title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/1665 z 30. septembra 2019 o opatreniach na predchádzanie krízam a ich riadenie podľa článku 33 ods. 3 prvého pododseku písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 – (vzájomné fondy)

text:
               3.10.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 253/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2019/1665
      z 30. septembra 2019
      o opatreniach na predchádzanie krízam a ich riadenie podľa článku 33 ods. 3 prvého pododseku písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 – (vzájomné fondy)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Toto odporúčanie sa týka uplatňovania článku 33 ods. 3 prvého pododseku písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (1) (ďalej len „nariadenie o spoločnej organizácii trhov“) a článku 40 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/891 (2).

                  (2)

                  Podpora predchádzania krízam a ich riadenia v poľnohospodárstve je jedným zo šiestich cieľov politiky Únie v oblasti ovocia a zeleniny od jej zavedenia v roku 1996. V tomto ohľade predstavujú vzájomné fondy dôležitý nástroj, ktorý môžu organizácie výrobcov využívať v rámci ich operačných programov na predchádzanie krízam.

                  (3)

                  V tejto súvislosti umožňuje článok 33 ods. 3 prvý pododsek písm. d) nariadenia o spoločnej organizácii trhov, zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2393 (3), získať finančné príspevky prostredníctvom operačných programov organizácií výrobcov v sektore ovocia a zeleniny na doplnenie vzájomných fondov po tom, čo bola vyplatená kompenzácia vyrábajúcim členom takýchto organizácií výrobcov, ktorí utrpeli prudký pokles príjmov v dôsledku nepriaznivých trhových podmienok.

                  (4)

                  Podľa článku 40 delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/891 členské štáty majú stanoviť konkrétne podmienky týkajúce sa poskytovania podpory v rámci tohto opatrenia. Pritom musia zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi v celej Únii, ako aj súlad s pravidlami Únie v oblasti hospodárskej súťaže a s medzinárodnými záväzkami Únie (ako napr. dohody WTO).

                  (5)

                  Účelom tohto odporúčania je poskytnúť členským štátom a hospodárskym subjektom jasné informácie o uplatňovaní opatrenia týkajúceho sa vzájomných fondov organizáciami výrobcov, aby organizácie výrobcov v celej Únii používali tento nástroj na predchádzanie krízam v širšom meradle.

                  (6)

                  Pri príprave tohto odporúčania sa zohľadnili pravidlá týkajúce sa vzájomných fondov stanovené v článkoch 36 až 39a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 (4), a to v rozsahu, v akom sú zlučiteľné s nariadením o spoločnej organizácii trhov a delegovaným nariadením (EÚ) 2017/891.

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         DÔVOD PRE OPATRENIE TÝKAJÚCE SA VZÁJOMNÝCH FONDOV

                  1.

                  Poľnohospodári sú vystavení hospodárskym rizikám (napr. nestálosť vstupných nákladov), environmentálnym či sanitárnym rizikám (napr. zdravie zvierat a rastlín) alebo klimatickým rizikám (napr. extrémne výkyvy počasia, zmena klímy), ktoré môžu mať výrazný vplyv na príjmy poľnohospodárov a sťažovať dlhodobé plánovanie a investície. Vysoká neistota vo vzťahu k budúcnosti môže mať nepriaznivé dôsledky na konkurencieschopnosť poľnohospodárov. To zase môže viesť k výraznému kolísaniu príjmov, a tak aj poľnohospodári, ktorí sú v bežných rokoch konkurencieschopní môžu byť v dôsledku katastrofickej udalosti nútení ukončiť podnikateľskú činnosť.

                  2.

                  Napriek tomu, že vplyv na príjmy poľnohospodárov v konečnom dôsledku závisí od vzájomného pôsobenia mnohých faktorov vrátane globálneho trhu a politickej podpory, riziká zlyhania vo výrobe môžu viesť k zvýšenej nestabilite, pokiaľ ide o hospodársku situáciu poľnohospodárov.

                  3.

