title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/21

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/06
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o spustení novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2011 – 2015.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo bol začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politík ex-ante zakotvenej v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Dánsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Dánsko 30. apríla 2012 predložilo svoj konvergenčný program na roky 2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia dospela vo svojom hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 k záveru, že Dánsko zažíva vnútornú a vonkajšiu nerovnováhu, hoci nie nadmernú.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický. Scenár, v ktorom sa rast HDP odhaduje na 1,2 % v roku 2012 a 1,5 % v roku 2013 je viac-menej v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2012, v ktorej sa rast HDP odhaduje na 1,1 % na rok 2012 a 1,4 % na rok 2013. Preto sú deficity verejných financií v konvergenčnom programe o niečo nižšie (4,0 % HDP v roku 2012 a 1,8 % HDP v roku 2013 v porovnaní so 4,1 % HDP v roku 2012 a 2,0 % HDP v roku 2013 uvedených v prognóze útvarov Komisie z jari 2012). Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe je odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 a dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit do výšky najviac 0,5 % HDP. Cieľom vlády je tiež dosiahnuť prinajmenšom štrukturálne vyrovnaný rozpočet v roku 2020.
               Konvergenčný program tým potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ, ktorý primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Plánovaný celkový deficit v roku 2013 predpokladá včasné odstránenie nadmerného deficitu verejných financií. Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (5) je plánované fiškálne úsilie v roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady vydanom v rámci postupu pri nadmernom deficite v júli 2010. Odhaduje sa, že čisté diskrečné opatrenia uvedené v konvergenčnom programe prinesú konsolidáciu približne v súlade s odporúčaním v rámci postupu pri nadmernom deficite. Konsolidácia je odsúvaná na neskoršie obdobie vo väčšej miere, než sa plánovalo, a v záujme zabezpečenia požadovanej štrukturálnej úpravy v roku 2013 bude potrebné vynaložiť značné úsilie. Existujú len obmedzené riziká, že by sa v roku 2013 nedosiahla referenčná hodnota 3 % HDP uvedená v zmluve; v prognóze útvarov Komisie z jari 2012 sa deficit verejných financií odhaduje na 2,0 % HDP. Očakáva sa, že Dánsko dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2013. Avšak vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda tomu tak nebude od roku 2013 a odhadované rozpočtové zlepšenie štrukturálneho rozpočtového salda nedosiahne 0,5 % HDP vyžadované v Pakte stability a rastu. Zároveň sa očakáva, že miera rastu výdavkov verejnej správy bude pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou týkajúcou sa výdavkov uvedenou v Pakte o stabilite a raste. Časť rozpočtového deficitu bude financovaná znížením štátneho účtu v Národnej banke Dánska. Podľa odhadov sa hrubý verejný dlh Dánska zníži zo 46,5 % HDP v roku 2011 na 42,1 % v roku 2015, t. j. výrazne pod úroveň 60 % HDP.

               (11)

               Zvýšenie ponuky pracovných síl je v súvislosti so zabezpečením budúceho blahobytu a udržateľnosti verejných financií pre Dánsko kľúčovou prioritou. V roku 2011 ukončilo Dánsko ambicióznu reformu systému dobrovoľného predčasného odchodu do dôchodku a predstavilo plánované zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku, ako aj jeho prepojenie na strednú dĺžku života. Momentálne je nutné presunúť zameranie na reformu invalidného dôchodku a systémy subvencovaného zamestnávania (systém „flex-job“). Vláda predložila príslušný návrh reformy v tejto oblasti, ktorý by sa mal bezodkladne realizovať. Musí sa riešiť aj rozširujúca sa priepasť medzi zamestnanosťou osôb s prisťahovaleckým pôvodom a zamestnanosťou ostatku pracujúcej populácie.

               (12)

               Rast produktivity práce v Dánsku sa za posledné desaťročia spomalil, pričom jednou z potenciálnych príčin sú relatívne slabé výsledky v oblasti vzdelávania. Napriek vysokým výdavkom na vzdelávanie je podľa prieskumu programu pre medzinárodné posudzovanie študentov (PISA) OECD kvalita dánskeho vzdelávacieho systému len priemerná. Okrem toho študenti väčšinou ukončujú svoje štúdium neskôr ako v iných členských štátoch a miera predčasného ukončenia štúdia v inštitúciách poskytujúcich odborné vzdelávanie je relatívne vysoká. V záujme riešenia problémov v tejto oblasti vláda oznámila niekoľko nových opatrení v oblasti povinného a stredoškolského vzdelávania. Rozpočet na rok 2012 takisto podporuje, aby sa do výziev na verejné obstarávanie zaviedli sociálne doložky a opatrenia, vďaka ktorým bude pre súkromné podniky finančne výhodné ponúkať učňovské miesta s cieľom zvýšiť počet dostupných miest. Zvyšovanie počtu učňovských miest sa bude riešiť na trojstranných rokovaniach, ktoré začínajú v máji 2012, ako aj v rámci medziministerského výboru.

