title: Odporúčanie Komisie z  29. júna 2009 o opatreniach na zlepšenie fungovania jednotného trhu (Text s významom pre EHP )

text:
               7.7.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 176/17

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 29. júna 2009
   o opatreniach na zlepšenie fungovania jednotného trhu
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/524/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Dobre fungujúci jednotný trh je dôležitý pre vytváranie pracovných miest a rast a pre podporu hospodárskej stability. Čím je jednotný trh účinnejší, tým viac zlepší obchodné prostredie, a to podporí firmy, aby investovali a vytvárali viac pracovných miest, a okrem toho sa zvýši dôvera spotrebiteľov a dopyt. Dobre fungujúci jednotný trh je teda v súvislosti s hospodárskou recesiou rozhodujúci na uľahčenie oživenia európskeho hospodárstva.

               (2)

               Pre dobre fungujúci jednotný trh je dôležité správne transponovať, uplatňovať, presadzovať a monitorovať a uspokojivo harmonizovať pravidlá Spoločenstva, ktoré ovplyvňujú fungovanie jednotného trhu (ďalej len „pravidlá jednotného trhu“).

               (3)

               V rámci konzultácie a analýzy vykonaných s cieľom pripraviť oznámenie Komisie Jednotný trh pre Európu 21. storočia (1) (ďalej len „Preskúmanie jednotného trhu“) sa zistilo niekoľko nedostatkov, ktoré ukazujú, že jednotný trh zatiaľ nefunguje tak efektívne, ako by mal. V mnohých oblastiach a odvetviach je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie. Občania a podniky sa často nedokážu chopiť mnohých príležitostí, ktoré jednotný trh ponúka, pretože pravidlá sa správne neuplatňujú a jasne nepresadzujú.

               (4)

               V Preskúmaní jednotného trhu teda Komisia navrhla súbor konkrétnych opatrení, aby zaistila, že občania a podniky budú mať prospech z hospodárskych výhod, ktoré jednotný trh vytvára (2).

               (5)

               Opatrenia prijaté členskými štátmi a tie, ktoré prijala Komisia, by sa mali navzájom dopĺňať. Koordinovaný prístup založený na spolupráci, v partnerstve medzi Komisiou a členskými štátmi, so spoločným cieľom lepšie transponovať, uplatňovať a presadzovať pravidlá jednotného trhu, je nevyhnutný na zaistenie riadneho fungovania jednotného trhu. Partnerský prístup v súvislosti s týmto odporúčaním presahuje už zavedenú spoluprácu v mnohých oblastiach politiky jednotného trhu. Vyžaduje vytvorenie a zachovanie užšej spolupráce v rámci členských štátov a medzi nimi s Komisiou vo všetkých oblastiach, ktoré sú pre jednotný trh relevantné. To zároveň znamená, že členské štáty prevezmú spoločnú zodpovednosť a budú teda aktívnejšie pri riadení jednotného trhu.

               (6)

               V Preskúmaní jednotného trhu, a najmä v súvislosti s následnými diskusiami s členskými štátmi sa zistili niektoré oblasti dôležité na dosiahnutie dobrého fungovania jednotného trhu, konkrétne: zaisťovanie spolupráce v záležitostiach týkajúcich sa jednotného trhu, zlepšovanie spolupráce v rámci členských štátov a medzi nimi, ako aj spolupráce členských štátov s Komisiou, zlepšovanie transpozície pravidiel jednotného trhu, monitorovanie trhov a odvetví s cieľom zistiť prípadné nesprávne fungovanie trhu, zlepšovanie uplatňovania pravidiel jednotného trhu, posilňovanie presadzovania pravidiel jednotného trhu a podporovanie riešenia problémov, podporovanie pravidelného posudzovania vnútroštátnych právnych predpisov a informovanie občanov a podnikov o ich právach na jednotnom trhu.

               (7)

               Toto odporúčanie v mnohom vychádza z riešení, ktoré sú už zavedené v niektorých členských štátoch a v prípade ktorých sa dokázalo, že v príslušných členských štátoch v praxi fungujú. Je na každom členskom štáte, aby si vybral praktiky najvhodnejšie na zaistenie vykonávania tohto nariadenia so zreteľom na to, čo by bolo v danom členskom štáte najúčinnejšie, keďže postupy a praktiky, ktoré sú účinné v jednom členskom štáte, nemusia byť rovnako účinné v inom členskom štáte.

               (8)

               Prieskum ukazuje, že členské štáty potrebujú zlepšiť vnútornú koordináciu záležitostí týkajúcich sa jednotného trhu, keďže kompetencie sú v súčasnosti rozdelené medzi rôzne vnútroštátne orgány (3). Vzhľadom na to, že uplatňovanie pravidiel jednotného trhu sa môže dotýkať širokého okruhu vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov v každom členskom štáte, mala by sa zdokonaliť ich efektívna spolupráca. Členské štáty by preto mali zaistiť a posilniť koordinačnú funkciu jednotného trhu v rámci ich vnútroštátnych správ, ktorá sa môže v závislosti od ich vnútroštátnych štruktúr a tradícií líšiť. Orgány zodpovedné za túto funkciu by mali byť plne zodpovedné za plánovanie, kontrolovanie a hodnotenie vykonávania tohto odporúčania.

               (9)

               Úzka cezhraničná spolupráca medzi orgánmi členských štátov zodpovednými za záležitosti týkajúce sa jednotného trhu umožňuje vybudovať vzájomnú dôveru a je nevyhnutná pre správne uplatňovanie pravidiel jednotného trhu. Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia, vrátane prideľovania zdrojov, aby zaistili fungovanie cezhraničných sietí alebo elektronických informačných systémov zriadených Komisiou [ako sú napr. informačný systém vnútorného trhu (IMI), RAPEX (4), RASFF (5) alebo sieť spolupráce pre ochranu spotrebiteľov].

               (10)

               Hodnotiace správy o vnútornom trhu ukázali, že pri transpozícií smerníc jednotného trhu je naďalej potrebné zlepšovať dodržiavanie termínov a kvalitu. Kým odporúčanie Komisie z 12. júla 2004 k transpozícii smerníc ovplyvňujúcich vnútorný trh do vnútroštátneho práva (6) (ďalej len „odporúčanie Komisie z roku 2004“) bolo globálne uplatňované a hoci to viedlo k značnému zlepšeniu úrovne transpozície, naďalej ostávajú časti odporúčania, ktoré je potrebné uplatňovať účinnejšie. V tomto odporúčaní sa pripomína potreba akcií uvedených v odporúčaní Komisie z roku 2004, ktoré je naďalej referenčným dokumentom pre správy členských štátov zaoberajúce sa transpozíciou. Toto odporúčanie vychádza aj z oznámenia Komisie – Európa výsledkov – uplatňovanie práva Spoločenstva (7) a z oznámenia Komisie – Preskúmanie Lamfalussyho postupu – Posilnenie spolupráce orgánov dohľadu (8).

               (11)

               Monitorovanie trhu je dôležité na identifikovanie odvetví, v ktorých trhy riadne nefungujú pre spotrebiteľov a podniky a na zameranie politík jednotného trhu na tieto oblasti. Preto by sa malo stať integrálnou súčasťou pri navrhovaní a monitorovaní politík jednotného trhu (napr. prostredníctvom hodnotiacej správy o spotrebiteľských trhoch). Spolupráca medzi Komisiou a orgánmi členských štátov v oblasti monitorovania trhu a práca na zhromažďovaní údajov zlepšia kvalitu údajov a analýz, ktoré sa majú použiť na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva, a pomôžu dosiahnuť konsenzus v záležitostiach jednotného trhu. Členské štáty sa vyzývajú, aby sa zúčastnili monitorovania trhu, ktoré vykonáva Komisia, a vykonali podobné monitorovanie trhu na vnútroštátnej úrovni, prispôsobené osobitným vnútroštátnym potrebám.

               (12)

               Rôzne vnútroštátne štúdie zdôraznili dôležitosť odbornej prípravy, aby sa pomohlo úradníkom, vrátane sudcov, na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni správy pri správnom transponovaní, uplatňovaní a presadzovaní pravidiel jednotného trhu. V tejto súvislosti je dôležité zaistiť, aby sa tieto pravidlá a dosah na vonkajšiu konkurencieschopnosť Spoločenstva vo všeobecnosti vždy zohľadňovali pri navrhovaní vnútroštátnych právnych predpisov. Dôležitosť odbornej prípravy bola potvrdená aj nedávnou štúdiou a správou o úlohe vnútroštátnych sudcov v rámci európskeho súdneho systému, ktorú vykonal Európsky parlament, a jeho Správou o politike hospodárskej súťaže za rok 2005 (9), ako aj nedávnym uznesením Rady (10). Úradníkom by sa malo poskytnúť aj poradenstvo o práve Spoločenstva vo všeobecnosti, a najmä o pravidlách jednotného trhu.

               (13)

               Účinné presadzovanie pravidiel jednotného trhu a samotných opatrení na riešenie problémov, s ktorými sa stretávajú občania a podniky, sú dôležité na to, aby sa pomohlo občanom a podnikom získať výhody zo slobôd, ktoré zaručuje zmluva. Tým, že budú členské štáty stavať na spolupráci, ktorá sa v oblasti riešenia problémov už dosiahla, najmä prostredníctvom systému SOLVIT (11), mali by s podporou Komisie posilniť kapacitu mechanizmu na riešenie problémov, buď na úrovni vnútroštátnych súdov alebo prostredníctvom iných ako súdnych mechanizmov, aby sa zaistili účinné možnosti nápravy. Je dôležité reagovať na okolnosti, ktoré vedú k vzniku rôznych problémov.

               (14)

               Pravidelné monitorovanie a vyhodnocovanie vnútroštátnych právnych predpisov je dôležité, keďže umožňuje overovať, ako účinne sa pravidlá jednotného trhu uplatňujú v praxi, a identifikovať ustanovenia, ktoré by mohli brániť občanom a podnikom využívať plné výhody z týchto pravidiel. Takéto monitorovania a hodnotenia by sa mali vykonávať systematickejšie vo všetkých členských štátoch.

               (15)

               Nedávne prieskumy Eurobarometra (12) a žiadosti adresované útvarom Komisie zodpovedným za informovanie a riešenie problémov ukazujú, že je dôležité občanom a podnikom poskytnúť viac informácií o ich právach na jednotnom trhu, aby dokázali v praxi tieto práva využívať. Občanom a podnikom by sa malo takisto umožniť získať pri využívaní týchto práv pomoc. Na tento účel by členské štáty mali s podporou Komisie, a prípadne v spolupráci so zúčastnenými stranami zaistiť poskytovanie praktických informácií a poradenstva vo veciach, ktoré sa týkajú podnikov a občanov, ktorí chcú žiť, študovať, pracovať, zakladať spoločnosti alebo poskytovať tovary alebo služby v inom členskom štáte.

               (16)

               V prílohe k tomuto odporúčaniu sa stanovuje súbor opatrení, ktoré by mohli členské štáty prijať s cieľom vykonať toto odporúčanie, a poskytuje sa v ňom zoznam postupov niektorých členských štátov, na ktorých sú tieto odporúčania založené. Predpokladá sa, že hoci niektoré opatrenia môžu spočiatku vyžadovať náklady, mali by umožniť úspory, napríklad zjednodušením vnútroštátnych administratívnych postupov a z dlhodobého hľadiska by mali viesť k lepšiemu fungovaniu jednotného trhu a mali by byť teda prospešné pre zákazníkov a podniky.

               (17)

               Pokrok pri vykonávaní tohto odporúčania by sa mal monitorovať v úzkej spolupráci medzi Komisiou a členskými štátmi, aj prostredníctvom diskusií v Poradnom výbore pre koordináciu v oblasti vnútorného trhu (IMAC) na základe referenčných kritérií a ukazovateľov. Na to, aby Komisia dokázala posúdiť účinky tohto odporúčania štyri roky po jeho uverejnení v úradnom vestníku, členské štáty by mali tri roky po uverejnení tohto odporúčania v úradnom vestníku predložiť Komisii správy o opatreniach, ktoré prijali na jeho vykonanie,

         TÝMTO ČLENSKÝM ŠTÁTOM ODPORÚČA:

               1.

