				|

		52013DC0355

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na roky 2012 – 2017 /* COM/2013/0355 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Nemecka na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na roky
2012 – 2017
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a
zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na
vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých
možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa
majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný
záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať
odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada prijala 6. júla 2012
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Nemecka na rok 2012 a
predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Nemecka na
roky 2011 – 2016.
(5)       Komisia prijala 28. novembra
2012 ročný prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra 2013 pre koordináciu
hospodárskych politík. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala druhú správu o mechanizme varovania[6], v ktorej neurčila Nemecko
za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Nemecko 17. apríla 2013
predložilo svoj program stability na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov
2012 – 2017, a 12. apríla 2013 predložilo svoj národný program
reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi
sa obidva programy posudzovali súčasne.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia programu
stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada
domnieva, že verejné financie v Nemecku sú celkovo zdravé
a strednodobý rozpočtový cieľ sa dosiahol. Makroekonomický
scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický.
Makroekonomické prognózy v programe stability sú vo všeobecnosti
v súlade s prognózou Komisie z jari 2013, pokiaľ ide o
tempo a štruktúru hospodárskeho rastu v rokoch 2013 a 2014, ako
aj s odhadom Komisie týkajúcim sa miery strednodobého potenciálneho rastu
Nemecka. Cieľ rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe
je zaistiť priebežné dosahovanie strednodobého rozpočtového
cieľa. V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý
rozpočtový cieľ vo výške –0,5 % HDP. Strednodobý rozpočtový
cieľ je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Nemecko
dosiahlo štrukturálny rozpočtový prebytok, a teda aj strednodobý
rozpočtový cieľ v roku 2012. Podľa programu stability
zostane (prepočítané)[7]
rozpočtové saldo v rokoch 2013 a 2014 kladné, čo je vo všeobecnosti
v súlade s prognózou Komisie, a teda sa vytvoril priestor pre
slobodné zapojenie automatických stabilizačných faktorov. Nemecko
v roku 2012 takisto dodržalo referenčnú hodnotu pre výdavky.
Podľa informácií uvedených v programe stability by miera rastu
výdavkov verejných financií bez diskrečných opatrení na strane príjmov
presiahla referenčnú hodnotu pre výdavky v roku 2013, zatiaľ čo
v roku 2014 by sa dodržala. V programe sa plánuje pokles hrubého dlhu
v roku 2013 na úroveň 80½ % HDP, a potom jeho znižovanie. Po
odstránení nadmerného deficitu v roku 2011 je Nemecko v prechodnom
období, pokiaľ ide o dodržiavanie súladu s kritériami pre dlh,
a dosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu súladu
s kritériami pre dlh v roku 2012. Ak sa program vykoná podľa
plánu, takisto sa dosiahne dostatočný pokrok smerom k dodržaniu
súladu s kritériami pre dlh v roku 2013 a referenčná
hodnota pre dlh sa splní na konci prechodného obdobia v roku 2014. Ciele pre
deficit a dlh celkovo vyzerajú realistické.
(9)       Nemecko vyvinulo na zlepšenie
efektívnosti verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú
starostlivosť len obmedzené úsilie. Posledné reformné úsilie
v sektore zdravotníctva, ako aj tohtoročná reforma dlhodobej
starostlivosti vyzerajú nedostatočné na obmedzenie očakávaného
budúceho zvýšenia nákladov . Zdá sa, že Nemecko napreduje, pokiaľ ide
o vnútroštátny cieľ týkajúci sa výdavkov na vzdelávanie
a výskum, ale malo by plánovať ešte ambicióznejšie následné ciele v
snahe dobehnúť najinovačnejšie ekonomiky.
(10)     Nemecko dostatočne
nevyužíva zdroje príjmu podporujúce rast. Uplatňovanie zníženej sadzby DPH
(ktorá je v súčasnosti 7 %) na teraz dosť široký rozsah tovarov
a služieb by sa mohlo zúžiť a správa DPH by sa mohla preskúmať v
snahe zvýšiť efektívnosť, zlepšiť výber daní a bojovať
proti podvodom. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností sú v
Nemecku obzvlášť nízke (0,5 % HDP v roku 2011 oproti 1,3 % v EÚ-27),
čo môže ponechávať priestor na zvyšovanie príjmov z obecnej
pozemkovej dane (Grundsteuer), predovšetkým prehodnotením základu dane.
(12)     Pokiaľ ide
o vykonávanie ústavného pravidla o vyrovnanom rozpočte („dlhová
brzda“), od minuloročného odporúčania sa v tejto oblasti
dosiahol určitý pokrok. Zdá sa však, že vo väčšine spolkových krajín
(Länder) sú stále potrebné osobitné vykonávacie pravidlá, aby sa
zaistilo účinné uplatňovanie dlhovej brzdy v ročnom
rozpočtovom postupe.
(13)     Finančný sektor prešiel
významnou úpravou a regulačný rámec a rámec dohľadu sa
posilnili. Rozhodnutiami Komisie o štátnej pomoci sa naďalej
stimuluje reštrukturalizácia regionálnych bánk (Landesbanken). Naďalej
sa však zdá, že pre konsolidáciu ovplyvňovanú trhom existujú
v bankovom sektore riadiace prekážky, ktoré majú vplyv na celkovú
efektívnosť finančného sektora.
(14)     Nemecko neprijalo opatrenia na
odstránenie významných demotivačných faktorov, s ktorými sa
stretávajú druhé zárobkovo činné osoby, a pokrok v zvyšovaní
dostupnosti celodenných zariadení starostlivosti o deti, ako aj celodenných
škôl je naďalej nízky. Nemecko dosiahlo určitý pokrok
pri zlepšovaní vzdelávacích výsledkov znevýhodnených osôb, ale všetky
spolkové krajiny by mali pokračovať v ambicióznom úsilí na
vytvorenie školského systému, ktorý poskytuje rovnaké príležitosti pre všetkých.
Politické opatrenia na zníženie vysokého daňovo-odvodového zaťaženia
pre osoby s nízkymi mzdami a zlepšenie intergácie dlhodobo
nezamestnaných na trhu práce sú doposiaľ nedostatočné. Nemecko by
malo na zníženie vysokých daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie,
ktoré sa odvádzajú z nízkych miezd, urobiť viac. Je potrebné
ďalšie úsilie na zlepšenie prechodu z určitých typov zmlúv, ako
sú minizamestnania, na udržateľnejšie formy zmlúv, čím sa zabráni
segmentácii na trhu práce. Hoci sú reálne mzdy stále pod úrovňou
z roku 2000, čo prispelo k štrukturálnemu zníženiu miery
nezamestnanosti z 8 % na 5,5 %, odvtedy začali dynamicky rásť
bez nepriaznivého vplyvu na konkurencieschopnosť. Súčasne sa
prehĺbili mzdové rozdiely.
(15)     Nemecko sa usiluje
o minimalizáciu celkových hospodárskych nákladov na transformáciu
energetického systému. Hmatateľné výsledky sa však ešte nedosiahli
a naďalej existujú veľké riziká a možné nedostatky. Nemecko
vynakladá značné úsilie na urýchlenie rozšírenia energetických sietí.
Koordinácia vnútroštátnej energetickej politiky Nemecka s politikami
susedných krajín je nedostatočná.
(16)     Situácia v odvetví
služieb sa od minulého roka významne nezmenila a naďalej existujú
obmedzenia, pokiaľ ide o prístup k určitým povolaniam a ich
vykonávanie. Nemecko by malo urobiť viac na otvorenie svojho odvetvia
služieb, a to odstránením neoprávnených obmedzení a prekážok vstupu,
čo by viedlo k nižším úrovniam cien, čím by boli služby
prístupnejšie pre skupiny s nižšími príjmami. V mnohých remeselných
odvetviach vrátane stavebného odvetvia sa na vykonávanie podnikania stále
vyžaduje výučný list (Meisterbrief) alebo ekvivalentná
kvalifikácia. V stavebnom odvetví sa takisto vyskytujú obmedzenia,
pokiaľ ide o obchodné oznámenia a povoľovacie postupy. Na mnohé
profesionálne služby sa takisto vzťahuje požiadavka na právnu formu
a držbu podielov. Nemecko by mohlo preskúmať, či by sa rovnaké
ciele verejného záujmu nemohli dosiahnuť pomocou miernejšej regulácie.
Rozličné regulačné režimy v jednotlivých spolkových krajinách
takisto poukazujú na priestor na vyvinutie ďalšieho úsilia
identifikovať najmenej zaťažujúce regulačné koncepcie
a rozšíriť ich na celú krajinu, a tak znížiť byrokratické
postupy pre podniky. Miera účinnej hospodárskej súťaže
v železničnom odvetví je naďalej rovnaká. Pokiaľ ide
o verejné obstarávanie, hodnota zákaziek, ktoré nemecké orgány uverejnili
podľa právnych predpisov EÚ o obstarávaní, je významne nízka.
Legislatívny proces zahŕňajúci revíziu zákona proti obmedzeniam
hospodárskej súťaže sa ešte neukončil. V maloobchodnom sektore
sa na základe plánovacích predpisov významne obmedzili nové vstupy na trh.
(17)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka. Posúdila
program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich
význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
politiku Nemecka, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom
na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie
tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní
1 až 4.
(18)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Nemecka a jej stanovisko[8] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania 1.
(19)     V kontexte Európskeho semestra
Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na
tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Nemecko by malo takisto zaistiť úplné a
včasné vykonanie uvedených odporúčaní.
TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko
prijalo v období rokov 2013 a 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Zachovať zdravú fiškálnu
pozíciu podľa plánu, ktorá zaistí splnenie strednodobého cieľa
v programovom období. Presadzovať fiškálnu politiku, ktorá bude
podporovať rast, prostredníctvom dodatočného úsilia na zlepšenie
nákladovej účinnosti verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť
a dlhodobú starostlivosť prostredníctvom lepšej integrácie
poskytovania starostlivosti a silnejšieho zamerania na prevenciu,
rehabilitáciu a nezávislý život. Zlepšiť efektívnosť
daňového systému, a to najmä rozšírením základu DPH
a prehodnotením základu obecnej pozemkovej dane; využiť dostupný priestor
na zvýšené a efektívnejšie výdavky podporujúce rast v oblasti vzdelávania a
výskumu na všetkých úrovniach verejnej správy. Ukončiť vykonávanie
dlhovej brzdy konzistentným spôsobom vo všetkých spolkových krajinách (Länder),
ktorá zaistí včasné a náležité monitorovacie postupy a mechanizmy nápravy.
2.           Zachovať podmienky,
ktoré umožňujú rast miezd, na podporu domáceho dopytu. Na tento účel
znížiť vysoké dane a príspevky na sociálne zabezpečenie, najmä
pre osoby s nízkymi mzdami, a zlepšiť vzdelávacie výsledky
znevýhodnených osôb. Zachovať primerané aktivačné
a integračné opatrenia, najmä pre dlhodobo nezamestnaných.
Zjednodušiť prechod z neštandardného zamestnania, ako sú
minizamestnania, na udržateľnejšie formy zamestnania. Prijať
opatrenia na zlepšenie motivačných prvkov v súvislosti s prácou
a zamestnateľnosťou pracovníkov, najmä pre druhé zárobkovo
činné osoby v rodine a nízkokvalifikované osoby, a to aj
s cieľom zlepšiť ich príjem. Na tento účel odstrániť
demotivačné faktory pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine a
zvýšiť dostupnosť zariadení s celodennou starostlivosťou o deti
a celodenných škôl.
3.           Zlepšiť koordináciu
energetickej politiky so susednými krajinami a udržiavať celkové
náklady na transformáciu energetického systému na minime, predovšetkým revíziou
nákladovej účinnosti nástrojov energetickej politiky určených na
dosiahnutie cieľov v oblasti energie z obnoviteľných
zdrojov a pokračovaním v úsilí na urýchlenie rozšírenia
vnútroštátnych a cezhraničných elektrických a plynových sietí.
4.           Prijať opatrenia s
cieľom ďalej stimulovať hospodársku súťaž v odvetví služieb
vrátane určitých remesiel (osobitne v odvetví stavebníctva)
a profesionálnych služieb na oživenie domácich zdrojov rastu. Prijať
okamžite opatrenia na výrazné zvýšenie hodnoty verejných zákaziek, ktoré sa
môžu zadávať v rámci obstarávania. Prijať a vykonať
ohlásené legislatívne reformy na zlepšenie presadzovania právnych predpisov v
oblasti hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o obmedzenia
hospodárskej súťaže. Odstrániť obmedzenia týkajúce sa plánovania,
ktoré nenáležite obmedzujú vstup nových účastníkov do maloobchodného
sektoru. Prijať ďalšie opatrenia na odstránenie zostávajúcich
prekážok pre hospodársku súťaž na železničných trhoch.
Presadzovať úsilie na konsolidáciu bankového sektora, a to aj zlepšením
rámca riadenia.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 355 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a
dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií
poskytnutých v programe, s použitím spoločne dohodnutej metodiky.
[8]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/92