               (13)

               Ďalší potenciálny dôvod pomalého rastu produktivity je relatívne nízky stupeň konkurencieschopnosti v Dánsku. V roku 2011 sa prijal balík v oblasti hospodárskej súťaže zameraný najmä na sektor stavebníctva, maloobchodu, zdravotníctva a sektor verejných služieb. Súťaž na taxi služby a dopravné služby, ako aj liberalizácia sektora lekárenských služieb sa preskúmava z hľadiska možných nových opatrení. O otázke zvyšovania počtu verejných obstarávaní v obciach a regiónoch sa momentálne rokuje s regionálnymi a miestnymi samosprávami. V tomto kontexte sa v nedávnej správe výboru konštatovalo, že dánsky zákon o hospodárskej súťaži je potrebné posilniť a že sankcie za jeho porušenie sú príliš nízke na to, aby pôsobili odstrašujúco. Vzhľadom na to, že sa v tejto oblasti podnikli za posledný rok iba obmedzené konkrétne iniciatívy, sú v záujme primeraného riešenia tohto problému potrebné ďalšie kroky.

               (14)

               Hoci je vysoký hrubý dlh domácností do určitej miery štrukturálnym rysom dánskej ekonomiky, v súvislosti so skutočnosťou, že aktíva domácností výrazne prevyšujú pasíva, sa v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 potvrdilo, že v otázke dlhu domácností narastajú obavy, lebo sa zdá, že vývoj na trhu s bývaním je príčinou nárastu dlhu na úrovne, ktoré nemožno vysvetliť štrukturálnymi faktormi, ako sú bývanie a aktíva z dôchodkov.
               Okrem toho sa od roku 2003 zmenilo zloženie hypotekárnych úverov. Obľubu si na úkor splátkových úverov s fixnou úrokovou sadzbou začali získavať úvery bez splátok s variabilnou úrokovou sadzbou. Vzhľadom na danú úroveň dlhu sú dnes domácnosti citlivejšie na zvyšovanie úrokových sadzieb a výkyvy v cenách nehnuteľností, než boli pred desiatimi rokmi. Táto skutočnosť znamená vyššie možné riziká z hľadiska finančnej a hospodárskej stability. S cieľom riešiť zraniteľnosť hypotekárneho systému sa v Dánsku prijali relevantné opatrenia. Ministerstvo pre obchod a rast v súčasnosti analyzuje zloženie hypotekárnych úverov v rámci domácností v súvislosti s príjmami, históriou trhu práce a ďalšími socioekonomickými premennými. Cieľom je stanoviť potenciálnu zraniteľnosť domácností v prípade rôznych hospodárskych otrasov vrátane výkyvov úrokových sadzieb. Avšak mali by sa zvážiť aj opatrenia na predchádzanie procyklickému vývoju na trhu s bývaním v strednodobom horizonte, prednostne tým, že sa daň z hodnoty majetku stanoví v súlade so skutočnými trhovými hodnotami. Odstránením stropu ročného nárastu obecnej pozemkovej dane by sa takisto mohlo predísť budúcim procyklickým účinkom. Tieto opatrenia by sa mali zavádzať postupne s prihliadnutím na súčasnú potrebu stabilizácie na trhu s bývaním.

               (15)

               Dánsko v rámci Paktu Euro Plus prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšenia konkurencieschopnosti, zvýšenia udržateľnosti verejných financií a upevnenia finančnej stability. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v nižšie uvedených odporúčaniach.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Dánska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Dánska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (18)

               Rada na základe výsledkov hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní 3, 4 a 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmito cieľmi:

               1.

               Implementovať rozpočtovú stratégiu v zmysle plánu, zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013 a dosiahnuť priemerné ročné úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Následne zabezpečiť primerané úsilie o štrukturálnu úpravu s cieľom dostatočne napredovať k strednodobému rozpočtovému cieľu a zároveň dodržať referenčnú hodnotu týkajúcu sa výdavkov.

               2.

               Podniknúť ďalšie kroky na zvýšenie dlhodobej ponuky pracovných síl tým, že sa reformuje systém invalidného dôchodku, a tým, že sa systémy subvencovaného zamestnávania (systém „flex-job“) lepšie zamerajú na ľudí so zníženou pracovnou schopnosťou a na zlepšenie zamestnateľnosti osôb s prisťahovaleckým pôvodom.

               3.

               Bezodkladne vykonať oznámené opatrenia s cieľom zlepšiť efektívnosť nákladov vzdelávacieho systému, znížiť mieru predčasného ukončovania štúdia, najmä v súvislosti s odborným vzdelávaním, a zvýšiť počet učňovských miest.

               4.

               Pokračovať v úsilí o odstránenie prekážok, ktoré stoja v ceste hospodárskej súťaži, predovšetkým v miestnych službách, v sektore maloobchodu a stavebníctva okrem iného otvorením obecného a regionálneho verejného obstarávania v oblasti služieb konkurencii a zabezpečením toho, že sankcie v právnych predpisoch o hospodárskej súťaži budú mať dostatočne odstrašujúci účinok.

               5.

               Zvážiť ďalšie preventívne opatrenia na posilnenie strednodobej stability trhu s bývaním a finančného systému, berúc do úvahy výsledky prebiehajúcej štúdie ministerstva pre obchod a rast o distribúcii aktív a pasív v rámci domácností a prostredníctvom preskúmania systému dane z hodnoty majetku a systému obecnej pozemkovej dane.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 213, 20.7.2011, s. 1.

