               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 510 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Francúzsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Francúzsku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Francúzska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Tieto nerovnováhy sa týkali najmä vysokého verejného dlhu a slabej dynamiky konkurencieschopnosti v kontexte nízkeho rastu produktivity s cezhraničným významom.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Európskej únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú hospodársku reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  6
               . Doložka, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97, uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyplývajúci z vypuknutia ochorenia COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 súhlasili s hodnotením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízové situácie v odvetví zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízové situácie.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Francúzsko sa nabáda, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne, pričom zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú najvzdialenejšie regióny, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí významné riziko, že vo Francúzsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čo zhoršuje už pozorovanú tendenciu pomaly sa zväčšujúcich rozdielov medzi regiónom hlavného mesta, veľkými mestami a zvyškom krajiny, ako aj medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a medzi metropolitným Francúzskom a najvzdialenejšími regiónmi. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielené reakcie v rámci príslušnej politiky.

               (10)Francúzsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Francúzsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Francúzsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy
                  8
                v roku 2019 neprekročí 1,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Ide o podstatný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa hodnotí súlad Francúzska s dlhovým kritériom v roku 2019.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu na úrovni 3,0 % HDP v roku 2019 na deficit na úrovni 9,0 % HDP v roku 2020. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 98,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že do roku 2020 sa zvýši na úroveň 115,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je spojený s veľkou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

               (13)Francúzsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú tieto rozpočtové opatrenia 1,9 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí: financovanie režimu čiastočnej nezamestnanosti vo výške 1,1 % HDP; dodatočné výdavky na posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, príspevky na nemocenské poistenie a odmeny pre zdravotnícky personál vo výške 0,4 % HDP; vytvorenie fondu solidarity vo výške 0,3 % HDP s cieľom poskytovať priamu podporu malým a veľmi malým podnikom, ako aj samostatne zárobkovo činným osobám. Francúzsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, pričom podľa odhadov programu stability na rok 2020 predstavujú 17 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad platby daní a sociálnych odvodov pre podniky; urýchlené vrátenie dane a preplatku DPH; vytvorenie osobitnej rezervy na priamu podporu strategických spoločností prostredníctvom kapitálových investícií (3,1 % HDP) a úverových záruk (13,9 % HDP). Vo všeobecnosti sú opatrenia, ktoré prijalo Francúzsko, v súlade s usmerneniami uvedenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, na ktoré bude nadväzovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to umožnia hospodárske podmienky, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (14)Z prognózy Komisie z jari 2020 vyplýva, že za predpokladu nezmenených politík bude saldo verejných financií Francúzska v roku 2020 na úrovni –9,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,0 % HDP. Pomer dlhu verejnej správy k HDP by mal dosiahnuť 116,5 % HDP v roku 2020 a 111,9 % v roku 2021.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Francúzsko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a pretože v roku 2020 počítalo s nedodržaním prahovej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium deficitu a dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 nie sú splnené.

               (16)Francúzsky systém zdravotnej starostlivosti je účinný pri dosahovaní dobrých výsledkov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 však poukázala na nedostatky v pripravenosti systému na riešenie vypuknutia pandémie. Patria k nim: i) ťažkosti pri zabezpečovaní bezprostrednej dostupnosti zdravotníckych pracovníkov, kritických dodávok a osobných ochranných prostriedkov, ako aj ii) skryté štrukturálne problémy. Pokiaľ ide o prvý nedostatok, Francúzsko zmobilizovalo svoju rezervu zdravotníckeho a pomocného zdravotníckeho personálu a zdravotníckeho vybavenia vrátane študentov medicíny a lekárov a zdravotných sestier na dôchodku. Koordinácia reakcie vo všetkých segmentoch systému zdravotnej starostlivosti je naďalej výzvou. Pokiaľ ide o druhý nedostatok, je dôsledkom chýbajúcich investícií do fyzických infraštruktúr a ľudských zdrojov, obmedzenej adaptácie pri organizácii služieb a potreby lepšej koordinácie medzi súkromnými a verejnými aktérmi. Problémy prehlbujú pretrvávajúce regionálne rozdiely. Napríklad napriek tomu, že podiel lekárov vykonávajúcich prax je na úrovni okolo priemeru Únie, približne 18 % obyvateľstva Francúzska žije v oblastiach, kde je obmedzený prístup k všeobecnému lekárovi. Základným prvkom vládnej stratégie na transformáciu systému zdravotnej starostlivosti je ďalšie rozhodné úsilie o digitalizáciu zdravotníckych služieb. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukazuje, že v čase pandémie je dôležité lepšie využívanie elektronického zdravotníctva, najmä telemedicíny.

               (17)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 má negatívny dosah na podmienky na francúzskom trhu práce a sociálne podmienky. Napriek tomu, že sa prijali zmierňujúce opatrenia, nezamestnanosť sa výrazne zvýši (podľa prognózy Komisie dosiahne v roku 2020 úroveň 10,1 % a v roku 2021 klesne na 9,7 %). Medzi tieto opatrenia patrí zmena a rozšírenie režimu skráteného pracovného času, ako aj opatrenia prijaté na podporu podnikov a pracovníkov a zabezpečenie fungovania verejných služieb a systému zdravotnej starostlivosti. Pretrvávajúca segmentácia trhu práce je naďalej zdrojom obáv. V roku 2019 mali približne dve tretiny nových zamestnancov krátkodobé zmluvy na obdobie kratšie ako jeden mesiac. Miera prechodu z krátkodobých zmlúv na pracovné zmluvy na neurčitý čas je jednou z najnižších v Únii. Cieľom nedávnej reformy systému dávok v nezamestnanosti (Unédic) bolo posilniť finančnú udržateľnosť systému a riešiť segmentáciu. Časti reformy súvisiace s pravidlami odškodnenia sú však z dôvodu krízy pozastavené. Vzhľadom na zhoršený kontext je dôležité zabezpečiť, aby boli dávky v nezamestnanosti, ako aj aktívna podpora zamestnanosti, dostupné pre všetkých uchádzačov o zamestnanie bez ohľadu na predchádzajúce postavenie v zamestnaní. V záujme riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zlepšenia odolnosti trhu práce by sa malo pokračovať v úsilí zameranom na podporu prerozdelenia pracovnej sily vo všetkých sektoroch. Pred vypuknutím ochorenia COVID-19 zamestnávatelia čoraz častejšie nahlasovali ťažkosti pri hľadaní vhodných kandidátov na prijatie do zamestnania, pričom poukázali na potrebu podporovať zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. Napríklad, zatiaľ čo odvetvie informačných technológií je obzvlášť postihnuté nedostatkom zručností, jeho absolventi predstavujú len 3 % celkového počtu absolventov.

               (18)V kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 je mimoriadne dôležité zabezpečiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru na celom jednotnom trhu a monitorovať a zabezpečiť správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Na tento účel prispeje zrušenie opatrení prijatých počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, najmä vývozných obmedzení na niektoré liečebné látky a medicínske produkty, k súdržnému uspokojeniu potrieb občanov v celej Únii v duchu solidarity, pričom zabráni riziku nedostatku a prerušenia dodávateľských reťazcov a v konečnom dôsledku pripraví cestu k úspešnej koordinovanej stratégii Únie týkajúcej sa ukončenia opatrení v súvislosti s COVID-19.

               (19)Francúzsko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity podnikov, a to aj pomocou dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej vypuknutím ochorenia COVID-19
                  9
               . Účinné a efektívne uplatňovanie takýchto schém je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich mali prospech podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora.

               (20)Podnikateľské prostredie Francúzska sa celkovo zlepšilo, ale Francúzsko musí pokračovať vo svojom úsilí o zjednodušenie svojho daňového systému a zníženie administratívnej záťaže pre podniky, najmä ak má v strednodobom horizonte podporiť účinné oživenie hospodárstva. Ako napríklad vyplýva z hodnotenia Komisie a ukazovateľov OECD o regulácii trhu s výrobkami z roku 2018, napriek pokroku a prijatiu niekoľkých opatrení v odvetví služieb sú regulačné obmedzenia vo Francúzsku stále prísnejšie než v iných členských štátoch, najmä v prípade poskytovateľov služieb pre podniky, z ktorých sú mnohí príslušníkmi regulovaných povolaní, a v maloobchode. Ako jedno z najviac zasiahnutých odvetví bude sektor služieb zohrávať významnú úlohu pri ukončení krízovej situácie a zotavovaní sa z krízy. Zmena požiadaviek na prístup k činnostiam v oblasti služieb a ich vykonávanie by stimulovala inováciu, hospodársku súťaž a pracovnú mobilitu, čo by malo celkovo pozitívny hospodársky dosah. Regulačná flexibilita by tiež mohla posilniť oživenie maloobchodnej činnosti v období po pandémii COVID-19.

