tiež uvedené v zozname zložiek, aby sa predišlo uvedeniu spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o identitu a zloženie potraviny.

               (5)

               V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (3), sa stanovujú ďalšie požiadavky na označovanie, ktoré sa vzťahujú na osobitné potraviny. Najmä sa v ňom stanovuje, že na baleniach určených na predaj konečnému spotrebiteľovi, ktoré obsahujú mleté mäso, okrem iného z nepárnokopytníkov, sa musí uviesť, že také výrobky by sa mali pred spotrebou tepelne upraviť, ak to vyžadujú vnútroštátne predpisy členského štátu, na ktorého území sa výrobok uvádza na trh, a v takom rozsahu, v akom to tieto predpisy vyžadujú.

               (6)

               Podľa oddielu III prílohy II k nariadeniu (ES) č. 853/2004 sa vyžaduje, aby prevádzkovatelia potravinárskych podnikov prevádzkujúci bitúnky požadovali, prijali a skontrolovali informácie o potravinovom reťazci a konali podľa nich, pokiaľ ide o všetky zvieratá, okrem voľne žijúcej zveri, ktoré boli odoslané alebo majú byť odoslané na bitúnok. Príslušné informácie o predmetnom potravinovom reťazci zahŕňajú najmä to, či boli zvieratám v príslušnom období podané veterinárne lieky s ochrannou lehotou väčšou ako nula, a to spolu s dátumami ich podania a s dĺžkou ich ochranných lehôt. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu (4), sa vyžaduje, aby úradný veterinárny lekár okrem iného vykonával audit a inšpekcie. Úradný veterinárny lekár najmä kontroluje a analyzuje relevantné informácie zo záznamov chovu, z ktorého pochádzajú zvieratá určené na zabitie, a pri vykonávaní prehliadky pred zabitím a po zabití (ante mortem a post mortem) prihliada na zdokumentované výsledky tejto kontroly a analýzy.

               (7)

               V nadväznosti na úradné kontroly vykonávané od decembra 2012 v niekoľkých členských štátoch bola Komisia informovaná o tom, že niektoré predbalené výrobky obsahujú konské mäso, ktoré nie je uvedené v zozname zložiek priamo na obale alebo na etikete k nemu pripevnenej. Namiesto to sa v názve niektorých týchto potravín a/alebo v priloženom zozname zložiek klamlivo uvádzala len prítomnosť hovädzieho mäsa.

               (8)

               V súlade s článkom 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (5), musia prevádzkovatelia potravinárskych a krmivárskych podnikov vo všetkých stupňoch výroby, spracúvania a distribúcie v podnikoch, ktoré riadia, zabezpečiť, aby potraviny alebo krmivá spĺňali požiadavky potravinového práva, ktoré sa týkajú ich činností a musia overovať, či sa také požiadavky plnia.

               (9)

               Kone sú druhom zvierat, ktoré môžu byť „určené na produkciu potravín“ alebo „neurčené na produkciu potravín“. Fenylbutazón je veterinárny liek, ktorého použitie je povolené len pre zvieratá neurčené na produkciu potravín na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 37/2010 z 22. decembra 2009 o farmakologicky účinných látkach a ich klasifikácii, pokiaľ ide o maximálne limity rezíduí v potravinách živočíšneho pôvodu (6). Kone, ktoré nie sú určené na produkciu potravín a ktorým bol v určitom období ich života podaný fenylbutazón, nemôžu vstúpiť do potravinového reťazca. Vzhľadom na podvodné praktiky týkajúce sa neoznačenej prítomnosti konského mäsa v určitých potravinových výrobkoch je z hľadiska prevencie vhodné zistiť, či sa do potravinového reťazca dostali kone neurčené na produkciu potravín, ktorým bol podaný fenylbutazón.

               (10)

               Preto je nevyhnutné, aby Komisia odporučila členským štátom vykonávať počas jedného mesiaca koordinovaný plán kontrol s cieľom stanoviť mieru rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín. Toto obdobie sa môže predĺžiť o ďalšie dva mesiace.

               (11)

               Odporúčaný plán kontrol by mal pozostávať z dvoch krokov.