      (5)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


				|

		52013PC0381

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa stanovuje, že Belgicko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 2. decembra 2009 /* COM/2013/0381 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa stanovuje, že Belgicko neprijalo
účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 2. decembra
2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 8,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
zmluvy sa členské štáty majú vyhýbať nadmerným deficitom verejných
financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest. Pakt
stability a rastu obsahuje nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997
o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom
schodku[1],
ktoré bolo prijaté s cieľom ďalej podporiť rýchle odstránenie
nadmerných deficitov verejných financií.
(3)       Rada, konajúc na základe
odporúčania Komisie, rozhodla 2. decembra 2009 v súlade s článkom 126
ods. 6 zmluvy, že v Belgicku[2]
existuje nadmerný deficit. V ten istý deň a tiež na základe
odporúčania Komisie Rada prijala podľa článku 126 ods. 7
odporúčania, v ktorých žiadala belgické orgány, aby v strednodobom rámci
prijali opatrenia s cieľom znížiť najneskôr do roku 2012 deficit pod
3 % HDP.
(4)       Aby sa deficit verejných
financií vierohodným a udržateľným spôsobom znížil pod
3 % HDP, belgickým orgánom sa odporučilo konkrétne a) v
roku 2010 vykonať opatrenia na zníženie deficitu plánované v návrhu
rozpočtu na rok 2010 a posilniť plánované fiškálne úsilie
v rokoch 2011 a 2012; b) v období rokov 2010 – 2012
zaistiť ročné priemerné fiškálne úsilie vo výške 0,75 % HDP,
čím by sa takisto malo prispieť k znižovaniu pomeru hrubého
dlhu, ktorý by sa približoval k referenčnej hodnote uspokojivým tempom,
a to tým, že by sa obnovila primeraná úroveň primárneho prebytku; c)
špecifikovať opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie odstránenia
nadmerného deficitu do roku 2012, ak to umožnia cyklické podmienky, a na
urýchlenie znižovania deficitu, ak sa hospodárske alebo rozpočtové
podmienky zlepšia oproti očakávaniam v čase vydania
odporúčaní týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite, a d)
posilniť mechanizmy monitorovania, aby sa zabezpečilo dodržanie
rozpočtových cieľov. Rada vo svojich odporúčaniach stanovila
lehotu 2. júna 2010, do ktorej sa v súlade s článkom 3
ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 mali prijať účinné
opatrenia.
(5)       Podľa prognózy útvarov
Komisie z jesene 2009, ktorá tvorila základ pre odporúčanie Rady
podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009, malo v roku
2010 dôjsť k rastu belgického hospodárstva o 0,6%
a v roku 2011 o 1,5 %. Rok 2012 nebol v horizonte
uvedenej prognózy, no na základe hypotézy, že do roku 2015 dôjde
k postupnému odstráneniu vysokej negatívnej produkčnej medzery, sa na
rok 2012 očakával vyšší rast než na rok 2011. V roku 2010 bol rast
HDP oveľa vyšší, než sa očakávalo v prognóze útvarov Komisie z jesene
2009, a v roku 2011 bol o niečo vyšší než odhadovaná
úroveň 1,5 %, v roku 2012 však došlo k poklesu belgického
hospodárstva o 0,2 %.
(6)       Komisia 15. júna 2010 dospela
k záveru, že na základe prognózy jej útvarov z jari 2010 Belgicko prijalo
účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady z 2.
decembra 2009 s cieľom znížiť deficit verejných financií pod
referenčnú hodnotu 3 % HDP a vyjadrila presvedčenie, že
v rámci postupu pri nadmernom deficite preto v tom čase neboli
potrebné žiadne ďalšie kroky.
(7)       Na základe prognózy útvarov
Komisie z jesene 2011 existovali jasné dôkazy toho, že odporúčanie
týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite z roku 2009 sa pravdepodobne
nedodrží, keďže krátko pred uplynutím lehoty a vzhľadom na ešte
neexistujúci rozpočet na rok 2012 a skutočnosť, že dovtedy
dosiahnuté fiškálne úsilie sa ani zďaleka nepribližovalo odporúčanému
úsiliu, bola prahová úroveň 3 % HDP ešte stále výrazne
prekročená. Komisia preto vyjadrila obavy a požiadala Belgicko
o včasné prijatie potrebných opatrení, aby sa nemuseli podniknúť
ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite. V decembri 2011
sa novovytvorená belgická vláda dohodla na návrhu rozpočtu. 11. januára
2012 dospela Komisia k záveru, že vzhľadom na makroekonomický scenár
prevládajúci v tom čase (odhadovaný rast 0,9 % podľa
prognózy útvarov Komisie z jesene 2011), opatrenia na konsolidáciu rozpočtu
a dodatočné zmrazenie dosiahne deficit v roku 2012 úroveň
2,9 % HDP. Komisia sa z toho dôvodu domnievala, že v tom
čase neboli v rámci postupu pri nadmernom deficite v Belgicku potrebné
žiadne ďalšie kroky.
(8)       Nové posúdenie opatrení,
ktoré prijalo Belgicko na korekciu nadmerného deficitu do roku 2012
v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7
zmluvy, vedie k týmto záverom:
–
Podľa oznámených údajov v rámci postupu
pri nadmernom deficite o deficite verejných financií v roku 2012, ktorých
správnosť overila Komisia (Eurostat), predstavoval deficit v roku
2012 3,9 % HDP. Čiastočne to bolo z dôvodu naliehavej
potreby rekapitalizácie bankovej skupiny Dexia koncom roku 2012, čo malo
negatívny vplyv na deficit verejných financií vo výške 0,8 % HDP. Lehota
by sa však nedodržala ani bez tejto operácie, keďže deficit aj bez
negatívneho vplyvu tohto jednorazového opatrenia predstavoval 3,2 % HDP. Okrem
toho rozpočet na rok 2012 obsahoval rozsiahle jednorazové opatrenia na
zníženie deficitu, ktoré sa odhadovali približne na 0,4 % HDP.
–
Primárne saldo sa zlepšilo z deficitu 1,9 %