               (21)S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. To by sa mohlo uskutočniť v rámci identifikovaných priorít európskej zelenej dohody, najmä v rámci nízkouhlíkových iniciatív v oblasti dopravy, energie z obnoviteľných zdrojov a obnovy budov. Spolu s digitálnou transformáciou hospodárstva by to mohlo pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii COVID-19 a nasmerovať Francúzsko na udržateľnú dlhodobú a klimaticky neutrálnu cestu pri presadzovaní technologického prvenstva. Prípravné práce v súvislosti s ozdravnými opatreniami by sa mohli opierať o národný energetický a klimatický plán Francúzska, projekty spoločného záujmu a plány rozvoja infraštruktúry. Ďalšie investície do energetických infraštruktúr, a to aj do elektrických prepojení, by prispeli k zlepšeniu integrácie vnútorného trhu Únie s energiou a zároveň k zintenzívneniu hospodárskej súťaže a uľahčeniu zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Francúzsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  10
               . To by Francúzsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

               (22)Počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu sa digitalizácia ukázala ako životne dôležitá pri udržiavaní prístupu k službám verejnej správy, zdravotníckym službám a výučbe, ako aj pri zachovávaní hospodárskej činnosti pomocou práce na diaľku a elektronického obchodu. V strednodobom horizonte poskytuje digitalizácia podnikom, najmä MSP, väčšie príležitosti na obnovu a rast tým, že ich dostane do kontaktu s viacerými potenciálnymi zákazníkmi, zefektívni výrobné procesy a poskytne stimuly na inovácie. Investície do digitalizácie zahŕňajú poskytovanie primeranej infraštruktúry a zlepšovanie digitálnych zručností širšieho obyvateľstva, a to najmä pracujúceho obyvateľstva. Zdá sa, že vykonávanie plánu Francúzska pre vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie (Plan France Très Haut Débit) je na dobrej ceste, pokiaľ ide o mestské oblasti. Pretrvávajú však významné rozdiely v pokrytí vysokorýchlostnými sieťami v iných oblastiach.

               (23)Francúzsko má silnú výskumnú základňu a potenciál zapojiť sa do osobitných opatrení súvisiacich s výskumom a inováciou s cieľom reagovať na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, a to aj pokiaľ ide o vývoj vakcín a liekov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 a jej dôsledky si vyžadujú posilnenú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií medzi verejným a súkromným sektorom. V strednodobom horizonte by investície do výskumu a inovácií mohli zabezpečiť opätovný rast produktivity, ako zdôraznila francúzska národná rada pre produktivitu. Takisto treba, aby odvetvia podporujúce rast umožnili podnikom využiť príležitosti, ktoré ponúka transformácia európskeho hospodárstva.

               (24)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj pokiaľ ide o zmierňujúce opatrenia a stratégie ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (25)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením úplného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Francúzsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zabezpečiť konkurencieschopnú udržateľnosť v Únii.

               (26)Úzka koordinácia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii je kľúčom k rýchlemu zotaveniu sa z hospodárskych dôsledkov ochorenia COVID-19. Francúzsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politických usmernení Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (27)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (28)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  11
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               (29)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba bojovať proti pandémii a uľahčiť oživenie hospodárstva ako prvý krok potrebný na umožnenie úpravy nerovnováh. Odporúčania, ktoré priamo riešia makroekonomické nerovnováhy zistené Komisiou podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté do odporúčaní 1, 3 a 4.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti zabezpečením primeraných dodávok kritických medicínskych produktov a vyváženým rozložením zdravotníckych pracovníkov, ako aj investovaním do elektronického zdravotníctva.

               2.Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a jej sociálne dôsledky, a to aj podporou zručností a aktívnou podporou pre všetkých uchádzačov o zamestnanie.

               3.Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na podporu likvidity podnikov, najmä malých a stredných podnikov. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a presadzovať súkromné investície na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, a to najmä na udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, energetické a digitálne infraštruktúry, ako aj výskum a inovácie.

               4.Pokračovať v zlepšovaní regulačného prostredia, znížiť administratívnu záťaž pre podniky a zjednodušiť daňový systém.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 55.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Čisté primárne výdavky verejnej správy pozostávajú z celkových výdavkov verejnej správy bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (9)

                        Ú. v. EÚ C 91I, 20.3.2020, s. 1 – 9.

                     (10)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (11)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 8. 2021
            COM(2021) 456 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť vykonávací protokol k Dohode o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Komisia navrhuje rokovať o novom vykonávacom protokole k dohode o partnerstve v sektore rybolovu s Maurícijskou republikou
                  1
               , ktorý by zodpovedal potrebám flotily Únie a bol v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike
                  2
                (ďalej len „nariadenie o SRP“) a so závermi Rady z 19. marca 2012
                  3
                týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky
                  4
               .

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Súčasná dohoda o partnerstve v sektore rybolovu s Mauríciom nadobudla platnosť 28. januára 2014 na obdobie 6 rokov a je automaticky obnoviteľná na ďalšie trojročné obdobia. Súčasný štvorročný vykonávací protokol
                     5
                   vstúpil do platnosti 8. decembra 2017 a jeho platnosť uplynie 7. decembra 2021. Stanovujú sa v ňom rybolovné možnosti pre flotilu Únie, ako aj zodpovedajúci finančný príspevok, ktorý má uhradiť Únia a vlastníci plavidiel. Plavidlám EÚ zo štyroch členských štátov (Španielsko, Francúzsko, Taliansko a Portugalsko) poskytuje rybolovné možnosti zamerané na tuniaky a druhy migrujúce na veľké vzdialenosti.

                  Ročný verejný finančný príspevok EÚ pre Maurícius predstavuje 220 000 EUR za prístup, plus osobitné sumy vo výške 220 000 EUR na podporu rybárskej politiky a 135 000 EUR na podporu uplatňovania námornej politiky a námorného hospodárstva.

                  Komisia navrhuje rokovať o novom vykonávacom protokole, pričom sa v plnej miere zohľadní nariadenie o SRP
                     6
                  .

               EÚ vytvorila sieť dvojstranných dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (ďalej len „SFPA“) v Indickom oceáne, napríklad so Seychelami a s Madagaskarom. Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva prispievajú k presadzovaniu cieľov SRP na medzinárodnej úrovni a zabezpečujú, aby rybolovné činnosti flotily EÚ mimo jej vôd vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré sa uplatňujú v rámci práva Únie. Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva navyše podporujú vedeckú spoluprácu medzi EÚ a jej partnermi, ako aj transparentnosť a udržateľnosť v záujme lepšieho riadenia rybolovných zdrojov, slúžia na zlepšenie správy, a to prostredníctvom podpory monitorovania, kontroly činností domácich i zahraničných flotíl a dohľadu nad nimi, ako aj prostredníctvom zabezpečovania finančných prostriedkov na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu s cieľom prispieť k udržateľnému rozvoju miestneho odvetvia rybolovu. Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva posilňujú postavenie EÚ v medzinárodných a regionálnych rybárskych organizáciách – v prípade Maurícia je to Komisia pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC)
                  7
               .

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Rokovania s Mauríciom o novom vykonávacom protokole sú v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ v afrických, karibských a tichomorských krajinách (krajinách AKT), a najmä s cieľmi EÚ týkajúcimi sa rešpektovania demokratických zásad a ľudských práv. Sú takisto v súlade s dočasnou dohodou o hospodárskom partnerstve (DHP), ktorú uplatňujú Maurícius, Seychely, Zimbabwe, Madagaskar a Komory a ktorej rozsah pôsobnosti sa rozširuje na ďalšie otázky súvisiace s obchodom, ako je obchod a trvalo udržateľný rozvoj.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto rozhodnutia je Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), konkrétne jej piata časť (Vonkajšia činnosť Únie) hlava V (Medzinárodné dohody) článok 218, kde sa uvádza postup pre rokovania a uzatváranie dohôd medzi EÚ a inými krajinami.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Neuplatňuje sa (ide o výlučnú právomoc).

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutie je primerané sledovanému cieľu.

               •Výber nástroja

                  Tento nástroj vychádza z článku 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  V roku 2021 Komisia vykonala hodnotenie ex post súčasného protokolu a hodnotenie ex ante jeho možného obnovenia. Jej závery sa uvádzajú v samostatnom pracovnom dokumente útvarov Komisie.

                  Z hodnotenia vyplýva, že odvetvia rybárstva EÚ majú evidentný záujem o rybolov vo vodách Maurícia a že obnovenie protokolu je v záujme oboch strán. Vďaka obnoveniu protokolu by sa zároveň posilnilo monitorovanie, kontrola a dohľad a zlepšilo by sa riadenie rybárstva v tomto regióne.