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2017
   (2017/C 261/21)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej Portugalsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Portugalsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 4.

               (3)

               Správa o Portugalsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 22. februára 2017. Z analýzy Komisie vyplýva, že v Portugalsko existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Najmä veľký objem čistých vonkajších záväzkov, súkromného a verejného dlhu a vysoký podiel nesplácaných úverov predstavujú slabé miesta v kontexte vysokej, ale znižujúcej sa nezamestnanosti a pomalého rastu produktivity. Potenciálny rast zaostáva za svojou predkrízovou úrovňou, čo je dôsledkom pretrvávajúcich problémových miest a nepružností na trhu s výrobkami a trhu práce v kombinácii s vonkajšími nerovnováhami. Dochádza k určitému zlepšeniu salda bežného účtu, ale na významnejšiu úpravu čistých vonkajších záväzkov je potrebné ďalšie úsilie. Po významnej úprave v posledných rokoch sa začali jednotkové náklady práce zvyšovať v dôsledku pomalého rastu produktivity a zvyšovania miezd. V kontexte pretrvávajúcej potreby oddlženia súkromný dlh klesá a verejný dlh sa stabilizoval. Objem nesplácaných úverov zostáva vysoký a spolu s nízkou ziskovosťou a pomerne malými kapitálovými rezervami predstavuje riziká pre súvahy bánk. Podmienky na trhu práce sa zlepšili, ale nezamestnanosť mladých ľudí a dlhodobá nezamestnanosť, ako aj podiel dočasných zamestnancov zostávajú stále vysoké.

               (4)

               Portugalsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem Portugalska na rok 2017 obsahuje záväzky tak z krátkodobého, ako aj zo strednodobého hľadiska. Obsahuje najmä opatrenia na zlepšenie riadenia verejných financií a podnikateľského prostredia a na boj proti podnikovému dlhu. Portugalsko sa v ňom zaviazalo zmodernizovať verejnú správu, zlepšiť sociálnu ochranu, zvýšiť úroveň zručností pracovnej sily a zlepšiť správu a riadenie štátnych podnikov prostredníctvom ambicióznych reforiem. Národný program reforiem sa vzťahuje aj na výzvy identifikované v správe o krajine na rok 2017 a v odporúčaní pre eurozónu vrátane potreby opätovne oživiť investície a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií. Ak by sa tieto opatrenia v plnej miere vykonali v uvedených lehotách, prispeli by k boju proti makroekonomickým nerovnováham v Portugalsku a k vykonaniu odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Na základe posúdenia politických záväzkov Portugalska Komisia potvrdzuje svoj predchádzajúci záver, že v tomto štádiu nie sú opodstatnené žiadne ďalšie kroky v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Vykonávanie programu politických reforiem sa bude dôsledne sledovať osobitným monitorovaním.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Po zrušení postupu pri nadmernom deficite sa na Portugalsko v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu, ako aj prechodné dlhové pravidlo. Portugalsko vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 1,5 % HDP v roku 2017 a 1,0 % HDP v roku 2018 a premeniť ho v roku 2020 na prebytok vo výške 0,4 % HDP. Uvedené plány nezahŕňajú potenciálny vplyv opatrení na podporu bánk na zvýšenie deficitu. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny prebytok na úrovni 0,25 % HDP, sa plánuje dosiahnuť do roku 2021. V programe stability na rok 2017 sa predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne v roku 2017 úroveň 127,9 % a v roku 2018 úroveň 124,2 %, v dôsledku čoho by sa v roku 2020 dosiahla úroveň 117,6 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický, pokiaľ ide o rok 2017, ale pre nasledujúce roky je optimistický. Zároveň je však potrebné uviesť, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)

               Rada 12. júla 2016 Portugalsku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške najmenej 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2017.