               Zaistiť a posilniť koordinačnú funkciu jednotného trhu, podporovať efektívnu spoluprácu v rámci orgánov zodpovedných za záležitosti jednotného trhu na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a medzi nimi a konať v rámci správy ako referenčný bod pre jednotný trh.

               2.

               Uľahčiť aktívnu spoluprácu medzi správnymi orgánmi zodpovednými za záležitosti jednotného trhu v rôznych členských štátoch a Komisiou tým, že pridelia dostatočné zdroje.

               3.

               Prijať všetky potrebné opatrenia na zlepšenie transpozície smerníc, ktoré ovplyvňujú jednotný trh.

               4.

               Podporovať prácu Komisie pri monitorovaní trhu a zhromažďovaní súvisiacich údajov tým, že aktívne prispejú k monitorovaniu na úrovni Spoločenstva, a prípadne tým, že zvážia možnosť podobného monitorovania na vnútroštátnej úrovni.

               5.

               Zaistiť, aby vnútroštátne úrady a úradníci mali dostatočné vedomosti o práve Spoločenstva vo všeobecnosti, a najmä o pravidlách jednotného trhu, aby mohli efektívne uplatňovať pravidlá jednotného trhu a aby zohľadnili tieto pravidlá pri príprave a zavádzaní nových vnútroštátnych právnych predpisov.

               6.

               Uľahčiť a posilniť rýchle a efektívne riešenie problémov, s ktorými sa stretávajú občania a podniky pri uplatňovaní svojich práv vo všeobecnosti tým, že prijmú opatrenia na zlepšenie presadzovania pravidiel jednotného trhu, a najmä tým, že súdnictvo bude mať dostatočné vedomosti o práve Spoločenstva, vrátane vedomostí o pravidlách jednotného trhu, a tým, že poskytnú dostatočnú podporu pre mechanizmy na riešenie problémov.

               7.

               Pravidelne vyhodnocovať a posudzovať vnútroštátne právne predpisy s cieľom zaistiť úplný súlad s pravidlami jednotného trhu a pritom kontrolovať akékoľvek používanie výnimiek alebo odchýlok ustanovených v existujúcich pravidlách jednotného trhu.

               8.

               Zvýšiť poskytovanie praktických informácií o záležitostiach týkajúcich sa jednotného trhu podnikom a občanom.

               9.

               Preskúmať opatrenia a postupy ustanovené v prílohe a so zreteľom na ich vnútroštátne inštitucionálne tradície, prijali tie postupy, ktoré zlepšia, alebo pri ktorých sa očakáva, že povedú k zlepšeniu fungovania na jednotnom trhu a ktoré sú najlepšie prispôsobené na vykonávanie tohto odporúčania.

               10.

               Spolupracovať s Komisiou a ostatnými členskými štátmi pri monitorovaní vykonávania tohto odporúčania, pravidelne informovať Komisiu o opatreniach prijatých na vykonávanie tohto odporúčania a poskytovať Komisii záverečnú správu tri roky po uverejnení tohto odporúčania v úradnom vestníku.

      V Bruseli 29. júna 2009

            Za Komisiu

         Charlie McCREEVY

            člen Komisie

      (1)  KOM(2007) 724 v konečnom znení z 20. novembra 2007.

      (2)  V období rokov 1992 – 2006 vzrástol HDP Spoločenstva o 2,15 % a vytvorilo sa 2,75 milióna nových pracovných miest a obchod v rámci Spoločenstva vzrástol v období medzi rokmi 1995 až 2005 o 30 %; SEK(2007) 1521, 20.11.2007.

      (3)  Pracovný dokument útvarov Komisie o Nástrojoch pre zmodernizovanú politiku jednotného trhu, SEK(2007) 1518, 20.11.2007.

      (4)  Systém rýchleho varovania o nebezpečných nepotravinových výrobkoch.

      (5)  Systém rýchleho varovania o nebezpečných potravinách a krmivách.

      (6)  Ú. v. EÚ L 98, 16.4.2005, s. 47.

      (7)  KOM(2007) 502, v konečnom znení z 5. septembra 2007.

      (8)  KOM(2007) 727, v konečnom znení z 20. novembra 2007.

      (9)  Správa EP o úlohe vnútroštátnych sudcov v rámci európskeho súdneho systému (INI/2007/2027, 9.7.2008), Správa EP o správe Komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 2004 (INI/2005/2209, 20.3.2006).

      (10)  Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady 14757 z 28. októbra 2008.

      (11)  Oznámenie Komisie Účinné riešenie problémov na vnútornom trhu („SOLVIT“), KOM(2001) 702, v konečnom znení z 27. novembra 2001.

      (12)  http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm#061204

      PRÍLOHA

         Optatrenia a postupy na zlepšenie fungovania jednotného trhu

      1.   OPATRENIA NA ZAISTENIE LEPŠEJ KOORDINÁCIE ZÁLEŽITOSTÍ TÝKAJÚCICH JEDNOTNÉHO TRHU
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia:

                  a)

                  poveriť nový alebo existujúci úrad v rámci vnútroštátnej správy zodpovednosťou za koordináciu záležitosti týkajúcich sa jednotného trhu;

                  b)

                  zaistiť koordináciu medzi vládnymi ministerstvami a agentúrami v záležitostiach týkajúcich sa jednotného trhu;

                  c)

                  zaistiť koordináciu medzi vládnymi ministerstvami a agentúrami na jednej strane a regionálnymi a miestnymi úradmi na strane druhej a tak isto medzi regionálnymi a medzi miestnymi úradmi;

                  d)

                  zaistiť, aby príslušné vládne ministerstvá a agentúry a ostatné inštitúcie zohľadňovali pravidlá jednotného trhu;

                  e)

                  so zreteľom na organizáciu vnútroštátnej správy zvážiť zlúčenie zodpovedností za istý počet činností spojených s jednotným trhom v rámci jediného úradu;

                  f)

                  plánovať, monitorovať a vyhodnocovať vykonávanie tohto odporúčania.

                  Postupy existujúce v niektorých členských štátoch súvisiace s navrhovanými opatreniami

                  Zodpovednosť za koordináciu záležitostí týkajúcich sa jednotného trhu

                              —

                              Niektoré vládne úrady už takmer vykonávajú koordinačnú funkciu jednotného trhu. Úzko spolupracujú s ostatnými úradmi v otázke záležitostí týkajúcich sa jednotného trhu, zaisťujú súlad s vnútroštátnymi právnymi predpismi a sú zodpovedné za mnoho činností súvisiacich s jednotným trhom.

                  Spolupráca medzi ministerstvami

                              —

                              Medzirezortné pracovné skupiny pre záležitosti týkajúce sa jednotného trhu spájajú zástupcov príslušných orgánov.

                  Vertikálna koordinácia

                              —

                              Existujú osobitné siete, napr. v oblasti verejného obstarávania alebo dohľadu nad trhom, ktoré spájajú regionálne a miestne orgány. Tieto siete majú spoločné databázy alebo webové stránky.

                              —

                              Regionálni alebo miestni predstavitelia sú začlenení podľa tém, ktoré ich zaujímajú, do medzirezortných pracovných skupín.

                  Politická viditeľnosť

                              —

                              Politické diskusie o záležitostiach týkajúcich sa jednotného trhu prebiehajú pravidelne, napr. v podvýboroch národných vlád.

                              —

                              Národné parlamenty sa aktívne angažujú v analyzovaní záležitostí týkajúcich jednotného trhu napr. tým že pripravujú správy alebo skúmajú tieto záležitosti.

                  Dodržiavanie opatrení

                              —

                              Vládny úrad zaisťuje zlučiteľnosť vnútroštátnych právnych predpisov s pravidlami jednotného trhu, inter alia, tým, že vykonáva kontrolu návrhov vnútroštátnych právnych predpisov.

                  Zlučovanie činností jednotného trhu

                              —

                              Niektoré vládne orgány sú zodpovedné za viaceré činnosti súvisiace s jednotným trhom, ako sú SOLVIT, IMI, oznamovanie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES (1) a nariadenie Rady (ES) č. 2679/98 (2) koordinácia zriaďovania jednotných kontaktných miest podľa súborov opatrení týkajúcich sa výrobkov.

            2.   OPATRENIA NA ZLEPŠENIE SPOLUPRÁCE MEDZI ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A S KOMISIOU
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia:

                  a)

                  permanentne poskytovať príslušnú odbornú jazykovú prípravu, odbornú prípravu v oblasti IT a iné druhy odbornej prípravy a zvyšovať povedomie o existujúcich sieťach a so zreteľom na relevantné pravidlá na ochranu údajov zaistiť, aby boli siete Spoločenstva [napr. informačný systémy o vnútornom trhu (IMI), RAPEX, RASFF, sieť spolupráce pre ochranu spotrebiteľov a ďalšie] na vnútroštátnej úrovni plne funkčné;

                  b)

                  medzi štátnymi správami organizovať, napr. prostredníctvom existujúcich sietí, výmenu úradníkov zodpovedných za záležitosti týkajúce jednotného trhu;

                  c)

                  zaistiť, aby aktívna spolupráca medzi orgánmi zodpovednými za záležitosti týkajúce sa jednotného trhu v rôznych členských štátoch tvorila súčasť kultúry vnútroštátnej správy;

                  d)

                  prijať organizačné opatrenia na to, aby boli členské štáty schopné pohotovo reagovať na žiadosti Komisie o informácie týkajúce sa uplatňovania pravidiel jednotného trhu na vnútroštátnej úrovni, a najmä v súvislosti s Pilotným projektom EÚ (3) a postupmi pri konaniach o porušení.

                  Postupy existujúce v niektorých členských štátoch súvisiace s navrhovanými opatreniami

                  Spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi

                              —

                              Severské a baltské krajiny úzko spolupracujú v oblasti dohľadu nad trhom, vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (4) a v iných záležitostiach týkajúcich sa jednotného trhu.

                              —

                              Je zavedená spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi v oblasti verejného obstarávania (napr. prostredníctvom siete verejného obstarávania) a dohľadu nad trhom. Vnútroštátne orgány dohľadu nad trhom v oblasti bezpečnosti spotrebiteľských výrobkov (nie potravín) úzko spolupracujú cez sieť PROSAFE a systém ICSMS uľahčuje dohľad nad trhom s technickými výrobkami.

                  Výmeny úradníkov

                              —

                              Vnútroštátne orgány hospodárskej súťaže sú zapojené do výmeny národných úradníkov v rámci Európskej siete pre hospodársku súťaž.

                              —

                              Viaceré vnútroštátne orgány dohľadu nad trhom a orgány zodpovedné za presadzovanie práv na ochranu spotrebiteľov sa zúčastňujú výmen úradníkov v rámci Siete bezpečnosti spotrebiteľov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES (5) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 (6);

                  Finančné a ľudské zdroje

                              —

                              Boli vymenované samostatné tímy na zriadenie informačného systému o vnútornom trhu (IMI) a boli im poskytnuté dostatočné ľudské a finančné zdroje na zavedenie IMI v členských štátoch.

                  Odborná príprava

                              —

                              Po absolvovaní odbornej prípravy Komisie budú zástupcovia vnútroštátnych orgánov školiť ostatných členov siete IMI na vnútroštátnej úrovni. Toto najlepšie funguje, keď je úloha odbornej prípravy zahrnutá do popisu práce týchto úradníkov.