                  Pre EÚ je dôležité zachovať nástroj umožňujúci intenzívnu odvetvovú spoluprácu so strategickým aktérom na subregionálnej úrovni a vo všeobecnosti upevniť vzťahy s Mauríciom. To tiež pomôže EÚ pri budovaní spojenectiev v rámci IOTC. Pre flotilu EÚ vrátane jej najvzdialenejších regiónov v Indickom oceáne to znamená zachovanie prístupu k dôležitej rybolovnej oblasti pod právomocou Maurícia na účely uplatňovania rybolovných stratégií na základe viacročného medzinárodného právneho rámca. Okrem toho význam Maurícia, pokiaľ ide o spracovanie tuniakov ulovených v Indickom oceáne a vývoz produktov z tuniakov do EÚ, prispieva k relevantnosti plánovaného nového protokolu pre odvetvie rybolovu EÚ, ako aj pre partnerskú krajinu. Zámerom maurícijských orgánov je ďalej rozvíjať vzťahy s EÚ, čiastočne v záujme posilnenia správy oceánov a zároveň získať výhody spojené s cielenou podporou v danom odvetví, z ktorej vyplývajú príležitosti súvisiace s viacročným financovaním.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Komisia počas hodnotenia konzultovala s členskými štátmi, so zástupcami odvetvia, s medzinárodnými organizáciami občianskej spoločnosti a s maurícijskými úradmi pre rybárstvo a zástupcami tamojšej občianskej spoločnosti. Konzultácie prebehli aj v rámci Poradnej rady pre diaľkové flotily.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuvádza sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuvádza sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuvádza sa.

               •Základné práva

                  V smerniciach na rokovania (ktorých návrh sa nachádza v prílohe k rozhodnutiu) sa odporúča zahrnúť do protokolu doložku o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Vplyv nového protokolu na rozpočet zahŕňa vyplatenie finančného príspevku Mauríciu. Do rozpočtového riadku určeného pre dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (08 05 01) by sa museli každoročne začleniť príslušné rozpočtové prostriedky v podobe viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov, ktoré by mali byť zlučiteľné s finančným plánovaním v medziach viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2022 – 2027. Ročné sumy pre záväzky a platby sa stanovujú v rámci každoročného rozpočtového postupu vrátane riadku rezerv pre protokoly, ktoré na začiatku roka ešte nenadobudli platnosť
                  8
               .

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ

                  Rokovania by sa mali začať v treťom štvrťroku 2021.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Komisia odporúča, aby:

               ·Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní s Mauríciom s cieľom uzavrieť nový vykonávací protokol k dohode o partnerstve v sektore rybolovu,

               ·Komisia bola v tejto súvislosti vymenovaná za vyjednávača EÚ,

               ·Komisia viedla rokovania na základe konzultácií s osobitným výborom v súlade so ZFEÚ,

               ·Rada schválila smernice na rokovania uvedené v prílohe.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť vykonávací protokol k Dohode o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže by sa mali začať rokovania s cieľom uzavrieť nový vykonávací protokol k dohode o partnerstve v sektore rybolovu s Maurícijskou republikou
                  9
               ,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o novom vykonávacom protokole k dohode o partnerstve v sektore rybolovu s vládou Maurícijskej republiky.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa povedú po porade s pracovnou skupinou Rady pre vonkajšiu rybársku politiku.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 79, 18.3.2014, s. 3.

                     (2)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf
                  .

                     (4)

                        COM/2011/0424 final.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 279, 28.10.2017, s. 3.

                     (6)

                        Časť IV hlava II.

                     (7)

                        IOTC je medzivládna organizácia zodpovedná za riadenie populácií tuniakov a makrelovitých rýb v Indickom oceáne;
                  https://iotc.org/
                  .

                     (8)

                        Kapitola 40 (riadok rezerv 40 02 41) v súlade s medziinštitucionálnou dohodou o viacročnom finančnom rámci (VFR) (2013/C 373/01).

                     (9)

                        Ú. v. EÚ L 79, 18.3.2014, s. 3.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 8. 2021
            COM(2021) 456 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu týkajúcemu sarozhodnutia Rady
            o poverení začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť vykonávací protokol k Dohode o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania

               –Cieľom rokovaní je uzavrieť vykonávací protokol k Dohode o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Maurícijskou republikou v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie z 13. júla 2011 o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               –Vo vykonávacom protokole by sa mal vymedziť všeobecný rámec pre rybolovné činnosti plavidiel EÚ v maurícijských vodách a pre spoluprácu EÚ s Mauríciom v oblasti rybolovu.

               –V záujme podpory udržateľného a zodpovedného rybolovu pri súčasnom zabezpečení vzájomného prospechu pre EÚ a Maurícius by sa Komisia na rokovaniach mala sústrediť na tieto ciele:

               ·zabezpečiť prístup plavidiel EÚ prístup do rybolovnej oblasti Maurícia, ako aj potrebné oprávnenia na rybolov v danej oblasti, čo okrem iného prispeje k rozvoju siete dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, ktoré majú prevádzkovatelia z EÚ k dispozícii v Indickom oceáne,

               ·zohľadniť najlepšie dostupné vedecké odporúčania a príslušné plány hospodárenia, ktoré prijali regionálne organizácie pre riadenie rybárstva, s cieľom zabezpečiť environmentálnu udržateľnosť rybolovných činností a podporovať medzinárodnú správu oceánov. Rybolovné činnosti by sa mali zameriavať výhradne na dostupné zdroje a zohľadňovať rybolovnú kapacitu miestnej flotily s osobitným dôrazom na vysoko migračnú povahu dotknutých populácií,

               ·usilovať sa o získanie primeraného podielu na rybolovných zdrojoch, ktorý bude v plnej miere zodpovedať záujmom flotily EÚ v prípadoch, keď o ne majú záujem aj iné zahraničné flotily, a o uplatňovanie tých istých technických podmienok na všetky zahraničné flotily,

               ·zabezpečiť, aby prístup k rybolovným oblastiam vychádzal z minulých i očakávaných budúcich činností flotily EÚ v danom regióne vzhľadom na najaktuálnejšie a najlepšie dostupné vedecké posúdenia a záujmy najvzdialenejších regiónov EÚ,

               ·nadviazať dialóg v záujme posilnenia sektorovej politiky s cieľom podporiť vykonávanie zodpovednej rybárskej politiky, ktorá zodpovedá cieľom Maurícia v oblasti rozvoja, predovšetkým vzhľadom na správu odvetvia rybolovu, boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorovanie rybolovných činností a dohľad nad nimi, ako aj poskytovanie vedeckých odporúčaní, a podporiť hospodársku činnosť,

               ·zahrnúť doložku o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad,

               ·zabezpečiť, aby protokol prispieval k podpore rastu a tvorbe dôstojných pracovných podmienok súvisiacich s rybolovnými činnosťami, a to s prihliadnutím na príslušné dohovory Medzinárodnej organizácie práce (MOP),

               ·zahrnúť doložku o nediskriminácii flotíl a transparentnosti.

               –V protokole by sa mali stanoviť najmä:

               ·rybolovné možnosti, ktoré sa majú prideliť plavidlám EÚ,

               ·finančná kompenzácia a podmienky jej vyplácania,

               ·mechanizmus realizácie odvetvovej podpory.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Novým Zélandom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a orgánmi Nového Zélandu príslušnými pre boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               V globalizovanom svete, v ktorom majú závažná trestná činnosť a terorizmus v čoraz väčšej miere nadnárodný a rôznorodý charakter, by orgány presadzovania práva mali byť plne vybavené na spoluprácu s externými partnermi s cieľom zaistiť bezpečnosť svojich občanov. Z tohto dôvodu by mal mať Europol možnosť vymieňať si osobné údaje s orgánmi presadzovania práva v tretích krajinách v rozsahu potrebnom na plnenie svojich úloh v rámci požiadaviek stanovených v nariadení 2016/794 z 11. mája 2016
                  1
               .

               Od dátumu uplatňovania uvedeného nariadenia si Europol môže vymieňať údaje s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami na základe medzinárodnej dohody poskytujúcej náležité záruky, pokiaľ ide o ochranu súkromia a základných práv a slobôd fyzických osôb. Komisia je zodpovedná za rokovania o takýchto medzinárodných dohodách v mene Únie. Europol môže tiež v miere potrebnej na vykonávanie svojich úloh nadviazať a udržiavať spoluprácu s externými partnermi, na základe pracovných a administratívnych dohôd, ktoré samy osebe nemôžu byť právnym základom pre výmenu osobných údajov.

               V jedenástej správe o pokroku smerom k skutočnej a účinnej bezpečnostnej únii
                  2
                Komisia identifikovala osem prioritných krajín
                  3
                v regióne Blízkeho východu a severnej Afriky, s ktorými by sa na základe teroristickej hrozby, výziev súvisiacich s migráciou a operačných potrieb Europolu mali začať rokovania. Vzhľadom na politickú stratégiu stanovenú v Európskom programe v oblasti bezpečnosti
                  4
               , závery Rady
                  5
                a globálnu stratégiu
                  6
               , operačné potreby orgánov presadzovania práva v celej EÚ a možné prínosy užšej spolupráce v tejto oblasti, ktoré sa ukázali okrem iného aj v reakcii na útok v meste Christchurch v marci 2019, Komisia považuje za potrebné zaradiť Nový Zéland medzi prioritné krajiny, s ktorými by sa mali v krátkodobom horizonte začať rokovania. Nový Zéland formálne požiadal o túto iniciatívu 23. augusta 2019.