               (8)

               Vzhľadom na fiškálnu situáciu Portugalska, a najmä vzhľadom na úroveň jeho dlhu sa očakáva, že Portugalsko v roku 2018 dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny prebytok vo výške 0,25 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (5) nesmie v roku 2018 prekročiť 0,1 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni najmenej 0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Odhaduje sa, že Portugalsko v rokoch 2017 a 2018 očividne nedodrží prechodné dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2017 budú potrebné ďalšie opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo daného členského štátu vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie o európskom semestri na rok 2017, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Portugalsku. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu v Portugalsku.

               (9)

               Solídna konsolidácia rozpočtu závisí od včasného a dôsledného vykonávania nového rámcového zákona o rozpočte, preskúmania a racionalizácie verejných výdavkov a ďalšieho zlepšenia výberu príjmov. Portugalsko začalo s preskúmavaním výdavkov, a to najmä na základe opatrení zameraných na efektívnosť, ktoré zahŕňajú ministerstvo zdravia a ministerstvo školstva, štátne podniky a (centralizované) verené obstarávania a správu nehnuteľností. Toto preskúmavanie výdavkov však ešte nemá veľký rozsah, pretože sa vzťahuje len na ústrednú vládu a sústreďuje sa na úspory na základe zvýšenej efektívnosti, ktoré vyplývajú zo zefektívnenia služieb. V sektore zdravotníctva vláda prijala opatrenia zamerané na podporu politík v oblasti prevencie chorôb a verejného zdravia. Okrem toho sa podnikli viaceré kroky na zvýšenie efektívnosti a udržateľnosti sektoru zdravotníctva, napríklad prostredníctvom centralizovaného obstarávania alebo väčšieho využívania generických liekov. Zároveň však platí, že hoci prebieha reforma nemocníc, rozpočtové plánovanie a plnenie rozpočtu v nemocniciach je aj naďalej problematickou otázkou. Objem oneskorených platieb (nedoplatkov) sa aj naďalej zvyšuje, čo odhaľuje slabé miesta v účtovných kontrolných mechanizmoch a manažérskych postupoch. Presné a vyvážené zostavovanie rozpočtu, lepšie kontroly a účinné presadzovanie zákona o kontrole záväzkov by mohlo prispieť k zníženiu objemu nedoplatkov a zlepšeniu efektívnosti a kvality v tomto sektore. Vysoké náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva, ktoré stále narastajú, predstavujú aj naďalej riziko z hľadiska fiškálnej udržateľnosti. V strednodobom horizonte sa očakáva, že vyššie fiškálne riziká sa budú týkať hlavne nákladov spojených s financovaním dôchodkov. Dlhodobé fiškálne riziká v krajine sa považujú za nízke, a to najmä vďaka dôchodkovým reformám a za predpokladu, že nedôjde k zmene politiky a že dôchodkový systém sa bude čoraz menej spoliehať na presuny rozpočtových prostriedkov. Ešte stále nebola v plnej miere doriešená reštrukturalizácia štátnych podnikov, vďaka ktorej sa mali stať fiškálne udržateľnými. Celková zadlženosť štátnych podnikov, nad ktorými vykonáva dohľad monitorovací útvar ministerstva financií, dosahovala v druhom štvrťroku 2016 úroveň 32 miliárd EUR. Rámec so stanovenými cieľmi, ktorý má zaručiť finančnú udržateľnosť štátnych podnikov, by mohol prispieť k zníženiu ich závislosti od presunov prostriedkov štátneho rozpočtu a k riešeniu veľkého objemu dlhu.

               (10)

               Portugalský trh práce sa v roku 2016 aj naďalej oživoval a dochádzalo k neustálemu zlepšovaniu ukazovateľov trhu práce, najmä k poklesu miery nezamestnanosti. V prípade významného podielu novovytvorených pracovných miest ide o trvalé pracovné zmluvy. Počet dočasných pracovných zmlúv je však stabilný a aj naďalej vysoký. Vysoká miera segmentácie trhu práce má negatívny vplyv na kariérne vyhliadky a príjmy pracovníkov, najmä v prípade mladých ľudí. Portugalsko v januári 2017 prepracovalo svoj program na podporu zamestnanosti s cieľom podporiť zamestnávanie pracovníkov na základe trvalých pracovných zmlúv. Zdá sa však, že uvedený program bude mať len obmedzený vplyv na zníženie segmentácie, keďže sa podľa očakávania bude vzťahovať len na pomerne málo ľudí. Hoci sa nedávnymi reformami trhu práce zlepšili stimuly na tvorbu pracovných miest, niektoré aspekty právneho rámca môžu stále podniky odrádzať od zamestnávania pracovníkov na základe zmlúv na neurčitý čas. Zamestnávatelia čelia najmä neistým nákladom na prepúšťanie v prípadoch, v ktorých sa individuálne prepustenia stálych zamestnancov považujú za nespravodlivé. To je čiastočne zapríčinené možnosťou opätovného prijatia pracovníka do pracovného pomeru v prípade, že sa prepustenie preukáže ako nespravodlivé, a neefektívnosťou súdnych konaní.

               (11)

               Vzhľadom na pokles nezamestnanosti od roku 2014 klesá aj absolútny počet dlhodobo nezamestnaných. Viac než polovica nezamestnaných osôb je však bez práce rok alebo dlhší čas a tento podiel neklesá súčasne s oživením. Vysoké úrovne dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí zvyšujú riziko, že nezamestnané osoby sa stiahnu z trhu práce a postupne stratia zručnosti a schopnosť zamestnať sa, čo bude mať zároveň nepriaznivé dôsledky na potenciálny rast. Hoci je nezamestnanosť mladých ľudí stále vysoká, klesá vďaka viacerým opatreniam prijatým v predchádzajúcich rokoch vrátane osvetových opatrení v rámci záruky pre mladých ľudí (6). To môže byť sčasti dôvodom, prečo je podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET) nižší než priemer Únie. Portugalsko prijíma takisto opatrenia na zefektívnenie aktívnych politík trhu práce a na riešenie problému nezamestnanosti mladých ľudí. Súčasťou týchto opatrení bolo zavedenie stimulov pre zamestnanosť (formou úľav z príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia) v apríli 2017, ktoré bolo zamerané na prijímanie mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných do zamestnania na základe trvalých pracovných zmlúv. Na zabezpečenie účinnej aktivácie dlhodobo nezamestnaných je však zásadne dôležité, aby verejné služby zamestnanosti účinne spolupracovali so sociálnymi službami s cieľom lepšie identifikovať a napĺňať potreby tejto skupiny osôb. Dôležitým krokom týmto smerom by bolo vytvorenie avizovaných jednotných kontaktných miest pre zamestnanosť.

               (12)

               V súlade s ohláseným harmonogramom vláda zvýšila v roku 2017 už tretí rok po sebe minimálnu mzdu. Očakáva sa, že po poslednom zvýšení nad rámec očakávaného zvýšenia inflácie a priemernej produktivity sa minimálna mzda stane čoraz viac záväznou, keďže počet zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje, už v roku 2016 predstavoval pätinu z celkového počtu zamestnancov. Zvýšenie minimálnej mzdy prispieva k znižovaniu chudoby zamestnaných a môže mať pozitívny vplyv na celkový dopyt. Môže však priniesť riziká z hľadiska zamestnanosti, najmä v prípade nízko kvalifikovaných pracovníkov. Tieto riziká sa nepremietli do reálnej roviny v súčasnom kontexte oživenia, ale stále zostávajú výzvou. Vláda monitoruje vplyv vývoja minimálnej mzdy prostredníctvom štvrťročných správ, ktoré sa uverejňujú a o ktorých sa diskutuje so sociálnymi partnermi.

