title: Odporúčanie Komisie z  29. mája 2008 o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: kadmium, oxid kademnatý [oznámené pod číslom K(2008) 2243] (Text s významom pre EHP)

text:
               14.6.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 156/22

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 29. mája 2008
   o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: kadmium, oxid kademnatý
   [oznámené pod číslom K(2008) 2243]
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/446/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 793/93 z 23. marca 1993 o vyhodnocovaní a kontrole rizík existujúcich látok (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V rámci nariadenia (EHS) č. 793/93 boli ako prioritné látky, ktoré je potrebné vyhodnotiť v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 143/97 z 27. januára 1997 o treťom zozname prioritných látok, ako sa predpokladá v nariadení Rady (EHS) č. 793/93 (2), identifikované tieto látky:

                           —

                           kadmium,

                           —

                           oxid kademnatý.

                     Členský štát určený ako spravodajca podľa nariadenia (EHS) č. 793/93 a nariadenia (ES) č. 143/97 ukončil činnosti týkajúce sa hodnotenia rizík, ktoré tieto látky predstavujú pre ľudí a životné prostredie, a v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1488/94 z 28. júna 1994, ktorým sa stanovujú princípy pre hodnotenie rizík existujúcich látok pre človeka a životné prostredie v súlade s nariadením (EHS) č. 793/93 (3), navrhol stratégiu obmedzenia týchto rizík.

               (2)

               Uskutočnili sa konzultácie s vedeckým výborom pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie (SCTEE), ktorý prijal stanoviská k vyhodnoteniu rizík vykonanému zo strany spravodajcu. Tieto stanoviská boli uverejnené na internetovej stránke vedeckého výboru.

               (3)

               Výsledky vyhodnotenia rizík a ďalšie výsledky stratégií obmedzenia rizík sú uvedené v príslušnom oznámení Komisie (4).

               (4)

               Na základe tohto vyhodnotenia je vhodné odporučiť niektoré opatrenia na zníženie rizík pre určité látky.

               (5)

               Opatrenia na zníženie rizík odporúčané pre pracovníkov by sa mali zvážiť v rámci právnych predpisov na ochranu pracovníkov, ktoré sa považujú za primeraný rámec na zníženie rizík, ktoré predstavujú príslušné látky, v potrebnom rozsahu.

               (6)

               Opatrenia na zníženie rizík ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 15 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 793/93,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   ODDIEL 1
   KADMIUM

      (č. CAS 7440-43-9; č. Einecs 231-152-8)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (1) a životné prostredie (2, 3, 4)

               1.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú kadmium na účely označené vo vyhodnotení rizík ako znepokojujúce, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe praktických predpisov nezáväzného charakteru podľa článku 12 ods. 2 smernice Rady 98/24/ES (5).

               2.

               V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/1/ES (6) príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 2008/1/ES podmienky, limitné hodnoty emisií alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre kadmium, aby bola možná prevádzka v súlade s najlepšími dostupnými technikami (ďalej len „BAT“).

               3.

               Miestne emisie do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

               4.

               Pri stanovovaní noriem kvality životného prostredia (ďalej len „NKŽP“) by sa mali zohľadňovať všetky dostupné informácie vrátane budúcich údajov o mäkkej vode v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (7).

         ODDIEL 2
   OXID KADEMNATÝ

      (č. CAS 1306-19-0; č. Einecs 215-146-2)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (5) a životné prostredie (6, 7, 8)

               5.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú oxid kademnatý na účely označené vo vyhodnotení rizík ako znepokojujúce, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe praktických predpisov nezáväzného charakteru podľa článku 12 ods. 2 smernice 98/24/ES.

               6.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 2008/1/ES podmienky, hodnoty emisných limitov alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre kadmium, aby bola možná prevádzka v súlade s najlepšími dostupnými technikami (ďalej len „BAT“).

               7.

               Miestne emisie do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

               8.

               Pri stanovovaní NKŽP by sa mali zohľadňovať všetky dostupné informácie vrátane budúcich údajov o mäkkej vode v rámci smernice 2000/60/ES.

         ODDIEL 3
   ADRESÁTI

               9.

               Toto odporúčanie je určené všetkým sektorom, v rámci ktorých sa uvedené látky dovážajú, vyrábajú, prepravujú, skladujú, spracovávajú na prípravok alebo iným spôsobom, využívajú, likvidujú alebo recyklujú, ako aj členským štátom.

      V Bruseli 29. mája 2008

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 84, 5.4.1993, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Ú. v. ES L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (4)  Ú. v. EÚ C 149, 14.6.2008, s. 6.

      (5)  Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11. Smernica zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/30/ES (Ú. v. EÚ L 165, 27.6.2007, s. 21).

      (6)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2008, s. 8.

      (7)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2008/32/ES (Ú. v. EÚ L 81, 20.3.2008, s. 60).


title: Odporúčanie Rady z  10. februára 2009 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (siedmy ERF) za rozpočtový rok 2007

text:
               11.2.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 40/35

      ODPORÚČANIE RADY

   z 10. februára 2009
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (siedmy ERF) za rozpočtový rok 2007
   (2009/112/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1), zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu 91/401/EHS o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa štvrtého dohovoru AKT – EHS (3) (ďalej len „vnútorný dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným siedmy Európsky rozvojový fond (siedmy ERF), a najmä na článok 32 ods. 3 tejto dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie 91/491/EHS z 29. júla 1991 uplatniteľné na rozvojovú finančnú spoluprácu podľa štvrtého dohovoru AKT – EHS (4), a najmä na jeho články 69 až 77,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách siedmeho ERF k 31. decembru 2007 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2007 spolu s odpoveďami Komisie (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie siedmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií siedmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2007 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadom vykonávania operácií siedmeho ERF za rozpočtový rok 2007.

      V Bruseli 10. februára 2009

            Za Radu

            predseda

         M. KALOUSEK

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 288.

      (4)  Ú. v. ES L 266, 21.9.1991, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 286, 10.11.2008, s. 273.


title: Odporúčanie č. S1 z  15. marca 2012 , týkajúce sa finančných aspektov cezhraničného darcovstva orgánov  Text s významom pre EHP a dohodu medzi ES a Švajčiarskom

text:
               10.8.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 240/3

         ODPORÚČANIE č. S1
   z 15. marca 2012,
   týkajúce sa finančných aspektov cezhraničného darcovstva orgánov
   (Text s významom pre EHP a dohodu medzi ES a Švajčiarskom)
   2012/C 240/04
   SPRÁVNA KOMISIA PRE KOORDINÁCIU SYSTÉMOV SOCIÁLNEHO ZABEZPEČENIA,
   so zreteľom na článok 72 písm. a) nariadenia (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (1), na základe ktorého je správna komisia zodpovedná za riešenie všetkých správnych otázok a otázok výkladu, ktoré vznikajú v súvislosti s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 883/2004 a nariadenia (ES) č. 987/2009 (2),
   so zreteľom na článok 168 ods. 7 ZFEÚ,
   so zreteľom na článok 48 ZFEÚ,
   konajúc v súlade s podmienkami stanovenými v článku 71 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 883/2004,
   keďže:

               (1)

               Pri činnosti Únie sa rešpektuje zodpovednosť členských štátov za vymedzenie ich zdravotnej politiky a za organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti.

               (2)

               Činnosťou Únie nie sú dotknuté vnútroštátne predpisy o darcovstve alebo použití orgánov a krvi na lekárske účely.

               (3)

               Nariadenie (ES) č. 883/2004 neustanovuje riešenie, pokiaľ ide o náhradu vecných dávok pre žijúceho darcu v prípade, že právne predpisy, ktoré sa na neho vzťahujú, vylučujú alebo neustanovujú náhradu nákladov, a právne predpisy vzťahujúce sa na príjemcu orgánu nepokrývajú náklady darcu.

               (4)

               Uznáva sa, že transplantácia orgánov je nákladovo efektívnym zákrokom, ktorý prináša mimoriadny prospech pacientom, a darcovstvo orgánov od žijúcich darcov sa musí vykonávať spôsobom, ktorý minimalizuje sociálne riziká pre jednotlivých darcov.

               (5)

               Príslušná inštitúcia daného príjemcu orgánu by mala nájsť v každom jednotlivom prípade humánne riešenie a zabezpečiť náhradu vecných dávok, ktoré si vyžaduje cezhraničné darcovstvo orgánov od žijúceho darcu, ak právne predpisy vzťahujúce sa na darcu orgánov neustanovujú náhrady žijúcim darcom orgánov alebo všeobecne za darcovstvo orgánov od žijúcich darcov.

               (6)

               Žijúci darca musí byť schopný urobiť nezávislé rozhodnutie na základe všetkých relevantných informácií a mal by byť vopred informovaný o pokrytí nákladov na zdravotnú starostlivosť, náhrade nákladov súvisiacich s cezhraničným darcovstvom orgánov a o možnosti kompenzácie straty príjmu peňažnými nemocenskými dávkami.

         ODPORÚČA:

               1.

               Príslušné inštitúcie príjemcu orgánu by pri príprave alebo povoľovaní darcovstva orgánu pochádzajúceho od žijúceho darcu poisteného v inom členskom štáte mali zvážiť prístup žijúceho darcu k systému zdravotnej starostlivosti v prípade problémov súvisiacich s postupom pri darcovstve.