HDP v roku 2009 na 0,4 % HDP v roku 2010 a v roku 2011 sa
celkovo stabilizovalo. V roku 2012 sa primárne saldo v dôsledku vplyvu
rekapitalizácie skupiny Dexia zhoršilo; bez nej by primárne saldo zaznamenalo
prebytok 0,3 % HDP.
–
Priemerné ročné fiškálne úsilie od roku 2010
sa odhaduje na 0,3 % HDP, čo je oveľa menej než 0,75 % HDP
(úroveň, ktorú odporučila Rada). Ani po úprave o vplyv revidovaného
rastu potenciálnej produkcie a zmien príjmov nedosahuje upravené priemerné
fiškálne úsilie ani polovicu odporúčaného úsilia. Podľa vzostupného
výpočtu by kumulatívny čistý vplyv diskrečných opatrení stálej
povahy v období rokov 2010 − 2012 predstavoval približne 2 %
HDP. Pri tomto výpočte sa zohľadnili opatrenia na zníženie deficitu,
ako aj zvýšenie výdavkov, ktoré do určitej miery spôsobili politické
rozhodnutia v minulosti (napr. úprava sociálnych dávok, rýchlo sa
zvyšujúce mzdové dotácie pre podniky), ktoré konsolidačné úsilie
čiastočne neutralizovali. Okrem toho vplyv týchto diskrečných
opatrení vo výške 2 % HDP nestačil na vyrovnanie automaticky
stúpajúceho vývoja v prípade verejných výdavkov v dôsledku starnutia
obyvateľstva a súčasne na dosiahnutie odporúčaného
zlepšenia štrukturálneho salda počas konsolidačného obdobia.
–
Belgicko vykonalo v roku 2010 v rozsiahlej
miere plánované opatrenia na zníženie deficitu, ktoré viedli
k štrukturálnemu zlepšeniu HDP o 0,5 %, z toho 0,75
percentuálneho bodu vďaka silnému poklesu výdavkov na úroky. Nominálny
deficit sa znížil z 5,6 % HDP v roku 2009 (z toho 0,6 percentuálneho bodu
záporných jednorazových faktorov) na 3,8 % HDP a teda bol podstatne
nižší ako cieľ 4,8 % HDP, ktorý belgické orgány oznámili
v programe stability z januára 2010, z dôvodu neočakávane
dobrých makroekonomických výsledkov. V roku 2010 sa HDP zvýšilo o 2,4 %
v porovnaní s tempom rastu 0,6 % očakávaným
v čase vydania odporúčania v rámci postupu pri nadmernom
deficite.
–
Napriek relatívne priaznivým makroekonomickým
podmienkam v prvom polroku 2011 (ročný rast HDP vo výške 1,8 %) sa
v prípade nominálneho salda v uvedenom roku zaznamenal len mierny
pokles na 3,7 % HDP (v programe stability 2011 sa uvádzal cieľ 3,6 % HDP).
Štrukturálne saldo sa v roku 2011 zhoršilo o 0,1 %. Belgicko
teda zmeškalo príležitosť využiť relatívne priaznivé hospodárske
podmienky na zníženie svojho deficitu, čiastočne z dôvodu
patovej politickej situácie na federálnej úrovni od volieb v júni 2010 do
decembra 2011.
–
Novovytvorená belgická vláda v decembri 2011
zapracovala do rozpočtu na rok 2012 rad konsolidačných opatrení,
ktoré podľa rozpočtu a programu stability na rok 2012 dosahovali
približne 3 % HDP. V marci a októbri 2012 sa prijali dodatočné
opatrenia s cieľom vykompenzovať negatívny vplyv spomalenia
hospodárskeho rastu na rozpočet. Na konci roku 2012 musela belgická
a francúzska vláda navýšiť kapitál bankovej skupiny Dexia, aby sa
napravila záporná pozícia čistých aktív a umožnilo sa vyriešenie
krízovej situácie skupiny. V prípade Belgicka to znamenalo jednorazový
negatívny vplyv na deficit vo výške 0,8 % HDP. Napriek mechanizmu
posilneného monitorovania mal hospodársky pokles na príjmy štátu väčší
vplyv ako sa očakávalo a viedol k deficitu 2,7 % HDP na
federálnej úrovni (bez vplyvu opatrenia v súvislosti so skupinou Dexia
a v porovnaní s cieľom 2,4 %). Z údajov oznámených v apríli
2013 v rámci postupu pri nadmernom deficite okrem toho vyplynulo, že miestna
samospráva nedodržala svoj cieľ, pokiaľ ide o deficit (−0,3 %
HDP namiesto −0,2 %), čo sa len čiastočne vykompenzovalo
neočakávane dobrými výsledkami regiónov a obcí (−0,1 % HDP
namiesto −0,2 %). Podľa odhadov sa štrukturálne saldo rozpočtu
v roku 2012 zlepšilo o 0,5 percentuálneho bodu HDP. Rozsiahle opatrenia,
ktoré prijala vláda, čiastočne vyrovnali zvyšujúce výdavky na úroky,
negatívny vplyv automatickej valorizácie miezd a sociálnych dávok
v súvislosti s predchádzajúcou infláciou, ako aj veľký nárast
výdavkov na starobné dôchodky.
–
Verejný dlh sa zvýšil z 84,0 % HDP
v roku 2007 na 99,6 % HDP v roku 2012. Dynamika deficitu
a HDP vysvetľuje približne 6,5 percentuálnych bodov nárastu,
zatiaľ čo vonkajšie faktory, najmä záchranné operácie
vo finančnom sektore vo forme kapitálových injekcií, predstavujú
približne 9 percentuálnych bodov.
(9)       Belgicko prijalo niektoré
opatrenia na posilnenie mechanizmu monitorovania, aby sa zabezpečilo, že
budú dodržané fiškálne ciele, medzi ktoré patrí zriadenie monitorovacieho
výboru v roku 2010 a posilnené monitorovanie plnenia rozpočtu
v roku 2012. Pri prispôsobení fiškálneho rámca v záujme zabezpečenia
toho, aby boli rozpočtové ciele záväzné na federálnej a subfederálnej
úrovni a aby sa zvýšila transparentnosť pri rozdelení zaťaženia
a zodpovednosť na rôznych úrovniach verejnej správy, sa však
nedosiahol žiadny významný pokrok.
(10)     Z toho vyplýva záver, že
reakcia Belgicka na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7
zmluvy z 2. decembra 2009 nie je dostatočná. Belgicko neodstránilo
svoj nadmerný deficit do roku 2012. Fiškálne úsilie zďaleka nedosahuje
úroveň, ktorú odporúčala Rada, a v roku 2011 dokonca úplne
chýbalo,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Belgicko neprijalo účinné opatrenia v
reakcii na odporúčanie Rady z 2. decembra 2009 podľa článku 126
ods. 7 zmluvy.
Článok 2
Toto
rozhodnutie je určené Belgicku.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Ú. v. EÚ
L 125, 21.5.2010, s. 34. Všetky
dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite v Belgicku môžete
nájsť na webovej lokalite:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm


title: Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO č. 54/04/COL z 30. marca 2004 týkajúce sa koordinovaného programu úradnej kontroly potravín na rok 2004

text:
               6.10.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 260/12

      ODPORÚČANIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 54/04/COL
   z 30. marca 2004
   týkajúce sa koordinovaného programu úradnej kontroly potravín na rok 2004
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (EHP), najmä na jej článok 109 a protokol 1,
   so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora, najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a protokol 1,
   so zreteľom na akt uvedený v bode 50 kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP [smernica Rady 89/397/EHS zo 14. júna 1989 o úradnej kontrole potravín
       (1)], prispôsobený Dohode o EHP protokolom 1 k uvedenej dohode, najmä na jeho článok 14 ods. 3,
   po porade s Potravinovým výborom EZVO, ktorý pomáha Dozornému orgánu EZVO,
   keďže:

               (1)

               Vzhľadom na zabezpečenie riadneho fungovania Európskeho hospodárskeho priestoru je potrebné pripraviť koordinované programy kontroly potravín v rámci EHP, ktoré majú za cieľ zlepšiť harmonizovanú implementáciu úradných kontrol potravín vykonávaných štátmi EHP.

               (2)

               Takéto programy by mali klásť dôraz na súlad s právnymi predpismi v oblasti potravín platnými podľa Dohody o EHP, ktoré sú určené najmä na ochranu verejného zdravia a záujmov spotrebiteľov a na zabezpečenie čestných obchodných postupov.

               (3)

               Článok 3 aktu, ktorý je uvedený v bode 54n kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP [smernica Rady 93/99/EHS z 29. októbra 1993 o dodatočných opatreniach, ktoré sa týkajú úradnej kontroly potravín
                   (2)] vyžaduje, aby laboratóriá uvedené v článku 7 smernice 89/397/EHS spĺňali kritériá stanovené v európskej norme EN 45000, ktorá je teraz nahradená normou EN ISO 17025:2000.

               (4)

               Výsledky súčasne prebiehajúcej implementácie vnútroštátnych programov a koordinovaných programov môžu poskytnúť informácie a skúsenosti, ktoré majú tvoriť základňu budúcich kontrolných činností a právnych predpisov.