               (13)

               Portugalsko dosiahlo výrazné zlepšenie, pokiaľ ide o výsledky vzdelávania na školách, o čom svedčia najnovšie výsledky Programu OECD pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA). Portugalsko však patrí aj naďalej medzi tie krajiny OECD, ktoré majú najvyššie miery opakovania ročníkov, čo preukázateľne zvyšuje riziko predčasného ukončenia školskej dochádzky a výrazne zvyšuje náklady na vzdelávanie. Všeobecná úroveň zručností pracovnej sily je aj naďalej jedna z najnižších v Európe a brzdí inovačný potenciál a konkurencieschopnosť krajiny. Chýbajúce digitálne zručnosti okrem toho stále zostávajú prekážkou pri zvyšovaní zručností pracovnej sily. Približne 22 % portugalskej pracovnej sily nemá žiadne digitálne zručnosti (najmä preto, že tieto osoby pravidelne nepoužívajú internet), čo predstavuje dvojnásobok priemeru Únie. Vláda prijala opatrenia na podporu vzdelávania dospelých a digitálnych zručností, a to konkrétne vytvorením programu „Qualifica“ a vnútroštátnej iniciatívy pre digitálne zručnosti (iniciatíva INCoDe2030). Na zabezpečenie účinnosti týchto opatrení bude rozhodujúce, aby ponúkali kvalitné príležitosti pre zvyšovanie zručností a rekvalifikáciu pracovníkov v súlade s potrebami trhu práce. Vláda okrem toho prijala niekoľko opatrení na podporu spolupráce medzi sférou vysokoškolského vzdelávania a podnikateľským odvetvím, najmä pokiaľ ide o ich výsledky výskumu a výskumné činnosti. Univerzitné štruktúry by sa však museli prispôsobiť, aby táto spolupráca mohla dobre fungovať.

               (14)

               Aj napriek tomu, že sa situácia zlepšuje, veľký objem nesplácaných úverov podnikov spolu s nízkou ziskovosťou, expozíciou rizikám súvisiacim so štátnym dlhom a nízkymi kapitálovými rezervami sú pre bankový sektor aj naďalej výzvou. Zhoršenie kvality aktív, najmä v podnikovom sektore, zaťažuje ziskovosť bankového sektora. Toto predstavuje spolu s nízkymi kapitálovými rezervami jeden z faktorov, ktorý bráni v produktívnom prideľovaní úverov a investícií. Hoci sa úroveň nesplácaných úverov znižuje, podiel nesplácaných úverov zostáva vysoký (19,5 % oproti 19,6 % na konci roku 2015) a v niektorých sektoroch hospodárstva naďalej rastie, najmä v prípade podnikov pôsobiacich v hospodárskych odvetviach stavebníctva a nehnuteľností. Na riešenie tohto veľkého objemu nesplácaných úverov sa prijali určité kroky. Stále je však potrebná komplexná stratégia s cieľom zabezpečiť výrazné zníženie objemu znehodnotených úverov vrátane podpory rozvoja sekundárnych trhov, aby banky mohli odpredávať časti svojich problémových portfólií.

               (15)

               Úverové podmienky sa postupne zlepšujú na strane dopytu i ponuky, ale prístup MSP k financovaniu je ešte potrebné zlepšiť. Percentuálny podiel portugalských MSP, ktorým sa nepodarilo získať úvery v plnej požadovanej výške, vzrástol z 34 % na 42 % v situácii, keď priemer Únie klesal a dosiahol úroveň 30 % v roku 2016. Inovačné a konkurencieschopné podniky so silným potenciálom rastu by mali prospech z lepšieho prístupu ku kapitálu. To by znížilo ich závislosť od dlhového financovania a zlepšilo ich prístup k finančným prostriedkom, čo by podnikom pomohlo rozšíriť ich aktivity a preraziť na medzinárodnom poli. Rozdiel medzi nákladmi na kapitál medzi investíciami financovanými prostredníctvom úverov a investíciami financovanými prostredníctvom vlastného kapitálu bol v roku 2016 piaty najvyšší v Únii a vysoko nad priemerom Únie. Hoci sa vďaka zmenám daňového režimu znížili stimuly na financovanie prostredníctvom úverov, je ešte príliš skoro na to, aby sme mohli poznať ich vplyv na pomerne vysoké zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní právnických osôb. V júli 2016 portugalské orgány začali vykonávať program Capitalizar, ktorého hlavným účelom je podnietiť súkromné investície. V programe sa zavádzajú nové úverové linky pre MSP, vytvárajú sa špecializované fondy, ktoré by sa mali používať na financovanie súkromných investícií a zavádzajú sa zmeny daňového režimu zamerané na podporu investícií. Vláda súčasne zaviedla ďalší program (Programa Semente) na účely poskytovania finančných prostriedkov začínajúcim podnikom a malým podnikom v počiatočných fázach ich podnikania (zárodkový kapitál). Program im pomôže získať kapitálové financovanie prostredníctvom daňových úľav poskytovaných individuálnym investorom, ktorí kúpia nové podiely v takýchto spoločnostiach, a to na obdobie najviac 3 rokov. Očakáva sa, že oba programy zlepšia podmienky financovania spoločností v Portugalsku za predpokladu, že budú promptne a v plne miere vykonané.

               (16)

               V januári 2017 Komisia vydala v rámci súboru opatrení na odstránenie prekážok na trhoch so službami usmernenia pre všetky členské štáty k potrebám vnútroštátnych reforiem, pokiaľ ide o reguláciu odborných služieb s vysokým potenciálom rastu a zamestnanosti. Reformné odporúčania sa zaoberajú širokou škálou požiadaviek, a to na základe porovnávacej analýzy, ktorá je v duchu a v zmysle vzájomného hodnotenia realizovaného s členskými štátmi v priebehu uplynulých troch rokov. Portugalsko sa na tomto hodnotení aktívne zúčastnilo. Portugalsko vo svojom národnom akčnom pláne vysvetľuje, že v nadchádzajúcich rokoch neočakáva výrazné zmeny, keďže od roku 2011 realizuje veľké reformy a zaoberá sa preskúmavaním regulovaných povolaní. Komisie uvedenými usmerneniami dopĺňa hodnotenia v rámci európskeho semestra tým, že sa v nich konkrétne zaoberá požiadavkami uplatniteľnými na tieto povolania. V prístupe k poskytovaniu služieb v niekoľkých sektoroch bránia významné regulačné a administratívne prekážky. Niektoré reformy zamerané na stavebníctvo a najreštriktívnejšie služby pre podniky vrátane regulovaných povolaní boli odsúhlasené v rámci programu finančnej pomoci, ale boli buď zastavené alebo zvrátené. Interné predpisy, ktoré upravujú určité povolania, sú z hľadiska otvorenia týchto povolaní hospodárskej súťaži menej ambiciózne než rámcový zákon. Zároveň vzbudzujú obavy, pokiaľ ide o priame alebo nepriame ovplyvňovanie hospodárskej súťaže na trhu s odbornými službami.

               (17)

               V portugalskej verejnej správe pretrváva nízka miera efektívnosti a transparentnosti. Hospodárska súťaž v oblasti verejného obstarávania zostáva obmedzená. Napriek pokroku existujú stále nedostatky, pokiaľ ide o transparentnosť a spoľahlivosť údajov o verejnom obstarávaní a postupov verejného obstarávania. Transparentnosť pri koncesných zmluvách a verejno-súkromných partnerstvách stále trpí tým, že verejní obstarávatelia nemajú odborné znalosti potrebné na riadenie zložitých zákaziek. Miera využívania priamo zadávaných zákaziek vo verejnom obstarávaní je stále vysoká. Nedávno sa začala revízia zákona o verejnom obstarávaní a jej vykonávanie bude podrobne monitorovať Komisia. Administratívne zaťaženie a nejednotné vykonávacie postupy v krajine spôsobujú oneskorenie procedurálnej reformy. Napriek určitému pokroku dochádza k oneskoreniu pri zjednodušovaní miestnych a ústredných administratívnych postupov, pričom medzi rôznymi úrovňami verejnej správy existuje len malá koordinácia. Portugalské orgány schválili nový program pre zjednodušenie pod názvom SIMPLEX+. Obsahuje pomerne ambiciózny súbor opatrení pre občanov a podniky. Ide o sľubné opatrenia a je potrebné zabezpečiť, aby sa tento program vykonal včas a aby sa mohol začať prejavovať jeho účinok. V rámci tohto balíka sa teraz začína vykonávať väčšina opatrení týkajúcich sa podnikov. Výkonnosť portugalského systému súdnictva je stále pod priemerom Únie. Ukazovatele efektívnosti občianskoprávnych, obchodných a daňových súdnych konaní v Portugalsku svedčia naďalej o slabom výkone. To má negatívny vplyv na dynamiku podnikania a na prilákanie priamych zahraničných investícií. Efektívnosť daňových a správnych súdov je aj naďalej problematická z hľadiska miery vyriešených prípadov a konania stále trvajú príliš dlho. Súdne konania vo veci platobnej neschopnosti trvajú až 40 mesiacov, čo vzbudzuje pochybnosti o účinnosti rámcov SIREVE.