               2.

               Príslušné inštitúcie príjemcu orgánu nájdu humánne riešenie a poskytnú darcovi náhradu vecných dávok, ktoré si vyžaduje cezhraničné darcovstvo orgánov od žijúceho darcu, ak právne predpisy vzťahujúce sa na darcu orgánov neustanovujú oprávnenie darcu na vecné dávky.

               3.

               Príslušná inštitúcia darcu poskytuje peňažné nemocenské dávky v súlade s právnymi predpismi, ktoré uplatňuje bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte došlo k darcovstvu orgánu a kto bol príjemcom orgánu. K možnej strate príjmu darcu súvisiacej s darcovstvom orgánu by sa malo pristupovať ako k akejkoľvek inej pracovnej neschopnosti v súlade s príslušnými právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na darcu, nakoľko neexistuje dôvod pristupovať k pracovnej neschopnosti súvisiacej s darcovstvom orgánov odlišne ako k iným druhom pracovnej neschopnosti zo zdravotných dôvodov.

            predsedníčka správnej komisie

         Karin MØHL LARSEN

      (1)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1 (korigendum Ú. v. EÚ L 200, 7.6.2004, s. 1).

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia, (Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2009, s. 1).


title: 2012/127/EÚ: Odporúčanie Rady z  21. februára 2012 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2010

text:
               29.2.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 55/32

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. februára 2012
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2010
   (2012/127/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1) a zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa stretli v Rade, o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa druhého finančného protokolu k štvrtému dohovoru AKT – ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medziiným ôsmy Európsky rozvojový fond (ôsmy ERF), a najmä na jej článok 33 ods. 3,
   so zreteľom na finančné nariadenie zo 16. júna 1998 vzťahujúce sa na spoluprácu pri financovaní rozvoja podľa štvrtého dohovoru AKT – ES (4), a najmä na jeho články 66 až 74,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách ôsmeho ERF k 31. decembru 2010 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) (5) za rozpočtový rok 2010 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie ôsmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií ôsmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roku 2010 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium v súvislosti s vykonávaním operácií ôsmeho ERF za rozpočtový rok 2010.

      V Bruseli 21. februára 2012

            Za Radu

            predsedníčka

         M. VESTAGER

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Ú. v. EÚ C 326, 10.11.2011, s. 251.


				|

		52011SC0818

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Bulgariaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Bulgaria, 2011-2014