               (12)

               Prvým krokom by mali byť primerané kontroly vykonávané na maloobchodnej úrovni v prípade potravín určených pre konečného spotrebiteľa alebo do zariadení hromadného stravovania, ktoré sa predávajú a/alebo označujú ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso. Tieto kontroly by sa mohli tiež rozšíriť na iné zariadenia (napr. chladiarenské sklady). Cieľom týchto kontrol by bolo zistiť, či takéto výrobky obsahujú konské mäso, ktoré nie je riadne označené na balení, alebo či sa informácie o jeho prítomnosti v prípade nepredbalených výrobkov neposkytli spotrebiteľom alebo zariadeniam hromadného stravovania. Takéto kontroly by sa mali vykonávať na reprezentatívnej vzorke.

               (13)

               Existujú spoľahlivé metódy, ktoré umožňujú s dostatočnou presnosťou určiť prítomnosť bielkovín nedeklarovaného druhu zvierat. Referenčné laboratórium Európskej únie pre živočíšne bielkoviny v krmivách môže poskytnúť užitočné informácie o týchto metódach a o ich použití. Príslušným orgánom by sa mala adresovať výzva, aby sa v súvislosti s metódami, ktoré možno použiť, obrátili v prípade potreby poradenstva na toto laboratórium.

               (14)

               Druhý krok by mal spočívať v primeraných kontrolách vykonávaných v zariadeniach, v ktorých sa manipuluje s konským mäsom určeným na ľudskú spotrebu vrátane potravín s pôvodom v tretích krajinách, na účely zisťovania rezíduí fenylbutazónu. Tieto kontroly by sa mali taktiež vykonávať na reprezentatívnej vzorke, pričom by sa mali zohľadňovať údaje o dovoze a vývoze. V tejto súvislosti je vhodné odkázať na metódy stanovené rozhodnutím Komisie 2002/657/ES z 12. augusta 2002, ktorým sa vykonáva smernica Rady 96/23/ES týkajúca sa vykonávania analytických metód a interpretácie výsledkov (7).

               (15)

               Členské štáty by mali výsledky týchto kontrol Komisii pravidelne oznamovať s cieľom umožniť posúdenie zistení a prijatie rozhodnutia o primeranom postupe.

               (16)

               Po porade so Stálym výborom pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Členské štáty by mali uplatňovať koordinovaný plán kontrol v súlade s prílohou k tomuto odporúčaniu, ktorý by mal zahŕňať tieto kroky:

               a)

               úradné kontroly potravín určených pre konečného spotrebiteľa alebo zariadenia hromadného stravovania, ktoré sa predávajú a/alebo sú označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso, a

               b)

               úradné kontroly konského mäsa určeného na ľudskú spotrebu s cieľom odhaliť rezíduá fenylbutazónu.

      V Bruseli 19. februára 2013

            Za Komisiu

         Tonio BORG

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 109, 6.5.2000, s. 29.

      (3)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55.

      (4)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 206.

      (5)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2010, s. 1.

      (7)  Ú. v. ES L 221, 17.8.2002, s. 8.

      PRÍLOHA

         Koordinovaný plán kontrol na zistenie miery rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín

      I.   ROZSAH PLÁNU KOORDINOVANÝCH KONTROL A KROKY V RÁMCI NEHO
      Koordinovaný plán kontrol by mal zahŕňať dva kroky:

         KROK 1:   Kontroly potravín predávaných a/alebo označených ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso

      A.   Rozsah výrobkov

                  1.

                  Potraviny predávané a/alebo označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso (napr. mleté mäso, mäsové výrobky, mäsové prípravky) patriace do týchto dvoch kategórií:

                              a)

                              predbalené potraviny určené pre konečného spotrebiteľa alebo zariadenia hromadného stravovania, ktoré sú označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso;

                              b)

                              potraviny ponúkané na predaj konečnému spotrebiteľovi alebo zariadeniu hromadného stravovania v nepredbalenom stave a potraviny balené v mieste predaja na žiadosť spotrebiteľa alebo v spotrebiteľskom balení na priamy predaj, ktoré sa predávajú ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso a/alebo sa takáto informácia o nich poskytla iným spôsobom.

                  2.

                  Na účely tohto koordinovaného plánu kontrol sa uplatňuje vymedzenie „predbalenej potraviny“ podľa článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2000/13/ES.

                  3.