            3.   OPATRENIA NA ZLEPŠOVANIE TRANSPOZÍCIE PRAVIDIEL JEDNOTNÉHO TRHU
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia:

                  a)

                  vopred účinne pripraviť transpozíciu, uplatňovanie a presadzovanie smerníc jednotného trhu na vnútroštátnej úrovni;

                  b)

                  zaistiť, aby všetci príslušní úradníci úzko navzájom spolupracovali a umožniť, aby úradníci zodpovední za transponovanie a uplatňovanie smernice na vnútroštátnej úrovni boli zapojení do rokovaní o danej smernici;

                  c)

                  zlepšiť spoluprácu medzi vnútroštátnou správou a vnútroštátnymi, regionálnymi a poverenými parlamentmi a regionálnymi a miestnymi úradmi zapojenými do transpozície a v prípade potreby im poskytnúť všetky relevantné informácie v súvislosti s rokovaniami a procesom transpozície;

                  d)

                  poskytovať počas procesu transpozície zúčastneným stranám informácie, ak je to užitočné, o legislatívnych návrhoch o jednotnom trhu, ktoré by mohli byť pre podniky a občanov zaujímavé;

                  e)

                  vyhýbať sa pridávaniu dodatočných ustanovení, ktoré nie sú potrebné na transponovanie smernice (7);

                  f)

                  uľahčovať dialóg s Komisiou o transpozícii smerníc jednotného trhu s použitím rôznych prostriedkov, ako sú tabuľky zhody, zameraných na zvýšenie transparentnosti a používateľskej jednoduchosti vnútroštátnych právnych predpisov.

                  Postupy existujúce v niektorých členských štátoch súvisiace s navrhovanými opatreniami

                  Včasná príprava

                              —

                              Vnútroštátne posúdenia vplyvu sa vypracovávajú, keď Komisia predloží smernicu. Zahŕňajú podrobnú analýzu vplyvu pre príslušné členské štáty a možné dôsledky transpozície alebo uplatňovania. Aktualizujú sa prostredníctvom postupu transpozície.

                  Kontinuita

                              —

                              Je zaistená úzka spolupráca medzi úradníkmi zapojenými do rokovaní, transpozície a presadzovania smerníc. Potrebu takejto kontinuity zdôrazňujú vnútroštátne usmernenia pre transpozíciu.

                  Spolupráca s parlamentmi

                              —

                              Informácie o vývoji, pokiaľ ide o transpozíciu smerníc Spoločenstva, sa pravidelne a včas posielajú vnútroštátnym parlamentom, inter alia prostredníctvom štvrťročných hodnotiacich správ transpozícii predpisov.

                  Spolupráca s regionálnymi a miestnymi orgánmi

                              —

                              Úradníci z regionálnych alebo poverených orgánov sú zapojení do práce medzirezortných koordinačných skupín pre transpozíciu.

                              —

                              Odborná príprava a konferencie o procese transpozície sa organizujú pre verejnú správu na všetkých úrovniach a pre mimovládne organizácie.

                  Komunikácia so zúčastnenými stranami

                              —

                              Verejnosť má prístup k zjednodušenej databáze transpozície prostredníctvom internetu. Informácie o postupe v transponovaní sú sprístupnené na webových stránkach ministerstiev a na internete je včas zverejnený zoznam smerníc, ktoré neboli včas transponované.

                              —

                              Vnútroštátne orgány sú povinné poskytovať občanom poradenstvo o nových zákonoch v oblasti transpozície minimálne 12 mesiacov pred ich vstupom do platnosti.

                  Vyhýbanie sa „nepotrebným dodatočným požiadavkám“

                              —

                              Sú zavedené osobitné postupy na riadenie a kontrolu rizika, že sa pri transponovaní smerníc budú pridávať očividne nepotrebné opatrenia, napr. vymenovaný vládny výbor vykonáva systematickú kontrolu návrhov na vnútroštátnu transpozíciu, ktoré presahujú požiadavky uvedené v smerniciach.

                  Tabuľky zhody

                              —

                              Tabuľky zhody sa používajú na účely informovania a kontroly.

            4.   OPARTRENIA NA LEPŠIE MONITOROVANIE TRHOV A ODVETVÍ S CIEĽOM ZISTIŤ MOŽNÉ NESPRÁVNE FUNGOVANIE TRHU
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia:

                  a)

                  zhromažďovať kvalitatívne a kvantitatívne informácie o trhoch alebo odvetviach, ktoré sa monitorujú, napríklad z analýz trhu, ktoré robia akademickí pracovníci, konzultanti alebo zúčastnené strany, alebo z údajov zhromažďovaných vnútroštátnymi štatistickými úradmi a úradmi, ktoré riešia sťažnosti;

                  b)

                  zisťovať miestne zdroje informácií a uľahčiť zapojenie sa miestnych zúčastnených strán do procesu monitorovania trhu, napr. organizovaním miestnych konzultácií alebo stretnutí medzi Komisiou a kľúčovými miestnymi zúčastnenými stranami;

                  c)

                  zúčastňovať sa na monitorovaní špecifických aspektov, ako sú analýza hospodárskej súťaže, posudzovanie právnych predpisov alebo zhromažďovanie údajov na posúdenie toho, ako fungujú trhy pre spotrebiteľov (napr. prostredníctvom pravidelného zhromažďovania údajov o priemerných cenách porovnateľných spotrebiteľských výrobkov alebo služieb, klasifikáciou sťažností spotrebiteľov a rozvojom vhodných ukazovateľov na meranie kvality presadzovania opatrení).

                  Postupy existujúce v niektorých členských štátoch súvisiace s navrhovanými opatreniami

                  Zhromažďovanie informácií

                              —

                              Členské štáty poskytnú informácie o monitorovaných trhoch alebo odvetviach Komisii (napr. v súvislosti s monitorovaním trhu o maloobchodnom predaji).

                  Špecifické aspekty monitorovania

                              —

                              Monitorovanie sa vykonáva aj z pohľadu spotrebiteľov (napr. ukazovateľ podmienok spotrebiteľov, ktorým sa porovnáva navzájom 57 trhov, je zverejňovaný každoročne a táto metóda sa používa aj v iných členských štátoch) alebo z pohľadu hospodárskej súťaže (napr. monitorovaním odvetvia vnútroštátneho maloobchodného predaja z pohľadu hospodárskej súťaže).

                  Monitorovanie na vnútroštátnej úrovni

                              —

                              Vúzkej spolupráci s Komisiou sa vykonal pilotný skríning, aby sa zistilo, či by sa metóda Komisie mohla použiť na úrovni krajiny, a aby sa poskytlo smerovanie pre ďalšie hĺbkové analýzy v členských štátoch.

            5.   OPATRENIA NA ZLEPŠOVANIE UPLATŇOVANIA PRAVIDIEL JEDNOTNÉHO TRHU
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia týkajúce sa úradníkov zodpovedných za uplatňovanie pravidiel jednotného trhu:

                  a)

                  poskytovať odbornú prípravu o práve Spoločenstva vo všeobecnosti, najmä o pravidlách jednotného trhu vtedy, keď nastupujú do zamestnania;

                  b)

                  zaviesť priebežné programy „odbornej praxe“ priamo na pracovisku o práve Spoločenstva vo všeobecnosti, a najmä o pravidlách jednotného trhu;

                  c)

                  zabezpečiť praktické usmernenie a poradenstvo o pravidlách jednotného trhu a ich uplatňovaní.

                  Postupy existujúce v niektorých členských štátoch súvisiace s navrhovanými opatreniami

                  Odborná príprava.

                              —

                              Pre úradníkov sa organizuje povinná odborná príprava o práve Spoločenstva, napr. právo Spoločenstva je povinnou časťou prípravnej fázy na získanie možnosti pracovať vo verejnej správe. Organizujú sa povinné semináre o verejnej správe, vrátane úvodu do záležitostí týkajúcich sa Spoločenstva.

                  Kontinuálna „odborná prax“

                              —

                              Odborná príprava o záležitostiach týkajúcich sa Spoločenstva a o jednotnom trhu sa organizuje prostredníctvom online modulov. Sú pripravené pravidelné spravodajské bulletiny. Na úrovni vnútroštátnej správy sa uskutočňujú konferencie alebo pravidelné školenia.

                              —

                              Na vnútornom trhu existujú špecifické programy odbornej prípravy pre úradníkov.

                  Praktické usmernenie a poradenstvo

                              —

                              Špecifická príručka pre vnútorný trh pomáha vnútroštátnym úradníkom prehlbovať ich vedomosti a zlepšovať zručnosti. Podrobné usmernenia sa vyvíjajú po prijatí súboru opatrení týkajúcich sa tovarov na základe ich vzájomného uznávania.

                              —

                              Vymenované oddelenie pomoci rieši otázky úradníkov týkajúce sa jednotného trhu.

                              —

                              S cieľom poskytnúť konkrétne informácie o uplatňovaní určitého právneho aktu sa na webových stránkach vnútroštátnych ministerstiev uverejňuje usmernenie s vysvetlením, ako sa má tento akt chápať a interpretovať.

                  Vzdelávanie a skúšky týkajúce sa práva Spoločenstva a pravidiel jednotného trhu

                              —

                              Právo Spoločenstva je povinnou súčasťou právneho vzdelávania.

                              —

                              Na získanie možnosti pracovať vo verejnej správe sú úradníci povinní úspešne vykonať skúšku z práva Spoločenstva a pravidiel jednotného trhu.

            6.   OPATRENIA NA POSILŇOVANIE PRESADZOVANIA PRAVIDIEL JEDNOTNÉHO TRHU A PODPOROVANIE MECHANIZMOV NA RIEŠENIE PROBLÉMOV
      1)   Mimosúdne mechanizmy na riešenie problémov
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia:

                  a)

                  zaistiť, aby boli občanom a podnikom dostupné transparentné, jednoduché a finančne nenáročné postupy alternatívneho riešenia sporov (ADR);

                  b)

                  zúčastňovať sa a aktívne prispievať, predovšetkým prostredníctvom dostatočných zdrojov, k fungovaniu a ďalšiemu rozvoju na úrovni Spoločenstva mechanizmov na riešenie problémov, ako sú SOLVIT a Pilotný projekt EÚ;

                  c)

                  na webových stránkach týkajúcich sa jednotného trhu poskytovať občanom a podnikom dostatočné informácie o existujúcich mechanizmoch na riešenie problémov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva;

                  d)

                  riešiť základné príčiny problémov, ktoré vedú k väčšiemu využívaniu mechanizmov na riešenie problémov.

            2)   Vnútroštátne súdnictvo
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia:

                  a)

                  poskytovať sudcom základnú odbornú prípravu v oblasti práva Spoločenstva vo všeobecnosti, a najmä pravidiel jednotného trhu, keď nastupujú do funkcie, a kontinuálne programy „odbornej praxe“ aj prostredníctvom Európskej siete odbornej justičnej prípravy (8), ktoré organizuje a financuje výmeny sudov;

                  b)

                  zaistiť ľahký prístup k úplným a aktualizovaným informáciám o jednotnom trhu spojeným s právnymi predpismi Spoločenstva a judikatúrou Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, a to aj prostredníctvom budúceho elektronického justičného portálu Spoločenstva (9), ktorý bude „jednotným (elektronickým) kontaktným miestom“ pre získanie informácií o európskej justícii a prístup k európskym súdnym konaniam;

                  c)

                  podporovať vnútroštátne súdy a tribunály, aby zhromažďovali a sprístupňovali informácie o dôležitých vnútroštátnych rozsudkoch v oblasti jednotného trhu, predovšetkým vnútroštátne rozsudky uplatňujúce predbežné nálezy Súdneho dvora Európskych spoločenstiev.

                  Postupy existujúce v niektorých členských štátoch súvisiace s navrhovanými opatreniami

                  Mechanizmy ADR

                              —

                              Aby mohli súdy rozhodovať rýchlejšie, účinnejšie a menej nákladne, je zavedená sieť malých súdov pre civilné záležitosti určených pre prípady malých sporov. Zahŕňa súdne i mimosúdne riešenie sporov.