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
k národnému programu reforiem Bulharska na
rok 2011
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému konvergenčnému programu Bulharska na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej články 121 ods. 2 a 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
Usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3], ktoré
spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby
integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych
politikách a politikách zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex ante a integrovanej
koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(6)
Bulharsko 15. apríla 2011 predložilo aktualizáciu
svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na roky
2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(7)
Hospodárska kríza prerušila obdobie silného rastu
poháňaného podstatným prílevom priamych zahraničných investícií a
rastom úverov. Rast HDP sa v druhom štvrťroku 2010 po kumulatívnom poklese
o 7,1 % vrátil zo svojho maxima na minimum, čoho výsledkom je vo
všeobecnosti vyrovnaný reálny HDP v roku 2010 ako celok. Silný rast vývozu,
obnovenie stavu zásob boli najdôležitejšími hnacími silami rastu. Saldo verejných sa zmenilo z prebytku pred krízou
na deficit vo
výške 4,7 % HDP
v roku 2009
a 3,3 % HDP
v roku 2010.
Zatiaľ čo produkcia a zamestnanosť sa v odvetviach zameraných na
vývoz zvýšila, utlmená aktivita v oblasti stavebníctva, nehnuteľností a
maloobchodu v predchádzajúcom roku obmedzila celkové ozdravenie.
Zamestnanosť niesla hlavné bremeno korekcie produkcie so stratou cca 358
000 pracovných miest od maxima v roku 2008. V dôsledku toho sa v roku 2010
zvýšila nezamestnanosť až o niekoľko percentuálnych bodov na
10,2 % a v strednodobom horizonte sa neočakáva, že by sa
zamestnanosť vrátila na svoju predkrízovú úroveň.
(8)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného
konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ fiškálnych
prognóz, je založený na priaznivejších odhadoch rastu ako prognózy útvarov
Komisie. Po významnej rozpočtovej úprave vo výške viac ako 2 percentuálne
body v štrukturálnom vyjadrení v roku 2010, sústredenej na začiatok
obdobia, je fiškálne úsilie v roku 2011 výrazne pod úrovňou
odporúčanej úpravy o minimálne 0,75 % HDP. Napriek
tomu sa v aktualizovanom konvergenčnom programe na rok 2011 v súlade s odporúčaním
Rady predpokladá korekcia nadmerného deficitu verejných
financií, pričom ďalšie zníženie bude
nasledovať. Aktualizácia však neposkytuje dostatočne
podrobné informácie o plánovaných rozpočtových
opatreniach na dosiahnutie
fiškálnych cieľov v období 2012 – 2014. Revidovanie
strednodobého cieľa štrukturálneho deficitu vo výške 0,6 % HDP smerom
nadol, ktoré je naplánované na rok 2014, je stále ambicióznejšie ako jeho
minimálna požadovaná úroveň. Odzrkadľujú sa v ňom ciele Paktu o
stabilite a raste a predpokladá sa, že sa dosiahnu do konca programového
obdobia (2014). Predpokladané priemerné ročné štrukturálne fiškálne úsilie
v období 2012 – 2014 je však po plánovanej korekcii nadmerného deficitu v roku
2011 značne pod minimálnou odporúčanou úrovňou ročného
štrukturálneho zlepšenia 0,5 % HDP. Vzhľadom na postupné zlepšovanie
hospodárskeho výhľadu by cieľom programu mala byť snaha o
rýchlejší pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Pri posúdení na
základe obozretného odhadu strednodobého rastu potenciálnej produkcie sa zdá,
že plánovaný rast výdavkov na obdobie rokov 2012 – 2013 je optimistický,
čo predstavuje hrozbu pre štrukturálnu fiškálnu pozíciu v strednodobom
horizonte.
(9)
Ako sa predpokladá, korekciou nadmerného deficitu
do konca roku 2011 sa opäť získa dôvera vo vládne politiky a posilní sa
ich dôveryhodnosť. V strednodobom horizonte je pre dosiahnutie cieľa
nízkeho štrukturálneho deficitu na úrovni 0,6 % HDP dôležité
zabezpečiť, aby fiškálna politika podporovala existujúci menový
režim. Fiškálnej konsolidácii však bráni neefektívnosť verejného sektora,
čo môže viesť k značným tlakom na výdavky, zatiaľ čo
rozpočtové príjmy budú pravdepodobne štrukturálne nižšie ako v rokoch
rozmachu pred krízou. Na uskutočnenie nutných fiškálnych úprav a na pomoc
pri zabezpečovaní financovania vykonávania potrebných štrukturálnych
reforiem vrátane nevyhnutného spolufinancovania projektov financovaných z
prostriedkov EÚ sú preto potrebné ambiciózne reformy verejných financií.
(10)
Bulharsko plnilo rozpočet počas
priaznivého hospodárskeho prostredia pred krízou pomerne dobre. Fiškálne ciele
vždy dôsledne splnilo, a získalo tak značné fiškálne rezervy. V roku 2009
sa pod vplyvom hospodárskej krízy prvýkrát po mnohých rokoch
dostal rozpočet do deficitu a porušilo sa pravidlo
vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu a
úrovne verejných výdavkov pod 40 %
HDP. Čiastočne to súviselo s nedostatkami v
plánovaní a kontrole výdavkov. Takisto to odzrkadľovalo
skutočnosť, že neočakávané príjmy vyplývajúce z rastúcej
hospodárskej činnosti v období pred krízou sa použili na financovanie
pomerne vysokého zvýšenia ad-hoc výdavkov a zníženia sadzieb sociálneho
zabezpečenia. Na riešenie týchto problémov podnikli zodpovedné orgány
viaceré iniciatívy s cieľom zlepšiť kontrolu a monitorovanie výdavkov
a systémov vykazovania vrátane prijatia komplexného legislatívneho balíka,
posilnenia fiškálnych pravidiel a strednodobého rozpočtového rámca.
Očakáva sa, že sa tým posilní fiškálna disciplína a
predvídateľnosť politík, zníži sa makroekonomická volatilita a
zabezpečí sa menej procyklická fiškálna politika.
(11)
Počas predkrízových rokov rozmachu sa
zaznamenalo značné sprísnenie trhu práce a vysoký rast miezd, ktorý
predbehol zvyšovanie produktivity. Rast miezd dosiahol svoje maximum s
ročnou mierou približne 20 % v štvrtom štvrťroku 2007. Po
nasledujúcom zhoršení situácie sa rast miezd začal spomaľovať,
hoci stále zostal na relatívne vysokej úrovni takmer 10 % v roku 2010 pre
zamestnancov s pracovnými zmluvami (predstavujú približne 65 % pracovnej
sily). Zosúladenie rastu miezd s rastom produktivity uľahčí vnútorná
reštrukturalizácia hospodárstva smerom k produktívnym sektorom a sektorom
založeným na vývoze.
(12)
Prekážky účasti na trhu práce sčasti
odzrkadľujú nedostatočné poskytovanie správne cielených a
individuálnych aktívnych politík trhu práce, ako aj neúčinných a
nedostatočne financovaných verejných služieb zamestnanosti. Kvalita
aktivačných verejných služieb, pomoci pri hľadaní zamestnania a
rekvalifikácie je nízka, takisto ako aj verejné výdavky. Dosah aktívnych
politík trhu práce je takisto obmedzený – len 12 % uchádzačov o
zamestnanie sa zúčastňuje aktivačných opatrení. Spúšťanie
väčšieho množstva programov zamestnanosti zameraných na jednotlivé regióny
a rozsiahlych vzdelávacích programov financovaných z európskych štrukturálnych
fondov bude mať v krátkodobom horizonte pozitívny vplyv. Tvorbe politiky
však bráni neschopnosť monitorovať a hodnotiť programy. Ako bolo
uvedené v nedávnej správe, ktorú dali vypracovať verejné služby
zamestnanosti („Hodnotenie čistého vplyvu APTP v Bulharsku“), viac
personalizované služby a ich vyššia kvalita, ako aj lepšia infraštruktúra úradov
práce by účinnejšie podporili nezamestnaných pri hľadaní práce.
(13)
Hospodárska kríza má aj naďalej vplyv na trh
práce. Miera nezamestnanosti sa zvýšila z 5,4 % v roku 2008 na 10,2 %
HDP v roku 2010 a v segmente mladých ľudí (vo veku 15 – 24 rokov) dosiahla
v roku 2010 úroveň 23,2 %. Kríza zasiahla najmä osoby s nízkou
kvalifikáciou (vrátane veľkej časti rómskej menšiny), ktorí
predstavujú takmer 70 % nezamestnaných. Podiel dlhodobej nezamestnanosti
(46 % v roku 2010) je vyšší než priemer EÚ (2010: 40 %) a existuje
riziko, že sa stane štrukturálnou. Miera aktivity mládeže sa stále udržiava na
menej ako dvoch tretinách priemeru EÚ (2009: 29,5 %; EÚ: 43,8 %).
Miera zamestnanosti mládeže bola 24,8 % v roku 2009 (EÚ: 35,2 %).
Bulharsko má takisto najvyšší podiel mladých ľudí, ktorí nie sú v procese
vzdelávania ani v zamestnaní (19,5 % osôb vo veku 15 – 24 rokov). Jednou z
hlavných prekážok účasti mládeže na trhu práce je nedostatok možností
kombinovania vzdelávania a práce, najmä prostredníctvom stáží a
učňovskej praxe v danom študijnom odbore, ktoré by
uľahčili prechod na trh práce.
(14)
Napriek tomu, že úroveň vzdelanosti je vyššia
než priemer, má Bulharsko vyše 40 % osôb dosahujúcich slabé výsledky v
gramotnosti a počítaní. Z toho vyplýva, že existuje priestor na
zlepšenie vzdelávacieho systému, aby lepšie
zodpovedal potrebám trhu práce. V nadväznosti na pozitívne
výsledky nedávnej reformy týkajúcej sa decentralizácie škôl sa od nadchádzajúcich
právnych predpisov o predškolskom a školskom procese vzdelávania očakáva,
že poskytnú niektoré riešenia, t. j. pokiaľ ide o finančnú
nezávislosť, miery účasti v predškolských zariadeniach, vonkajšie
hodnotenie, ako aj zabezpečenie zodpovednosti, ktoré bude možné ďalej
posilňovať. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky
(14,7 % v roku 2009) sa približuje priemeru EÚ, ale je obzvlášť
vysoká medzi Rómami (kde sa odhaduje na 43 % v roku 2008). Miera vysokoškolského
vzdelania (27,9 % v roku 2009) je stále pod priemerom EÚ (32,2 %).
Bulharsko sa výrazne omeškalo pri reforme svojho vyššieho vzdelávania. Nový
zákon týkajúci sa vyššieho vzdelávania, ktorý bol predložený už v roku 2010 a
neskôr stiahnutý, by bol užitočným krokom smerom k riešeniu potrieb
reformy.
(15)
Dôchodková reforma, o ktorej sa rozhodlo v roku 2010, nemá prepojenie
na očakávanú dĺžku života alebo na zdravotnú
situáciu a systém dlhodobej
starostlivosti. Doba realizácie je 2011
– 2026, pričom
väčšina opatrení dosiahne
účinnosť v druhej polovici
obdobia, čo by
mohlo ohroziť vykonávanie i udržateľnosť prvého piliera dôchodkového
systému.
(16)
Bulharskí občania zažívajú väčší
stupeň chudoby v porovnaní s priemerom EÚ (41,9% obyvateľstva zažíva
vážnu materiálnu depriváciu v porovnaní s 8,1% pre EÚ). Približne 66 %
starších ľudí je ohrozených chudobou, čo je výrazne vyššia miera ako
priemer EÚ. Existujú náznaky, že v posledných rokoch došlo k zhoršeniu
životných podmienok. Vzhľadom na demografickú situáciu dosiahnutie
cieľov národného programu reforiem v oblasti znižovania chudoby vo
veľkej miere závisí od náležitej tvorby politík pre starších pracovníkov a
znevýhodnených ľudí, ako aj od primeranosti sociálnych transferov. V
národnom programe reforiem sa uvádza vytvorenie operatívnej stratégie na integráciu
Rómov (odhadovaných 10 % populácie), riešenie viacerých prekážok, ktorým
čelia v oblasti zamestnanosti, vzdelávania, zdravia a bývania v jednom
komplexnom pláne.
(17)
Nízka účinnosť verejných služieb je aj
naďalej prekážkou rastu. Napriek nedávnemu zefektívneniu sa reforma
verejnej správy nezaoberá modernizáciou kvality zamestnancov alebo
kľúčových funkcií. Bulharsko má veľmi nízku mieru rozšírenia
pevného širokopásmového pripojenia na internet – so 14,9 % je to druhý
najnižší údaj v rámci EÚ, čo takisto obmedzuje zavádzanie všetkých
elektronicky poskytovaných služieb.
(18)
Miera nezrovnalostí v oblasti verejného
obstarávania dosiahla 60 % všetkých overených postupov a je dokonca vyššia
aj v prípade veľkých verejných projektov v oblasti infraštruktúry, pri
ktorých sú orgány povinné vykonať kontroly ex ante. Kapacita
Verejného úradu pre finančnú kontrolu sa značne znížila, v dôsledku
čoho mohol úrad vykonať ex post kontroly iba pri 12 %
všetkých postupov verejného obstarávania v roku 2009.
(19)
Energetická spotreba bulharského hospodárstva je
jednou z najvyšších v EÚ. Hlavný príklad je vykurovanie domácností, kde málo
udržiavané viacbytové budovy predstavujú podstatnú časť tohto
problému. Vďaka najnovším zmenám v pravidlách oprávnenosti sa vytvorila možnosť
využívania štrukturálnych fondov EÚ na podporu investícií do energetickej
účinnosti. Investovalo sa málo, zatiaľ čo príjmy z výroby
energie a daní z dopravy klesli v pomere k HDP a takisto v pomere k daniam z
práce, ktoré sú značne nad priemerom EÚ. Prístup na energetický trh brzdí
obmedzená hospodárska súťaž a nepriehľadné mechanizmy stanovovania
cien.
(20)
Bulharsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus celý rad
záväzkov[4].
Vo fiškálnej oblasti zo záväzkov vyplýva,
že udržateľnosť verejných financií bude
podporovaná opatreniami dôchodkovej
reformy, opatreniami na zabezpečenie platu
podľa výkonnosti vo verejnom
sektore zmrazením dôchodkov a miezd
do roku 2013
a posilnením domáceho
fiškálneho rámca prijatím Paktu o finančnej stabilite,
ktorý zahŕňa záväzné numerické fiškálne pravidlá. Na
podporu zamestnanosti sa prijmú opatrenia na zníženie podielu neevidovanej
práce a zvýšenie účasti na trhu práce. Opatrenia na podporu
konkurencieschopnosti sú zamerané na zníženie administratívneho zaťaženia
a zvýšenie miery využívania elektronickej verejnej správy; zlepšenie prístupu k
vzdelávaniu a zvýšenie úrovne vzdelávacieho systému. Vyššie
uvedené záväzky sa týkajú troch zo štyroch
oblastí paktu, netýkajú
sa teda finančného sektora.
Znamenajú pokračovanie v širšej reformnej agende načrtnutej v
konvergenčných programoch a národných programoch reforiem a posilňujú
sa nimi prebiehajúce projekty reforiem v oblasti správy verejných financií,
verejnej správy a vzdelávania. Záväzky vyplývajúce z Paktu Euro Plus sa v
odporúčaniach posúdili a zohľadnili.
(21)
Komisia posúdila konvergenčný program a
národný program reforiem vrátane záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus[5].
Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj to, ako sa dodržiavajú
pravidlá usmernenia EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové
hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do
budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Komisia sa domnieva, že po významných
rozpočtových úpravách v roku 2010, ktoré boli sústredené na začiatok
obdobia, by sa mali plány fiškálnej konsolidácie na rok 2011 realizovať,
ako sa plánovalo, a deficit je potrebné znížiť pod referenčnú hodnotu
3 % HDP v súlade s odporúčaním Rady. V aktualizácii sa neposkytuje
dostatok podrobností týkajúcich sa plánovaných rozpočtových opatrení na
dosiahnutie fiškálnych cieľov v rokoch 2012 – 2014 a zabezpečenia
rýchlejšieho postupu smerom k vybranému strednodobému cieľu. Posilnením
domáceho fiškálneho rámca sa ukotví fiškálna disciplína a zabezpečí sa predvídateľnosť
a dôveryhodnosť vládnej politiky v strednodobom horizonte. Ďalšie
opatrenia by sa tiež mali prijať, aby sa posilnila
konkurencieschopnosť s cieľom pomôcť ľuďom
zamestnať sa a chrániť najzraniteľnejšie skupiny, ktoré
čelia viacnásobným prekážkam, zlepšiť kapacity verejnej správy a
regulačných orgánov, zefektívniť využívanie zdrojov, ako aj
zabezpečiť viac príležitostí pre investície a rast.
(22)
Vzhľadom na toto posúdenie
a s prihliadnutím
na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej
únie z 2. júna 2010 Rada
preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Bulharska na rok
2011 a jej stanovisko[6]
sa odráža najmä
v odporúčaniach v bodoch 1) a 2), ktoré sú uvedené nižšie. Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca
2011 Rada preskúmala národný program reforiem Bulharska.
TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko v
období 2011 – 2012 prijalo opatrenia, podľa ktorých:
(1)
bude pokračovať v účinnom plnení
rozpočtu tak, aby v roku 2011 došlo k náprave nadmerného deficitu. Spresní
opatrenia, z ktorých vychádza rozpočtová stratégia na roky 2012 – 2014 a
bude využívať prebiehajúce oživenie hospodárstva na urýchlenie fiškálnych
úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, predovšetkým
udržaním rastu výdavkov v súlade so strednodobým potenciálnym rastom a
zároveň zvýši podiel verejných výdavkov podporujúcich rast;
(2)
prijme opatrenia na zlepšenie predvídateľnosti
rozpočtového plánovania a jeho vykonávania, najmä posilnením fiškálneho
riadenia. Na tento účel navrhne a zavedie záväzné fiškálne pravidlá a
jasne vymedzený strednodobý rozpočtový rámec, ktorými sa zaručí
transparentnosť na všetkých úrovniach verejnej správy. Zavedie také
opatrenia, aby boli rozpočtové výkazy vedené na akruálnej báze.
(3)
prijme opatrenia na urýchlenie
prebiehajúcej reformy dôchodkového systému a
posilní opatrenia, ktoré pomôžu starším
pracovníkom zostať dlhšie v zamestnaní.