               Europol a novozélandská polícia podpísali v apríli 2019 pracovnú dohodu. V nej sa stanovuje rámec pre štruktúrovanú spoluprácu na strategickej úrovni, čo zahŕňa aj bezpečnú linku umožňujúcu priamu zabezpečenú komunikáciu; Nový Zéland zároveň vyslal do Europolu svojho styčného dôstojníka. Dohoda však neposkytuje právny základ pre výmenu osobných údajov. V súčasnosti neexistuje právny základ pre pravidelnú a štruktúrovanú výmenu osobných údajov medzi novozélandskými orgánmi presadzovania práva a Europolom, ktorá je pre efektívnu operačnú spoluprácu nevyhnutná.

               Právne normy týkajúce sa ochrany osobných údajov na Novom Zélande sú stanovené predovšetkým v zákone o ochrane súkromia zo 17. mája 1993 zmenenom novelou zo 7. septembra 2010
                  7
               . V zákone sa na tento účel stanovuje dvanásť zásad ochrany súkromia, ktoré upravujú spracúvanie osobných údajov. Zákon o ochrane súkromia sa vzťahuje na súkromné i verejné subjekty vrátane orgánov presadzovania práva. Zriaďuje sa ním aj úrad komisára pre ochranu súkromia, ktorý je nezávislým orgánom Nového Zélandu pre ochranu osobných údajov.

               Politický kontext

               Po útoku v meste Christchurch usporiadali francúzsky prezident Emmanuel Macron a novozélandská premiérka Jacinda Ardernová 15. mája 2019 v Paríži podujatie s názvom „Výzva z Christchurch“, na ktorom sa zúčastnil aj predseda Juncker, kde sa zdôraznila dôležitosť riešenia problému teroristického obsahu na internete tak, aby sa zároveň zaistila ochrana základných práv. Zúčastnené vlády a technologické spoločnosti spolu s Európskou komisiou podporili záväzky stanovené vo „Výzve na činnosť z Christchurch“, zamerané na odstraňovanie teroristického a násilného extrémistického obsahu z internetu (

                  https://www.christchurchcall.com/

               ).

               EÚ a Nový Zéland sú partnermi s podobným zmýšľaním, podobnými názormi a prístupom k mnohým globálnym otázkam. Partnerská dohoda o vzťahoch a spolupráci medzi Európskou úniou a Novým Zélandom, ktorá bola podpísaná 5. októbra 2016, vytvára predpoklady pre silnejší a pevnejší vzťah, keďže obsahuje viacero článkov, v ktorých sa jej strany zaväzujú spolupracovať napríklad v oblastiach boja proti terorizmu, presadzovania práva, prevencie organizovanej trestnej činnosti a korupcie, drog, počítačovej kriminality, prania špinavých peňazí, financovania terorizmu, migrácie a azylu, ako aj boja proti nim.

               EÚ a Nový Zéland sú zároveň partnermi v rámci Globálneho fóra pre boj proti terorizmu (GCTF), čo je medzinárodné fórum 29 krajín a Európskej únie, ktorého hlavným cieľom je znížiť teroristické ohrozenie ľudí na celom svete na základe prevencie teroristických činov, ich potláčania a stíhania, ako aj boja proti podnecovaniu terorizmu a náboru naň. EÚ a Nový Zéland úzko spolupracujú v otázkach zahraničnej a bezpečnostnej politiky a vedú pravidelný politický a bezpečnostný dialóg. Jeho súčasťou sú aj pravidelné konzultácie na úrovni ministrov a vyšších úradníkov. Nový Zéland sa na základe rámcovej dohody o partnerstve z roku 2012 mohol zapojiť do niektorých operácií krízového riadenia uskutočňovaných EÚ, prispel napríklad k operácii EUNAVFOR Atalanta (zameranej na pirátstvo v Africkom rohu).

               Operačné potreby

               Vo všetkých oblastiach trestnej činnosti, ktoré spadajú do právomoci Europolu, existuje potenciál ďalšej spolupráce s Novým Zélandom, ktorý treba preskúmať. Tento neúplný zoznam zahŕňa oblasti, kde sú operačné potreby Europolu vo vzťahu k Novému Zélandu najvýraznejšie.

               ·Terorizmus: Terorizmus predstavuje pre Nový Zéland aj Európsku úniu vážnu hrozbu – obe strany už boli terčom teroristických útokov. Popri získaní lepšieho prehľadu o hrozbách a identifikácii nových trendov je užšia spolupráca zahŕňajúca výmenu osobných údajov potrebná aj v záujme odhaľovania, prevencie a stíhania teroristických trestných činov vrátane cestovania na účely terorizmu, financovania terorizmu a zneužívania internetu teroristami.

                  Európske centrum pre boj proti terorizmu (ECTC) zriadené v rámci Europolu má veľký operačný záujem o možnosť výmeny operatívnych/osobných údajov s Novým Zélandom, pričom to platí aj naopak, ako sa ukázalo po teroristickom útoku v meste Christchurch. V nadväznosti na uvedený útok jednotka EÚ pre nahlasovanie internetového obsahu (EÚ IRU) pôsobiaca v rámci Europolu pracovala na odhaľovaní obsahu a vzorcoch jeho šírenia po internete. Rýchlosť a rozsah, v akom po tomto útoku došlo k zneužitiu internetu, ako aj obrovské množstvo zapojených poskytovateľov operačných služieb nemali obdobu a odhalili obmedzenia existujúcich procesov na riešenie podobných hrozieb. Operačná dohoda s Novým Zélandom by nielenže umožnila Europolu zaujať vedúce postavenie pri operačnej reakcii na Výzvu z Christchurch na odstránenie teroristického alebo násilného extrémistického obsahu z internetu, ale zároveň by mu poskytla právny rámec na to, aby s Novým Zélandom mohol rozvíjať užšiu spoluprácu vo veciach súvisiacich s terorizmom.

               ·Počítačová kriminalita: Pre orgány presadzovania práva EÚ je Nový Zéland kľúčovým partnerom pri vyšetrovaní prípadov sexuálneho vykorisťovania detí.

                  Novozélandská polícia sa zapája do činnosti Virtual Global Taskforce a je jej aktívnym partnerom – ide o kľúčovú partnerskú sieť Európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite fungujúceho v rámci Europolu v oblasti boji proti sexuálnemu zneužívaniu detí na internete. Príslušné orgány členských štátov EÚ, ktoré sú poverené vyšetrovaním takýchto zložitých trestných činov a čelia mnohým právnym a technickým výzvam, vysoko oceňujú rozsiahle know-how Nového Zélandu v oblasti vyšetrovania sexuálneho vykorisťovania detí na internete a ich ochotu podeliť sa o svoje znalosti s účastníkmi týchto stretnutí. Z operačného hľadiska môže Nový Zéland priniesť Europolu významnú pridanú hodnotu v oblasti počítačovej kriminality, najmä sexuálneho vykorisťovania detí na internete. Novozélandská polícia a Tím pre vyšetrovanie vykorisťovania detí na internete v rámci Ministerstva vnútra Nového Zélandu sa v tejto oblasti angažujú a majú v nej bohaté skúsenosti, pričom zohrali významnú úlohu pri operáciách s vysokou prioritou.

                  Nový Zéland je poslednou krajinou v rámci siete Five Eyes
                  8
               , s ktorou Europol nemá dohodnutý právny základ pre výmenu osobných údajov. Schopnosť oboch strán vymieňať si hodnotné operatívne informácie a systematicky spolupracovať je tak obmedzená. Zároveň tým dochádza k situácii, keď sa dvojstranné kontakty musia nadväzovať priamo s členskými štátmi alebo nepriamo, prostredníctvom tretích strán z radov agentúr, ako je napríklad INTERPOL. Povaha takýchto kontaktov znižuje účinnosť krokov, ktoré členské štáty prijímajú v boji proti tomuto typu trestnej činnosti, a oberá ich o možnosť prispievať k pridanej hodnote, ktorú Europol môže ponúknuť, najmä v oblasti teroristického obsahu na internete a sexuálneho vykorisťovania detí na internete, a využívať jej prínosy.

               ·Kriminálne motorkárske gangy Novozélandská polícia a Europol majú veľký záujem o spoluprácu v oblasti kriminálnych motorkárskych gangov. Tieto gangy sú na Novom Zélande čoraz väčším problémom, pričom novozélandská polícia nedávno vytvorila spravodajskú jednotku špecializovanú na gangy, ktorej hlavným cieľom sú aj kriminálne motorkárske gangy. Projekt Europolu s názvom Analysis Project Monitor sa osobitne zameriava na cesty členov kriminálnych motorkárskych gangov z Nového Zélandu do Európy, ich záznamy v registroch trestov, ako aj údajné kontakty s časťami organizovaného zločinu z juhovýchodnej Ázie.