                  Účasť v mechanizme Spoločenstva ADR

                              —

                              Ak nebola spolupráca s príslušným vnútroštátnym orgánom uspokojivá, s cieľom nájsť riešenie posúvajú strediská SOLVIT ako druhú možnosť prípad na vyššiu úroveň v rámci verejnej správy.

                  Informovanie o mechanizmoch ADR

                              —

                              SOLVIT sa podporuje prostredníctvom užšej spolupráce so skupinami zúčastnených strán, a tým, že sa im zasielajú informačné hárky.

                  Odborná príprava

                              —

                              Ministerstvo spravodlivosti organizuje pre sudcov osobitné kurzy odbornej prípravy v oblasti pravidiel jednotného trhu.

                              —

                              Pre justičných čakateľov sú programy odbornej prípravy v oblasti práva Spoločenstva povinné.

                  Ľahký prístup informáciám

                              —

                              Zhrnutia judikatúry Spoločenstva pripravuje osobitné oddelenie na vnútroštátnom ministerstve, ktoré sa špecializuje na pravidlá jednotného trhu pre použitie v súdnictve.

                              —

                              Zhrnutia dôležitých rozsudkov sa uverejňujú v právnickom vestníku.

                  Zdieľanie dôležitých vnútroštátnych rozsudkov spojených s uplatňovaním pravidiel jednotného trhu

                              —

                              Vnútroštátne súdy sú povinné informovať o dôležitých rozsudkoch, ktoré sa týkajú práva Spoločenstva, a o rozhodnutiach o predbežných nálezoch a tie sa potom uverejňujú v právnickom vestníku.

            7.   OPATRENIA NA PODPOROVANIE PRAVIDELNÉHO HODNOTENIA VNÚTROŠTÁTNYCH PRÁVNYCH PREDPISOV
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia:

                  a)

                  vypracovať systematický prístup k monitorovaniu a vyhodnocovaniu vnútroštátnych právnych predpisov vykonávajúcich pravidlá jednotného trhu s cieľom identifikovať akékoľvek nezrovnalosti v ich uplatňovaní, a to aj prostredníctvom konzultácie so zúčastnenými stranami, spätnej väzby z existujúcich mechanizmov na riešenie problémov atď.;

                  b)

                  preskúmať, ak je to vykonateľné, existujúce vnútroštátne pravidlá a administratívne praktiky s cieľom identifikovať ustanovenia, ktoré by mohli brániť občanom a podnikom v plnom využívaní výhod plynúcich z príležitostí, ktoré poskytuje jednotný trh, a v prípade potreby prispôsobili vnútroštátny regulačný rámec;

                  c)

                  prijať organizačné opatrenia na zaistenie podrobného monitorovania judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a v tejto súvislosti pravidelne posudzovať, či sú vnútroštátne právne predpisy a administratívne postupy v súlade s pravidlami jednotného trhu.

                  Postupy existujúce v niektorých členských štátoch súvisiace s navrhovanými opatreniami

                  Hodnotenie implementácie

                              —

                              Správy o posúdení vplyvu ex post a audity sa vypracovávajú na monitorovanie vykonávania smerníc jednotného trhu.

                              —

                              Systematický proces konzultácií so zúčastnenými stranami sa vyvíja, aby sa prediskutovalo ako (a či) sa vykonávajú vybraté balíky navzájom prepojených opatrení jednotného trhu a aký je ich vplyv na podniky a občanov.

                  Preskúmanie vnútroštátnych pravidiel a postupov

                              —

                              Komplexné preskúmanie vnútroštátnych právnych predpisov sa vykonáva v oblasti voľného pohybu tovarov a služieb.

                  Kontrola vplyvu rozhodnutí Súdneho dvora o prejudiciálnych otázkach

                              —

                              Vnútroštátne orgány systematicky analyzujú, či by sa vnútroštátne právne predpisy mali zmeniť a doplniť podľa najnovších rozsudkov Súdneho dvora.

            8.   OPATRENIA NA LEPŠIE INFORMOVANIE OBČANOV A PODNIKOV O ICH PRÁVACH NA JEDNOTNOM TRHU
      Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali tieto opatrenia:

                  a)

                  podporovať a zvyšovať povedomie o informačných službách Spoločenstva (10) v rámci vnútroštátnej správy a mimo nej na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni v súlade s prácou Komisie, najmä v oblasti asistenčnej služby pre jednotný trh (SMAS);

                  b)

                  zaistiť lepšiu koordináciu medzi vnútroštátnymi kontaktnými miestami zodpovednými za informačné služby Spoločenstva;

                  c)

                  sprístupniť praktické informácie o právach a povinnostiach na jednotnom trhu v ostatných jazykoch a prostredníctvom webovej stránky a zaviesť jasné krížové odkazy medzi všetkými príslušnými vnútroštátnymi portálmi a portálom Spoločenstva s informáciami týkajúcimi sa jednotného trhu, a najmä prostredníctvom portálu „Vaša Európa“;

                  d)

                  organizovať informačné kampane a programy o prínosoch a príležitostiach jednotného trhu.

                  Postupy existujúce v niektorých členských štátoch súvisiace s navrhovanými opatreniami

                  Podporovanie informačných služieb Spoločenstva

                              —

                              Cielené informovanie zamerané na skupiny zúčastnených strán, ktorých sa to najviac týka, sa zabezpečuje prostredníctvom internetu, brožúr, letákov, seminárov a kampaní zameraných zvýšenie povedomia.

                  Koordinácia informačných služieb Spoločenstva na vnútroštátnej úrovni

                              —

                              Koordinačná skupina spája kontaktné miesta Europe direct, Enterprise Europe Network, Eurojus, European Consumer Centre (ECC Net) a FIN-NET.

                  Ľahko dostupné informácie

                              —

                              Mnoho informácií týkajúcich sa jednotného trhu a poradenstva pre občanov a podniky a štátnych príslušníkov, ktorí chcú vycestovať do zahraničia, je dostupných na horizontálnych elektronických vládnych portáloch, vnútroštátnych webových stránkach zameraných na záležitosti týkajúce sa Spoločenstva alebo na osobitných stránkach určených pre podniky a občanov.

                              —

                              Plánuje sa vnútroštátny online informačný zdroj o vnútornom trhu. Mal by ho sponzorovať jeden vládny orgán a udržiavať by ho mali všetky ostatné príslušné orgány.

                  Informačné kampane

                              —

                              Zostavuje sa informačný program o jednotnom trhu, ktorý bude obsahovať uverejnené materiály, kurzy odbornej prípravy a verejné prednášky s cieľom informovať občanov a podniky o príležitostiach na jednotnom trhu.

         (1)  Smernica z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov (Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37).

         (2)  Nariadenie zo 7. decembra 1998 o fungovaní vnútorného trhu vo vzťahu k voľnému pohybu tovaru medzi členskými štátmi (Ú. v. ES L 337, 12.12.1998, s. 8).

         (3)  Skúšobná fáza „Pilotného projektu EÚ“, ktorého cieľom je dosiahnuť rýchlejšie odpovede na žiadosti a sťažnosti týkajúce sa právnej interpretácie a vykonávania práva Spoločenstva prostredníctvom neformálnejšej pracovnej metódy medzi Komisiou a členskými štátmi, sa začala v 15 členských štátoch apríli 2008.

         (4)  Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

         (5)  Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4.

         (6)  Ú. v. EÚ L 364, 9.12.2004, s. 1.

         (7)  Bez toho, aby bola dotknutá transpozícia ustanovení, ktorými sa stanovujú minimálne požiadavky v smernici vyplývajúce zo spoločných právomocí v súlade so Zmluvou o ES (najmä s článkom 137 Zmluvy o ES).

         (8)  http://www.ejtn.net/www/en/html/index.htm

         (9)  Elektronický justičný portál Spoločenstva bude spustený 14. decembra 2009.

         (10)  Okrem iného napríklad Europe Direct, Citizens' Signpost Service, Vaša Európa, EURES, európske spotrebiteľské centrá, Enterprise Europe Network.


title: Odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2008

text:
               20.2.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 45/15

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 16. februára 2010
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2008
   (2010/102/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1), zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa stretli v Rade, o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa druhého finančného protokolu k štvrtému dohovoru AKT – ES (3), ďalej len „vnútorná dohoda“, ktorá ustanovila medzi iným ôsmy Európsky rozvojový fond (ôsmy ERF), a najmä na článok 33 ods. 3 tejto dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie zo 16. júna 1998 vzťahujúce sa na spoluprácu pri financovaní rozvoja podľa štvrtého dohovoru AKT – ES (4), a najmä na jeho články 66 až 74,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách ôsmeho ERF k 31. decembru 2008 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2008 spolu s odpoveďami Komisie (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody má Európsky parlament udeliť Komisii absolutórium za finančné hospodárenie ôsmeho ERF na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií ôsmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2008 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií ôsmeho ERF za rozpočtový rok 2008.

      V Bruseli 16. februára 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         E. SALGADO

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Ú. v. EÚ C 269, 10.11.2009, s. 257.


title: Odporúčanie Rady z  27. apríla 2006  o vypracúvaní dohôd medzi políciami, colnými orgánmi a inými orgánmi činnými v trestnom konaní špecializovanými v oblasti predchádzania a boja proti trestnej činnosti

text:
               25.5.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 124/1

      ODPORÚČANIE RADY

   z 27. apríla 2006
   o vypracúvaní dohôd medzi políciami, colnými orgánmi a inými orgánmi činnými v trestnom konaní špecializovanými v oblasti predchádzania a boja proti trestnej činnosti
   (2006/C 124/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   PRIPOMÍNAJÚC, že:

               (1)

               jedným z cieľov Európskej únie je postupné vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vytvorením spoločných postupov členských štátov v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach;

               (2)

               tento cieľ sa má dosiahnuť predchádzaním a bojom proti trestnej činnosti, organizovanej alebo inej, najmä proti terorizmu, obchodovaniu s ľuďmi, trestným činom páchaným na deťoch, nezákonnému obchodovaniu s drogami, nezákonnému obchodovaniu so zbraňami, korupcii a podvodu, najmä prostredníctvom užšej spolupráce medzi policajnými zbormi, colnými orgánmi a inými príslušnými orgánmi v členských štátoch, tiež by mala existovať zvýšená spolupráca s orgánmi, inštitúciami a agentúrami EÚ, ako je Komisia (OLAF), Europol, Eurojust a EPA, a ak je to vhodné, medzi nimi;

               (3)

               spoločná akcia ustanovená v článku 30 Zmluvy o Európskej únii v oblasti policajnej spolupráce zahŕňa operačnú spoluprácu medzi príslušnými orgánmi vrátane polícií, colných správ a iných orgánov činných v trestnom konaní členských štátov špecializovaných v oblasti predchádzania trestnej činnosti, jej odhaľovania a vyšetrovania;

               (4)

               na to, aby sa dosiahol tento cieľ čo najefektívnejším spôsobom, je na vnútroštátnej úrovni potrebný vysoký stupeň spolupráce medzi políciami, colnými orgánmi a inými špecializovanými orgánmi činnými v trestnom konaní;

               (5)

               Haagsky program posilňovania slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii, prijatý na zasadnutí Európskej rady v novembri 2004, zdôrazňuje, že optimálna úroveň ochrany priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si vyžaduje multidisciplinárnu a zosúladenú činnosť na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni medzi príslušnými orgánmi činnými v trestnom konaní, najmä políciami, colnými orgánmi a pohraničnými strážami;

               (6)

               Komisia vydala oznámenia s názvom „Posilňovanie policajnej a colnej spolupráce v Európskej únii“, „Zlepšovanie prístupu k informáciám pre orgány činné v trestnom konaní“ a „Vypracovanie strategického plánu boja proti organizovanému zločinu“;

               (7)

               v členských štátoch existujú rôzne právne a správne ustanovenia alebo opatrenia o príslušných úlohách a funkciách policajných zborov, colných orgánov a iných príslušných orgánov v oblasti predchádzania a boja proti trestnej činnosti;