(4)
v spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s
vnútroštátnou praxou podporí politiky s cieľom zabezpečiť, aby
rast miezd lepšie odzrkadľoval vývoj produktivity, a zaistí
konkurencieschopnosť;
(5)
prijme opatrenia na riešenie problému
boja s chudobou
a na podporu sociálneho začlenenia,
najmä pre zraniteľné skupiny
obyvateľstva, ktoré čelia viacerým prekážkam, a to: rozšírením trhu
pre súkromných poskytovateľov
služieb zamestnania; modernizáciou verejných služieb zamestnanosti
zvýšením ich kapacity, aby sa zosúladili kvalifikačné profily s dopytom na
trhu práce a sústredením sa na podporu mladých ľudí s nízkou
kvalifikáciou. Dosiahne pokrok v školskej
reforme pomocou prijatia právnych predpisov týkajúcich sa predškolského a školského vzdelávania
a nového zákona
o vysokých školách
do polovice roka
2012;
(6)
zvýši úsilie na posilnenie administratívnych
kapacít v kľúčových vládnych funkciách a regulačných orgánoch, aby
verejné služby účinnejšie reagovali na potreby obyvateľov a podnikov;
zavedie opatrenia na kontrolu verejného obstarávania na základe posúdenia
rizík, posilní kapacitu orgánov, aby mohli zabrániť a sankcionovať
nedostatky s cieľom zvýšiť kvalitu a pomer medzi kvalitou a cenou pri
využívaní verejných zdrojov;
(7)
zruší prekážky vstupu, dohody o zaručených
ziskoch a reguláciu cien a zabezpečí úplnú nezávislosť bulharských
energetických regulačných orgánov, aby mohli otvoriť trhy s
elektrickou energiou a plynom väčšej hospodárskej súťaži. Zavedie
stimuly na zvýšenie energetickej účinnosti budov.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ
C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája
2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               Ďalšie
podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus sú uvádzané v
SEK(2011) 711.
[5]               SEK(2011)
711.
[6]               Predpokladá
sa v článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