                  Na účely tohto koordinovaného plánu kontrol sa uplatňujú vymedzenia „mletého mäsa“, „mäsových prípravkov“ a „mäsových výrobkov“ podľa bodov 1.13, 1.15 a 7.1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 853/2004.

            B.   Cieľ

      Príslušné orgány by mali vykonávať úradné kontroly s cieľom zistiť, či výrobky uvedené v písmene A obsahujú konské mäso, ktoré nie je na obale primerane označené, alebo či sa informácie o jeho prítomnosti v prípade nepredbalených potravín neposkytli konečným spotrebiteľom alebo zariadeniam hromadného stravovania v súlade s ustanoveniami Únie a prípadne vnútroštátnymi ustanoveniami.
      C.   Miesto odberu vzoriek a postup

                  1.

                  Vzorky by mali byť reprezentatívne pre dotknuté výrobky a pokrývať veľkú škálu výrobkov.

                  2.

                  Odber vzoriek by sa mal vykonávať na maloobchodnej úrovni (napr. v supermarketoch, menších obchodoch, mäsiarstvach) a možno ho rozšíriť aj na iné zariadenia (napr. chladiarenské sklady).

            D.   Počet vzoriek a podmienky

      V tabuľke sa uvádza prehľad orientačného odporúčaného minimálneho počtu vzoriek, ktoré treba odobrať v období stanovenom v oddiele II. Príslušným orgánom sa adresuje výzva odobrať viac vzoriek, ak je to možné. Rozdelenie vzoriek podľa členských štátov vychádza z počtu obyvateľstva, pričom minimálny počet je 10 vzoriek dotknutých výrobkov na členský štát za kalendárny mesiac, ako sa uvádza vo oddiele II.

                  Potraviny predávané a/alebo označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso

                  Krajina predaja

                  Orientačný odporúčaný počet vzoriek za mesiac

                  Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Poľsko

                  150

                  Rumunsko, Holandsko, Belgicko, Grécko, Portugalsko, Česká republika, Maďarsko, Švédsko, Rakúsko, Bulharsko

                  100

                  Litva, Slovensko, Dánsko, Írsko, Fínsko, Lotyšsko

                  50

                  Slovinsko, Estónsko, Cyprus, Luxembursko, Malta

                  10

            E.   Metódy

      Príslušné orgány by mali podľa možnosti používať metódy, ktoré odporúča referenčné laboratórium Európskej únie pre živočíšne bielkoviny v krmivách na stránke http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops.

         KROK 2:   Kontroly konského mäsa určeného na ľudskú spotrebu

      A.   Rozsah výrobkov

      Mäso z koní, somárov, múl alebo mulíc, čerstvé, chladené alebo mrazené, zatriedené pod číselný znak kombinovanej nomenklatúry 0205, určené na ľudskú spotrebu.
      B.   Cieľ

      Príslušné orgány by mali vykonávať úradné kontroly s cieľom zistiť možnú prítomnosť rezíduí fenylbutazónu vo výrobkoch uvedených v písmene A.
      C.   Miesta odberu vzoriek a postup

      Odber vzoriek by sa mal odohrávať v zariadeniach, v ktorých sa manipuluje s výrobkami uvedenými v písmene A. (napr. bitúnky, miesta hraničnej kontroly).
      D.   Počet vzoriek a podmienky

      Odporúčaný minimálny počet vzoriek, ktoré sa majú odobrať v období stanovenom v oddiele II by sa mal stanoviť na 1 vzorku na každých 50 ton výrobkov uvedených v písmene A, pričom minimálny počet by mal byť 5 vzoriek na členský štát.
      E.   Metódy

      Príslušné orgány by mali používať metódy validované v súlade s rozhodnutím Komisie 2002/657/ES. Takéto metódy sú dostupné na webovej stránke európskeho referenčného laboratória pre rezíduá veterinárnych liekov a kontaminantov v potrave živočíšneho pôvodu pre rezíduá uvedené skupine A bode 5 a skupine B bode 2 písm. a), b), e) prílohy I k smernici 96/23/ES (1) na stránke http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/main.
      II.   TRVANIE PLÁNU KOORDINOVANÝCH KONTROL
      Plán koordinovaných kontrol by sa mal vykonávať v období jedného mesiaca počnúc dátumom prijatia tohto odporúčania alebo najneskôr od 1. marca 2013.
      III.   PODÁVANIE SPRÁV O VÝSLEDKOCH

                  1.