                  Za týchto podmienok musí byť účinné riadenie rizík celostné, a musí teda zahŕňať prevenciu, reakciu a plánovanie, ale zároveň musí byť prispôsobené individuálnym potrebám poľnohospodárov. Rôznorodosť rizík a poľnohospodárskych štruktúr v jednotlivých krajinách Únie podporuje decentralizovanejší prístup k využívaniu nástrojov, akými sú vzájomné fondy, ktorý je najvhodnejší na riešenie špecifických potrieb konkrétnych regiónov a sektorov. Namiesto uplatňovania univerzálneho prístupu je vhodnejšie zabezpečiť, aby členské štáty mali pri riešení rizík, ktorým čelia poľnohospodári, flexibilitu pri hľadaní najvhodnejšieho riešenia.

                  4.

                  Z tohto dôvodu súčasné znenie článku 33 ods. 3 prvého pododseku písm. d) nariadenia o spoločnej organizácii trhov stanovuje lepšie možnosti na podporu vzájomných fondov prostredníctvom operačných programov organizácií výrobcov.

         ROZSAH, DRUH A ÚROVEŇ PODPORY

                  5.

                  Hoci pravidlá týkajúce sa vzájomných fondov stanovené v nariadení (EÚ) č. 1305/2013 nie sú podľa nariadenia o spoločnej organizácii trhov záväzné pre opatrenie týkajúce sa vzájomných fondov, členské štáty ich môžu využiť ako užitočný základ na vypracovanie pravidiel týkajúcich sa vzájomných fondov v kontexte nariadenia o spoločnej organizácii trhov, ak sú tieto pravidla v súlade s uvedeným nariadením.

                  6.

                  Členské štáty musia vymedziť, čo sa rozumie pod pojmom vzájomné fondy a spresniť niektoré iné podmienky stanovené v článku 33 ods. 3 prvom pododseku písm. d) nariadenia o spoločnej organizácii trhov:

                              a)

                              „vzájomný fond“ je pojem zahrnutý v ustanoveniach nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 i nariadenia o spoločnej organizácii trhov. V článku 36 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 sa vymedzuje ako systém akreditovaný členským štátom v súlade s jeho vnútroštátnymi právnymi predpismi pre združených poľnohospodárov s cieľom poistiť sa, pomocou ktorého sa týmto poľnohospodárom vyplácajú kompenzačné platby za hospodárske straty spôsobené nepriaznivými poveternostnými udalosťami, vypuknutím choroby zvierat alebo rastlín, zamorením škodcami, environmentálnou nehodou alebo za prudký pokles príjmov.
                              V porovnaní so vzájomnými fondmi podľa nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 sa v nariadení o spoločnej organizácii trhov nevyžaduje akreditácia vzájomných fondov. Akreditácia môže byť prínosná aj pre vzájomné fondy podľa nariadenia o spoločnej organizácii trhov, pretože môže okrem iného pomôcť znížiť riziko dvojitého financovania;

                              b)

                              „prudký pokles príjmov“ – členské štáty by ako zástupný ukazovateľ za príjmy mohli použiť hodnotu predávanej výroby (HPV) organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov, ak niekoľkí alebo všetci vyrábajúci členovia alebo členovia združenia organizácií výrobcov utrpeli prudký pokles príjmov. Na ten účel by sa HPV mohla vypočítať na základe cien na výstupe z organizácie výrobcov a za každý výrobok. To však neznamená, že by sa pri stanovovaní podrobných pravidiel na podporu vzájomných fondov nemal zohľadňovať pokles príjmov výrobcu.
                              Pozornosť je potrebné venovať najmä prípadom, v ktorých utrpeli prudký pokles príjmov len niekoľkí vyrábajúci členovia organizácie výrobcov alebo členovia združenia organizácií výrobcov, napríklad preto, že nepriaznivé trhové podmienky sa týkajú iba niektorých výrobkov, v súvislosti s ktorými sú organizácia výrobcov alebo združenie organizácií výrobcov uznané. Za týchto okolností by platby zo vzájomného fondu určené výrobcom, ktorí neutrpeli prudký pokles príjmov v dôsledku nepriaznivých trhových podmienok, neboli oprávnené na finančnú pomoc Únie na základe článku 33. ods. 3 prvého pododseku písm. d) nariadenia o spoločnej organizácii trhov.
                              Naopak oprávnenosť platieb zo vzájomného fondu určených výrobcom, ktorí utrpeli prudký pokles príjmov v dôsledku nepriaznivých trhových podmienok, by sa nemala zamietnuť len z toho dôvodu, že celková HPV organizácie výrobcov/združenia organizácií výrobcov neklesla, resp. neklesla dostatočne. Takéto posúdenie je potrebné vykonať od prípadu k prípadu a je pri ňom potrebné zohľadniť individuálne okolnosti organizácií výrobcov, združení organizácií výrobcov a ich členov, ako aj trhové podmienky, ktoré spôsobili prudký pokles príjmov.
                              V nariadení (EÚ) č. 1305/2013 sa stanovuje, že kompenzácia poľnohospodárom v konkrétnom sektore za prudký pokles príjmov sa poskytuje iba v náležite odôvodnených prípadoch a vtedy, ak pokles príjmu presiahne prahovú hodnotu aspoň 20 % priemerného ročného príjmu konkrétneho poľnohospodára za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaja. Nariadenie o spoločnej organizácii trhov neobsahuje takéto prahové hodnoty.
                              V záujme jednotného a nediskriminačného uplatňovania opatrení by členské štáty mohli zaujať prístup podobný tomu, ktorý je stanovený v nariadení (EÚ) č. 1305/2013, a poskytovať podporu na doplnenie vzájomných fondov, ak pokles príjmov organizácie výrobcov (t. j. jej HPV na výrobok) presahuje 20 % príjmu stanoveného členskými štátmi v závislosti od danej situácie (napr. pokles príjmov všetkých vyrábajúcich členov alebo iné situácie) za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaja;