				|

		52014DC0420

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2014 /* COM/2014/0420 final */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Holandska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na
rok 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a
finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku
politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili
vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli
o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný
rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s
využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že
treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa
v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a
splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré
sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2013, a vydala svoje
stanovisko k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2012 – 2017.
Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013[5] predložila svoje
stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Holandska na rok 2014[6].
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[7],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej
Holandsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority
na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj
opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať
diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné
úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia uverejnila 5. marca 2014 podľa
článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 výsledky hĺbkového
preskúmania, ktoré sa týkalo Holandska[9].
Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Holandskou
naďalej existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú
monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť si zasluhuje najmä
makroekonomický vývoj v súvislosti s dlhom súkromného sektora
a pokračujúce znižovanie zadlženosti, ako aj pretrvávajúce nedostatky
na trhu s bývaním. Hoci vysoký prebytok bežného účtu nepredstavuje
riziká podobné tým pri vysokých deficitoch a sčasti súvisí
s potrebou znižovania zadlženosti, Komisia bude vývoj bežného účtu
v Holandsku monitorovať v rámci európskeho semestra.
(8)
Holandsko predložilo 29. apríla 2014 svoj národný
program reforiem na rok 2014 a 30. apríla 2014 svoj program stability na
rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v programe stability na rok 2014 je zabezpečiť, aby bola náprava
nadmerného deficitu vykonaná v roku 2013 udržateľná, a do roku 2015
dosiahnuť rozpočtovú pozíciu, ktorá by sa približovala
k strednodobému cieľu. Strednodobým cieľom je štrukturálny
deficit vo výške najviac 0,5 % HDP, čo zodpovedá požiadavkám
Paktu stability a rastu. Vykonali sa rozsiahle fiškálne opatrenia, ale
(prepočítané) štrukturálne saldo by malo v roku 2014 zostať na
rovnakej úrovni ako v roku 2013, čo poukazuje na výrazný odklon od
požadovanej minimálnej úpravy vo výške 0,5 % HDP. V roku 2015 by
sa (prepočítané) štrukturálne saldo malo zlepšiť o 0,3
percentuálneho bodu HDP. Výdavky by mali narastať rovnakým tempom ako
referenčná hodnota pre výdavky v roku 2014 i 2015. Z celkového
posúdenia rozpočtovej stratégie Holandska vyplýva, že postup úprav
zameraný na dosiahnutie strednodobého cieľa je sčasti v súlade
s požiadavkami Paktu stability a rastu. Podľa programu stability
sa hrubý dlh verejnej správy v roku 2015 zastabilizuje a následne bude
klesať. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové
prognózy uvedené v programe, je vierohodný a vypracoval ho nezávislý
Holandský úrad pre analýzu hospodárskej politiky. Zdá sa, že riziká pre
rozpočtové ciele sú veľké, ale v značnej miere vyvážené.
V prognóze Komisie z jari 2014 sa očakáva stabilizácia
štrukturálneho salda v roku 2014 a zlepšenie o 0,5 % HDP v
roku 2015. Podľa prognózy Komisie by Holandsko dodržalo referenčnú
hodnotu pre výdavky v roku 2014, nie však v roku 2015. V záujme
posilnenia potenciálu Holandska v oblasti rastu je mimoriadne dôležité,
aby sa požadovanou konsolidáciou zabezpečili výdavky podporujúce rast, ako
výdavky na inovácie a výskum vrátane základného výskumu, vzdelávania
a odbornej prípravy. Na základe posúdenia programu a prognózy
Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada dospela
k záveru, že Holandsko v roku 2013 udržateľne znížilo svoj deficit
verejných financií pod úroveň 3 % HDP, ale od roku 2014 mu hrozí
výrazný odklon od požiadaviek preventívnej časti.
(10)
Kľúčovou otázkou je trh s bývaním, na
ktorom sa v uplynulých desaťročiach nahromadili rušivé motivačné
faktory a nepružné prvky, ktoré sa premietli do spôsobov financovania bývania a
odvetvových úspor. Tendencia domácností ručiť za hrubý hypotekárny
dlh majetkom svojich domácností vo veľkej miere odráža dlhotrvajúce
fiškálne motivačné faktory, najmä úplnú daňovú
odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Od apríla 2012 sa realizuje
súbor opatrení v snahe o čiastkové riešenie týchto motivačných
faktorov. Niektoré z týchto opatrení sa týkajú úprav fiškálneho režimu
financovania bývania. Postupný prechod na obmedzenie daňovej
odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov a zvýšenie motivačných
faktorov na umorenie je oprávnený, ale postupné zavádzanie tohto opatrenia je
príliš pomalé, aby malo výrazný vplyv na umorovanie. Pomer výšky úveru k
hodnote nehnuteľnosti vo výške 100 %, ktorý sa má dosiahnuť v
roku 2018, je stále vysoký. Trh s nájomným bývaním obmedzuje regulácia a
existencia veľmi veľkého odvetvia sociálneho bývania, pre ktoré sú
takisto príznačné dlhé čakacie zoznamy. Nedávne zavedenie väčšej
diferenciácie nájomného na základe príjmu v odvetví s bývaním
predstavuje krok správnym smerom, jeho dosah je však obmedzený.
Spoločnosti pôsobiace v oblasti sociálneho bývania majú stále
povolené stavať obydlia s mesačným nájomným vyšším, než je strop
pre nájomné za sociálne byty. Napriek tomu, že v odporúčaniach z roku
2013 sa vyzývalo k tomu, aby sa pozornosť zamerala na domácnosti, ktoré to
najviac potrebujú, nedošlo k tejto zmene zamerania. Preto hoci navrhované
opatrenia predstavujú kroky správnym smerom, pokiaľ ide o riešenie
základných problémov, je celkové tempo reforiem pomalé a je potrebné ho
zrýchliť, pričom sa musí aj naďalej zabezpečovať
dostupnosť sociálneho bývania pre znevýhodnených občanov, ktorí nie
sú schopní zabezpečiť si bývanie za trhových podmienok, a to aj
v lokalitách s vysokým dopytom. V odporúčaniach z roku 2013
sa navrhovalo, aby k zintenzívneniu opatrení týkajúcich sa trhu
s nehnuteľnosťami dochádzalo v súlade s celkovým
hospodárskym vývojom. Vzhľadom na to, že ozdravovanie hospodárstva a trhu
s bývaním bude podľa očakávania pokračovať, malo by sa
zvážiť zrýchlenie tempa reforiem.
(11)
Dlhodobá udržateľnosť dôchodkového
systému sa posilňuje prostredníctvom postupného zvyšovania zákonného veku
odchodu do dôchodku zo 65 rokov v roku 2012 na 67 rokov v roku 2021. Holandsko
začalo realizovať komplexné reformy v oblasti pilierov
dôchodkového systému financovaných z verejných a súkromných zdrojov a systému
dlhodobej starostlivosti. Tieto reformy dopĺňajú reformy, ktoré
podporujú starších pracovníkov v tom, aby pracovali dlhšie, a ktoré zvyšujú
mobilitu trhu práce. Reformami v oblasti dlhodobej starostlivosti sa
zodpovednosť presunula na obce, pričom došlo k zníženiu
celkových výdavkov a k zameraniu na zvýšenie efektivity. Niektoré
časti týchto podstatných reforiem je ešte potrebné prijať.
K zostávajúcim otázkam patrí primerané vnútrogeneračné
a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík, pričom je potrebné
monitorovať kvalitu a dostupnosť dlhodobej starostlivosti.
Realizácia plánov na reformu dlhodobej starostlivosti by pomohla obmedziť
rýchlo narastajúce náklady spojené so starnutím obyvateľstva a tým by
podporila udržateľnosť verejných financií. V tejto súvislosti by
sa mala kvalita a dostupnosť dlhodobej starostlivosti udržať na
primeranej úrovni.
(12)
Cieľom reforiem trhu práce navrhovaných zo
strany vlády je zvýšiť účasť a mobilitu na trhu práce.
Cieľom zákona o účasti na trhu práce je podporiť
účasť na trhu práce. Reformy však ešte neboli uzákonené. Okrem toho
sú potrebné ďalšie opatrenia na zníženie fiškálnych činiteľov,
ktoré odrádzajú od zapojenia sa do pracovného procesu, a na zlepšenie
zamestnateľnosti osôb nachádzajúcich sa na okraji trhu práce vrátane žien,
ľudí s prisťahovaleckým pôvodom, ľudí so zdravotným
postihnutím a starších osôb. Holandsko oznámilo reformy systému dávok
v nezamestnanosti a jeho pomerne prísne právne predpisy na ochranu
zamestnanosti vrátane daňových motivačných faktorov na zvýšenie
účasti na trhu práce. Napriek tomu, že tieto opatrenia sa uberajú správnym
smerom, nemožno ich plne posúdiť, kým nedôjde k ich skutočnej
realizácii. Rýchlejšie odstraňovanie zostávajúcich faktorov, ktoré druhé
zárobkovo činné osoby v domácnostiach odrádzajú od zvýšenia
počtu odpracovaných hodín, môže ďalej zmierniť budúce nedostatky
v ponuke pracovnej sily. Lepšie využitie súčasnej flexibility
inštitucionálneho rámca v záujme diferencovanejších nárastov miezd môže
podporiť celkové príjmy domácností a tým aj domáci dopyt bez toho,
aby to poškodilo hospodársku súťaž.
(13)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska. Komisia posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Holandska, ale aj
ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením
vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú
premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.
(14)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Holandska a jej stanovisko je premietnuté[10] najmä do ďalej
uvedeného odporúčania 1.
(15)
V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a
týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program
stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ)
č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2 až 4.
(16)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala tiež
analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy
Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom,
ktorých menou je euro. Holandsko by malo takisto zaistiť úplné a
včasné vykonanie ďalej uvedených odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
po náprave nadmerného deficitu rozpočtové opatrenia na rok 2014
vzhľadom na to, že v prognóze Komisie z jari 2014 sa poukazuje
na vznikajúci rozdiel vo výške 0,5 % HDP, ktorý predstavuje riziko
významného odklonu oproti požiadavkám Paktu stability a rastu. V roku 2015
významne posilniť rozpočtovú stratégiu s cieľom
zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa a následne ho
zachovať, ako aj zabezpečiť dodržanie pravidiel týkajúcich sa
dlhu v snahe trvale znižovať pomer verejného dlhu. Chrániť výdavky
v oblastiach, ktoré majú priamy význam pre rast, ako napr. výdavky
v oblasti vzdelávania, inovácií a výskumu.
2.           Zintenzívniť snahy o
reformu trhu s bývaním tým, že sa urýchli proces znižovania daňovej
odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov, na trhu s nájomným sa
zavedie cenový mechanizmus viac orientovaný na trh a že v odvetví
sociálneho bývania sa výška nájomného viac prispôsobí príjmom domácností.
Monitorovať vplyvy reformy sociálneho bývania z hľadiska jeho
fyzickej a cenovej dostupnosti pre domácnosti s nízkym príjmom.
Pokračovať v úsilí o nové zameranie politík týkajúcich sa
sociálneho bývania na podporu domácností, ktoré to najviac potrebujú.
3.           Vykonať reformy druhého piliera
dôchodkového systému, ktoré zabezpečia vnútrogeneračné
a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík. Podporovať
postupné zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku i opatrenia na zlepšenie
zamestnateľnosti starších pracovníkov. Vykonať plánovanú reformu
v oblasti dlhodobej starostlivosti s cieľom zabezpečiť
udržateľnosť, ako aj spravodlivý prístup k službám
a kvalitu týchto služieb a monitorovať jej účinky.
4.           Prijať
ďalšie opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce, a to najmä medzi
osobami, ktoré sa nachádzajú na okraji trhu práce, a znížiť
daňové faktory, ktoré odrádzajú od práce. Vykonať reformy v oblasti
právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a systému dávok
v nezamestnanosti, a bližšie sa zaoberať nepružnosťami trhu
práce. Po porade so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou
umožniť diferencovanejšie zvýšenie miezd za plného využitia súčasného
inštitucionálneho rámca.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. ES 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 420 final.
[4]               P7_TA(2014)0128
a P7_TA(2014)0129.
[5]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8008 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 87 final.
[10]             Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí

text:
               26.4.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 120/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 22. apríla 2013
   o zavedení záruky pre mladých ľudí
   2013/C 120/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Investovať do ľudského kapitálu mladých Európanov dnes znamená získať dlhodobé výhody a prispieť k udržateľnému a inkluzívnemu hospodárskemu rastu. Únia bude schopná v plnej miere zužitkovať výhody aktívnej, inovatívnej a kvalifikovanej pracovnej sily a zároveň sa vyhne príliš vysokým nákladom na mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nepokračujú v procese vzdelávania, ani odbornej prípravy (tzv. „NEET“), pričom tieto náklady v súčasnosti dosahujú 1,2 % HDP.

               (2)

               Mladých ľudí zasiahla kríza obzvlášť výrazne. Sú zraniteľní, pretože prechádzajú rôznymi obdobiami života, chýba im odborná prax, niekedy aj adekvátne vzdelanie alebo odborná príprava, často sa na nich vzťahuje len obmedzená sociálna ochrana, majú obmedzený prístup k finančným zdrojom a čelia neistým pracovným podmienkam. U mladých žien je vyššia pravdepodobnosť, že dostanú nízke mzdy a neisté pracovné miesta, pričom mladým rodičom, zväčša mladým matkám, chýbajú adekvátne opatrenia na zabezpečenie primeranej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. Okrem toho mnohí mladí ľudia sú zvlášť znevýhodňovaní alebo vystavovaní diskriminácii. Preto je nevyhnutné prijať vhodné podporné opatrenia a zároveň uznať osobnú zodpovednosť mladých ľudí pri hľadaní spôsobu, ako sa zapojiť do hospodárskej činnosti.