               (18)

               Portugalsko dosahuje pokrok pri zvyšovaní transparentnosti a boji proti korupcii vo verejnej správe, ale neprijalo žiadnu zastrešujúcu stratégiu. Zdá sa, že boj proti korupcii sa stal pre prokuratúru skutočnou prioritou a boli zavedené efektívnejšie postupy pre riadenie vecí a zdrojov. Ešte sa však len ukáže, či tieto postupy povedú k zvýšeniu miery právoplatných odsúdení vo veciach korupcie na vysokej úrovni a uplatňovaniu sankcií, ktoré sú viac odstrašujúce. Pokiaľ ide o prevenciu, plány na predchádzanie korupcii, ktoré boli zavedené v každej verejnej inštitúcii, sú zatiaľ z veľkej miery len formálne. Nie sú v plnej miere prispôsobené každej organizácii a chýba náležité monitorovanie.

               (19)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (21)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2017 a program stability na rok 2017. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 4,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu. Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu a zohľadniť pritom potrebu posilniť prebiehajúce oživenie a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií Portugalska. Využiť neočakávané zisky na rýchlejšie zníženie pomeru dlhu verejnej správy k HDP. Zintenzívniť úsilie o rozšírenie preskúmania výdavkov s cieľom pokryť podstatný podiel výdavkov verejnej správy v rámci viacerých politík. Posilniť kontrolu výdavkov, nákladovú efektívnosť a primerané rozpočtové plánovanie, a to najmä v sektore zdravotníctva s dôrazom na zníženie nedoplatkov v nemocniciach, a zabezpečiť udržateľnosť dôchodkového systému. V záujme zvýšenia finančnej udržateľnosti štátnych podnikov stanoviť ciele v oblasti efektívnosti pre jednotlivé sektory s dostatočným predstihom pred zostavením rozpočtu na rok 2018, čím sa zlepšia zlepšiť celkové čisté príjmy štátnych podnikov a znížiť zaťaženie štátneho rozpočtu.

               2.

               Podporiť prijímanie pracovníkov na základe trvalých pracovných zmlúv, a to aj prostredníctvom preskúmania právneho rámca. Zabezpečiť účinnú aktiváciu dlhodobo nezamestnaných. Spolu so sociálnymi partnermi zabezpečiť, aby vývoj minimálnej mzdy nemal negatívny vplyv na zamestnanosť nízko kvalifikovaných ľudí.

               3.

               Zintenzívniť úsilie o očistenie súvah úverových inštitúcií prostredníctvom komplexnej stratégie zameranej na nesplácané úvery, a to aj rozvíjaním sekundárneho trhu pre aktíva so zníženou hodnotou. Zlepšiť prístup ku kapitálu, najmä pre začínajúce podniky a malé a stredné podniky.

               4.

               Do konca roka 2017 zaviesť plán na ďalšie zníženie administratívneho zaťaženia a odstraňovanie regulačných prekážok v stavebníctve a službách pre podniky. Zvýšiť účinnosť konaní vo veci platobnej neschopnosti a daňových konaní.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (6)  Odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1).

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/105

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2017
   (2017/C 261/23)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovinsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Slovinsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 3.

               (3)

               Správa o Slovinsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Slovinska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 22. februára 2017. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Slovinsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Predovšetkým nedostatky v bankovom sektore, podnikový dlh a fiškálne riziká predstavujú slabé miesta. Vzhľadom na oživenie rastu dochádza k postupnému odstraňovaniu nerovnováh so stavovým charakterom. V podnikovom sektore došlo k podstatnému zníženiu dlhu a k oživeniu súkromných investícií aj vo forme priamych zahraničných investícií, hoci objem prichádzajúcich priamych zahraničných investícií zostáva v porovnaní s partnermi v regióne na nízkej úrovni. Verejný dlh dosiahol vrchol v roku 2015, pričom úprava smerom nadol sa očakáva v nadchádzajúcich rokoch. Pokrok v oblasti reštrukturalizácie bankového sektora sa časovo zhodoval s prudkým poklesom podielu nesplácaných úverov, ktorý ma podľa očakávaní ďalej klesať. Vláda prijala príslušné opatrenia na konsolidáciu a reštrukturalizáciu bankového sektora a na zlepšenie správy a riadenia štátnych podnikov. Potrebné sú však ďalšie politické opatrenia na odstránenie podnikového dlhu a zostávajúcich nedostatkov vo finančnom sektore, na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a na zlepšenie podnikateľského prostredia.

               (4)

               Slovinsko predložilo 28. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017 a 3. mája 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Slovinsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 očakáva, že celkový deficit sa zlepší na úroveň 0,8 % HDP v roku 2017 a potom dosiahne prebytok 0,4 % HDP v roku 2020. Podľa plánu sa má strednodobý rozpočtový cieľ – vyrovnanosť rozpočtu zo štrukturálneho hľadiska, ktorá nespĺňa požiadavky Paktu stability a rastu – dosiahnuť do roku 2020. Podľa prepočítaného (5) štrukturálneho salda by sa však strednodobý rozpočtový cieľ nedosiahol v časovom rámci programu. Na základe programu stability na rok 2017 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2017 klesne na 77,0 % HDP a bude ďalej klesať až na úroveň 67,5 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)

               V programe stability na rok 2017 sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet je v rokoch 2016 a 2017 významný a je dostatočným dôkazom rozsahu a povahy týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie dosiahli v roku 2016 oprávnené dodatočné výdavky v dôsledku výnimočného prílevu utečencov 0,07 % HDP. Táto suma je nezmenená v porovnaní s návrhom rozpočtového plánu na rok 2017, ktorým sa potvrdili prognózy programu stability na rok 2016. Súčasťou programu stability na rok 2017 bola požiadavka na 0,07 % HDP, z ktorej Komisia vezme do úvahy dodatočný vplyv v objeme 0,01 % HDP. V ustanoveniach článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov a bezpečnostné opatrenia súvisia s mimoriadnymi udalosťami, ich vplyv na verejné financie Slovinska je výrazný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 znížila s cieľom zohľadniť tieto dodatočné rozpočtové náklady. Pokiaľ ide o rok 2017, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2018 na základe získaných údajov, ktoré poskytnú slovinské orgány.

               (8)

               Rada 12. júla 2016 odporučila Slovinsku dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni aspoň 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky.

               (9)

               Od Slovinska sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na úroveň jeho dlhu, očakáva, že v roku 2018 dosiahne ďalšiu úpravu smerom k primeranému strednodobému rozpočtovému cieľu. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) nesmie prekročiť 0,6 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 1 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Podľa prognózy Slovinsko dodrží dlhové pravidlo v rokoch 2017 a 2018. Rada celkovo zastáva názor, že Slovinsko musí byť v roku 2017 pripravené prijať ďalšie opatrenia a že na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu budú v roku 2018 potrebné ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie o európskom semestri na rok 2017, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Slovinsku. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu v Slovinsku. Okrem toho existuje značná neistota, pokiaľ ide o cyklickú pozíciu v konkrétnych odvetviach v Slovinsku vzhľadom na obzvlášť silný hospodársky útlm v období rokov 2008 – 2013 a práve realizované veľké štrukturálne reformy a reformy finančného sektora.