                  Príslušné orgány by mali za každý krok uvedený v oddiele I tejto prílohy podať zhrnutie týchto informácií:

                              a)

                              počet odobratých vzoriek za kategóriu výrobkov;

                              b)

                              metódy použité na analýzu a typ vykonanej analýzy;

                              c)

                              počet pozitívnych nálezov;

                              d)

                              následné kontroly vykonané vzhľadom na pozitívne nálezy vo výrobkoch uvedených v písmene A kroku 1 v prípadoch, keď zistená prítomnosť konského mäsa presahuje 1 %;

                              e)

                              následné kontroly vykonané vzhľadom na pozitívne zistenia vo výrobkoch uvedených v písmene A v kroku 2;

                              f)

                              výsledky následných kontrol;

                              g)

                              vzhľadom na pozitívne zistenia vo výrobkoch uvedených v písmene A v kroku 2, krajinu, kde boli dotknuté zvieratá certifikované na zabitie.

                        Správu by Komisii mali zaslať do 15 dní od konca mesačného obdobia uvedeného v oddiele II.
                  Správa by sa mala predložiť vo formáte, ktorý Komisia poskytne.

                  2.

                  Príslušné orgány by mali Komisii okamžite nahlasovať všetky pozitívne výsledky úradných kontrol vykonaných vzhľadom na kroky 1 a 2 uvedené v oddiele I prostredníctvom systému rýchleho varovania pre potraviny a krmivá.

                  3.

                  Príslušné orgány by Komisii mali podávať aj správy o všetkých kontrolách, ktoré na ich žiadosť vykonali prevádzkovatelia potravinárskych podnikov. Takéto informácie by mali doplniť o podrobnosti uvedené v bode 1 a predložiť ich vo formáte, ktorý Komisia poskytne.

         (1)  Ú. v. ES L 125, 23.5.1996, s. 10.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/61

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2016
   (2016/C 299/15)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Dňa 26. novembra 2015 Komisia prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí v dňoch 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Slovensko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o Slovensku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Slovensko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 až 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Slovensko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje zlepšiť celkový deficit na úroveň – 1,9 % HDP v roku 2016 a ďalej postupne na úroveň – 1,3 % HDP v roku 2017. Podľa programu stability by sa mal strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP, dosiahnuť v roku 2019. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2016 52,9 % a bude ďalej klesať až na úroveň 47,3 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že v prípade Slovenska existuje v roku 2016 riziko určitej odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa, pričom v roku 2017 krajina pri nezmenených politikách podľa očakávaní dosiahne odporúčanú úpravu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Slovenska sa vo všeobecnosti očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 však budú potrebné ďalšie opatrenia. Na tento účel by malo zásadný význam prijatie dlho odkladaných záväzných výdavkových stropov a vykonávanie programu Hodnota za peniaze na zvýšenie efektívnosti verejných výdavkov, v rámci ktorého sa plánuje revízia výdavkov vo vybraných oblastiach.

               (6)