               (3)

               V celej Únii existuje 7,5 milióna NEET, čo predstavuje 12,9 % mladých Európanov (vo veku od 15 do 24 rokov). Mnohí z nich nedosiahli viac ako nižšie stredné vzdelanie a predčasne ukončili školskú dochádzku alebo odbornú prípravu. Mnohí sú okrem toho migrantami alebo pochádzajú zo znevýhodneného prostredia. Skratka „NEET“ zahŕňa rozličné podskupiny mladých ľudí s rôznorodými požiadavkami.

               (4)

               30,1 % nezamestnaných ľudí do 25 rokov v Únii bolo nezamestnaných viac ako dvanásť mesiacov. Okrem toho si čoraz väčší počet mladých ľudí aktívne nehľadá zamestnanie, čo môže spôsobiť, že zostanú bez štrukturálnej podpory, ktorá by ich pomohla vrátiť na trh práce. Z výskumu vyplýva, že nezamestnanosť mládeže môže mať trvalé následky ako napríklad vyššie riziko budúcej nezamestnanosti, nižšiu úroveň budúcich zárobkov, stratu ľudského kapitálu, prenos chudoby z generácie na generáciu alebo nižšiu motiváciu založiť si rodinu, čo všetko prispieva k negatívnym demografickým trendom.

               (5)

               Pojem „záruka pre mladých ľudí“ sa vzťahuje na situáciu, keď mladí ľudia dostanú kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže v lehote štyroch mesiacov po tom, čo prídu o prácu alebo ukončia formálne vzdelanie. Ponuka ďalšieho vzdelávania by mohla zahŕňať kvalitné programy odbornej prípravy, ktoré by viedli k uznávanej odbornej kvalifikácii.

               (6)

               Záruka pre mladých ľudí by prispela k naplneniu troch cieľov stratégie Európa 2020, a to dosiahnuť 75 % zamestnanosť u ľudí vo veku od 20 do 64 rokov, mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky pod 10 % a dostať aspoň 20 miliónov ľudí nad hranicu chudoby a sociálneho vylúčenia.

               (7)

               Usmernenia pre politiky zamestnanosti v členských štátoch, prijaté rozhodnutím Rady 2010/707/EÚ (1) z 21. októbra 2010, najmä usmernenia 7 a 8 vyzývajú členské štáty, aby podporovali integráciu mladých ľudí do trhu práce a pomáhali im, najmä tým z kategórie NEET, v spolupráci so sociálnymi partnermi nájsť si prvé zamestnanie, pracovnú skúsenosť alebo ďalšie možnosti vzdelávania a odbornej prípravy vrátane učňovského vzdelávania a aby rýchlo zasiahli v prípade, že mladí ľudia prídu o prácu.

               (8)

               Už v roku 2005 sa Rada pri prijatí usmernení politík zamestnanosti členských štátov rozhodnutím 2005/600/ES (2) z 12. júla 2005 dohodla, že „v prípade mladých ľudí sa každej nezamestnanej osobe ponúkne nový začiatok pred uplynutím šiestich mesiacov bez práce“. Rozhodnutím 2008/618/ES z 15. júla 2008 o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov (3) Rada toto obdobie skrátila na „najviac štyri mesiace“ v prípade mladých ľudí, ktorí predčasne ukončia školskú dochádzku.

               (9)

               Európsky parlament vo svojom uznesení zo 6. júla 2010 o podpore prístupu mládeže na trh práce, posilnení postavenia stážistov, stáží a odbornej prípravy (4) vyzval Komisiu a Radu, aby predložili iniciatívu na záruku pre mladých ľudí, ktorá by zabezpečila právo, aby každej mladej osobe v Únii bola ponúknutá práca, odborná príprava, dodatočné školenie alebo kombinácia zamestnania a školenia po uplynutí maximálne štyroch mesiacov nezamestnanosti.

               (10)

               Vo svojom oznámení „Mládež v pohybe“ z 15. septembra 2010 Komisia vyzvala členské štáty, aby zaviedli záruky pre mladých ľudí, ktorých realizácia je doposiaľ veľmi obmedzená. Toto odporúčanie by malo zdôrazniť a pripomínať členským štátom potrebu naplnenia tohto cieľa a zároveň im poskytovať pomoc s návrhom, realizáciou a hodnotením takýchto systémov záruky pre mladých ľudí.

               (11)

               Rada vo svojich záveroch zo 17. júna 2011 o podpore zamestnanosti mládeže v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020 vyzvala členské štáty urýchlene konať tým, že ponúknu ďalšie vzdelávanie, odbornú prípravu/rekvalifikáciu alebo aktivačné opatrenia pre NEET, vrátane tých, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku. To by pomohlo splniť cieľ, ktorým je dostať týchto ľudí späť do procesu vzdelávania, odbornej prípravy alebo na pracovný trh v čo najkratšom možnom čase, a tým obmedziť riziko chudoby a sociálneho vylúčenia. Rada uznala, že segmentácia trhu práce môže mať na mladých ľudí nepriaznivý vplyv, a vyzvala členské štáty, aby proti takejto segmentácii bojovali.

               (12)

               V odporúčaní Rady z 28. júna 2011 o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (5) zdôrazňuje tvorbu komplexných a medziodvetvových politík založených na dôkazoch, ktoré by zahŕňali opatrenia na opätovné zapojenie ľudí s predčasne ukončenou školskou dochádzkou, ako aj na posilnenie väzby medzi systémom vzdelávania a odbornej prípravy a sektorom zamestnanosti. Pri príprave rozpočtu na rok 2012 Európsky parlament uvedený prístup podporil a požiadal Komisiu, aby vykonala prípravné opatrenie na podporu zriadenia systému záruky pre mladých ľudí v členských štátoch.

               (13)

               V balíku zamestnanosti navrhnutom vo svojom oznámení z 18. apríla 2012 s názvom „Smerom k oživeniu hospodárstva sprevádzanému tvorbou veľkého počtu pracovných miest“ adresovala Komisia výzvu na účinnú mobilizáciu členských štátov, sociálnych partnerov a ďalších zainteresovaných strán s cieľom reagovať na súčasné výzvy v Únii v oblasti zamestnanosti a zvlášť na nezamestnanosť mladých ľudí. Komisia zdôraznila veľký potenciál tvorby pracovných miest v „zelených“ odvetviach hospodárstva v oblasti zdravotnej a sociálnej starostlivosti a informačných a komunikačných technológií (IKT) a na tento účel vypracovala tri akčné plány následných opatrení. Komisia následne vo svojom oznámení z 10. októbra 2012 o posilnenom európskom priemysle pre rast a hospodársku obnovu zdôraznila aj šesť sľubných prioritných oblastí pre priemyselné inovácie, ktoré prispievajú k prechodu na nízkouhlíkové a zdrojovo efektívne hospodárstvo. V rámci balíka opatrení v oblasti zamestnanosti Komisia tiež zdôraznila dôležitú úlohu, ktorú zohráva podpora podnikateľských postojov, lepší prístup k službám na podporu rozbehnutia podnikateľskej činnosti a k mikrofinancovaniu, a zavedenie spôsobov premeny dávok v nezamestnanosti na granty podporujúce rozbehnutia podnikateľskej činnosti, a to aj pre mladých ľudí. Okrem toho v balíku zamestnanosti navrhla mzdové dotácie na zvýšenie čistých náborov nových pracovníkov a cielené znižovanie daňového zaťaženia (predovšetkým sociálnych odvodov zamestnávateľa) na podporu zamestnanosti, ako aj vyvážené reformy právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, ktoré by mladým ľuďom mohli umožniť prístup ku kvalitnému zamestnaniu.

               (14)

               V svojom uznesení z 24. mája 2012 o iniciatíve týkajúcej sa príležitostí pre mladých ľudí Európsky parlament naliehal na členské štáty, aby na vnútroštátnej úrovni prijali rýchle a konkrétne opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že mladí ľudia budú mať buď slušné zamestnanie, alebo budú súčasťou procesu vzdelávania či odbornej prípravy/rekvalifikácie do štyroch mesiacov od ukončenia školy. Európsky parlament zdôraznil, že systém záruky pre mladých ľudí má účinne zlepšiť situáciu NEET a postupne prekonať problém nezamestnanosti mladých ľudí v Únii.

               (15)

               Vo svojich záveroch z 29. júna 2012 vyzvala Európska rada členské štáty k väčšiemu úsiliu zvýšiť zamestnanosť mladých ľudí tak, „aby v priebehu niekoľkých mesiacov od ukončenia školy mladí ľudia dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže“. Zároveň dospela k záveru, že tieto opatrenia možno podporovať prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu a že členské štáty by mali využiť možnosti financovať dočasné dotácie určené na prijímanie pracovníkov z prostriedkov tohto fondu.

               (16)

               Oznámenie Komisie z 20. novembra 2012 o prehodnotení vzdelávania: Investovanie do kvalifikácie pre lepšie sociálno-ekonomické výsledky je príspevkom Únie k tomuto úsiliu, pokiaľ ide o oblasť vzdelávania. Oznámenie vychádza z kľúčových otázok súvisiacich s reformou a efektívnosťou systémov vzdelávania a odbornej prípravy, t. j. zosúladiť ponúkanú kvalifikáciu so súčasnými a budúcimi potrebami trhu práce, podporovať otvorené a flexibilné spôsoby výučby a presadzovať spoluprácu medzi všetkými zainteresovanými stranami vrátane financovania.