               (10)

               Zákon o fiškálnych pravidlách prijatý v júli 2015 zaviedol strednodobý rozpočtový rámec verejných financií. V záujme jeho sfunkčnenia treba prijať určité zmeny zákona o verejných financiách. Pôvodne sa vláda zaviazala, že revidovaný zákon o verejných financiách prijme do šiestich mesiacov od prijatia zákona o fiškálnych pravidlách. Táto lehota však bola niekoľkokrát posunutá a revidovaný zákon ešte nebol predložený parlamentu na prerokovanie. Revidovaný zákon o verejných financiách predstavuje jeden z právnych nástrojov na transponovanie smernice Rady 2011/85/EÚ (7) do vnútroštátneho práva, čo boli členské štáty povinné vykonať do konca roka 2013. Členovia fiškálnej rady boli vymenovaní 21. marca 2017.

               (11)

               Vysoký verejný dlh na úrovni 79,7 % HDP v roku 2016 je jednou zo slabín, pokiaľ ide o verejné financie v Slovinsku. Obyvateľstvo krajiny starne rýchlejšie než obyvateľstvo väčšiny členských štátov. Slovinsko čelí veľkým rizikám, pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, a jeho ukazovateľ medzery dlhodobej udržateľnosti je najvyšším spomedzi všetkých členských štátov EÚ, čo vyplýva z predpokladaného zvýšenia verejných výdavkov na dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť.

               (12)

               Vláda predložila návrhy na reformu systému zdravotnej starostlivosti. Návrh zákona o zdravotnej starostlivosti a zdravotnom poistení, ktorý je ústredným prvkom reformy, bol predložený na verejnú konzultáciu vo februári 2017 a podľa plánov má byť postúpený Štátnemu zhromaždeniu do leta 2017. Dôležité je, aby sa tento plánovaný časový rámec dodržal, vďaka čomu by tento návrh mohol nadobudnúť podobu zákona ešte v roku 2017. V decembri 2016 boli predložené návrhy na zmenu zákona o zdravotníckych službách a zákona o právach pacientov a bol prijatý nový zákon o lekárňach. K pretrvávajúcim výzvam patrí správa a riadenie a výkonnosť nemocníc, primárna starostlivosť ako prvotný kontakt pred ústavnou starostlivosťou, systémy nemocničných platieb, hodnotenia zdravotníckych technológií a informačné systémy. Okrem toho sa naďalej vo veľkej miere nevyužívajú výhody centralizovaného verejného obstarávania zdravotníckych produktov a služieb, hoci sa pripravuje nové centralizované verejné obstarávanie liekov, vďaka ktorému by sa obstarávanie mohlo stať transparentnejším a nákladovo efektívnejším. Ďalšou z veľkých výziev je napredovanie reformy dlhodobej starostlivosti. Doteraz v Slovinsku neexistuje integrovaný systém dlhodobej starostlivosti. Vo fáze príprav sa nachádza pilotný projekt na určenie potrieb dlhodobej starostlivosti.

               (13)

               Vláda prijala v apríli 2016 bielu knihu o dôchodkoch a začala verejnú konzultáciu o budúcnosti dôchodkového systému. Stále však chýbajú konkrétne legislatívne návrhy. Medzi budúce výzvy patrí zaistenie dlhodobej udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému prispôsobením zákonného veku odchodu do dôchodku zvýšeniu strednej dĺžky života a podporovaním neskoršieho odchodu do dôchodku, zvýšenie miery pokrytia doplnkových dôchodkových systémov, vhodné riešenia pre rozdielne kariérne postupy a zníženie rizika chudoby v starobe.

               (14)

               Zlepšuje sa situácia na trhu práce a vývoj v sociálnej oblasti. Došlo k oživeniu v oblasti vytvárania pracovných miest, pričom nezamestnanosť sa znižuje. Počet ľudí vystavených riziku chudoby a sociálneho vylúčenia sa znížil, ale naďalej je nad priemerom Únie v prípade starších osôb. Zlepšujúca sa situácia na trhu práce ponúka možnosť zamestnať starších pracovníkov, avšak ich miera účasti je aj naďalej nízka. V posledných rokoch vo zvýšenej miere dochádza k odchodu do dôchodku priamo zo systému poistenia v nezamestnanosti. Dlhodobá nezamestnanosť zostáva nad predkrízovými úrovňami a predstavuje viac než polovicu všetkých nezamestnaných. Viac než 40 % všetkých dlhodobo nezamestnaných osôb je vo veku nad 50 rokov a takmer polovica z nich je nezamestnaná dva alebo viac rokov. Spolu so sociálnymi partnermi bola pripravená a prerokovaná analýza, ako aj akčný plán, ktorého cieľom je zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov. Včasné uskutočnenie tohto akčného plánu môže pomôcť zvýšiť aktiváciu starších pracovníkov. Miera zamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov je naďalej nízka a výrazne pod predkrízovou úrovňou a priemerom Únie. Aktuálnym prístupom je naďalej plán realizácie aktívnej politiky trhu práce prijatý v januári 2016, pričom výdavky v tejto oblasti zostávajú na nízkej úrovni. Starší a nízkokvalifikovaní pracovníci zostávajú nedostatočne zastúpení v opatreniach aktívnej politiky trhu práce. Segmentácia trhu práce je naďalej výzvou, napriek tomu, že v roku 2013 sa uskutočnila reforma.

               (15)

               Hoci je objem nesplácaných úverov stále vysoký, stabilne sa znižuje. Národná banka Slovinska zaviedla viacero opatrení, ktoré banky motivujú udržateľne znižovať svoje nesplácané úvery. Tlaky na znižovanie dlhu sa začali uvoľňovať, ale úverové toky pre firmy aj naďalej slabnú. Pokrok pri znižovaní dlhu bol v jednotlivých podnikoch nerovnomerný. Konsolidácia a reštrukturalizácia bankového sektora napreduje fúziou troch bánk, ku ktorej došlo v roku 2016. Slovinsko sa zaviazalo predať aspoň 50 % svojho podielu v najväčšej štátom vlastnenej banke do 31. decembra 2017 a ďalších 25 % bez jedného podielu do 31. decembra 2018. Pozmenením legislatívneho rámca sa ďalej posilnili kapacity Spoločnosti pre správu aktív bánk v oblasti reštrukturalizácie podnikov. Podiel nesplácaných úverov medzi malými a strednými podnikmi (MSP) je naďalej vysoký. Na odstránenie tohto problému bol za pomoci Svetovej banky vypracovaný systémový prístup k zníženiu podielu nesplácaných úverov MSP. Okrem toho vláda prijala zákon, na základe ktorého sa vytvorí centrálny register úverov s cieľom umožniť efektívnejšie riadenie rizík a znížiť riziko zadlženosti.

               (16)

               Prístup podnikov s náležitou úverovou bonitou k alternatívnym zdrojom financovania je veľmi obmedzený. Slovinský podnikateľský fond a Slovenska izvozna in razvojna banka (banka SID) zaviedli predovšetkým nové dlhové nástroje pre MSP vrátane takých opatrení, ako sú mikroúvery. Slovinský podnikateľský fond v roku 2016 zaviedol systém zárodkového kapitálu, do ktorého sa zapojilo takmer 50 príjemcov spomedzi MSP. Jedným z hlavných zdrojov doplnkového financovania, ktorý sa doteraz veľmi nevyužíval, by mohli byť ďalšie alternatívne finančné nástroje vrátane rizikového kapitálu a vlastného imania s využitím fondov EŠIF.