               (8)

               na to, aby sa predišlo duplikácii úsilia medzi policajnými zbormi, colnými orgánmi a inými príslušnými orgánmi a aby sa optimálne využili ich doplňujúce zdroje, je dôležité podporovať a zabezpečovať vysoký stupeň stykov a spolupráce a účinnú organizačnú reakciu;

               (9)

               uznesenie Rady z 29. novembra 1996 o vypracúvaní policajných/colných dohôd v oblasti boja proti drogám (1) nabádalo členské štáty na uzavretie dohôd medzi políciami a colnými orgánmi v oblasti boja proti drogám a uznala sa potreba rozšíriť takéto dohody na iné oblasti trestnej činnosti;

         TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM, ABY:

               1.

               bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy a správne ustanovenia, podnikli potrebné kroky na uzavretie formálnych dohôd na vnútroštátnej úrovni medzi policajnými zbormi, colnými orgánmi a inými príslušnými orgánmi v oblasti predchádzania a boja proti trestnej činnosti;

               2.

               včlenili do týchto dohôd najmä ustanovenia, ktoré sa týkajú:

                           a)

                           presného vymedzenia a rešpektovania právomocí každého orgánu;

                           b)

                           výmeny a vzájomného využívania relevantných informácií a strategických, taktických a operačných spravodajských informácií, ak je to vhodné, najmä uľahčením vzájomného priameho alebo nepriameho prístupu k databázam s náležitým zreteľom na individuálne práva a pravidlá ochrany údajov;

                           c)

                           rozvoja a podpory najlepších postupov;

                           d)

                           postupov pre operačné záležitosti a, ak je to vhodné:

                                       —

                                       spoločných akcií,

                                       —

                                       spoločných mobilných hliadkovacích jednotiek,

                                       —

                                       spoločných vyšetrovacích tímov,

                                       —

                                       spoločných spravodajských tímov,

                                       —

                                       spoločného využívania vybavenia medzi orgánmi a spolupráce pri vývoji, nákupe, rozmiestňovaní a používaní technológií;

                           e)

                           výmeny styčných dôstojníkov na úrovni veliteľstiev policajných zborov, colných orgánov a iných príslušných orgánov a tiež v národných ústredniach Europolu a v národných sekciách v Europole s cieľom posilniť vzájomnú dôveru a uľahčiť komunikáciu, ak sa to javí potrebným, a v súlade s vnútroštátnym právom;

                           f)

                           spoločnej odbornej prípravy príslušných orgánov, ak je to vhodné, s podporou EPA;

                           g)

                           výmeny informácií o technikách analýzy a vyšetrovania, a ak je to vhodné, spoločného hodnotenia uplatňovania uvedených techník;

                           h)

                           výmeny kriminálnych štatistických údajov a, ak je to vhodné, vývoja spoločného systému pre zber takýchto údajov;

                           i)

                           ak je to vhodné, podpory koncepcie multiagentúrnej platformy na vnútroštátnej úrovni pozostávajúcej z príslušníkov policajných zborov, colných orgánov a iných príslušných orgánov najmä pre medzinárodnú výmenu informácií;

                           j)

                           možnej účasti na mnohostranných stálych štruktúrach spolupráce medzi políciami, colnými orgánmi a inými orgánmi činnými v trestnom konaní v regiónoch na vnútorných hraniciach členských štátov;

                           k)

                           zavedenia úzkych styčných opatrení na miestnej úrovni;

                           l)

                           spoločných tlačových vyhlásení v prípade spoločných akcií.

               3.

               do jedného roka informovali Radu prostredníctvom Generálneho sekretariátu o opatreniach, ktoré prijali na základe tohto odporúčania;

               4.

               uplatňovali toto odporúčanie namiesto uznesenia z 29. novembra 1996 o vypracúvaní policajných/colných dohôd v oblasti boja proti drogám.

      (1)  Ú. v. ES C 375, 12.12.1996, s. 1.


				|

		52014DC0428

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2014 /* COM/2014/0428 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Švédska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska
na rok 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148
ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami[1] a ich koordinácii,
a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3]
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku
politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na
roky 2012 – 2016.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum
rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu
hospodárskych politík na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme
varovania[6],
v ktorej určila Švédsko za jeden z členských štátov, vo
vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania Švédska[7]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto
analýzy dospela Komisia k záveru, že Švédsko naďalej zažíva
makroekonomickú nerovnováhu, ktorá si vyžaduje monitorovanie a politické
opatrenia. Naďalej si vyžaduje pozornosť predovšetkým vývoj v oblasti
zadlženosti domácností, ktorý je prepojený s nedostatkami súvisiacimi
s trhom s obytnými nehnuteľnosťami. Hoci vysoký prebytok
bežného účtu nepredstavuje podobné riziko ako vysoké deficity, a čiastočne
súvisí s potrebou znižovania pákového efektu, Komisia bude sledovať
vývoj bežného účtu vo Švédsku v kontexte európskeho semestra.
(8)
Švédsko predložilo 16. apríla 2014 svoj
národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok
2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
tieto programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v konvergenčnom programe z roku 2014 je
zabezpečiť prebytok verejných financií, a to v priemere vo
výške 1 % HDP za hospodársky cyklus, ako sa stanovuje vo švédskom
fiškálnom rámci. V programe sa potvrdzuje strednodobý cieľ stanovený
v predchádzajúcom programe, ktorý predstavuje štrukturálny deficit vo
výške 1 % HDP a ktorý zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu.
Na základe (prepočítanej) štrukturálnej rovnováhy sa v konvergenčnom
programe plánuje výsledok, ktorý viac než napĺňa strednodobý
cieľ počas programového obdobia. Podľa programu sa štátny dlh,
ktorý je nižší ako 60 % referenčnej hodnoty HDP, zníži zo 41,5 %
HDP v roku 2014 na 35 % HDP v roku 2017. Celkovo možno
skonštatovať, že rozpočtová stratégia načrtnutá v programe
je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú rozpočtové prognózy v programe,
je prijateľný. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť
verejných financií, vysoký podiel HDP sa vynakladá na dlhodobú
starostlivosť a z dlhodobého hľadiska sa predpokladá
výrazné zvýšenie týchto výdavkov, aby sa náležite zohľadnilo starnutie
obyvateľstva, čím výdavky vo Švédsku dosiahnu v roku 2060
úroveň 6,4 % HDP. S cieľom zaistiť dlhodobú fiškálnu
udržateľnosť bude Švédsko musieť riešiť túto otázku tým, že
zabezpečí dostatočné primárne prebytky a ešte viac obmedzí rast
výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Rada na základe posúdenia
konvergenčného programu z roku 2014 a na základe prognózy Komisie
podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva názor, že program
Švédska je v súlade so zásadami Paktu stability a rastu a riziká
pre rozpočtové ciele sú obmedzené.
(10)
Predmetom obáv naďalej zostáva vysoká zadlženosť
súkromného sektora a predovšetkým švédskych domácností. Okrem toho sa
expozície finančného sektora voči domácnostiam na rozdiel od
podnikového sektora zvyšovali úmerne s dlhom v sektore domácností,
ktorý je momentálne vo výške 83 % HDP, čo predstavuje približne 160 %
disponibilného príjmu. Zadlženosť sa zvyšuje v dôsledku
pretrvávajúceho úverového rastu a pomalého tempa amortizácie hypotekárnych
úverov. V prípade zvýšenia
úrokových sadzieb, poklesov cien nehnuteľností a/alebo nepriaznivého
makroekonomického vývoja by vysoká zadlženosť sektora domácností
predstavovala rizikový faktor. Takýto vývoj by ovplyvnil
domácnosti aj ich spotrebiteľské zvyklosti. To by mohlo mať takisto
za následok druhotné negatívne účinky na bankový sektor tým, že by došlo
k zvýšeniu počtu nesplácaných úverov a nákladov na financovanie
trhu. Švédsko neoznámilo ani neprijalo žiadne opatrenia, ktoré by riešili
daňové zvýhodňovanie dlhu spojené s otázkou bývania. Na druhej
strane Švédsko prijalo opatrenia na posilnenie obozretnej úverovej politiky
prostredníctvom zavedenia 15 % minimálnej rizikovej váhy hypotekárnych
expozícií v máji 2013 a bolo
oznámené aj ďalšie zvýšenie. Napriek tomu sú
amortizačné techniky naďalej uvoľnené a majú veľmi
dlhé amortizačné obdobia pod hranicou 75 % výšky úveru k cene
nehnuteľnosti, pričom v tomto zmysle sa neprijali výrazné
opatrenia, a to aj vzhľadom na dobrovoľnú povahu
odporúčania z októbra 2013 týkajúceho sa individuálnych
amortizačných plánov. Švédske združenie bankárov v marci 2014 sprísnilo
svoje odporúčanie výzvou na amortizáciu až po zníženú hranicu 70 %
výšky úveru k cene. A napokon, Švédsko riešilo zvýhodňovanie dlhu
v prípade zdanenia právnických osôb tým, že ešte viac posilnilo obmedzenia
týkajúce sa odpočítateľnosti úrokov a od januára 2013 ich
rozšírilo na všetky typy úverov v rámci skupiny a zaviedlo tzv.
investorskú odpočítateľnosť, ktorá môže zmierniť
daňové zvýhodňovanie dlhu. Daň
z príjmu právnických osôb sa od začiatku roka 2013 takisto znížila
z 26,3 % na 22 %.
(11)
Švédsky trh s nehnuteľnosťami, ktorý
sa za posledné dve desaťročia vyznačuje výrazným zvýšením cien,
zostáva potenciálnym zdrojom nestability. Neefektívne postupy stále negatívne
ovplyvňujú ponuku nehnuteľností, a to predovšetkým v dôsledku
komplexných plánovacích postupov, obmedzenej hospodárskej súťaže v rámci
stavebného sektora a vysokého stupňa regulácie nájmu. Spolu so
zdaňovaním, ktoré zapríčiňuje vznik dlhu, majú tieto neefektívne
postupy tendenciu vytvárať nadhodnotené ceny nehnuteľností. Švédsko prijalo
isté opatrenia na trhu s prenájmom, ale zdá sa, že tieto opatrenia nie sú
dostatočné na to, aby vyriešili základný štrukturálny problém súvisiaci
s vysokým stupňom rigidity systému prenájmov. Zákon z jari,
ktorý prezentovala švédska vláda 9. apríla 2014, nezahŕňa žiadne
z týchto opatrení určených na riešenie trhu s prenájmom. Švédsko
prijalo opatrenia na riešenie neefektívnych postupov v oblasti zonácie
a plánovania, ako aj monopolu samospráv súvisiaceho s plánovaním,
a to tak, že sa od samospráv bude vyžadovať, aby zohľadnili
regionálnu perspektívu pri definovaní potrieb nehnuteľností. Tieto
opatrenia idú správnym smerom; nie všetky sa už realizovali, a pre
samosprávy, ktoré v tomto smere zlyhajú, nie sú stanovené žiadne sankcie.
(12)
Napriek vysokým úrovniam financovania školstva sú výsledky
žiakov povinnej školskej dochádzky podľa medzinárodného hodnotenia študentov
dokázateľne horšie ako v prvom desaťročí 21. storočia,
pričom Švédsko je pod priemerom EÚ aj OECD vo všetkých troch testovaných
oblastiach (čítanie, matematika, prírodné vedy). Okrem toho sa zvýšila
súvislosť medzi sociálno-ekonomickým zázemím a výsledkami a prehĺbili
sa rozdiely medzi školami. Hoci opatrenia podniknuté vládou sú jednoznačne
krokom správnym smerom, zdá sa, že budú potrebné radikálnejšie štrukturálne
zmeny. Na tieto účely Švédsko vykoná preskúmanie
účinnosti školského systému, aby obnovilo vysokú úroveň výkonnosti.
(13)
Postavenie mladých ľudí, nízkokvalifikovaných
ľudí a ľudí z prostredia migrantov je na trhu práce
naďalej slabé. Nezamestnanosť mladých ľudí je naďalej nad
priemerom EÚ. Hoci švédska vláda podnikla kroky na riešenie týchto otázok, zdá
sa, že uvedené ťažkosti môžu vyplývať z problémov v oblasti
vzdelávania, kde sa švédskemu systému vzdelávania nedarí pripraviť
príslušné percento mladých ľudí so zručnosťami potrebnými na
úspešnú integráciu na trh práce. Pokiaľ ide o integráciu na trh práce
a vzdelávanie a odbornú prípravu, Švédsko prijalo opatrenia na
uľahčenie prechodu zo školy do práce (učňovská reforma
vrátane „učňovskej výplaty“) a na pomoc mladým ľuďom
získať pracovné skúsenosti („odborný úvod do zamestnania“). Tento prechod
bol de facto posilnený prostredníctvom zavedenia včasných opatrení
pre tých, ktorí to najviac potrebujú. Pokrytie a dosah na
nezaregistrovaných ľudí, ktorí neštudujú, nepracujú, ani sa
nezúčastňujú na odbornej príprave, sú však naďalej slabé.
Švédsko takisto pracuje na urýchlení integrácie ľudí z prostredia
migrantov, zatiaľ čo výzvou zostáva integrácia ľudí
z prostredia migrantov, ktorí nie sú z členských krajín EÚ. Napokon, v snahe podporiť vytváranie pracovných miest
prebieha vo Švédsku hodnotenie účinnosti súčasnej zníženej sadzby DPH
pre reštaurácie a útvary stravovacích služieb. Záverečné hodnotenie
sa očakáva začiatkom januára 2016.
(14)
Komisia vykonala v kontexte európskeho
semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Švédska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila
nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ
vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie
Európskej únie tým, že sa do budúceho vnútroštátneho rozhodovania poskytnú
vstupy na úrovni EÚ. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú
premietnuté do odporúčaní 1 až 4.
(15)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Švédska a jej stanovisko[8]
je premietnuté najmä do odporúčania 1.
(16)
V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním
Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný
program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011
sú premietnuté do odporúčaní 2, 4, a 3.
TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko
prijalo v priebehu obdobia rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Naďalej presadzovať
fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast, uchovávať zdravú fiškálnu pozíciu
a zabezpečovať, aby sa počas celého obdobia, na ktoré sa
vzťahuje konvergenčný program, plnil strednodobý rozpočtový cieľ,
a to aj vzhľadom na výzvy, ktorým dlhodobá udržateľnosť
verejných financií čelí v dôsledku starnutia obyvateľstva.
2.           Zmierňovať úverový
rast v sektore domácností a zadlženosť súkromného sektora. Na
tieto účely znížiť účinky zvýhodňovania dlhu v prípade
dane z príjmov fyzických osôb prostredníctvom postupného obmedzovania
daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych
úverov a/alebo zvyšovania pravidelných daní z majetku. Prijať
ďalšie opatrenia na zvýšenie tempa amortizácie hypotekárnych úverov.
3.           Ďalej zlepšovať
účinnosť trhu s nehnuteľnosťami prostredníctvom
pokračujúcich reforiem systému stanovovania nájomného. Predovšetkým
umožniť výšky nájomného viac orientované na trh, a to odklonením sa
od systému úžitkovej hodnoty, a ďalšou liberalizáciou určitých
segmentov trhu s nájmom, ako aj zabezpečením väčšej zmluvnej
voľnosti medzi jednotlivými nájomníkmi a majiteľmi
nehnuteľností. Skrátiť dĺžku a komplikovanosť
plánovacích a odvolacích postupov prostredníctvom zníženia a zlúčenia
administratívnych požiadaviek, harmonizácie stavebných požiadaviek a noriem
v rámci všetkých samospráv a zvýšenia transparentnosti postupov na
pridelenie pôdy. Napádať samosprávy, aby sprístupnili svoju pôdu na rozvoj
novej výstavby.
4.           Prijať vhodné opatrenia
na zlepšenie základných zručností a uľahčenie prechodu
od vzdelávacieho procesu na trh práce, a to aj prostredníctvom
širšieho využívania odbornej a učňovskej prípravy na pracovisku.
Posilniť snahu o účinnejšie zacielenie trhu práce a vzdelávacích
opatrení na nízkokvalifikovaných mladých ľudí a ľudí z prostredia
migrantov. Zvýšiť včasnú intervenciu a pomoc mladým
ľuďom, ktorí nie sú zaregistrovaní na úradoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 428 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 90 final.
[8]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  10. januára 2008 o opatreniach na zjednodušenie budúcich prechodov na euro [oznámené pod číslom K(2007) 6912]