               ·Drogy: Europol v minulosti pracoval na rozsiahlom prípade pašovania amfetamínu z EÚ na Nový Zéland. V tejto oblasti existuje potenciál pre ďalšiu spoluprácu.

               2.PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

               V nariadení (EÚ) 2016/794 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) sa stanovuje právny rámec pre Europol, konkrétne jeho ciele, úlohy, rozsah právomocí, záruky v oblasti ochrany údajov a spôsoby spolupráce s externými partnermi. Toto odporúčanie je v súlade s ustanoveniami nariadenia o Europole
                  9
               .

               Cieľom tohto odporúčania je získať od Rady poverenie pre Komisiu, aby mohla rokovať o budúcej dohode v mene EÚ. Právnym základom pre poverenie Radou na začatie rokovaní je článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               V súlade s článkom 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by Komisia mala byť ustanovená za vyjednávača Únie, pokiaľ ide o dohodu medzi Európskou úniou a Novým Zélandom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a orgánmi Nového Zélandu príslušnými pre boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Novým Zélandom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a orgánmi Nového Zélandu príslušnými pre boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794
                  10
                bolo prijaté 11. mája 2016 a uplatňuje sa od 1. mája 2017.

               (2)V ustanoveniach nariadenia (EÚ) 2016/794, a to predovšetkým tých, ktoré sa týkajú prenosu osobných údajov od Agentúry Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) tretím krajinám a medzinárodným organizáciám, sa stanovuje, že Europol môže prenášať osobné údaje orgánu tretej krajiny na základe medzinárodnej dohody uzatvorenej medzi Úniou a danou treťou krajinou podľa článku 218 ZFEÚ a poskytujúcej náležité záruky, pokiaľ ide o ochranu súkromia a základných práv a slobôd fyzických osôb.

               (3)Mali by sa začať rokovania s cieľom uzavrieť dohodu medzi Európskou úniou a Novým Zélandom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a orgánmi Nového Zélandu príslušnými pre boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu (ďalej len „dohoda“).

               (4)Ako sa vysvetľuje aj v odôvodnení 35 nariadenia (EÚ) 2016/794, Komisia by mala mať počas rokovaní o dohode a v každom prípade pred jej uzavretím možnosť konzultovať s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov (EDPS).

               (5)Dohodou by sa mali rešpektovať základné práva a dodržiavať zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie, najmä právo na súkromný a rodinný život uznané v článku 7 charty, právo na ochranu osobných údajov uznané v článku 8 charty a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces uznané v článku 47 charty. Dohoda by sa mala uplatňovať v súlade s uvedenými právami a zásadami.

               (6)Dohodou by nemal byť dotknutý prenos osobných údajov ani iné formy spolupráce medzi orgánmi zodpovednými za ochranu národnej bezpečnosti,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o dohode medzi Európskou úniou a Novým Zélandom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a orgánmi Nového Zélandu príslušnými pre boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu.

               Smernice na rokovania sa stanovujú v prílohe.

               Článok 2

               Rokovania sa povedú po porade s príslušným [názov osobitného výboru vloží Rada].

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli 30. 10. 2019

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Nariadenie (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016, Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53.

                     (2)

                        COM(2017) 608 final.

                     (3)

                        Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Maroko, Tunisko a Turecko.

                     (4)

                        COM(2015) 185 final.

                     (5)

                        Dokument Rady 10384/17, 19. jún 2017.

                     (6)

                        Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe – A Global Strategy for the European Union’s Foreign And Security Policy (Spoločná vízia, spoločný postup: silnejšia Európa – Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie)
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (7)

                        Zákon o ochrane súkromia je v súčasnosti predmetom reformy prebiehajúcej v nadväznosti na návrh zákona predložený v marci 2018.

                     (8)

                     Spravodajská

                   aliancia, ktorej členmi sú

                     Austrália

                  ,

                     Kanada

                  ,

                     Nový Zéland

                  ,

                     Spojené kráľovstvo

                   a

                     Spojené štáty americké

                  .

                     (9)

                        Najmä článkami 3, 23, 25 a kapitolou VI nariadenia (EÚ) 2016/794.

                     (10)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa nahrádzajú a zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30. 10. 2019
            COM(2019) 551 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Novým Zélandom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a orgánmi Nového Zélandu príslušnými pre boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu

               PRÍLOHA

               Komisia by sa v priebehu rokovaní mala zamerať na dosiahnutie cieľov, ktoré sú podrobne stanovené ďalej v texte.

               1.Cieľom dohody by malo byť poskytnúť právny základ pre prenos osobných údajov medzi Europolom a príslušnými orgánmi Nového Zélandu s cieľom podporovať a posilňovať činnosť príslušných orgánov tejto krajiny a členských štátov, ako aj ich vzájomnú spoluprácu pri prevencii závažnej nadnárodnej trestnej činnosti a terorizmu a boji proti nim, a súčasne poskytnúť primerané záruky, pokiaľ ide o ochranu súkromia, osobných údajov a základných práv a slobôd fyzických osôb.

               2.V záujme zaručenia obmedzenia účelu by sa spolupráca a výmena údajov na základe dohody mali týkať iba trestnej činnosti a súvisiacich trestných činov, ktoré podľa článku 3 nariadenia 2016/794 patria do právomoci Europolu (ďalej spolu len „trestné činy“). Spolupráca by mala byť predovšetkým zameraná na prevenciu terorizmu a boj proti nemu, boj proti organizovanej trestnej činnosti a počítačovej kriminalite. V dohode by sa mal stanoviť jej rozsah pôsobnosti a účely, na ktoré môže Europol prenášať osobné údaje príslušným orgánom Nového Zélandu.

               3.V dohode by sa mali jasne a presne stanoviť nevyhnutné záruky a kontroly, pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, základné práva a slobody fyzických osôb bez ohľadu na štátnu príslušnosť a miesto pobytu, pri výmene osobných údajov medzi Europolom a príslušnými orgánmi Nového Zélandu. Okrem ďalej uvedených záruk a bez toho, aby boli dotknuté ďalšie záruky, ktoré môžu byť prípadne potrebné, by tieto záruky mali zahŕňať požiadavku, aby sa na prenos osobných údajov vzťahovala povinnosť mlčanlivosti a aby sa osobné údaje nepoužili na požadovanie, uloženie alebo vykonanie trestu smrti ani akejkoľvek formy krutého alebo neľudského zaobchádzania.

               Konkrétne:

               a)Dohoda by mala obsahovať vymedzenie kľúčových pojmov. Mala by predovšetkým zahŕňať vymedzenie osobných údajov, ktoré bude v súlade s článkom 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2016/680.

               b)V dohode by sa mala dodržiavať zásada špecifickosti, ktorou sa zabezpečí, aby sa údaje nespracúvali na iné účely ako na účely, na ktoré boli prenesené. Preto by sa mali účely spracúvania osobných údajov zmluvnými stranami v kontexte tejto dohody jasne a presne stanoviť a nemali by prekračovať rozsah, ktorý je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na účely predchádzania terorizmu a trestným činom uvedeným v dohode a boja proti nim.

               c)Osobné údaje prenášané Europolom v súlade s dohodou by sa mali spracúvať spravodlivo, na legitímnom základe a len na účely, na ktoré boli prenesené. V dohode by sa mala stanoviť povinnosť Europolu uviesť v momente prenosu údajov prípadné obmedzenia prístupu k údajom alebo ich použitia, a to aj pokiaľ ide o ich prenos, vymazanie, zničenie alebo ďalšie spracúvanie. Dohodou by sa mala príslušným orgánom Nového Zélandu uložiť povinnosť dodržiavať tieto obmedzenia a konkrétne uviesť, ako sa bude súlad s týmito obmedzeniami presadzovať v praxi. Osobné údaje by mali byť primerané, relevantné a obmedzené na to, čo je nevyhnutné vzhľadom na daný účel. Mali by byť správne a aktualizované. Nemali by sa uchovávať dlhšie, než je nevyhnutné na účely, na ktoré boli prenesené. K dohode by mala byť pripojená príloha obsahujúca vyčerpávajúci zoznam príslušných orgánov na Novom Zélande, ktorým Europol môže prenášať osobné údaje, ako aj krátky opis ich právomocí.

               d)Prenos osobných údajov, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie, členstvo v odborových organizáciách, genetické údaje a údaje týkajúce sa zdravotného stavu a sexuálneho života fyzickej osoby, zo strany Europolu by mal byť zakázaný, pokiaľ nie je v jednotlivých prípadoch nevyhnutne potrebný a primeraný na účely predchádzania trestným činom alebo boja proti nim v zmysle dohody a nepodlieha príslušným zárukám. Dohoda by mala obsahovať aj osobitné záruky týkajúce sa prenosu osobných údajov obetí trestných činov, svedkov alebo iných osôb, ktoré môžu poskytnúť informácie o trestných činoch, ako aj maloletých osôb.