                              c)

                              „nepriaznivé trhové podmienky“ – tento pojem by mal odkazovať na objektívne existujúcu situáciu na trhu s daným výrobkom, ktorá vedie k poklesu príjmov vyrábajúcich členov. Jedným z ukazovateľov nepriaznivých trhových podmienok by mohol byť pokles presahujúci 20 % priemernej ceny príslušného výrobku za predchádzajúce obdobie troch rokov alebo trojročného priemeru za predchádzajúce obdobie piatich rokov, okrem najvyššieho a najnižšieho údaja. Nepriaznivé trhové podmienky by bolo možné konštatovať aj na základe zmeny reprezentatívnej trhovej ceny príslušných výrobkov alebo pri zohľadnení výšky podpory na stiahnutie z trhu [pozri bod 7 písm. b)].

                  7.

                  Na určenie toho, či sú platby zo vzájomných fondov oprávnené na finančnú pomoc Únie vo forme príspevkov na doplnenie vzájomného fondu, možno použiť ďalej uvedené príklady relevantných faktorov a situácií.

                              a)

                              Zvýšenie vstupných nákladov v dôsledku prudkého poklesu príjmov
                              Zvýšenie vstupných nákladov (napr. zvýšenie ceny hnojiva, ktoré môže spôsobiť zvýšenie nákladov dotknutých výrobcov) môže viesť k strate príjmu, ak toto zvýšenie vstupných nákladov nemožno preniesť na zákazníkov vo forme zvýšenia ceny v dôsledku nepriaznivých trhových podmienok.
                              Členské štáty by mohli stanoviť štandardnú metodiku na odhad váhy vstupov v konečnej cene výrobku na základe produktívnej orientácie, a tak preukázať zvýšenie cien.
                              Platby zo vzájomných fondov by sa napríklad mohli pri splnení všetkých podmienok poskytovať výrobcom v prípadoch, v ktorých by sa preukázalo, že váha vstupných nákladov ako podiel z ceny na výstupe z organizácie výrobcov dotknutého výrobku sa zvýšila najmenej o 20 %.
                              Dôkazy o poklese príjmov v dôsledku nárastu zvýšených nákladov by mali vychádzať z trhových a účtovných údajov certifikovaných verejným alebo súkromným nezávislým kvalifikovaným orgánom alebo odborníkom v danej oblasti a členský štát by mal overiť ich presnosť a spoľahlivosť, aby sa zabezpečilo splnenie podmienok oprávnenosti na finančnú podporu Únie poskytovanú vzájomným fondom podľa nariadenia o spoločnej organizácii trhov.