               (17)

               Rada vo svojom odporúčaní z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (6) odporúča, že členské štáty by mali zaviesť najneskôr v roku 2018 v súlade s vnútroštátnymi okolnosťami a osobitosťami, a ako to považujú za vhodné, opatrenia na potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa.

               (18)

               Vo svojom oznámení z 28. novembra 2012 o ročnom prieskume rastu 2013 Komisia zdôraznila, že členské štáty by mali mladým ľuďom zabezpečiť možnosti prechodu zo školy do zamestnania a vyvinúť a zaviesť systém záruky pre mladých ľudí, vďaka ktorému by každá osoba mladšia ako 25 rokov dostala ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov od ukončenia formálneho vzdelania alebo straty zamestnania.

               (19)

               Vo svojich záveroch o viacročnom finančnom rámci z 8. februára 2013 Európska rada rozhodla o vytvorení iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí vo výške 6 miliárd EUR na roky 2014 až 2020 s cieľom podporovať opatrenia stanovené v balíku zamestnanosti mladých ľudí navrhnutom Komisiou 5. decembra 2012, a to predovšetkým záruku pre mladých ľudí.

               (20)

               Záruka pre mladých ľudí by sa mala realizovať ako systém pozostávajúci z podporných opatrení, a mala by zohľadňovať národné, regionálne a miestne okolnosti. Tieto opatrenia by sa mali zamerať na šesť oblastí: rozvíjanie prístupov na báze partnerstva, zabezpečenie včasnej intervencie a aktivácie, prijatie podporných opatrení, ktoré umožnia integráciu do pracovného trhu, využívanie fondov Únie, hodnotenie a sústavné zlepšovanie systému záruky pre mladých ľudí a jeho urýchlenú realizáciu. Cieľom týchto opatrení je zabrániť predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky, podporiť zamestnateľnosť a odstrániť praktické prekážky v zamestnanosti. Je možné ich podporiť z fondov Únie a mali by sa priebežne monitorovať a zlepšovať.

               (21)

               Účinná koordinácia a partnerstvá v rôznych oblastiach politiky (zamestnanosť, vzdelávanie, mládež, sociálne veci atď.) sú pre zvyšovanie kvality pracovných príležitostí, učňovského vzdelávania a stáží rozhodujúce.

               (22)

               Systém záruky pre mladých ľudí by mal zohľadňovať rôznorodosť členských štátov a ich odlišné východiskové pozície z hľadiska miery nezamestnanosti mladých ľudí, inštitucionálneho usporiadania a počtu rôznych účastníkov na trhu práce. Rovnako by mal zohľadňovať aj rôzne situácie, pokiaľ ide o verejné rozpočty a finančné obmedzenia z hľadiska rozdelenia zdrojov. V ročnom prieskume rastu 2013 Komisia tvrdí, že investície do vzdelávania by sa tam, kde je to možné, mali posilniť a zoradiť podľa priorít, pričom musí byť zaručená efektívnosť takýchto výdavkov. Osobitnú pozornosť treba tiež venovať zachovaniu či posilneniu pôsobnosti a efektívnosti služieb zamestnanosti a aktívnych politík trhu práce, ako je odborné vzdelávanie nezamestnaných a systém záruky pre mladých ľudí. Zavedenie takéhoto systému má význam z dlhodobého hľadiska, no nesmie sa pritom zabúdať na potrebu krátkodobého riešenia dramatických dopadov hospodárskej krízy na trh práce,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

               1.

               Zabezpečili, aby všetci mladí ľudia vo veku do 25 rokov dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže v lehote štyroch mesiacov po strate zamestnania alebo ukončení formálneho vzdelania.
               Pri navrhovaní takéhoto systému záruky pre mladých ľudí, by členské štáty mali posúdiť všeobecné skutočnosti ako napríklad skutočnosť, že mladí ľudia nie sú homogénnou skupinou, ktorá žije v rovnakých sociálnych prostrediach, ako aj zásady obojstranného záväzku a potrebu riešiť riziko cyklov neaktivity.
               Prvým krokom na poskytnutie záruky pre mladých ľudí mladému človeku by mala byť registrácia v rámci služby zamestnanosti a v prípade tých NEET, ktorí nie sú takto zaregistrovaní, by členské štáty mali určiť zodpovedajúci prvý krok na poskytnutie záruky pre mladých ľudí v rovnakej lehote štyroch mesiacov.
               Systémy záruky pre mladých ľudí by sa mali zakladať na nasledovných usmerneniach v súlade s národnými, regionálnymi a miestnymi okolnosťami a pri zohľadnení pohlavia a rozmanitosti mladých ľudí, ktorým sú určené:

      Rozvíjanie prístupov na báze partnerstva

               2.

               Určili príslušný verejný orgán zodpovedný za zostavenie a riadenie systému záruky pre mladých ľudí a koordináciu partnerstiev na všetkých úrovniach a vo všetkých odvetviach. Ak členskému štátu ústava neumožňuje určiť iba jeden verejný orgán, určia sa príslušné verejné orgány tak, aby sa ich počet obmedzil na minimum a aby sa určilo jedno kontaktné miesto na účely komunikácie s Komisiou ohľadne realizácie záruky pre mladých ľudí.

               3.

               Zabezpečili, aby mali mladí ľudia úplný prístup k informáciám o dostupných službách a formách podpory tým, že sa posilní spolupráca medzi službami zamestnanosti, poskytovateľmi profesijného poradenstva, inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a službami na podporu mládeže a takisto maximálnym využitím všetkých relevantných informačných kanálov.

               4.

               Posilnili partnerstvá medzi zamestnávateľmi a príslušnými aktérmi na trhu práce (služby zamestnanosti, rôzne vládne úrovne, odbory a služby pre mládež) s cieľom podporiť pracovné príležitosti a možnosti učňovskej prípravy a stáží pre mladých ľudí.

               5.

               Vytvorili partnerstvá medzi verejnými a súkromnými službami zamestnanosti, inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy, službami profesijného poradenstva a inými špecializovanými službami pre mládež (mimovládnymi organizáciami, mládežníckymi centrami a združeniami), ktoré pomôžu uľahčiť prechod od nezamestnanosti a neaktivity alebo zo vzdelávania do pracovného procesu.

               6.

               Zabezpečili aktívne zapojenie sociálnych partnerov na všetkých úrovniach do navrhovania a vykonávania politík, zameraných na mladých ľudí, podporujte synergické účinky v rámci ich iniciatív na rozvoj programov učňovského vzdelávania a stáží.

               7.

               Zabezpečili konzultáciu alebo zapojenie mladých ľudí a/alebo mládežníckych organizácií do navrhovania a ďalšieho rozvoja systému záruky pre mladých ľudí tak, aby sa služby prispôsobili potrebám svojich príjemcov, a dovolili im stať sa multiplikátormi v činnostiach zameraných na zvyšovanie informovanosti.

      Včasná intervencia a aktivácia

               8.

               Vypracovali účinné podporné stratégie zamerané na mladých ľudí vrátane informačných kampaní a kampaní zameraných na zvyšovanie povedomia s cieľom vzbudiť v nich záujem a zaregistrovať ich v rámci služieb zamestnanosti, pričom sa zameria na mladých zraniteľných ľudí vystavených viacerým prekážkam (napr. sociálnemu vylúčeniu, chudobe alebo diskriminácii), ako aj NEET a zohľadnia sa odlišné prostredia, z ktorých pochádzajú (najmä pokiaľ ide o chudobu, zdravotné postihnutie, nízku úroveň dosiahnutého vzdelania alebo etnické menšiny/migrantov).

               9.

               S cieľom lepšej podpory mladých ľudí a riešenia potenciálneho nedostatku informovanosti o existujúcich ponukách zvážili vytvorenie spoločných „kontaktných miest“, t. j. organizácie, ktorá by zabezpečovala koordináciu medzi všetkými zainteresovanými inštitúciami a organizáciami, najmä s verejným orgánom zodpovedným za riadenie systému záruky pre mladých ľudí, aby bola možná vzájomná výmena informácií o mladých ľuďoch, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, a zvlášť o tých, ktorým hrozí, že si nenájdu zamestnanie, ani možnosti ďalšieho vzdelávania alebo odbornej prípravy.

               10.

               Umožnili službám zamestnanosti, aby spolu s ostatnými partnermi podporujúcimi mladých ľudí poskytovali personalizované poradenstvo a individuálne plánovanie činnosti vrátane personalizovaných individuálnych režimov podpory, založených na zásade obojstranného záväzku už od začiatku a pokračujúcom nadviazaní na činnosti s cieľom predchádzať predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky a zabezpečiť napredovanie smerom k vzdelávaniu a odbornej príprave alebo zamestnaniu.

      Podporné opatrenia na integráciu do pracovného trhu

      Zvyšovanie kvalifikácie

               11.

               Ponúkli mladým ľuďom s predčasne ukončenou školskou dochádzkou a s nízkou úrovňou kvalifikácie možnosti, ako sa vrátiť do procesu vzdelávania a odbornej prípravy alebo programov „druhej šance“ vo vzdelávaní zaručujúcich vzdelávacie prostredie, ktoré reaguje na ich osobitné potreby a umožní im získať kvalifikáciu, ktorá im chýba.