               (17)

               Určitý pokrok sa dosiahol v rámci prebiehajúceho vykonávania stratégie rozvoja verejnej správy na roky 2015 – 2020. Došlo však k ďalšiemu odkladu niektorých konkrétnych opatrení, ako je napríklad prijatie zákona o verejnej službe. Odhaduje sa, že vládny program znižovania administratívneho zaťaženia priniesol v období rokov 2009 až 2015 celkové úspory vo výške 365 miliónov EUR, pričom sa zrealizovalo takmer 60 % z 318 opatrení na zníženie administratívneho zaťaženia. Zložité a zdĺhavé administratívne postupy, najmä v stavebnom konaní a územnom plánovaní, sú však aj naďalej prekážkou súkromným investíciám. Hoci sa efektívnosť a kvalita justičného systému ďalej zvyšovala, v prípade obchodno-právnych sporov stále dlho trvá, kým dôjde k stanoveniu prvého pojednávania, a žaloby nemožno podať elektronicky. Napriek tomu, že sa prijali niektoré kľúčové protikorupčné reformy, ako je napríklad program nulovej tolerancie voči korupcii, vnímanie korupcie je stále vysoké a podľa všetkého vplýva na rozhodnutia podnikov. Po počiatočnom pokroku dosiahnutom v oblasti modernizácie regulácie povolaní sa tempo reforiem spomalilo. Zrušenie obmedzujúcich prekážok v rámci regulácie povolaní by mohlo podporiť hospodársku súťaž na predmetných trhoch.

               (18)

               Miera zasahovania štátu do hospodárstva je naďalej vysoká napriek privatizačnému programu, ktorý sa začal v roku 2013. Štát je najväčší zamestnávateľ, správca aktív a držiteľ podnikových dlhopisov v Slovinsku. Vysoká úroveň štátneho vlastníctva v kombinácii so slabou správou a riadením spoločností má značné fiškálne a hospodárske dôsledky. Tie podľa odhadu predstavovali 13 miliárd EUR alebo približne tretinu HDP v rokoch 2007 až 2014, predovšetkým v dôsledku stabilizačných opatrení vo finančnom sektore a ušlých ziskov štátnych podnikov v porovnaní s ich súkromnými náprotivkami. Výkonnosť štátnych podnikov sa začala zlepšovať vďaka novému systému správy a riadenia spoločností, hoci riziká pretrvávajú. Výsledky dosiahnuté do konca roka 2015 ukázali, že došlo k zvýšeniu ziskovosti podnikov pod správou Slovinskej štátnej holdingovej spoločnosti, hoci sa nepodarilo splniť strednodobý cieľ stanovený v stratégii správy aktív. V januári 2017 vláda schválila plán správy aktív na rok 2017, v ktorom sú vyčíslené ukazovatele výkonnosti pre každý štátny podnik a uvedený aktualizovaný zoznam aktív určených na odpredaj. Zároveň stále nedošlo k revízii stratégie správy aktív, ktorú pôvodne schválil parlament v roku 2015, keďže vláda svoje rozhodnutie odložila na druhú polovicu roku 2017. Hoci bol na konci februára 2017 vymenovaný nový predseda správnej rady, úplná zostava dozornej rady ešte nie je obsadená.

               (19)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (21)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2017 a program stability na rok 2017. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 3,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu a zohľadniť pritom potrebu posilniť prebiehajúce oživenie a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií Slovinska. Prijať a vykonávať navrhnutú reformu systému zdravotnej starostlivosti a prijať plánovanú reformu dlhodobej starostlivosti, ktorých cieľom je zvýšiť nákladovú efektívnosť, dostupnosť a kvalitu starostlivosti. V plnej miere využiť potenciál centralizovaného obstarávania v zdravotníctve. Prijať potrebné opatrenia na zaistenie dlhodobej udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému.

               2.

               Zintenzívniť úsilie o zvýšenie zamestnateľnosti nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov, najmä cielenými opatreniami v oblasti celoživotného vzdelávania a aktivačnými opatreniami.

               3.

               Zlepšiť podmienky financovania, a to aj uľahčením trvalého riešenia otázky nesplácaných úverov a prístupom k alternatívnym zdrojom financovania. Zaistiť plné vykonávanie stratégie Spoločnosti pre správu aktív bánk. Znížiť administratívne zaťaženie podnikov plynúce z pravidiel v oblasti územného plánovania a stavebných povolení a zabezpečiť dobrú správu a riadenie štátnych podnikov.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (7)  Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/49

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2016
   (2016/C 299/12)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Maďarsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Maďarsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Maďarsku v súčasnosti neexistujú makroekonomické nerovnováhy. Konkrétne, hoci potreby spojené s odložením splatnosti vysokého zahraničného dlhu a podiel nesplácaných úverov aj naďalej vyvolávajú obavy, riziká spojené s vonkajšími a vnútornými záväzkami sa znížili.

               (3)

               Maďarsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 až 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               V konvergenčnom programe sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet je významný a v doplnení zo 6. mája sa uvádzajú dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa hodnotenia Komisie oprávnené dodatočné výdavky v roku 2015 predstavovali 0,04 % HDP a v súčasnosti sa neočakávajú žiadne ďalšie prírastkové náklady v roku 2016. Ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, jeho vplyv na verejné financie Maďarska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2015 znížila s cieľom zohľadniť tieto náklady. Pokiaľ ide o rok 2016, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2017 na základe získaných údajov, ktoré poskytnú maďarské orgány.

               (6)

               Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. V konvergenčnom programe na rok 2016 vláda plánuje zvýšenie celkového deficitu na 2,4 % HDP do roku 2017, pričom následne by mal postupne klesnúť na 1,2 % do roku 2020. Vláda plánuje postupné zlepšovanie štrukturálneho salda v záujme dosiahnutia revidovaného strednodobého rozpočtového cieľa, to znamená deficitu vo výške 1,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Prepočítaný (4) štrukturálny deficit však zostane vyšší než strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP bude postupne klesať z úrovne 75,3 % v roku 2015 a v roku 2020 bude pod úrovňou 65 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vcelku vierohodný do roku 2017 a pre nasledujúce obdobie je čoraz priaznivejší. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované, najmä na obdobie po roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že existuje vysoké riziko značnej odchýlky od požadovanej úpravy v roku 2016 a pri nezmenených politikách aj v rokoch 2016 a 2017 posudzovaných spolu. Zároveň sa predpokladá, že Maďarsko dodrží referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu v rokoch 2016 a 2017. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Maďarsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v oboch rokoch v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)

               Vnútorné finančné nerovnováhy sa znížili a bankový systém sa stal menej zraniteľným, stále však existujú veľké výzvy. Značný pokrok sa dosiahol pri znižovaní dlhu súkromného sektora, ktorý bol predtým denominovaný väčšinou v cudzej mene. Pokiaľ ide o úvery domácnostiam, zaznamenali sa náznaky oživenia, ale obrat v oblasti úverov podnikom sa ešte len musí uskutočniť. Ziskovosť bankového sektora sa začala obnovovať aj vďaka lepšiemu hospodárskemu prostrediu a umiernenosti predchádzajúcich politík vo vzťahu k zdaňovaniu bánk. Napriek tomu banky zostávajú obozretné pri poskytovaní úverov napriek tomu, že sú dobre kapitalizované a vysoko likvidné. Medzi hlavné zostávajúce výzvy pre banky patrí zníženie ešte stále vysokého podielu nesplácaných úverov, ktoré brzdia poskytovanie nových úverov a vytvárajú tlak na zisk. Riziká súvisiace s podmienenými záväzkami spojené s posilnením štátneho vlastníctva v bankovom sektore sú stále vysoké.

               (8)

               Napriek nedávnemu značnému zlepšeniu v oblasti daňovej politiky a daňovej správy zostáva spoliehanie sa Maďarska na sektorové dane potenciálnou prekážkou pre investície. Selektívna štruktúra týchto daní spôsobuje narušenia v jednotlivých odvetviach. Zatiaľ čo sa naďalej uplatňuje niekoľko ďalších sektorových daní, poplatky pre úverové inštitúcie sa výrazne znížili a zrušili sa progresívne sadzby poplatku za potravinové kontroly. Daňovo-odvodové zaťaženie pre osoby s nízkymi príjmami je však stále vysoké, najmä v prípade tých, ktorí nemajú deti. Môže to mať negatívny vplyv na ich schopnosť zamestnať sa a tiež to môže brzdiť investície. Boli podniknuté kroky na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia (vrátane zníženia jednotnej daňovej sadzbe dane z príjmov fyzických osôb o jeden percentuálny bod a zvýšenia daňovej úľavy pre rodiny s dvoma deťmi). Opatrenia však nie sú dostatočne dobre cielené na to, aby mali významný vplyv na osoby s nízkymi príjmami. Existuje potenciál presunutia daňového zaťaženia z práce na oblasti, ktoré majú menej rušivý vplyv na rast. Bolo prijatých niekoľko opatrení na zlepšenie súladu a zníženie nákladov na dodržiavanie predpisov, hoci náklady na dodržiavanie daňovej disciplíny sú naďalej vysoké. Napriek zlepšeniam v posledných rokoch Maďarsko stále čelí výzvam týkajúcim sa efektívnosti výberu daní. Vláda ohlásila podstatnú inštitucionálnu reformu, ktorá sa má začať v roku 2016 a bude zameraná na efektívnosť daňovej správy.