                              b)

                              Maximálne sumy podpory na stiahnutia z trhu ako základ na určenie toho, či došlo k poklesu ceny na trhu
                              Maximálne sumy podpory na stiahnutia z trhu vymedzené v článku 45 ods. 1 delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/891 a prílohe IV k uvedenému nariadeniu by sa mohli použiť ako základ na stanovenie poklesu ceny na trhu. Následne by sa mohla na základe reprezentatívnej ceny každého príslušného výrobku a jej porovnania s trhovou cenou stanoviť „spúšťacia prahová hodnota“ pre vzájomné fondy. Ak by skutočná trhová cena bola najmenej o 20 % nižšia ako maximálna podpora stanovená v prílohe IV k delegovanému nariadeniu (EÚ) 2017/891, dosiahla by sa spúšťacia prahová hodnota. Členské štáty by mali overiť, že vplyv poklesu ceny je dostatočne významný z hľadiska jeho trvania, aby vyvolal prudký pokles príjmov.

         OPRÁVNENÉ NÁKLADY – DRUHY VÝDAVKOV, NA KTORÉ SA VZŤAHUJE OPATRENIE TÝKAJÚCE SA VZÁJOMNÝCH FONDOV

                  8.

                  Na účely oprávnenosti na finančnú pomoc Únie sa odporúča, aby príslušný vzájomný fond:

                              a)

                              mal transparentnú politiku, pokiaľ ide o platby do vzájomného fondu a kompenzácie z neho vyplácané;

                              b)

                              mal jasné pravidlá pridelenia zodpovednosti za akékoľvek vzniknuté dlhy;

                              c)

                              bol akreditovaný príslušným orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.

                  9.

                  Druhy výdavkov, na ktoré sa vzťahuje opatrenie týkajúce sa vzájomných fondov:

                              a)

                              administratívne náklady spojené so zriadením vzájomného fondu by mali okrem iných nákladov zahŕňať náklady na správu fondu (zodpovedajúce trvaniu fondu, t. j. maximálne päť rokov), registračné poplatky, náklady na zamestnancov a režijné náklady a

                              b)

                              finančné príspevky uvedené v článku 32 ods. 1 písm. a) nariadenia o spoločnej organizácii trhov na doplnenie vzájomných fondov po tom, čo bola vyplatená kompenzácia vyrábajúcim členom, ktorí utrpeli prudký pokles čistých príjmov (5) v dôsledku nepriaznivých trhových podmienok Doplnenie by sa malo uskutočniť prostredníctvom operačného fondu. Finančné príspevky na doplnenie vzájomného fondu by tvorili osobitnú súčasť operačného fondu.

                  10.

                  Podľa článku 40 ods. 4 delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/891 „členské štáty môžu stanoviť maximálne sumy, ktoré môže organizácia výrobcov dostať ako podporu týkajúcu sa vzájomných fondov“.

                  11.

                  Členské štáty by prostredníctvom vykonávania kontrol a opatrení uvedených v článku 34 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/892 (6) mali zabezpečiť, aby sa zabránilo nadmernej kompenzácii v dôsledku kombinácie opatrenia týkajúceho sa vzájomných fondov s inými nástrojmi podpory na vnútroštátnej úrovni alebo úrovni Únie alebo so systémami súkromného poistenia. Zaistenie vzájomných fondov nie je oprávnené na podporu v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu.

                  12.

                  Podpora na administratívne náklady spojené so zriadením vzájomného fondu sa má rozložiť na maximálne obdobie troch rokov a jej výška sa má postupne znižovať. Celková výška podpory vrátane finančnej pomoci Únie a príspevku organizácie výrobcov nesmie presiahnuť 5 % príspevku organizácie výrobcov do vzájomného fondu v prvom roku jeho fungovania, 4 % v druhom roku jeho fungovania a 2 % v treťom roku jeho fungovania. Organizácia výrobcov môže získať podporu na administratívne náklady spojené so zriadením vzájomných fondov len raz a len počas prvých troch rokov fungovania vzájomného fondu. Ak organizácia výrobcov žiada o podporu až v druhom alebo treťom roku fungovania vzájomného fondu, podpora predstavuje 4 % príspevku organizácie výrobcov do vzájomného fondu v druhom roku jeho fungovania a 2 % v treťom roku jeho fungovania.

                  13.