               12.

               Zabezpečili, aby opatrenia uskutočnené v rámci systému záruky pre mladých ľudí, zamerané na zvyšovanie kvalifikácie a spôsobilosti pomáhali vyriešiť existujúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a slúžili potrebám vzťahu medzi ponúkanou prácou a dopytom.

               13.

               Zabezpečili, aby súčasťou úsilia o zvyšovanie kvalifikácie a spôsobilosti boli aj IKT/digitálna kvalifikácia. Podporovali status odborných vedomostí a odbornej spôsobilosti tým, že sa zabezpečí, aby učebné osnovy a certifikáty v oblasti IKT zodpovedali normám a boli medzinárodne porovnateľné.

               14.

               Podporovali školy vrátane stredísk odbornej prípravy a služieb zamestnanosti, aby podporovali podnikanie a samostatnú zárobkovú činnosť mladých ľudí a v tejto súvislosti im poskytovali nepretržité poradenstvo, a to aj prostredníctvom kurzov podnikania.

               15.

               Vykonávali odporúčanie z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa.

      Opatrenia orientované na trh práce

               16.

               V príslušných prípadoch znižovali nemzdové náklady práce v záujme zvýšenia vyhliadok mladých ľudí na prijatie do zamestnania.

               17.

               V súlade s uplatniteľnými pravidlami o štátnej pomoci využívali cielené a správne navrhnuté dotácie na mzdy a nábor nových pracovníkov s cieľom motivovať zamestnávateľov k vytváraniu nových príležitostí pre mladých ľudí, akými sú učňovská príprava, stáž alebo sprostredkovanie pracovného miesta, a to najmä pre tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení.

               18.

               Podporovali pracovnú mobilitu informovaním mladých ľudí o ponukách práce, stáží a učňovského vzdelávania, ako aj o dostupnej pomoci v rôznych oblastiach, regiónoch a krajinách napríklad prostredníctvom služieb a systémov, ktoré podporujú ľudí cestovať za prácou v rámci Únie. Zabezpečili, aby bola k dispozícii primeraná podpora, vďaka ktorej je možné pomáhať mladým ľuďom, ktorí si našli prácu v inej oblasti alebo v inom členskom štáte, zvyknúť si na nové prostredie.

               19.

               Sprístupnili viacero služieb podporujúcich rozbehnutie podnikateľskej činnosti a zvýšili informovanosť o možnostiach a perspektívach spojených so samostatnou zárobkovou činnosťou, a to aj prostredníctvom užšej spolupráce medzi službami zamestnanosti a poskytovateľmi podpory podnikania a (mikro)financovania.

               20.

               Posilnili mechanizmy na opätovnú aktiváciu mladých ľudí, ktorí predčasne ukončia aktivačné programy a nemajú viac prístup k dávkam.

      Využitie fondov Únie

               21.

               Na podporu zavedenia systému záruky pre mladých ľudí plne a optimálne využívali nástroje finančnej pomoci politiky súdržnosti, vyčlenené na nasledujúce obdobie rokov 2014 – 2020, ak je to vhodné z hľadiska vnútroštátnych okolností. Na tento účel zabezpečili, aby potrebnú prednosť dostala podpora koncepcie a vykonávanie opatrení týkajúcich sa zriadenia systémov záruky pre mladých ľudí vrátane možností financovania cielených dotácií na prijímanie nových pracovníkov z Európskeho sociálneho fondu a aby sa na ňu vyčlenili zodpovedajúce zdroje. Maximálne využívali aj finančné prostriedky, ktoré sú ešte k dispozícii z programovacieho obdobia 2007 – 2013.

               22.

               V súvislosti s prípravou na obdobie 2014 – 2020 venovali v partnerskej zmluve potrebnú pozornosť špecifickým cieľom, ktoré sa vzťahujú na realizáciu systémov záruky pre mladých ľudí, ak je to vhodné z hľadiska vnútroštátnych okolností, a v operačných programoch opísali činnosti, ktoré sa majú podporovať v rámci príslušných investičných priorít Európskeho sociálneho fondu, najmä činnosti týkajúce sa udržateľnej integrácie NEET do pracovného trhu a podpory mladých podnikateľov a sociálnych podnikov, ako aj ich prínosov k napĺňaniu konkrétnych cieľov.

               23.

               V príslušných prípadoch naplno a optimálne využívali iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí s cieľom realizácie záruky pre mladých ľudí.

      Hodnotenie a sústavne zlepšovanie systému záruky pre mladých ľudí

               24.

               Monitorovali a hodnotili všetky opatrenia v rámci systémov záruky pre mladých ľudí, aby bolo možné zvýšiť počet podložených politík a intervencií vychádzajúcich z toho čo, kde a prečo funguje, čím sa zaručí efektívne využívanie zdrojov a pozitívna návratnosť investícií. Udržiavali aktuálny prehľad o tom, koľko finančných prostriedkov bolo pridelených na vytvorenie a realizáciu záruky pre mladých ľudí, najmä z operačných programov politiky súdržnosti.

               25.

               Podporovali činnosti v oblasti vzájomného učenia sa na národnej, regionálnej a miestnej úrovni medzi všetkými stranami zapojenými do boja proti nezamestnanosti mladých ľudí s cieľom skvalitniť návrh a realizáciu budúcich systémov záruky pre mladých ľudí. V príslušných prípadoch plne využívali výsledky projektov podporovaných v rámci prípravnej činnosti týkajúcej sa systému záruky pre mladých ľudí.

               26.

               Zvýšili kapacitu všetkých zainteresovaných strán vrátane príslušných služieb zamestnanosti, ktoré sa podieľajú na navrhovaní, realizácii a hodnotení systémov záruky pre mladých ľudí s cieľom odstrániť všetky vnútorné a vonkajšie prekážky súvisiace s politikou a spôsobom, akým sú tento systémy vyvíjané.

      Realizácia systémov záruky pre mladých ľudí

               27.

               Systémy záruky pre mladých ľudí zaviedli čo najskôr. So zreteľom na členské štáty, ktoré majú vážne rozpočtové problémy a vyšší počet NEET či vyššiu mieru nezamestnanosti mladých ľudí je možné uvažovať aj o postupnej realizácii.

               28.

               Zabezpečili, aby systémy záruky pre mladých ľudí boli riadne začlenené do budúcich programov spolufinancovania zo strany Únie, najlepšie hneď na začiatku viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. Členské štáty môžu pri realizácii systémov záruky pre mladých ľudí využívať iniciatívu pre zamestnanosť mládeže.

         TÝMTO BERIE NA VEDOMIE, ŽE KOMISIA:

      Financovanie

               1.

               Podporuje členské štáty, aby na podporu zavedenia a realizácie systémov záruky pre mladých ľudí ako politického nástroja na potláčanie a prevenciu nezamestnanosti mládeže a sociálneho vylúčenia čo najlepšie využívali Európsky sociálny fond v súlade s príslušnými investičnými prioritami Európskeho sociálneho fondu na programové obdobie 2014 – 2020 a v príslušných prípadoch aj iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí.

               2.

               Podporuje prácu na tvorbe programov v rámci spoločného strategického rámca fondov Únie (Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, Európsky fond pre námorné otázky a rybárstvo), a to aj prostredníctvom partnerského učenia, činností zameraných na vytváranie sietí a technickej pomoci.

      Osvedčené postupy

               3.

               Plne využíva možnosti nového programu v oblasti sociálnej zmeny a inovácie s cieľom zhromaždiť príklady osvedčených postupov v oblasti systémov záruky pre mladých ľudí na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

               4.

               Využíva program vzájomného učenia európskej stratégie zamestnanosti s cieľom podporiť členské štáty, aby sa podelili o svoje skúsenosti a vymieňali si osvedčené postupy.

      Monitorovanie

               5.

               Naďalej monitoruje a pravidelne podáva správy o vývoji v oblasti navrhovania, realizácie a výsledkov systémov záruky pre mladých ľudí v rámci ročného pracovného programu Európskej siete verejných služieb zamestnanosti. Zabezpečuje, aby bol Výbor pre zamestnanosť informovaný v tejto súvislosti.

               6.

               Monitoruje realizáciu systémov záruky pre mladých ľudí v súlade s týmto odporúčaním, a to prostredníctvom multilaterálneho dohľadu Výboru pre zamestnanosť v rámci európskeho semestra a analyzovať vplyv platných politík a v príslušných prípadoch poskytovať odporúčania pre jednotlivé členské štáty na základe usmernení politík zamestnanosti členských štátov.

      Zvyšovanie informovanosti

               7.

               Podporuje činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti o zavedení záruky pre mladých ľudí vo všetkých členských štátoch prostredníctvom Európskeho portálu pre mládež a najmä v súčinnosti s jej informačnými kampaňami.

      V Luxemburgu 22. apríla 2013

            Za Radu

            predseda

         S. COVENEY

      (1)  Ú. v. EÚ L 308, 24.11.2010, s. 46.

      (2)  Ú. v. EÚ L 205, 6.8.2005, s. 21.

      (3)  Ú. v. EÚ L 198, 26.7.2008, s. 47.

      (4)  Ú. v. EÚ C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

      (5)  Ú. v. EÚ C 191, 1.7.2011, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.