               Dlhodobá udržateľnosť verejných financií na Slovensku je naďalej problematická. Príčinou je najmä predpokladaný rast nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva v oblasti zdravotnej starostlivosti a dôchodkov. Očakáva sa, že nárast dôchodkových výdavkov Slovenska do roku 2060 bude jeden z najvyšších v Únii, pričom ho spôsobí starnutie obyvateľstva. Zákonný vek odchodu do dôchodku na Slovensku je relatívne nízky – čiastočne kvôli faktorom súvisiacim so strednou dĺžkou života. Výdavky na zdravotnú starostlivosť sú hlavným faktorom zvyšovania nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Výdavky na verejnú zdravotnú starostlivosť podľa očakávaní v dlhodobom horizonte výrazne narastú, hoci pôjde o nárast z relatívne nízkej úrovne. Zdravotné ukazovatele sú na Slovensku napriek istému zlepšeniu stále veľmi nízke. S cieľom zvýšiť nákladovú účinnosť v zdravotníctve prijala vláda opatrenia v oblasti nemocničnej aj ambulantnej starostlivosti. Pokračujú snahy zaviesť model integrovanej starostlivosti. Úspech tejto reformy bude pravdepodobne závisieť od toho, do akej miery sa ho zhostia kľúčové zainteresované strany, ako aj od integrácie centier zdravotnej starostlivosti a nemocníc a od primeraného personálneho zabezpečenia. Napriek opatreniam prijatým s cieľom predísť ďalšiemu hromadeniu dlhu verejných nemocníc sú viaceré z nich stále v zlej finančnej situácii. Na úplné zvrátenie negatívnych trendov vo výdavkovej oblasti treba ešte riešiť výzvy, ako je reštrukturalizácia nemocničných kapacít, zavedenie systému prospektívnych náhrad a posilnenie hospodárskej súťaže pri verejnom obstarávaní v oblasti zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o ambulantnú starostlivosť, všeobecní lekári si neplnia dostatočne svoju úlohu prvotného kontaktu, čo je čiastočne dôsledkom neoptimálneho rozdelenia kompetencií medzi všeobecnými lekármi a špecialistami a vedie k tomu, že pacienti sa uchyľujú k nákladnejšej špecializovanej starostlivosti. Pokiaľ ide o zdaňovanie, opatrenia vlády na boj proti daňovým podvodom prispeli k lepšiemu výberu daní, najmä v oblasti dane z pridanej hodnoty (DPH). Výpadky príjmov z DPH sú však naďalej vysoké, čiže problém v oblasti dodržiavania predpisov pretrváva. V dôsledku silného dôrazu na výber DPH v posledných rokoch sa venovala menšia pozornosť iným dôležitým daňovým oblastiam, ako je napríklad zdaňovanie príjmov. Dôraz kladený na audit navyše spôsobil, že iné funkcie daňovej správy – napríklad vymáhanie daňových dlhov – sú nedostatočne rozvinuté. Zdá sa preto, že v prideľovaní zdrojov v rámci daňového systému existuje priestor na zlepšenie. Stratégia, v ktorej by sa stanovili ciele na zlepšovanie daňovej disciplíny, zatiaľ nebola vypracovaná.

               (7)

               Napriek zlepšeniam na trhu práce, ktoré sú výsledkom dobrého hospodárskeho oživenia a nedávnych politických opatrení, zostáva dlhodobá nezamestnanosť aj naďalej problémom. Miera dlhodobej nezamestnanosti je stále jedna z najvyšších v Únii (7,6 % v porovnaní so 4,3 % v Únii ako celku v treťom štvrťroku 2015). Týka sa predovšetkým marginalizovaných Rómov, osôb s nízkou kvalifikáciou a mladých ľudí. Opatrenia na riešenie nezamestnanosti boli prijaté v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, dotovaných pracovných miest a pracovného poradenstva. Úspešná realizácia väčšiny z týchto reforiem však bude závisieť od kapacity verejných služieb zamestnanosti. Napriek tomu, že na Ústredí práce, sociálnych vecí a rodiny došlo k reorganizácii a že sa zlepšil prístup k odbornej príprave, stále pretrvávajú ťažkosti pri zavádzaní individualizovanej podpory pre dlhodobo nezamestnaných a zraniteľné skupiny. Účasť Rómov na slovenskom trhu práce je naďalej veľmi nízka a zvyšovanie miery ich zamestnanosti napreduje len pomaly. Nízky stupeň vzdelania a úroveň zručností spolu s diskrimináciou sú faktory, ktoré ovplyvňujú ich nízku účasť na trhu práce. Nízka miera zamestnanosti žien v plodnom veku odzrkadľuje dlhú rodičovskú dovolenku (maximálna možná dĺžka tri roky), nedostatok zariadení starostlivosti o deti (najmä v prípade detí do troch rokov), vysoké náklady na starostlivosť o dieťa a obmedzené využívanie pružného pracovného času. Okrem toho pretrvávajú aj regionálne rozdiely – miera nezamestnanosti na východnom Slovensku je stále dvakrát taká vysoká ako v Bratislave. Pokiaľ ide o riadenie služieb trhu práce, opatrenia prijaté v posledných mesiacoch neposkytujú na mieru šitý prístup k štrukturálnym problémom slovenského trhu práce.