                  Finančné príspevky na doplnenie vzájomných fondov by sa vzťahovali na tieto položky:

                              a)

                              sumy, ktoré sa zo vzájomného fondu vyplatili ako finančná kompenzácia vyrábajúcim členom, ktorí utrpeli prudký pokles príjmov v dôsledku nepriaznivých trhových podmienok. Na tento účel by členské štáty nemali rozlišovať, či sumy vyplatené vyrábajúcim členom výrobcov ako kompenzácia pochádzali z prevádzkového kapitálu, základného kapitálu alebo iných finančných prostriedkov vzájomného fondu vrátane komerčných úverov, ktoré vzájomný fond čerpá na účel vyplatenia kompenzácie vyrábajúcim členom, ak sú splnené podmienky nariadenia o spoločnej organizácii trhov a iné zdroje vo vzájomnom fonde nie sú dostatočné na vyplatenie nevyhnutnej kompenzácie (pozri článok 33 ods. 3 posledný pododsek nariadenia o spoločnej organizácii trhov);

                              b)

                              úroky z komerčných úverov, ktoré vzájomný fond čerpá na účel vyplatenia finančnej kompenzácie poľnohospodárom zo vzájomného fondu, ak by finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii vo vzájomnom fonde, nepostačovali na uspokojenie požiadaviek na kompenzáciu (pozri článok 33 ods. 3 posledný pododsek nariadenia o spoločnej organizácii trhov).

                  14.

                  Počiatočný základný kapitál vzájomného fondu, z ktorého sa v prípade splnenia podmienok budú vyplácať kompenzácie, by sa mohol financovať prostredníctvom programu rozvoja vidieka [článok 39 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013]. V takých prípadoch by členské štáty mali zabezpečiť, aby sa zabránilo dvojitému financovaniu.

                  15.

                  Aby sa zabezpečila transparentnosť a právna istota členské štáty by mali vymedziť pravidlá týkajúce sa zriaďovania a správy vzájomného fondu, a najmä pravidlá týkajúce sa poskytovania kompenzačných platieb a oprávnenosti organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov (7), ako aj správy a monitorovania dodržiavania týchto pravidiel v súlade s článkami 26 a 27 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/892. Členské štáty môžu tiež požadovať, aby ustanovenia o vzájomných fondoch obsahovali sankcie v prípade nedbanlivosti zo strany vyrábajúcich členov organizácie výrobcov alebo členov združenia organizácií výrobcov, a to ako súčasť stanov organizácie výrobcov alebo ich združení.

         PRIJÍMATELIA FINANČNEJ POMOCI ÚNIE

                  16.

                  Prijímateľmi finančnej pomoci Únie by mali byť podľa príslušného členského štátu organizácie výrobcov a združenia organizácií výrobcov (8).

                  17.

                  Organizácie výrobcov alebo združenie organizácií výrobcov sa môžu rozhodnúť, že kompenzácie poskytnú len jednému zo svojich členov (alebo ak sú uznané v súvislosti s viacerými výrobkami, len členom vyrábajúcim príslušný výrobok) alebo niekoľkým členom organizácií výrobcov alebo členom združení organizácií výrobcov.

         INTENZITA POMOCI – VÝŠKA FINANČNEJ POMOCI ÚNIE

                  18.

                  Finančná pomoc Únie pokrýva administratívne náklady vysvetlené v bode 9 písm. a) a 50 % (9) oprávnených nákladov (skutočne vzniknuté výdavky) podľa článku 34 ods. 1 nariadenia o spoločnej organizácii trhov.

                  19.

                  Odporúča sa, aby členské štáty obmedzili náklady, ktoré sú oprávnené na podporu, uplatnením:

                              a)

                              stropov pre každý vzájomný fond;

                              b)

                              primeraných stropov na jednotku (10).

         ADMINISTRATÍVNE A FINANČNÉ RIADENIE

                  20.