               (5)

               Účasť Islandu a Lichtenštajnska na programoch v častiach A a B rozsahu tohto odporúčania sa musí prehodnotiť vzhľadom na ich výnimky z kapitoly I prílohy I k Dohode o EHP,

         TÝMTO ODPORÚČA ŠTÁTOM EZVO:
   1.   V roku 2004 vykonať inšpekcie a kontroly, vrátane odberu a analýzy vzoriek v laboratóriách v uvedených prípadoch, s cieľom:

               —

               posúdiť bakteriologickú bezpečnosť syrov vyrobených zo surového alebo termizovaného mlieka,

               —

               posúdiť bakteriologickú bezpečnosť čerstvého chladeného hydinového mäsa, pokiaľ ide o termofilnú Campylobacter,

               —

               posúdiť bakteriologickú a toxikologickú bezpečnosť korenín.

         2.   Hoci frekvencie odberov vzoriek a/alebo inšpekcií nie sú v tomto odporúčaní stanovené, zabezpečiť, aby tieto frekvencie boli dostatočné na získanie prehľadu o sledovanej problematike.
   3.   Poskytnúť požadované informácie v podobe záznamových listov uvedených v prílohách, a tým pomôcť zlepšiť porovnateľnosť výsledkov. Tieto informácie by sa mali zaslať Dozornému orgánu EZVO najneskôr do 1. mája 2005 spolu s dôvodovou správou obsahujúcou pripomienky k výsledkom a prijatým opatreniam na presadzovanie predpisov.
   4.   Potraviny, ktoré sa majú analyzovať podľa tohto programu, by sa mali predložiť laboratóriám, ktoré spĺňajú článok 3 smernice 93/99/EHS. Ak však pre určitú analýzu uvedenú v tomto odporúčaní neexistujú v štátoch EZVO takéto laboratóriá, štáty EZVO môžu ustanoviť iné laboratóriá poskytujúce kapacitu na vykonanie uvedených analýz.
   ROZSAH A METÓDY
   A.   Bakteriologická bezpečnosť syrov vyrobených zo surového alebo termizovaného mlieka
   1.   Rozsah programu
   Kontaminované syry vyrobené zo surového alebo termizovaného mlieka sú príčinou prepuknutia otráv ľudí spôsobených potravinami, ktoré spôsobuje niekoľko druhov baktérií ako Salmonella, Listeria monocytogenes, verotoxigénna Escherichia coli a stafylokokové enterotoxíny.
   Výroba a spotreba syrov zo surového mlieka má v EHP už dlhú tradíciu. Aby táto tradícia mohla pokračovať pri zabezpečení potravinovej bezpečnosti, v systéme výroby, zhromažďovania a skladovania surového mlieka používaného na výrobu syrov sa dosiahlo výrazné zlepšenie. Príslušní prevádzkovatelia potravinárskych podnikov venujú zvláštnu pozornosť hygiene a kontrole počas celého procesu výroby.
   Cieľom tohto prvku programu je prešetriť mikrobiologickú bezpečnosť syrov vyrábaných zo surového alebo termizovaného mlieka s cieľom podporiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a zhromaždiť informácie o výskyte patogénnych a indikátorových mikroorganizmov v uvedených výrobkoch. Toto prešetrenie sa týka jednoročného programu, po ktorom bude v priebehu jeho druhého roka nasledovať širší program venovaný bakteriologickej bezpečnosti syrov. Účelom tohto širšieho programu je stanoviť základnú kontamináciu v iných kategóriách syrov, aby bolo možné urobiť zmysluplné závery o osobitnom nebezpečenstve syrov vyrobených zo surového alebo termizovaného mlieka. Výsledky prešetrovaní tejto časti venovanej syrom vyrábaným zo surového alebo termizovaného mlieka budú analyzované a poskytnuté, pričom sa zohľadnia výsledky všeobecného prehľadu v tomto sektore, ktoré budú sprístupnené po druhom kroku.
   2.   Odber vzoriek a metóda analýzy
   Prešetrovania by sa mali vzťahovať na čerstvé, mäkké a polotvrdé syry vyrobené zo surového alebo termizovaného mlieka. Príslušné orgány štátov EZVO by mali z týchto výrobkov odobrať reprezentatívne vzorky na výrobnej aj maloobchodnej úrovni, vrátane dovážaných výrobkov, s cieľom testovať ich na prítomnosť Salmonella, Listeria monocytogenes a termofilnej Campylobacter a stanoviť počet Staphylococcus aureus a Escherichia coli. Ak sa zistia Listeria monocytogenes, mal by sa stanoviť počet týchto baktérií. V prípade odberu vzoriek na maloobchodnej úrovni sa testy môžu obmedziť na prítomnosť Salmonella a termofilnej Campylobacter a na počítanie Listeria monocytogenes. So vzorkami minimálnej hmotnosti 100 g alebo z jedného syra, ktorý váži menej ako 100 g, by sa malo zaobchádzať hygienicky, mali by sa umiestniť v chladiacich nádobách a okamžite zaslať na analýzu do laboratória.
   Laboratóriá by mali mať možnosť požívať metódu podľa svojho výberu za predpokladu, že úroveň jej výkonnosti spĺňa cieľ, ktorý sa má dosiahnuť. Na stanovenie prítomnosti Salmonella sa však odporúča použiť najnovšiu verziu normy ISO 6785 alebo EN/ISO 6579, na stanovenie prítomnosti Listeria monocytogenes sa odporúča použiť najnovšie verzie noriem EN/ISO 11290-1 a 2, na stanovenie prítomnosti termofilnej Campylobacter sa odporúča použiť najnovšiu verziu normy ISO 10272:1995 a na počítanie Staphylococcus aureus sa odporúča použiť najnovšiu verziu normy EN/ISO 6888-1 alebo 2 a na počítanie Escherichia coli sa odporúča použiť najnovšiu verziu normy ISO 11866-2,3 alebo ISO 16649-1,2. Môžu sa použiť aj iné rovnocenné metódy schválené príslušnými orgánmi.
   Celková úroveň odberu vzoriek sa ponecháva na posúdenie príslušnými orgánmi štátov EZVO.
   Výsledky kontrol sa zaznamenávajú do vzorových záznamových listov uvedených v prílohe I.
   B.   Bakteriologická bezpečnosť čerstvého chladeného hydinového mäsa, pokiaľ ide o termofilnú Campylobacter