               e)Dohoda by mala zaistiť vynútiteľné práva fyzických osôb, ktorých osobné údaje sa spracúvajú, a to stanovením pravidiel týkajúcich sa práva na prístup, opravu a vymazanie, ako aj osobitných dôvodov, na základe ktorých sa môžu uplatniť prípadné nevyhnutné a primerané obmedzenia. Dohodou by sa takisto mali zabezpečiť vymožiteľné práva na správnu a súdnu nápravu pre ktorúkoľvek osobu, ktorej údaje sa spracúvajú na základe dohody, a zaručiť účinné prostriedky nápravy.

               f)V dohode by sa mali stanoviť pravidlá týkajúce sa uchovávania, preskúmania, opravy a vymazania osobných údajov, vedenia logov a dokumentácie, ako aj pravidlá týkajúce sa informácií, ktoré sa majú poskytnúť fyzickým osobám. Takisto by sa v nej mali stanoviť záruky, pokiaľ ide o automatizované spracúvanie osobných údajov.

               g)V dohode by sa mali konkrétne stanoviť kritériá, na základe ktorých by sa mala posúdiť spoľahlivosť zdroja a správnosť údajov.

               h)Dohoda by mala zahŕňať povinnosť zaistiť bezpečnosť osobných údajov prostredníctvom primeraných technických a organizačných opatrení, a to aj tým, že sa prístup k osobným údajom umožní len oprávneným osobám. Dohoda by mala takisto zahŕňať povinnosť oznámenia v prípade porušenia ochrany osobných údajov, ktoré sa týka údajov prenesených na základe dohody.

               i)Následné prenosy informácií od príslušných orgánov Nového Zélandu iným orgánom na Novom Zélande, a to aj na účely použitia v súdnych konaniach, by mali byť povolené len na pôvodný účel, na ktorý ich preniesol Europol, a mali by sa na ne vzťahovať náležité podmienky a záruky vrátane predchádzajúceho povolenia Europolu.

               j)Rovnaké podmienky ako v písmene i) by sa mali uplatňovať na následné prenosy informácií medzi príslušnými orgánmi Nového Zélandu a orgánmi v tretej krajine, na ktoré by sa mala vzťahovať dodatočná požiadavka, a to že takéto následné prenosy by mali byť povolené len vo vzťahu k tretím krajinám, ktorým je Europol oprávnený prenášať osobné údaje na základe článku 25 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/794.

               k)Dohodou by sa mal zabezpečiť systém dozoru zo strany jedného alebo viacerých nezávislých orgánov verejnej moci zodpovedných za ochranu údajov s účinnými právomocami v oblasti vyšetrovania a intervencie s cieľom vykonávať dohľad nad tými orgánmi verejnej moci Nového Zélandu, ktoré používajú osobné údaje/vymenené informácie, a zúčastňovať sa na súdnych konaniach. Tieto nezávislé orgány by mali mať predovšetkým právomoc prijímať sťažnosti fyzických osôb týkajúce sa používania ich osobných údajov. Orgány verejnej moci, ktoré používajú osobné údaje, by mali byť zodpovedné za dodržiavanie pravidiel ochrany osobných údajov podľa dohody.

               4.V dohode by sa mal stanoviť účinný mechanizmus urovnávania sporov týkajúcich sa jej výkladu a uplatňovania, ktorým sa zabezpečí, aby strany dodržiavali vzájomne dohodnuté pravidlá.

               5.Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia týkajúce sa monitorovania a pravidelného hodnotenia dohody.

               6.Dohoda by mala zahŕňať ustanovenie o nadobudnutí platnosti a dĺžke platnosti dohody, ako aj ustanovenie, na základe ktorého ju jedna zo strán bude môcť ukončiť alebo pozastaviť, najmä ak tretia krajina prestane účinne zabezpečovať úroveň ochrany základných práv a slobôd požadovanú podľa tejto dohody. V dohode by sa malo takisto konkrétne uvádzať, či sa osobné údaje patriace do jej rozsahu pôsobnosti a prenesené pred jej pozastavením alebo ukončením môžu naďalej spracúvať. Ak bude takéto ďalšie spracúvanie osobných údajov povolené, malo by v každom prípade prebiehať v súlade s ustanoveniami dohody platnými v čase pozastavenia alebo ukončenia.

               7.Dohoda môže v prípade potreby zahŕňať doložku týkajúcu sa jej územnej pôsobnosti.

               8.Dohoda by mala byť rovnako autentická v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, chorvátskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku a na tento účel by mala zahŕňať jazykovú doložku.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli9. 6. 2020
            COM(2020) 227 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Komisia navrhuje dohodnúť nový protokol, ktorý by zodpovedal aktuálnym možnostiam a potrebám flotily členských štátov a bol by v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Európska únia a vláda Cookových ostrovov uzavreli Dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva
                     1
                   s účinnosťou od 14. októbra 2016
                     2
                  . Platnosť jej vykonávacieho protokolu sa skončí 13. októbra 2020. Stanovujú sa v ňom rybolovné možnosti poskytované flotile Únie, ako aj zodpovedajúce finančné protiplnenie, ktoré uhrádza Únia a vlastníci plavidiel.

                  V protokole sa na prvý a druhý rok stanovuje suma 385 000 EUR na tretí a štvrtý rok suma 350 000 EUR, ktoré sa uhradia z rozpočtu EÚ ako finančná kompenzácia za prístup k referenčnej tonáži 7 000 ton za rok. Vlastníci plavidiel z EÚ okrem toho zaplatia poplatky za oprávnenia na základe cien stanovených v protokole za pridelenú kvótu. Okrem toho sa počas štvorročného obdobia platnosti protokolu z rozpočtu EÚ poskytne 350 000 EUR ročne na podporu odvetvovej rybárskej politiky Cookových ostrovov.

                  V dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s Cookovými ostrovmi sú pre plavidlá EÚ z dvoch členských štátov (Španielsko a Francúzsko) stanovené rybolovné možnosti na cielený lov tuniakov a druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti. Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s Cookovými ostrovmi je v súčasnosti jediná aktívna dohoda v Tichom oceáne
                     3
                  .

                  Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva prispievajú k presadzovaniu cieľov SRP na medzinárodnej úrovni a zabezpečujú, aby rybolovné činnosti Únie mimo jej vôd vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré sa uplatňujú v rámci práva Únie. Okrem toho sa prostredníctvom dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva podporuje vedecká spolupráca medzi EÚ a jej partnermi, ako aj transparentnosť a udržateľnosť v záujme lepšieho hospodárenia s rybolovnými zdrojmi. Tieto dohody podporujú riadenie tým, že podporujú monitorovanie a kontrolu činností národných a zahraničných flotíl a dohľad nad týmito činnosťami, poskytujú finančné prostriedky na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu a prispievajú k udržateľnému rozvoju miestneho odvetvia rybárstva vrátane dôstojnej práce spojenej s rybolovnými činnosťami. Vďaka dohodám o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva sa posilňuje postavenie EÚ v medzinárodných a regionálnych rybárskych organizáciách: v prípade Cookových ostrovov je to konkrétne Komisia pre rybolov v západnom a strednom Tichom oceáne (WCPFC)
                     4
                  . Rybolovné možnosti udelené na základe týchto dohôd vychádzajú z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní a prispievajú k zlepšeniu dodržiavania medzinárodných opatrení.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Rokovania s Cookovými ostrovmi o uzavretí nového protokolu sú v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ v afrických, karibských a tichomorských krajinách (krajinách AKT), a najmä s cieľmi Únie týkajúcimi sa rešpektovania demokratických zásad a ľudských práv.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto rozhodnutia je Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), konkrétne jej piata časť (Vonkajšia činnosť Únie) hlava V (Medzinárodné dohody) článok 218 ods. 3 a 4, kde sa uvádza postup pre rokovania a uzatváranie dohôd medzi EÚ a tretími krajinami.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Neuplatňuje sa; ide o výlučnú právomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutie je primerané sledovanému cieľu.

               •Výber nástroja

                  Tento nástroj vychádza z článku 218 ods. 3 a článku 218 ods. 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Komisia v rokoch 2019 a 2020 vykonala ex post hodnotenie aktuálneho protokolu k dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a Cookovými ostrovmi, ako aj ex ante hodnotenie jeho prípadného obnovenia. Závery hodnotenia sú uvedené v samostatnom pracovnom dokumente útvarov Komisie
                     5
                  .

                  V hodnotení sa dospelo k záveru, že odvetvie rybolovu v EÚ (konkrétne zamerané na lov tuniakov) má veľký záujem o pôsobenie v rybolovnej oblasti Cookových ostrovov a že obnovenie protokolu sa jasne javí ako uprednostňovaná možnosť. Neobnovením by EÚ prišla o nástroj, ktorý dokáže reagovať na potreby rôznych zainteresovaných strán a na jej vlastné potreby, pokiaľ ide o posilnenie globálnej správny oceánov v západnom a strednom Tichom oceáne prostredníctvom multilaterálneho rámca WCPFC.