text:
               26.1.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 23/30

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 10. januára 2008
   o opatreniach na zjednodušenie budúcich prechodov na euro
   [oznámené pod číslom K(2007) 6912]
   (2008/78/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Zatiaľ čo prvá skupina účastníkov prešla dlhou prechodnou etapou, počas ktorej bolo euro ich menou, ale hotovosť v eurách nebola ešte zavedená, väčšina súčasných národných plánov budúcich prechodov predpokladá zavedenie euromincí a eurobankoviek v deň prijatia eura. Z tohto rozdielu a širokej dostupnosti hotovosti v eurách vyplýva, že členské štáty pripravujúce sa na prijatie eura by mali použiť inú stratégiu ako tú, ktorá sa uplatňovala v rokoch 1999 až 2002.

               (2)

               V týchto odlišných okolnostiach ustanovenia odporúčania Komisie z 11. októbra 2000 o opatreniach na zjednodušenie prípravy hospodárskych subjektov na prechod na euro (1) neriešia primerane otázky, ktoré vznikli zmenou súvislostí. Preto s cieľom vziať do úvahy tieto nové súvislosti a využiť výhodu získaných skúseností počas zavádzania eurohotovosti v roku 2002, 2007 a 2008 treba prijať nové odporúčanie,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Článok 1
   Riadenie organizácie prechodu na euro
   1.   Členské štáty by mali stanoviť primerané štruktúry zamerané na plánovanie, koordinovanie a zjednodušenie všetkých potrebných príprav na zavedenie eura.
   2.   Mal by sa vypracovať národný plán prechodu na euro zahŕňajúci všetky aspekty organizácie prechodu na euro, prerokovať so zástupcami hlavných hospodárskych subjektov [úverové inštitúcie, odvetvie maloobchodu, prevádzkovatelia spoločností na príjem a výdaj hotovosti (CIT), výrobcovia predajných automatov, združenia spotrebiteľov, obchodné komory atď.] a pravidelne aktualizovať.
   Článok 2
   Zjednodušenie prípravy občanov na euro
   1.   Vnútroštátnym právom by sa malo nariadiť duálne zobrazovanie cien a iných menových súm, ktoré treba zaplatiť, účtovať v prospech alebo na ťarchu. Povinné duálne zobrazovanie by sa malo začať čo najskôr po oficiálnom schválení neodvolateľného pevného prepočítacieho koeficientu medzi národnou menou a eurom Radou. Členské štáty by mali odradiť maloobchodníkov od používania duálneho zobrazovania pred oficiálnym schválením prepočítacieho koeficientu. Členské štáty by mali takisto vyžadovať oddelené zobrazovanie akýchkoľvek poplatkov uvalených podnikmi na prijatie platieb v eurách v čase medzi určením prepočítacieho koeficientu a zavedením eura. Používanie iného prepočítacieho koeficientu ako prepočítacieho koeficientu prijatého Radou by malo byť zakázané. Duálne zobrazovanie by malo byť povinné v období minimálne šesť mesiacov a maximálne jeden rok po zavedení eura. Potom by sa malo zastaviť s cieľom umožniť občanom, aby si úplne zvykli na novú menu.
   2.   Členské štáty by mali zaistiť, aby občania boli riadne oboznámení s opatreniami na prechod na euro, s ustanoveniami na ochranu eurobankoviek a euromincí a s bezpečnostnými vlastnosťami eurohotovosti, a mali by pomôcť občanom, aby sa naučili novú škálu hodnoty. Toto informačné úsilie by sa malo udržať nejaký čas po zavedení eura. Mali by sa najmä zaviesť osobitné informačné programy pre zraniteľné osoby (ako napríklad pre starších občanov, osoby trpiace fyzickým, zmyslovým alebo mentálnym zdravotným problémom atď.), ako aj pre osoby, ktoré majú zložitý prístup k informáciám (ako napríklad migranti, bezdomovci, negramotné osoby a osoby, ktoré nevedia počítať, atď.).
   3.   Členské štáty, úverové inštitúcie a podniky by mali organizovať školiace stretnutia s cieľom oboznámiť zamestnancov, ktorí pravidelne pracujú s hotovosťou, s eurom s cieľom zaistiť lepšie spoznávanie, správnu identifikáciu bezpečnostných prvkov a rýchlejšiu manipuláciu s euromincami a eurobankovkami. Okrem toho by sa mali organizovať opakujúce sa školiace stretnutia pre ľudí s poškodením zraku s cieľom pomôcť im vytvoriť si senzorickú pamäť pre novú menu.
   4.   Štátne správy by mali poskytnúť podnikom, a najmä MSP presné informácie o harmonograme prechodu na euro a o príslušných zákonných, daňových a účtovných pravidlách. Obchodné združenia, euroinfocentrá, obchodné komory, účtovníci a obchodní poradcovia by mali zaistiť, aby podniky, s ktorými sú v kontakte, uskutočňovali potrebné prípravy a boli schopné vykonať všetky svoje transakcie v eurách od dátumu jeho zavedenia.
   5.   Úverové inštitúcie by mali informovať svojich zákazníkov o praktických následkoch prechodu na euro. Mali by najmä upozorniť na skutočnosť, že po dátume zavedenia eura už nebudú schopné vykonávať bezhotovostné platby alebo viesť účet v žiadnej zo starých národných menových jednotiek.
   6.   Podniky by mali podniknúť kroky na zvýšenie povedomia svojich zamestnancov a organizovať ad hoc školiace aktivity pre svojich zamestnancov, ktorí sú v kontakte s verejnosťou.
   7.   Členské štáty by mali monitorovať prípravu hospodárskych subjektov na prechod na euro najmä prostredníctvom pravidelných prieskumov.
   Článok 3
   Zaistenie rýchleho zavedenia eurohotovosti
   1.   S úmyslom znížiť sumy peňazí, ktoré treba fyzicky vymeniť, treba podporiť spotrebiteľov v ukladaní svojej nadbytočnej hotovosti počas týždňov pred prechodom na euro. Zmluvy zvyčajne zahŕňajúce národnú menu, ktoré sa uzavrú po rozhodnutí Rady o stanovení pevného neodvolateľného prepočítacieho koeficientu, by mali prednostne obsahovať údaje v eurách do tej miery, v ktorej ich platnosť presahuje dátum zavedenia eura.
   2.   Úverové inštitúcie a predajne by mali v súlade s usmernením Európskej centrálnej banky (2) využiť predzásobenie a druhotné predzásobenie eurobankovkami a euromincami počas mesiacov pred prechodom. Predajne by mali byť predzásobené bankovkami a mincami v posledných týždňoch pred prechodom. Osobitné opatrenia, najmä vrátane balíkov s euromincami pre maloobchodníkov, by sa mali plánovať pre malé maloobchodné predajne. S cieľom podporiť predajne, aby sa zúčastnili na druhotnom predzásobení, by sa im mali ponúknuť finančne zaujímavé podmienky odloženého účtovania. Obyvatelia by mali mať možnosť získať balíčky euromincí počas posledných troch týždňov pred prechodom s úmyslom zabezpečiť, aby každá domácnosť mohla disponovať najmenej jedným balíčkom.
   3.   Bankomaty by mali byť prispôsobené na vydávanie eurobankoviek od zavedenia eura. Bankomaty, ktoré z technických príčin nemožno prispôsobiť včas, by mali byť mimo prevádzky. Výber hotovosti a výmena v úverových inštitúciách počas dvoch týždňov pred a po prechode by sa mala primárne vykonávať v bankovkách s nízkou nominálnou hodnotou.
   4.   Predajne by mali byť povinné vydávať výhradne v eurách od jeho zavedenia s výnimkou toho, ak tak z objektívnych príčin nemôžu urobiť. Mali by sa podniknúť ad hoc opatrenia s cieľom zjednodušiť ich druhotné predzásobenie hotovosťou a znížiť ťažkosti spojené s nárastom objemu hotovosti v predajniach.
   5.   Všetky elektronické terminály v predajných miestach by mali byť nastavené na euro v deň jeho zavedenia. Spotrebiteľov treba podporovať, aby častejšie používali elektronické platby počas prvých dní po jeho zavedení.
   6.   Hlavné úrady úverových inštitúcií by mali byť počas prvých dní obdobia dvojitého obeživa otvorené s cieľom zjednodušiť výmenu národnej meny za euro. Okrem toho by sa počas obdobia prechodu mali predĺžiť otváracie hodiny bánk. Maloobchodníkom by sa mali poskytnúť osobitné zariadenia umožňujúce rýchlejšie zásobovanie hotovosťou s cieľom vyhnúť sa radám.
   Článok 4
   Zabránenie zneužívajúcim praktikám a negatívnemu vnímaniu vývoja cien občanmi
   1.   S odvetvím maloobchodu a so sektorom služieb by sa mali prerokovať dohody s cieľom zaistiť neutrálny vplyv zavedenia eura na ceny. Maloobchodníci by najmä nemali zvyšovať ceny z dôvodu prechodu na euro a mali by sa snažiť minimalizovať zmeny cien pri stanovovaní cien v eurách po prechode. Tieto dohody by mali byť zhmotnené v prijatí loga viditeľného a ľahko spoznateľného spotrebiteľmi. Logo by sa malo propagovať prostredníctvom komunikačných a informačných kampaní. V spolupráci so združeniami spotrebiteľov by sa malo uplatňovať podrobné monitorovanie dodržiavania súladu maloobchodníkov so záväzkami podľa dohôd. Pre prípady nedodržiavania súladu by sa mali naplánovať odrádzajúce opatrenia v škále od zverejnenia názvu podniku po možné pokuty v najzávažnejších prípadoch.
   2.   Členské štáty by mali implementovať podrobné a časté monitorovanie cien počas týždňov nasledujúcich po prijatí prevodného kurzu po koniec obdobia duálneho zobrazovania cien. Občanom by sa mali poskytovať týždenne informácie o vývoji cien počas týždňov bezprostredne pred prechodom a po ňom s cieľom zabrániť možnému negatívnemu vnímaniu.
   3.   Rovnaké bankové poplatky vzťahujúce sa na platobné transakcie v národnej mene by sa po konverzii mali uplatňovať na platobné transakcie v eurách.
   Článok 5
   Záverečné ustanovenie
   Členské štáty sa vyzývajú, aby podporili implementáciu tohto odporúčania.
   Článok 6
   Adresáti
   Toto odporúčanie je určené členským štátom s výnimkou definovanou v článku 122 zmluvy, ako aj úverovým inštitúciám, podnikom, obchodným združeniam a spotrebiteľským organizáciám v týchto členských štátoch.