               (8)

               Vzdelávací systém nie je dostatočne zameraný na zvyšovanie hospodárskeho potenciálu Slovenska. Výsledky v oblasti vzdelávania sú v medzinárodnom porovnaní slabé a ešte viac sa zhoršili. Do veľkej miery to súvisí s nedostatočným vzdelávaním učiteľov a nízkou atraktívnosťou učiteľského povolania. Napriek tomu, že platy učiteľov sa v roku 2016 zvýšili o 4 %, nízke mzdy a nedostatočná praktická príprava spolu s ďalšími faktormi spôsobujú, že toto povolanie je pre mladých ľudí neatraktívne. Nedávno prijaté právne predpisy proti segregácii sa ešte musia implementovať, aby priniesli pozitívne zmeny a zvýšili zapojenie Rómov do hlavného prúdu vzdelávania (vrátane predškolského vzdelávania).

               (9)

               Verejnú správu stále brzdí neefektívnosť. Vzhľadom na jej fragmentovanú a nepružnú štruktúru chýba účinná koordinácia. Prijatie stratégie riadenia ľudských zdrojov v októbri 2015 je krok správnym smerom. Nový zákon o štátnej službe, ktorý je nevyhnutným predpokladom jej úspešného vykonávania, však zatiaľ nebol prijatý. Vláda prijala viaceré opatrenia na boj proti korupcii, ich účinok bol však dosiaľ len mierny. Slovensko dosahuje obmedzené výsledky, pokiaľ ide o začatie trestných konaní a stíhanie prípadov korupcie vrátane nezákonných postupov pri verejnom obstarávaní. Postupy pri udeľovaní stavebného povolenia v prípade rozsiahlych investičných a infraštruktúrnych projektov sa skrátili. Nekonsolidované riadenie, chýbajúce koncipovanie postupov verejného obstarávania založené na dôkazoch, nedostatočná odbornosť, konflikty záujmov, súťažné špecifikácie šité na mieru a nadmerné užívanie kritéria najnižšej ceny vedú k tomu, že obstarávanie na základe kvality prebieha len v obmedzenom rozsahu. V správach sa neustále poukazuje na nedostatky vo verejnom obstarávaní, ktoré negatívne ovplyvňujú efektívnosť prideľovania verejných zdrojov. Časté zmeny právnych predpisov a zaťažujúce administratívne postupy a požiadavky nepriaznivo vplývajú na podnikanie na Slovensku. Vysoké administratívne a regulačné prekážky v súvislosti s niektorými odbornými službami a sieťovými odvetviami, nedostatky v niektorých oblastiach, ako je vymáhateľnosť zmlúv a riešenie platobnej neschopnosti, ako aj dlhotrvajúce obavy týkajúce sa kvality súdneho systému poškodzujú podnikateľské prostredie a odrádzajú investorov. Boli prijaté určité opatrenia na uľahčenie podnikania, ako napríklad Centrum lepšej regulácie zriadené v októbri 2015 a otvorenie Národného podnikateľského centra začiatkom roka 2016. Schválenie iniciatívy „Small Business Act“ (SBA) v rámci stratégie rozvoja MSP však bolo odložené.

               (10)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (11)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               V roku 2016 dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu o 0,25 % HDP a v roku 2017 o 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Zvýšiť nákladovú efektívnosť v systéme zdravotnej starostlivosti. Prijať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny.

               2.

               Zlepšiť aktivačné opatrenia pre dlhodobo nezamestnané osoby a iné znevýhodnené skupiny vrátane individualizovaných služieb a cielenej odbornej prípravy. Uľahčiť zamestnávanie žien, a to najmä rozšírením poskytovania cenovo dostupnej a kvalitnej starostlivosti o deti. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania zvyšovaním atraktívnosti učiteľského povolania a posilňovaním účasti rómskych detí od raného detstva v hlavnom prúde vzdelávania.

               3.

               Skonsolidovať spôsob riadenia, posilniť prechod od súťaží orientovaných výlučne na cenu k obstarávaniu na základe kvality a zlepšiť stíhanie nezákonných praktík pri verejnom obstarávaní. Zlepšiť transparentnosť, kvalitu a účinnosť riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe – najmä prijatím nového zákona o štátnej službe –, ako aj účinnosť súdneho systému. Prijať komplexný plán na riešenie administratívnych a regulačných prekážok pre podnikateľský sektor.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.