                  Intervencia EÚ v prípade Cookových ostrovov prináša pridanú hodnotu z hľadiska viacročnej istoty rozpočtových príjmov, oficiálnej platformy pre odvetvový dialóg a priame výmeny s EÚ, pokiaľ ide o spoluprácu a rámec pre spoločné monitorovanie a kontrolu činností EÚ. Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva prispieva k podpore zodpovedných rybolovných postupov a poskytuje prístup k osobitnému rozpočtovému riadku (odvetvová podpora) týkajúcemu sa finančnej podpory vykonávania vnútroštátnej rybárskej politiky Cookových ostrovov.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  V rámci hodnotenia prebehli konzultácie s členskými štátmi, so zástupcami odvetvia, s medzinárodnými organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj s úradmi Cookových ostrovov pre rybárstvo a so zástupcami tamojšej občianskej spoločnosti. Konzultácie prebehli aj v rámci Poradnej rady pre diaľkové flotily.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuplatňuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  V dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva je zahrnutá doložka o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Súčasťou vplyvu na rozpočet v súvislosti s novým protokolom je platba finančného protiplnenia Cookovým ostrovom, ktorý je zlučiteľný so súčasným viacročným finančným rámcom (VFR), najmä pokiaľ ide o rozpočtový riadok
                     6
                   týkajúci sa dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva. Ročné sumy pre záväzky a platby sa stanovujú v rámci každoročného rozpočtového postupu vrátane riadku rezerv pre návrhy, ktoré na začiatku roka nenadobudli účinnosť.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ

                  Rokovania by sa mali začať v druhom alebo treťom štvrťroku 2020.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Komisia odporúča, aby:

                  – Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní s cieľom uzavrieť nový protokol k dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s vládou Cookových ostrovov,

                  – Komisia bola vymenovaná za vyjednávača EÚ v tejto veci,

                  – Komisia viedla rokovania na základe konzultácií s osobitným výborom podľa ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

                  – Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a ods. 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Mali by sa začať rokovania s cieľom uzavrieť nový protokol k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov.

               (2)Ak to bude potrebné na to, aby sa zabránilo dlhodobému prerušeniu rybolovných činností, malo by sa poverenie udeliť aj na rokovanie o obmedzenom predĺžení súčasného protokolu k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov
                  7
               ,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o novom protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s vládou Cookových ostrovov.

               Komisia sa zároveň poveruje rokovať o obmedzenom predĺžení súčasného protokolu k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa povedú po porade s pracovnou skupinou Rady pre vonkajšiu rybársku politiku.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 131, 20.5.2016, s. 3.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 131, 20.5.2017, s. 10.

                     (3)

                        Dohody o partnerstve v sektore rybárstva medzi EÚ a Mikronézskymi federatívnymi štátmi, Šalamúnovými ostrovmi a Kiribati sú v súčasnosti neaktívne, keďže nemajú platný vykonávací protokol.

                     (4)

                        Pozri
                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  . Ide o orgán zriadený na základe medzinárodného práva na účely zachovania druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti a hospodárenia s nimi v danom regióne.

                     (5)

                        [odkaz].

                     (6)

                        Porov. kapitolu 40 (riadok rezerv 40 02 41) v súlade s medziinštitucionálnou dohodou o VFR (2013/C 373/01).

                     (7)

                        Protokol o vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov (Ú. v. EÚ L 131, 20.5.2016, s. 10).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli9. 6. 2020
            COM(2020) 227 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu naROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o novom protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov

               Cieľom rokovaní je uzavrieť protokol k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov v súlade s nariadením (EÚ) Európskeho parlamentu a Rady č. 1380/2013
                  1
                a so závermi Rady z 19. marca 2012
                  2
                týkajúcimi sa oznámenia Komisie z 13. júla 2011 o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky
                  3
               .

               S cieľom zaručiť prostredníctvom tohto nového protokolu podporu udržateľného a zodpovedného rybolovu sú ciele Komisie pri rokovaní založené na týchto zásadách:

               ·zabezpečiť prístup do rybolovnej zóny Cookových ostrovov a potrebné oprávnenia pre plavidlá flotily Európskej únie na vykonávanie rybolovných činností v predmetnej rybolovnej zóne,

               ·náležite zohľadňovať najlepšie dostupné vedecké odporúčania a relevantné plány hospodárenia, ktoré prijali regionálne organizácie pre riadenie rybárstva (RFMO), s cieľom zabezpečiť a zlepšiť environmentálnu udržateľnosť rybolovných činností zameraných výhradne na dostupné prebytkové zdroje, a to pri zohľadnení kapacity miestnej rybárskej flotily a venovaní mimoriadnej pozornosti spoločnej povahe dotknutých populácií,

               ·usilovať sa o to, aby flotila Únie získala primeraný podiel rybolovných zdrojov, ktorý zodpovedá jej záujmom v prípadoch, keď majú o tieto zdroje záujem aj iné flotily,

               ·zabezpečiť, aby prístup k rybolovným oblastiam vychádzal z minulých i očakávaných budúcich činností flotily EÚ v danom regióne, a súčasne zohľadniť najaktuálnejšie dostupné vedecké posúdenia,

               ·pokračovať v dialógu s cieľom posilniť odvetvovú politiku v záujme podpory vykonávania zodpovednej rybárskej politiky v súlade s rozvojovými cieľmi krajiny – najmä pokiaľ ide o riadenie, nadväzné opatrenia, kontrolu a monitorovanie rybolovných činností a vedecké odporúčania – a to pri zohľadnení živobytia a záujmov miestnych rybárskych komunít,

               ·zahrnúť doložku o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad,

               ·zabezpečiť, aby protokol prispieval k podpore rastu a dôstojnej práci v oblasti námornej činnosti pri zohľadnení relevantných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ILO).

               V protokole by sa mali vymedziť najmä tieto aspekty:

               –rybolovné možnosti (podľa kategórií), ktoré sa majú prideliť plavidlám Únie,

               –finančná kompenzácia a podmienky jej vyplácania a

               –mechanizmus realizácie odvetvovej podpory.

               S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností by nový protokol mal obsahovať doložku o predbežnom vykonávaní odo dňa nasledujúceho po dni uplynutia platnosti súčasného protokolu.

               Ak by rokovania o novom protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a protokolu k nej medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov trvali dlhšie, než sa očakáva
                  4
               , a s cieľom predísť dlhému prerušeniu rybolovných činností by sa Komisia mala snažiť dohodnúť sa s vládou Cookových ostrovov na predĺžení aktuálneho protokolu
                  5
                na obmedzené obdobie, ktoré by podľa možnosti nemalo presiahnuť jeden rok, pričom by sa zároveň mala usilovať o dohodu o novom protokole v súlade s uvedenými cieľmi.

                     (1)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        Ref.: ST 7087 2012 REV 1 COR 1 z 20. 3. 2012.

                     (3)

                        Ref.: KOM(2011) 417 v konečnom znení z 13. 7. 2011.

                     (4)

                        Z dôvodu dôsledkov spojených so súčasnou globálnou sanitárnou situáciou, ktorá súvisí z pandémie COVID-19.

                     (5)

                        Protokol o vykonávaní Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Cookových ostrovov (Ú. v. EÚ L 131, 20.5.2016, s. 10.)


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 3. 2021
            COM(2021) 138 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Angolskou republikou o uľahčení investícií

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Rada 19. decembra 2019 prijala rozhodnutie
                  1
               , ktorým sa menia smernice na rokovania na účel rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP) s africkými, karibskými a tichomorskými (AKT) krajinami a regiónmi v rozsahu právomoci Únie (ďalej tiež „smernice na rokovania z roku 2019“). Týmito novými smernicami na rokovania sa aktualizoval široký mandát a smernice na rokovania, ktoré Rada vydala 12. júna 2002 (9930/02).

               V oddiele 6.2 prvom odseku zmenených smerníc na rokovania sa uvádza: „Investície. V súlade s cieľom „zníženia a konečného odstránenia chudoby v súlade s cieľom udržateľného rozvoja“ (a so zreteľom na články 1 a 29 a články 75 až 78, prílohu II Dohody z Cotonou a na príslušné ustanovenia dohody, ktorá ju nahradí, keď nadobudne platnosť) sa zmluvné strany dohodli na vytvorení rámca, ktorý uľahčí, posilní a stimuluje vzájomne prospešné udržateľné investície medzi nimi, zohľadňujúc pri tom mnohostranné iniciatívy v oblasti uľahčovania investícií. Tento rámec bude založený na zásadách nediskriminácie, otvorenosti, transparentnosti a stability. Zmluvné strany budú podporovať rozvoj atraktívneho a stabilného investičného prostredia podporou stabilných a transparentných pravidiel pre investorov a budú usilovať o zlepšenie finančného začlenenia a prístupu k finančným prostriedkom.“

               Angola ešte nie je zmluvnou stranou DHP medzi EÚ a skupinou SADC-DHP
                  2
                a uvedená dohoda neobsahuje ustanovenia o uľahčení investícií.