                  Podľa článku 36 ods. 2 nariadenia o spoločnej organizácii trhov a článku 27 delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/891 má členský štát vypracovať národnú stratégiu pre udržateľné operačné programy, ktorá okrem iného zahŕňa priority zvolené pre príslušné odvetvie a rovnováhu medzi opatreniami/akciami vyjadrenú ako maximálne percentuálne podiely z operačného fondu, ktoré možno vynaložiť na jednotlivé opatrenia/akcie.
                  Rovnováha je obzvlášť dôležitá v prípade riadenia rizika. Malo by byť stanovené minimálne kritické množstvo (napr. minimálny počet členov organizácií výrobcov), ktoré je nutné na aktiváciu nástroja na riadenie rizík, kompenzáciu výrobcov a na zachovanie príspevkov výrobcov v primeranej výške (11).
                  Zároveň je potrebné zabezpečiť potrebný súlad medzi rôznymi systémami v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a vylúčiť dvojité financovanie medzi rôznymi krízovými opatreniami. Organizácia výrobcov alebo združenie organizácií výrobcov by napríklad nemali svojim vyrábajúcim členom poskytovať kompenzácie za stiahnutia výrobkov z trhu, ak už bola v prípade týchto výrobkov zo vzájomného fondu vyplatená kompenzácia za prudký pokles príjmov. Výrobky, na ktoré sa vzťahujú kompenzácie zo vzájomného fondu sa však môžu predávať na trhu alebo spracovávať.

                  21.

                  Členské štáty by mali obmedziť trvanie komerčných úverov na obdobie trvania príslušného operačného programu.

                  22.

                  Členský štát by mohol stanoviť osobitné pravidlá týkajúce sa príspevkov, ktoré by mal do fondu platiť každý člen organizácie výrobcov či člen združenia organizácie výrobcov alebo samotná organizácia výrobcov či združenie organizácií výrobcov, ako aj intervaly platieb. Suma, ktorú sú vyrábajúci členovia organizácie výrobcov alebo člen združenia organizácií výrobcov alebo samotná organizácia výrobcov alebo združenie organizácií výrobcov povinní zaplatiť, by napríklad mohla byť upravená okrem iného na základe hodnotenia rizika ex ante, priemerného príjmu, veľkosti organizácie výrobcov alebo združenia. V prípade, že sa stanovia takéto požiadavky, mali by byť zahrnuté do stanov organizácie výrobcov alebo združenia organizácií výrobcov. Členské štáty sú zodpovedné za to, aby zabezpečili primerané zameranie a prispôsobenie opatrenia v súlade so svojim strategickým prístupom na základe analýzy SWOT/identifikácie potrieb v národnej stratégii.

                  23.

                  Vzájomný fond, ktorý je oprávnený na podporu podľa článku 33 ods. 3 prvého pododseku písmena d) nariadenia o spoločnej organizácii trhov môže plniť aj iné funkcie, ako napríklad poskytovanie úverov vyrábajúcim členom. Keďže výrobcovia prispievajú do kolektívnych zdrojov, ktoré sú k dispozícii na riešenie kríz, mohli by sa zaviesť stimuly pre vyrábajúcich členov, aby navýšili príspevky, z čoho by sa mohol vytvoriť dodatočný súbor kolektívnych aktív, ktorý by mohol slúžiť na poskytovanie úverov vyrábajúcim členom. Ak sa vzájomný fond využíva aj na iné účely než na výplatu kompenzácií vyrábajúcim členom, ako sa uvádza v článku 33 ods. 3 prvom pododseku písm. d) nariadenia o spoločnej organizácii trhov, zdroje pridelené do vzájomného fondu na iné účely by mali byť jasne odlíšené (napr. uložené na oddelených účtoch) od základného kapitálu/zdrojov vzájomného fondu, ktoré by sa použili v prípade krízy [podobne ako v prípade zásad stanovených v článku 16 delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/891, pokiaľ ide o členov, ktorí nie sú výrobcovia]. Len sumy, ktoré sú osobitne určené na zabezpečenie náhrady za prudký pokles príjmov v dôsledku nepriaznivých trhových podmienok, by mali byť účelovo viazané a mali by sa považovať za základ na výpočet intenzity verejnej pomoci.

                  24.

                  Príspevky do základného kapitálu vzájomného fondu od súkromných subjektov iných ako vyrábajúcich členov (napr. členov organizácií výrobcov, ktorí nie sú výrobcovia) by mohli byť povolené. Členovia organizácie výrobcov, ktorí nie sú výrobcovia, by boli prispievateľmi, ale nemali by nárok na žiadnu kompenzáciu ani výplatu zo vzájomného fondu. V každom prípade by sa kompenzácia zo vzájomného fondu mohla vyplácať len vyrábajúcim členom ako konečným prijímateľom v rámci schémy pomoci Únie v sektore ovocia a zeleniny vtedy, keď sa z hľadiska vstupov do základného kapitálu nezdajú potrebné žiadne obmedzenia (12).

                  25.