      V Bruseli 10. januára 2008

            Za Komisiu

         Joaquín ALMUNIA

            člen Komisie

      (1)  Odporúčanie 2000/C 303/05 (Ú. v. ES C 303, 24.10.2000, s. 6).

      (2)  Pozri Usmernenie Európskej centrálnej banky zo 14. júla 2006 o niektorých prípravách na prechod na hotovostné euro a o predzásobovaní a druhotnom predzásobovaní eurobankovkami a euromincami mimo eurozóny (ECB/2006/9) (Ú. v. EÚ L 207, 28.7.2006, s. 39).


				|

		52012PC0255

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY ktorým sa Komisia poveruje začatím rokovaní o úprave týchto dohôd vzhľadom na rozšírenie EÚ o Chorvátsko: Dohody o Európskom hospodárskom priestore, Dohody medzi Nórskym kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2009 – 2014, Dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej o voľnom pohybe osôb a Dohody o spolupráci a colnej únii so San Marinom /* COM/2012/0255 final */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Zmluva o pristúpení Chorvátskej republiky
k Európskej únii[1] bola podpísaná 9.
decembra 2011.
Európska únia a jej členské štáty
uzavreli dohodu o Európskom hospodárskom priestore s Nórskom,
Islandom a Lichtenštajnskom, dohodu o nórskom finančnom
mechanizme na obdobie rokov 2009 – 2014, dohodu o voľnom pohybe
osôb so Švajčiarskom a dohodu o spolupráci a colnej únii
so San Marinom.
Tieto dohody je potrebné upraviť, aby zahŕňali
Chorvátsko ako zmluvnú stranu odo dňa jeho pristúpenia k Európskej únii. Terajšie
zmluvné strany a pristupujúca krajina prerokujú podmienky úpravy. Rokovania
by sa mali začať včas, aby sa zabezpečilo, že právne
nástroje upravujúce tieto dohody nadobudnú platnosť dňom pristúpenia
Chorvátska k EÚ.
V súlade s článkom 6 Aktu
o podmienkach pristúpenia Chorvátskej republiky (ďalej len „akt
o pristúpení“) by takéto rokovania mala viesť Komisia na základe
rokovacích smerníc schválených Radou a po porade s výborom zloženým
zo zástupcov členských štátov.
Rokovania v mene Európskej únie a jej členských
štátov by sa mali začať na základe týchto úvah:
1. Dohoda o Európskom hospodárskom
priestore
Podľa článku 6 ods. 5 Aktu
o podmienkach pristúpenia Chorvátskej republiky sa Chorvátsko zaviazalo
pristúpiť k Európskemu hospodárskemu priestoru (EHP) za podmienok
stanovených v uvedenom akte. V súlade s článkom 128 Dohody o EHP
preto Chorvátsko predloží svoju žiadosť EHP.
Na tento účel by Komisia mala byť
poverená, aby v mene EÚ a jej členských štátov rokovala so
zmluvnými stranami EHP a Chorvátska o dohode o účasti Chorvátska
v EHP.
Na základe skúseností získaných z rokovaní o
rozšírení EHP od roku 2007 boli ako možné témy rokovania určené tieto témy:
–
Výnimky a prechodné obdobia: Do dohody o EHP by sa mali prevziať výnimky
a prechodné obdobia dohodnuté v zmluve o pristúpení. Je
nepravdepodobné, že Nórsko, Island a Lichtenštajnsko budú proti tejto
základnej zásade.
–
Poľnohospodárske produkty a spracované
poľnohospodárske produkty: Chorvátsko má
dosť obmedzený podiel na obchode v EHP. Nemožno však
vylúčiť, že Nórsko a Island požiadajú o náhradu za zrušenie
existujúcej dvojstrannej dohody o voľnom obchode s Chorvátskom odo
dňa pristúpenia. Pokiaľ ide o poľnohospodárske
a spracované poľnohospodárske produkty, takéto úpravy by sa mali
dohodnúť v rámci pravidelných rokovaní na základe článku 19 Dohody
o EHP, resp. protokolu 3 k Dohode o EHP s cieľom ďalšej
liberalizácie obchodu s týmito produktmi.
–
Finančný mechanizmus EHP a nórsky
finančný mechanizmus: V Dohode
o rozšírení EHP z roku 2007 sa všetky tri štáty EZVO, ktoré sú
členmi EHP, dohodli, že do 30. apríla 2009 vrátane prispejú ďalšou
sumou 72 mil. EUR k sociálnej a hospodárskej súdržnosti
v rozšírenom EHP (21,5 mil. EUR pre Bulharsko a 50,5 mil. EUR pre
Rumunsko). Len samotné Nórsko prispelo ďalšou sumou 68 mil. EUR
prostredníctvom dvoch dvojstranných programov spolupráce na podporu
hospodárskeho rastu a trvalo udržateľného rozvoja v Bulharsku (20
mil. EUR) a Rumunsku (48 mil. EUR). Od roku 2009 do roku 2014 všetky tri
štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, prispejú spolu sumou 988,5 mil. EUR
k sociálnej a hospodárskej súdržnosti v EHP prostredníctvom Dohody medzi
Európskou úniou, Islandom, Lichtenštajnskom a Nórskom o finančnom
mechanizme EHP na roky 2009 – 2014. Prostredníctvom Dohody medzi Európskou úniou
a Nórskom o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2009 –
2014 len samotné Nórsko prispeje ďalšou sumou v celkovej výške 800
mil. EUR. Východiskovým bodom EÚ pre rokovania bolo, že štáty EZVO, ktoré sú
členmi EHP, by ako súčasť vnútorného trhu mali rovnaké výhody
ako členské štáty z rozšíreného vnútorného trhu, a preto by sa
mali zúčastniť aj na trvale udržateľnom a spravodlivom
rozvoji vnútorného trhu prostredníctvom prispenia k zmierneniu sociálnych
a hospodárskych rozdielov v EÚ/EHP. Predpokladá sa, že EHP a Nórsko začnú
v roku 2013 rokovania s EÚ o finančnom príspevku pre prijímajúce
krajiny pre finančné mechanizmy EHP/Nórska na obdobie rokov 2015 – 2020. Preto
sa zdá vhodné použiť rovnakú logiku, ktorá sa použila v prípade
Bulharska a Rumunska, aj pri rokovaniach týkajúcich sa Chorvátska a tiež
sa zdá vhodné, aby štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, na základe rovnakých
kritérií, ale primerane, finančne prispievali k sociálnej
a hospodárskej súdržnosti v rozšírenej EÚ/EHP s finančnými
mechanizmami EHP/Nórska až do roku 2014 a bez toho, aby súčasným
prijímajúcim štátom boli odobrané predtým schválené finančné prostriedky.
Udelenie ďalších finančných prostriedkov Chorvátsku by malo byť
založené na rovnakých kritériách, ktoré sa uplatňujú v prípade
týchto dvoch existujúcich finančných mechanizmov. Pri revízii
finančných mechanizmov je potrebné takisto pamätať na to, že
existujúce dvojstranné dohody o pomoci medzi krajinami EZVO, ktoré sú
členmi EHP, a novým členským štátom EÚ budú zrušené po pristúpení
tohto nového členského štátu k EÚ.
Počas procesu rozširovania s Bulharskom
a Rumunskom bolo dohodnuté, že Komisia namiesto „má“ „môže“ preskúmať
navrhnuté projekty. Táto otázka by mala byť znovu zahrnutá do rokovaní.
Rokovania by sa mali spravidla obmedziť
na hlavné témy nevyhnutné pre rozšírenie EHP, aby sa zabránilo zdĺhavým
postupom, ktoré by ohrozili súčasné nadobudnutie platnosti rozšírenia EÚ a
rozšírenia EHP.
2. Švajčiarsko a San Marino
V súlade s článkom 6 ods. 2
a článkom 6 ods. 3 Aktu o podmienkach pristúpenia Chorvátskej
republiky sa Chorvátsko zaviazalo pristúpiť k dohodám, ktoré
uzatvorili alebo podpísali súčasné členské štáty a Únia
s jednou treťou krajinou alebo viacerými tretími krajinami alebo s niektorou
medzinárodnou organizáciou. Podľa toho istého ustanovenia pristúpenie Chorvátska
k takýmto dohodám sa schvaľuje prostredníctvom uzatvorenia protokolu
k takýmto dohodám medzi Radou konajúcou jednomyseľne v mene členských
štátov a príslušnou treťou krajinou alebo krajinami alebo medzinárodnou
organizáciou. Tieto protokoly[2] má prerokovať
Komisia na základe rokovacích smerníc schválených Radou
konajúcou jednomyseľne a po porade s výborom zloženým zo
zástupcov členských štátov a následne ich má uzatvoriť Rada.
Na uvedený účel by Komisia mala predložiť
Rade odporúčanie na prijatie rozhodnutia, ktorým sa Komisia poveruje začatím
rokovaní.
Dohoda o voľnom pohybe osôb so
Švajčiarskom
S odvolaním na článok 6 ods. 3 aktu
o pristúpení je potrebné upraviť dohodu o voľnom pohybe
osôb so Švajčiarskom tak, aby zahŕňala nový členský
štát EÚ. Možnými témami rokovania sú tieto otázky:
Prechodné obdobia: Dohoda o voľnom
pohybe osôb obsahuje prechodné obdobia umožňujúce Švajčiarsku za
určitých podmienok uplatňovať kvantitatívne obmedzenia, ktoré sa
vzťahujú na prístup k hospodárskej činnosti. Dĺžka týchto
období je rôzna: 12 rokov od nadobudnutia platnosti dohody (do 31. mája 2014),
8 rokov od nadobudnutia platnosti jej protokolu z roku 2004 (do 31.
mája 2014), pokiaľ ide o účasť členských štátov, ktoré
pristúpili k EÚ v roku 2004, ako zmluvných strán dohody a 10 rokov od nadobudnutia
platnosti jej protokolu z roku 2008 (do 31. mája 2019), pokiaľ ide
o účasť Bulharska a Rumunska[3] ako zmluvných
strán dohody. Švajčiarsku by sa mali rovnako ako pri predchádzajúcom rozšírení
povoliť výnimky a prechodné obdobia podobné tým, ktoré sa dohodli v
zmluve o pristúpení. Pri výpočte kvantitatívnych obmedzení by Švajčiarsko
malo zohľadniť aktuálnu migráciu z pristupujúcej krajiny a počet
jej obyvateľov.
Dohoda o spolupráci a colnej
únii so San Marinom
V súlade s článkom 6 ods. 2 aktu
o pristúpení Chorvátska je potrebné upraviť aj túto dohodu tak, aby
zahŕňala nový členský štát EÚ. Neboli určené žiadne
konkrétne oblasti, ktoré by bolo potrebné prerokovať.
Komisia preto odporúča Rade:
–
aby prijala priložené rozhodnutie, ktorým sa
povoľuje začatie rokovaní s cieľom:
–
upraviť Dohodu o Európskom hospodárskom
priestore v súlade s rozšírením Európskej únie o Chorvátsko,
–
upraviť Dohodu medzi Nórskym kráľovstvom
a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov
2009 – 2014,
–
upraviť Dohodu medzi Európskym
spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane
a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej o voľnom
pohybe osôb v súlade s rozšírením Európskej únie o Chorvátsko,
–
upraviť Dohodu o spolupráci a colnej
únii so San Marinom v súlade s rozšírením Európskej únie o Chorvátsko,
–
aby vydala rokovacie smernice priložené
k uvedenému rozhodnutiu,
–
aby vymenovala osobitný výbor, s ktorým sa bude
potrebné počas rokovaní radiť.
Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY
ktorým sa Komisia poveruje začatím
rokovaní o úprave týchto dohôd vzhľadom na rozšírenie EÚ o Chorvátsko:
Dohody o Európskom hospodárskom priestore, Dohody medzi Nórskym
kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme
na obdobie rokov 2009 – 2014, Dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho
členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou
na strane druhej o voľnom pohybe osôb a Dohody o spolupráci
a colnej únii so San Marinom
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,
so zreteľom na Zmluvu medzi Belgickým
kráľovstvom, Bulharskou republikou, Českou republikou, Dánskym
kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Estónskou republikou Írskom, Helénskou
republikou, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Talianskou
republikou, Cyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litovskou republikou, Luxemburským
veľkovojvodstvom, Maďarskou republikou, Maltskou republikou,
Holandským kráľovstvom, Rakúskou republikou, Poľskou republikou, Portugalskou
republikou, Rumunskom, Slovinskou republikou, Slovenskou republikou, Fínskou
republikou, Švédskym kráľovstvom, Spojeným kráľovstvom Veľkej
Británie a Severného Írska (členskými štátmi Európskej únie) a Chorvátskou
republikou o pristúpení Chorvátskej republiky k Európskej únii[4]
podpísanou 9. decembra 2011, a najmä na jej článok 3 ods. 4,
so zreteľom na Akt o podmienkach
pristúpenia Chorvátskej republiky a o úpravách Zmluvy
o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy
o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu[5],
a najmä na jeho článok 6 ods. 2 a článok 6 ods. 5 druhý
pododsek,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže by sa vzhľadom na rozšírenie
EÚ o Chorvátsko mali začať rokovania o úprave Dohody o
Európskom hospodárskom priestore, Dohody medzi Nórskym kráľovstvom a
Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2009 –
2014, Dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na
jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej o voľnom
pohybe osôb a Dohody o spolupráci a colnej únii so San Marinom,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Komisia sa týmto poveruje rokovaním
v mene Európskej únie a jej členských štátov o zmenách a doplneniach
Dohody o Európskom hospodárskom priestore a Dohody medzi Nórskym
kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na
obdobie rokov 2009 – 2014 vzhľadom na rozšírenie Európskej únie o Chorvátsko.
Článok 2
Komisia sa týmto poveruje rokovaním
v mene Európskej únie a jej členských štátov o zahrnutí – pod
podmienkou nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení – Chorvátskej
republiky, o zmenách a doplneniach Dohody medzi Európskym
spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou
konfederáciou na strane druhej o voľnom pohybe osôb a Dohody o spolupráci
a colnej únii so San Marinom vzhľadom na rozšírenie Európskej únie o Chorvátsko.
Článok 3
Rokovacie smernice sú uvedené v prílohe.
Článok 4
Rokovania sa uskutočnia po porade s [Rada
vloží názov osobitného výboru].
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Komisii.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
Smernice na rokovania
o úprave
Dohody o Európskom hospodárskom priestore, Dohody medzi Nórskym
kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na
obdobie rokov 2009 – 2014, Dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho
členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou
na strane druhej o voľnom pohybe osôb a Dohody o spolupráci a colnej únii
so San Marinom vzhľadom na rozšírenie EÚ o Chorvátsko
1.           Všeobecný cieľ
Úprava uvedených dohôd umožňujúca pristúpenie
Chorvátska k týmto dohodám po jeho pristúpení k EÚ a revízia
príslušných finančných príspevkov na zmiernenie hospodárskych
a sociálnych rozdielov v rozšírenej EÚ.
2.           Začiatok rokovaní
Rokovania o úprave uvedených dohôd
s pristupujúcou krajinou na jednej strane a Islandom, Lichtenštajnskom,
Nórskom, resp. Švajčiarskom alebo San Marinom na strane druhej by sa
mali začať čo najskôr.
3.           Obsah právnych nástrojov upravujúcich existujúce
dohody
Budúci nový členský štát EÚ má pristúpiť
k dohodám.
Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (Dohoda
o EHP) a dohoda o nórskom finančnom mechanizme
Výnimky a prechodné obdobia dohodnuté
v Akte o podmienkach pristúpenia Chorvátskej republiky by sa mali
prevziať do Dohody o EHP. Primerané zvýšenie existujúceho finančného
mechanizmu EHP a nórskeho finančného mechanizmu do roku 2014 by
sa malo dosiahnuť pre Chorvátsko na základe rovnakých kritérií, ktoré sa
uplatňujú v prípade existujúcich mechanizmov. Rokovania by sa mali
čo najviac obmedziť na hlavné témy nevyhnutné pre rozšírenie EHP.
Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a
jeho členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou
konfederáciou na strane druhej o voľnom pohybe osôb
V prípade potreby by sa mali prevziať
výnimky a prechodné obdobia dohodnuté v akte o pristúpení.
Výpočet švajčiarskych kvantitatívnych obmedzení by sa mal urobiť
pri zohľadnení existujúcej migrácie z pristupujúcej krajiny
a počtu jej obyvateľov.
Dohoda o spolupráci a colnej únii so San
Marinom
Táto dohoda sa musí upraviť tak, aby
zahŕňala Chorvátsko v momente jeho pristúpenia k EÚ. Neboli
určené žiadne konkrétne oblasti, ktoré by bolo potrebné prerokovať.
4.           Ratifikácia a nadobudnutie
platnosti
Rokovania by sa mali uzavrieť čo
najskôr, aby sa zabezpečilo, že upravujúce právne nástroje nadobudnú
platnosť dňom pristúpenia Chorvátska a pod podmienkou jeho pristúpenia.
V prípade, že upravujúce právne nástroje nemôžu nadobudnúť
platnosť v deň pristúpenia, by sa malo počítať s
dočasným uplatňovaním pri zohľadnení príslušných postupov v EÚ a príslušných
tretích krajinách.
 FINANČNÝ VÝKAZ ||
   || DÁTUM:
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: neuv. || ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY:
 2. || NÁZOV:   Úprava týchto zmiešaných dohôd vzhľadom na rozšírenie EÚ, aby zahŕňali Chorvátsko: Dohoda o Európskom hospodárskom priestore Dohoda medzi Nórskym kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2009 – 2014 Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej o voľnom pohybe osôb Dohoda o spolupráci a colnej únii so San Marinom
 3. || PRÁVNY ZÁKLAD: Články 207, 217 a 218 ZFEÚ
 4. || CIELE:
 5. || FINANČNÉ DÔSLEDKY   Žiadne || 12-MESAČNÉ OBDOBIE (mil. EUR) || BEŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK [n] (mil. EUR) || NASLEDUJÚCI ROZPOČTOVÝ ROK [n+1] (mil. EUR)
 5.0 || VÝDAVKY –              ÚČTOVANÉ Z ROZPOČTU EÚ (NÁHRADY/INTERVENCIE) –              NÁRODNÝCH ORGÁNOV –              INÉ ||     Žiadne ||     Žiadne ||     Žiadne
 5.1 || PRÍJMY –              VLASTNÉ ZDROJE EÚ (POPLATKY/CLO) –              NÁRODNÉ ||     Žiadne ||     Žiadne ||     Žiadne
   ||   || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5]
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAVKY ||   ||   ||   ||
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PRÍJMY ||   ||   ||   ||
 5.2 || SPÔSOB VÝPOČTU:
 6.0 || MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z PRIDELENÝCH ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNÝCH KAPITOL BEŽNÉHO ROZPOČTU? || ÁNO
 6.1 || MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU? ||  NIE
 6.2 || BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET? ||  NIE
 6.3 || BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ PRIDELENÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV? ||  NIE
 POZNÁMKY:
[1]               Zmluva medzi Belgickým kráľovstvom, Bulharskou
republikou, Českou republikou, Dánskym kráľovstvom, Spolkovou
republikou Nemecko, Estónskou republikou, Írskom, Helénskou republikou,
Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Talianskou republikou, Cyperskou
republikou, Lotyšskou republikou, Litovskou republikou, Luxemburským
veľkovojvodstvom, Maďarskou republikou, Maltskou republikou,
Holandským kráľovstvom, Rakúskou republikou, Poľskou republikou,
Portugalskou republikou, Rumunskom, Slovinskou republikou, Slovenskou republikou,
Fínskou republikou, Švédskym kráľovstvom, Spojeným kráľovstvom
Veľkej Británie a Severného Írska (členskými štátmi Európskej únie) a
Chorvátskou republikou o pristúpení Chorvátskej republiky k Európskej
únii, Ú. v. EÚ L 112, 24.4.2012.
[2]               S výnimkou protokolov k dohodám, ktoré sa týkajú
výlučne alebo prevažne spoločnej zahraničnej
a bezpečnostnej politiky.
[3]               Článok 10 dohody doplnený o protokoly z roku
2004 a 2008.
[4]               Ú. v. EÚ L 112, 24.4.2012.
[5]               Ú. v. EÚ L 112, 24.4.2012.