               Výkonný podpredseda Európskej komisie Valdis Dombrovskis a minister obchodu a priemyslu Angoly Victor Fernandes v spoločnom vyhlásení
                  3
                z 8. septembra 2020 potvrdili „svoj zámer začať prieskumné diskusie o investičnej dohode medzi EÚ a Angolou nad rámec DHP so zameraním na uľahčenie investícií“.

               V rámci existujúcich smerníc na rokovania aktualizovaných v roku 2019 Rada poverila Komisiu, aby s krajinami a regiónmi AKT rokovala o dohodách o hospodárskom partnerstve týkajúcich sa širokého spektra tém vrátane ustanovení súvisiacich s uľahčením investícií
                  4
               . Vzhľadom na uvedené skutočnosti a ochotu Angoly rokovať o dohode s EÚ v tejto veci Komisia odporúča začať rokovania s Angolou o dohode o uľahčení investícií. S cieľom zabezpečiť súdržnosť a konzistentnosť s rokovaniami o uľahčení investícií s ostatnými krajinami AKT by sa rokovania s Angolou mali viesť na základe ustanovení smerníc na rokovania z roku 2019, ktoré sa týkajú uľahčenia investícií (oddiel 6.2 prvý odsek).

               Celkovým cieľom tejto dohody by bolo zlepšiť investičné prostredie a uľahčiť mobilizáciu a udržanie investícií medzi zmluvnými stranami na základe moderných a zjednodušených pravidiel, opatrení a postupov týkajúcich sa priamych zahraničných investícií. Dohoda by tak podporila udržateľný rozvoj, hospodársky rast a tvorbu pracovných miest a posilnila by bilaterálny investičný vzťah medzi EÚ a Angolou. Zároveň by vytvorila pevnú platformu, ktorá by prispela k diverzifikácii angolskej ekonomiky a jej integrácii do globálneho hospodárstva.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Uvedené ciele sú v súlade so Zmluvou o Európskej únii (ZEÚ), v ktorej je zakotvené, že EÚ by mala „povzbudzovať integráciu všetkých krajín do svetového hospodárstva aj prostredníctvom postupného odstraňovania prekážok v medzinárodnom obchode“
                  5
               .

               Tieto ciele sú takisto plne v súlade s cieľmi Dohody z Cotonou a dohody, ktorá ju nahradí, a so všeobecnými zásadami, ktoré sa v nich presadzujú.

               Je to zároveň v súlade s komplexnou stratégiou EÚ pre Afriku
                  6
               , v ktorej sa „navrhuje, aby EÚ vypracovala ambicióznejšie opatrenia na uľahčenie, pritiahnutie a podporu investícií v Afrike“.

               Tento návrh by zároveň dopĺňal prebiehajúce rokovania o „uľahčení investovania pre rozvoj“, ktoré v súčasnosti prebiehajú v rámci Svetovej obchodnej organizácie.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Ciele sú v súlade s ostatnými politikami EÚ, najmä s rozvojovou politikou EÚ.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Procesnoprávnym základom tohto aktu je článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ. Keď Komisia odporúča rokovať o medzinárodnej dohode, neuvádza hmotnoprávny základ.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Plánované rokovania sa v zásade týkajú spoločnej obchodnej politiky. Podľa článku 5 ods. 3 ZEÚ sa zásada subsidiarity neuplatňuje v oblastiach, ktoré patria do výlučnej právomoci EÚ. Spoločná obchodná politika sa uvádza medzi oblasťami výlučnej právomoci Únie v článku 3 ZFEÚ. Táto politika zahŕňa rokovanie o obchodných dohodách okrem iného podľa článku 207 ZFEÚ.

                  Odporúčanie Komisie je v súlade so zásadou proporcionality, keďže uzavretie medzinárodnej dohody je hlavným nástrojom na prevzatie vzájomných práv a povinností vo vzťahu so subjektom medzinárodného práva, akým je tretia krajina.

               •Výber nástroja

                  Rozhodnutie Rady Európskej únie.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Od júna do novembra 2020 Komisia uskutočnila verejnú konzultáciu
                     7
                  , ktorej cieľom bolo získať stanoviská Európskeho parlamentu, členských štátov, zainteresovaných strán a občianskej spoločnosti k preskúmaniu obchodnej politiky Európskej únie vrátane spôsobov posilnenia obchodných a investičných vzťahov EÚ so susednými krajinami a s Afrikou.

                  Komisia pravidelne konzultuje so zainteresovanými stranami okrem iného v rámci expertnej skupiny pre obchodné dohody
                     8
                   a v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou
                     9
                  .

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Tento návrh sa opiera o externú expertízu získanú v súvislosti s projektom, ktorý realizovala Svetová banka na objednávku Komisie. Zo správ predovšetkým vyplynulo, že investori
                     10
                   za kritické faktory ovplyvňujúce ich investičné rozhodnutia v rozvojových krajinách považujú nedostatočnú transparentnosť a predvídateľnosť v styku s verejnými agentúrami, náhle zmeny v zákonoch a právnych predpisoch a oneskorenia pri získavaní štátnych povolení a schválení. Ide o oblasti, na ktoré by sa návrh vzťahoval.

               •Posúdenie vplyvu

                  Rozhodnutie Rady o smerniciach na rokovania z roku 2019 už zahŕňalo uľahčenie investícií, o ktorom sa má rokovať s krajinami a regiónmi AKT. Toto rozhodnutie je procedurálnou požiadavkou, ktorá sama osebe nebude mať ďalší vplyv v porovnaní s rozhodnutím Rady o smerniciach na rokovania z roku 2019.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  Táto iniciatíva je plne v súlade s Chartou základných práv Európskej únie.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Iniciatíva nemá vplyv na rozpočet.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Neuplatňuje sa.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               •Procedurálne aspekty

               V mene EÚ bude rokovať Komisia. V súlade s článkom 218 ods. 4 ZFEÚ sa navrhuje, aby Rada Európskej únie určila výbor, po porade s ktorým sa musia viesť rokovania.

               Európsky parlament bude informovaný vo všetkých etapách konania v súlade s článkom 218 ods. 10 ZFEÚ.

               Komisia toto odporúčanie zverejní ihneď po jeho prijatí.

               Komisia odporúča, aby sa poverenie zverejnilo ihneď po jeho prijatí Radou.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Angolskou republikou o uľahčení investícií

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Mali by sa začať rokovania s cieľom uzavrieť s Angolou dohodu o uľahčení investícií.

               (2)Rozhodnutím Rady (EÚ) 2020/13
                  11
                sa zmenili smernice na rokovania pre rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve s africkými, karibskými a tichomorskými (AKT) krajinami a regiónmi v rozsahu právomoci Únie.

               (3)Aby sa zabezpečila súdržnosť a konzistentnosť s rokovaniami o uľahčení investícií s inými krajinami AKT, rokovania s Angolou by sa mali viesť na základe smerníc na rokovania, ktoré sa týkajú uľahčenia investícií, stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2020/13,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o dohode o uľahčení investícií s Angolskou republikou.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v oddiele 6.2 prvom odseku dodatku k rozhodnutiu (EÚ) 2020/13.

               Článok 3

               Pri rokovaniach je konzultovaný [Rada vloží názov osobitného výboru].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/13 z 19. decembra 2019, ktorým sa menia smernice na rokovania na účel rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve s africkými, karibskými a tichomorskými krajinami a regiónmi v rozsahu právomoci Únie (Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2020, s. 101).

                     (2)

                        Prebieha proces pristúpenia Angoly k existujúcej DHP medzi EÚ a skupinou SADC-EHP (ktorá v súčasnosti pozostáva z Botswany, Eswatini, Južnej Afriky, Lesotha, Mozambiku a Namíbie).

                     (3)

                        https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/84859/5th-angola-eu-ministerial-meeting-joint-way-forward_en

                     (4)

                        Takéto rokovania v súčasnosti prebiehajú s piatimi krajinami východnej a južnej Afriky v súvislosti s „prehĺbením“ existujúcej dohody o hospodárskom partnerstve.

                     (5)

                        Článok 21 ods. 2 písm. e) ZEÚ.

                     (6)

                        Spoločné oznámenie z roku 2020 – Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku
                  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/communication-eu-africa-strategy-join-2020-4-final_en.pdf
                  .

                     (7)

                        https://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=266.

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/
                  .

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531
                  .

                     (10)

                        Pozri Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy Responses (Udržanie a zvýšenie priamych zahraničných investícií, politické riziko a politické opatrenia), Svetová banka,
                  http://documents1.worldbank.org/curated/en/387801576142339003/pdf/Political-Risk-and-Policy-Responses.pdf
                  .

                     (11)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/13 z 19. decembra 2019, ktorým sa menia smernice na rokovania na účel rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve s africkými, karibskými a tichomorskými krajinami a regiónmi v rozsahu právomoci Únie (Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2020, s. 101).