                  Členské štáty môžu stanoviť, že sa vyrábajúcim členom organizácií výrobcov alebo členom združenia organizácií výrobcov môže vrátiť časť ich príspevkov do vzájomného fondu po určitom počte rokov, ak sa vzájomný fond nepoužil na kompenzáciu vyrábajúcich členov v súlade s článkom 33 ods. 3 prvým pododsekom písm. d) nariadenia o spoločnej organizácii trhov a vybrané sumy sa nepoužili. Členské štáty a organizácie výrobcov sú zodpovedné za to, aby v tejto súvislosti stanovili vhodné a transparentné pravidlá.

         KONTROLA A MONITOROVANIE

                  26.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby opatrenie týkajúce sa vzájomných fondov podliehalo rovnakým kontrolám ako ostatné opatrenia a akcie zahrnuté v operačných programoch.

                  27.

                  Organizácie výrobcov by mali venovať osobitnú pozornosť dokumentácii, ktorá sa má viesť v súvislosti s vykonávaním opatrenia týkajúceho sa vzájomných fondov, a to najmä:

                              a)

                              zahrnutiu tohto opatrenia do operačného programu alebo jeho zmeny;

                              b)

                              posúdeniu, ktoré viedlo k vyplateniu kompenzácie zo vzájomného fondu (napr. ako bol vypočítaný a stanovený prudký pokles príjmov, v prípade ktorých výrobkov, ako je zabezpečený súlad ceny na výstupe z organizácie výrobcov s trhovou cenou atď.);

                              c)

                              členom, výrobkom, konečnému miestu určenia výrobkov a obdobiu, na ktoré sa toto opatrenie vzťahuje;

                              d)

                              príspevku organizácie výrobcov na doplnenie vzájomného fondu a pravidelným príspevkom jeho členov do vzájomného fondu.

                  28.

                  Členský štát by mal uvedenú dokumentáciu skontrolovať v čase schválenia zmeny operačného programu a v čase žiadosti o platbu.

                  29.

                  Okrem týchto kontrol by mal členský štát venovať osobitnú pozornosť riziku nadmernej kompenzácie a dvojitého financovania.

         VÝROČNÁ SPRÁVA SKUPÍN VÝROBCOV, ORGANIZÁCIÍ VÝROBCOV A ZDRUŽENÍ ORGANIZÁCIÍ VÝROBCOV

                  30.

                  Informácie týkajúce sa vzájomných fondov by sa mali vyplniť v tabuľkách 3.2 a 4.1 uvedených v prílohe II k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2017/892.

         V Bruseli 30. septembra 2019

               Za Komisiu

            Phil HOGAN

               člen Komisie

         (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12 2013, s. 671).

         (2)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/891 z 13. marca 2017, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny, a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o sankcie, ktoré by sa mali uplatňovať v týchto sektoroch, a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 (Ú. v. EÚ L 138, 25.5.2017, s. 4).

         (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2393 z 13. decembra 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1305/2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), nariadenie (EÚ) č. 1306/2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, nariadenie (EÚ) č. 1307/2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, nariadenie (EÚ) č. 1308/2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a nariadenie (EÚ) č. 652/2014, ktorým sa stanovuje hospodárenie s výdavkami týkajúcimi sa potravinového reťazca, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj zdravia rastlín a rastlinného rozmnožovacieho materiálu (Ú. v. EÚ L 350, 29.12.2017, s. 15).

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 17. decembra 2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 487).

         (5)  Napríklad pri náraste vstupných nákladov sa môžu zvýšiť aj príjmy. Táto situácia by však mohla mať vplyv na čisté príjmy.

         (6)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/892 z 13. marca 2017, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (Ú. v. EÚ L 138, 25.5.2017, s. 57).

         (7)  Napríklad minimálna veľkosť organizácie výrobcov alebo združenia ako podmienka ich oprávnenosti.

         (8)  V národnej stratégii môžu byť napríklad stanovené dodatočné podmienky.

         (9)  Finančná pomoc Únie pre operačné fondy.

         (10)  Organizácia výrobcov, jej členovia, výrobky atď.

         (11)  Vykonávaním kontrol a opatrení uvedených v článkoch 26 a 27 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2017/892.

         (12)  Pozri článok 16 delegovaného nariadenia (EÚ) 2017/891.