               (9)

               Obmedzený pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o podporu hospodárskej súťaže a transparentnosti vo verejnom obstarávaní (napríklad prijatím nového zákona o verejnom obstarávaní, pričom jeho súlad s právnymi predpismi EÚ sa zatiaľ neposudzoval), zatiaľ čo nepredvídateľné zmeny regulačného a administratívneho zaťaženia brzdia súkromné podnikanie a investície. Vysoký počet rokovacích konaní bez predchádzajúceho zverejnenia a zadávanie zákaziek s jedinou ponukou poukazujú na to, že v oblasti obstarávania pretrváva nízka úroveň hospodárskej súťaže. V máji 2016 vláda predložila stratégiu elektronického obstarávania. Jej vykonávanie a vplyv na zvýšenie efektívnosti a transparentnosti je potrebné monitorovať a pretrváva riziko korupcie. Zmeny by boli potrebné na to, aby bol nový Národný akčný plán boja proti korupcii (NAP) na obdobie rokov 2015 až 2018 účinnejší pri predchádzaní korupcii vo verejných inštitúciách a uplatňovaní odrádzajúcich sankcií. Vláda neobnovila svoj predchádzajúci záväzok revidovať zákon o oznamovateľoch korupcie z roku 2013, v ktorom chýbajú ustanovenia, ktoré by primerane chránili informátorov pred odvetou. V rámci NAP sa plánuje revízia neambiciózneho systému majetkových priznaní a na základe nových legislatívnych zmien schválených v roku 2015 sa zaviedli niektoré ďalšie obmedzenia týkajúce sa prístupu verejnosti k informáciám. Vláda podnikla kroky na zníženie administratívnej záťaže, ale obmedzujúce právne predpisy Maďarska v sektoroch služieb a nestabilné regulačné prostredie naďalej prinášajú obavy pre podniky, a tým vytvárajú neistotu pre investorov. Obmedzenia týkajúce sa zriaďovania a prevádzky podnikov v maloobchodnom sektore predstavujú značné prekážky vstupu na trh a expanzie. Marže v maďarskom maloobchodnom sektore sú tretie najvyššie v Únii a počas posledného desaťročia sa nepretržite zvyšovali, zatiaľ čo ukazovateľ alokačnej efektívnosti patrí medzi najnižšie v Únii.

               (10)

               Nedávny vývoj na trhu práce v Maďarsku je priaznivý, pričom miera nezamestnanosti klesla na úroveň spred krízy. Vytváranie pracovných miest v súkromnom sektore sa síce zrýchľuje, na druhej strane však program verejných prác prispel okrem iného aj k zníženiu nezamestnanosti. Tento program je hlavnou aktívnou politikou trhu práce v Maďarsku. Rozpočtové náklady na tento program sa za posledných päť rokov zvýšili viac ako štvornásobne. Zdá sa však, že program nezabezpečuje dostatočné zlepšenie opätovného začlenenia účastníkov na otvorený trh práce. V prvej polovici roku 2015 predstavovala miera úspešného ukončenia účasti na tomto programe a prechodu k riadnemu zamestnaniu 13,1 %, ale približne 60 % účastníkov, ktorí svoju účasť na programe ukončili, sa doň do 180 dní opäť vrátilo. Prináša to výrazné riziko zablokovania účastníkov v programe, najmä nízkokvalifikovaných pracovníkov a ľudí žijúcich v znevýhodnených regiónoch. Aj keď sa tento program zameriava na dlhodobo nezamestnaných, ľudí s nízkou kvalifikáciou a nezamestnaných žijúcich v znevýhodnených oblastiach, 47 % účastníkov v roku 2015 predstavovali osoby so stredoškolským alebo vysokoškolským vzdelaním. Podiel nezamestnaných osôb zapojených do verejných prác je významný aj v krajoch s dobre fungujúcimi trhmi práce. Nedávna reforma verejných služieb zamestnanosti pravdepodobne zníži ich účinnosť. Keďže zodpovednosť za verejné služby zamestnanosti je v súčasnosti rozdelená medzi štyri ministerstvá, administratívna zložitosť mechanizmov riadenia môže výrazne ohroziť účinné riadenie a intenzívnejšie zameranie sa na výsledky. Maximálne trvanie poskytovania dávok v nezamestnanosti (tri mesiace) je najkratšie v Únii a podstatne kratšie než priemerný čas potrebný na nájdenie si zamestnania. Ukazovatele chudoby sa zlepšujú, zostávajú však vysoké, najmä v rámci najviac znevýhodnených skupín, konkrétne u Rómov a detí. Primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci zostáva výzvou a nedávne reformy by mohli ešte viac obmedziť podmienky prístupu k niektorým dávkam.

               (11)

               Priemerný výkon maďarských študentov, pokiaľ ide o základné zručnosti, bol nižší ako priemer EÚ stanovený v rámci Programu OECD pre medzinárodné hodnotenie študentov (PISA) z roku 2012 a podiel študentov, ktorí dosahujú slabé výsledky, sa v rokoch 2009 až 2012 zvýšil. Vplyv sociálno-ekonomického zázemia a lokality školy na dosiahnuté výsledky patrí medzi najsilnejšie v Únii. Selektívnosť vzdelávacieho systému prehlbuje rozdiely vo výkonnosti medzi študentmi rôznych typov škôl a tieto rozdiely sa postupne zväčšujú. Chýbajúci rovnaký prístup ku kvalitnému všeobecnému vzdelávaniu je osobitne akútny v prípade Rómov. S výnimkou predškolského vzdelávania, kde v posledných rokoch došlo k výraznému zlepšeniu, stále pretrvávajú veľké rozdiely medzi mierami úspešného ukončenia školskej dochádzky u rómskych žiakov/študentov a nerómskych žiakov/študentov na všetkých úrovniach vzdelávania, t. j. na úrovni základného, stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky medzi Rómami je naďalej vysoká. Maďarsko zaviedlo viaceré opatrenia, ktorých cieľom je účinnejšie riešiť nízku úroveň dosiahnutého vzdelania. Dôležité informácie o vykonávaní týchto opatrení však zatiaľ nie sú k dispozícii, a preto je ťažké zhodnotiť ich potenciálny vplyv. Ešte nebol vypracovaný systematický prístup k presadzovaniu inkluzívneho všeobecného vzdelávania. Oznámený plán realizácie pre stratégiu na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky ešte nebol uverejnený. Prechod medzi rôznymi formami a stupňami vzdelávania je naďalej zložitý a vykonávanie nedávnych reforiem v oblasti odborného vzdelávania by sa malo zamerať na jeho uľahčenie.

               (12)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (13)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Vzhľadom na vysoké riziko značnej odchýlky, dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu o 0,3 % HDP smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 a o 0,6 % HDP v roku 2017, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nepodarí dodržať pri nižšom úsilí, a to tak, že sa prijmú potrebné štrukturálne opatrenia.

               2.

               Ďalej znižovať sektorové dane a znížiť daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami. Posilniť transparentnosť a hospodársku súťaž v oblasti verejného obstarávania prostredníctvom systémov elektronického verejného obstarávania, intenzívnejšieho uverejňovania výberových konaní a ďalších zlepšení protikorupčného rámca. Zlepšiť regulačné prostredie v sektore služieb a v maloobchodnom sektore odstránením obmedzujúcich právnych predpisov a zabezpečením predvídateľnosti.

               3.

               Uľahčiť prechod z programu verejných prác na primárny trh práce a posilniť ďalšie aktívne politiky trhu práce. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a dávok v nezamestnanosti. Prijať opatrenia na zlepšenie výsledkov vzdelávania a na zvýšenie účasti znevýhodnených skupín, najmä Rómov, na inkluzívnom všeobecnom vzdelávaní.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.