   1.   Rozsah programu
   Termofilné baktérie Campylobacter sú hlavnou bakteriálnou príčinou chorôb ľudí spojených s potravinami. Počet oznámených prípadov ochorení ľudí sa v ostatných rokoch zvyšuje a epidemiologické štúdie ukazujú, že hydinové mäso je významným zdrojom infekcie a že značný podiel čerstvého hydinového mäsa určeného na ľudskú spotrebu je kontaminovaný týmito baktériami.
   V súčasnosti nie sú k dispozícii dostatočné vedecké informácie na stanovenie kritéria v právnych predpisoch platných podľa Dohody o EHP, pokiaľ ide o Campylobacter, a ďalšie štúdie sa pripravujú na lepšie porozumenie epidemiológie tohto patogénu a úlohy, ktorú zohrávajú iné živočíšne výrobky a iné potraviny vo všeobecnosti.
   Cieľom tohto prvku programu je posúdiť mikrobiologickú bezpečnosť čerstvého hydinového mäsa, pokiaľ ide o Campylobacter, s cieľom podporiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a zhromaždiť informácie o výskyte týchto baktérií v takýchto výrobkoch.
   2.   Odber vzoriek a metóda analýzy
   Prešetrovania by sa mali týkať čerstvého chladeného hydinového mäsa, najmä kuracieho a morčacieho. Príslušné orgány štátov EZVO by mali z týchto výrobkov odobrať reprezentatívne vzorky, a to na úrovni bitúnkov aj maloobchodu, vrátane dovážaných výrobkov, s cieľom testovať ich na prítomnosť termofilnej Campylobacter. So vzorkami s hmotnosťou 10 g, ktoré boli odobraté z kože na hrdle hydiny pred jej chladením alebo, ak ide o vzorky odobraté na maloobchodnej úrovni, 25 g alebo 25 štvorcových centimetrov z mäsa z hrudnej časti, by sa malo zaobchádzať hygienicky, mali by sa umiestniť v chladiacich nádobách a okamžite zaslať na analýzu do laboratória. Z dôvodu lepšej porovnateľnosti výsledkov sa okrem toho odporúča vykonať odber vzoriek v období od mája do októbra.
   Laboratóriá by mali mať možnosť používať metódu podľa svojho výberu za predpokladu, že úroveň jej výkonnosti spĺňa cieľ, ktorý sa má dosiahnuť. Na stanovenie prítomnosti termofilnej Campylobacter sa však odporúča použiť najnovšiu verziu normy ISO 10272:1995. Môžu sa použiť aj iné rovnocenné metódy schválené príslušnými orgánmi.
   Celková úroveň odberu vzoriek sa ponecháva na posúdenie príslušnými orgánmi štátov EZVO.
   Výsledky kontrol sa zaznamenávajú do vzorových záznamových listov uvedených v prílohe II.
   C.   Bakteriologická a toxikologická bezpečnosť korenín
   1.   Rozsah programu
   Koreniny, bylinky a zeleninové dochucovadlá (koreniny) sú oceňované vďaka svojej charakteristickej chuti, farbe a aróme. Koreniny však môžu obsahovať veľké množstvo mikroorganizmov, vrátane patogénnych baktérií, plesní a kvasiniek. Ak nie sú riadne spracované, môžu spôsobiť rýchle skazenie potravín, ktorých kvalitu majú zlepšovať. Uvádza sa, že koreniny sú prvotným zdrojom vzniku chorôb spôsobených potravinami, keď sa pridajú do potravín, v ktorých bol možný ďalší rast patogénov. Táto pravdepodobnosť sa zvyšuje, ak sa koreniny používajú v potravinách, ktoré nemusia byť podrobené dôkladnej tepelnej úprave. Kontaminácia určitými kmeňmi plesní môže mať za následok aj produkciu takých toxínov ako aflatoxíny, ktoré, ak prekročia hodnoty stanovené v akte uvedenom v bode 54zn kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP [nariadenie Komisie (ES) č. 466/2001 z 8. marca 2001, ktorým sa stanovujú maximálne hodnoty obsahu určitých cudzorodých látok v potravinách
       (3)], môžu spôsobiť vážne ohrozenie zdravia spotrebiteľov.
   Cieľom tohto prvku programu je posúdiť bakteriologickú a toxikologickú bezpečnosť korenín, zhromaždiť informácie o výskyte patogénnych mikroorganizmov a skontrolovať, či koreniny umiestňované na trhu neprekračujú limity aflatoxínov stanovené v právnych predpisoch platných podľa Dohody o EHP s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov.
   2.   Odber vzoriek a metóda analýzy
   Príslušné orgány štátov EZVO by mali odobrať z korenín reprezentatívne vzorky na úrovni dovozu, výrobného podniku/baliarne a veľkoobchodu, v podnikoch, ktoré používajú koreniny pri príprave potravín, a na úrovni maloobchodu s cieľom vykonať testy na:

               a)

               Počítanie Enterobacteriaceae, prítomnosť Salmonella a určenie počtu Bacillus cereus a Clostridium perfringens.
               Počítanie Enterobacteriaceae sa používa ako ukazovateľ možného ožiarenia alebo inej podobnej úpravy korenín. So vzorkami s minimálneou hmotnosťou 100 g alebo z jedného balenia, ak váži menej ako 100 g, by sa malo zaobchádzať hygienicky a mali by sa okamžite zaslať na analýzu do laboratória. Laboratória môžu používať metódu podľa svojho výberu za predpokladu, že úroveň jej výkonnosti spĺňa cieľ, ktorý sa má dosiahnuť. Na stanovenie prítomnosti Salmonella sa však odporúča použiť najnovšiu verziu normy ISO 6579:2002, na počítanie Enterobacteriaceae sa odporúča použiť najnovšiu verziu normy EN ISO 5552:1997, na počítanie Bacillus cereus sa odporúča použiť najnovšiu verziu normy ISO 7932:1993 a na počítanie Clostridium perfringens sa odporúča použiť najnovšiu verziu normy ISO 7937:1997. Môžu sa použiť aj iné rovnocenné metódy schválené príslušnými orgánmi.
               Celková úroveň odberu vzoriek sa ponecháva na posúdenie príslušnými orgánmi štátov EZVO.
               Výsledky následných kontrol sa zaznamenávajú do vzorových záznamových listov uvedených v prílohe III oddiel 1 a 2.

               b)

               Hodnoty aflatoxínov v koreninách, ktoré by nemali prekročiť maximálne hodnoty stanovené v právnych predpisoch platných podľa Dohody o EHP.
               Odber vzoriek a analýza by sa mali vykonať v súlade s aktom uvedeným v bode 54s kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP [smernica Komisie 98/53/ES zo 16. júla 1998 ustanovujúca metódy odberu vzoriek a metódy analýzy pre úradnú kontrolu hodnôt určitých cudzorodých látok v potravinách
                   (4)]. Podľa uvedenej smernice sa veľkosť vzorky musí pohybovať medzi 1 a 10 kg, v závislosti od zásielky, ktorá sa má kontrolovať.
               Celková úroveň odberu vzoriek sa ponecháva na posúdenie príslušnými orgánmi štátov EZVO.
               Výsledky následných kontrol sa zaznamenávajú do vzorových záznamových listov uvedených v prílohe IV k tomuto odporúčaniu.

      Toto odporúčanie je určené Islandu, Lichtenštajnsku a Nórsku.
      V Bruseli 30. marca 2004

            Za Dozorný orgán EZVO

         Bernd HAMMERMANN

            člen kolégia

      (1)  Ú. v. ES L 186, 30.6.1989, s. 23.

      (2)  Ú. v. ES L 290, 24.11.1993, s. 14. Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (3)  Ú. v. ES L 77, 16.3.2001, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 857/2005 (Ú. v. EÚ L 143, 7.6.2005, s. 9).

      (4)  Ú. v. ES L 201, 17.7.1998, s. 93. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/43/ES (Ú. v. EÚ L 113, 20.4.2004, s. 14).

      PRÍLOHA I
      BAKTERIOLOGICKÁ BEZPEČNOSŤ SYROV VYROBENÝCH ZO SUROVÉHO ALEBO TERMIZOVANÉHO MLIEKA
      Štát EZVO: _

                  Skupiny baktérií/kritériá (1)

                  Stupeň odberu vzorky

                  Identifikácia výrobku

                  Počet vzoriek

                  Výsledky analýzy (2)

                  Prijaté opatrenia
                  (počet a druh) (3)

                  S

                  A

                  U

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  neprítomná v 25 g

                  Výroba

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                  Maloobchod

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                  Termofilná Campylobacter

                  n = 5 c = 0
                  neprítomná v 25g

                  Výroba

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                  Maloobchod

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                     Staphylococcus aureus

                  n = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Výroba

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                  Maloobchod

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                     Escherichia coli

                  n = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  Výroba

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                  Maloobchod

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                  A

                  P

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogenes

                  n = 5 c = 0
                  neprítomná v 25 g

                  Výroba

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

                  Maloobchod

                  nevyzretý mäkký (čerstvý) syr

                  vyzretý mäkký syr

                  polotvrdý syr

         (1)  Počet vzoriek, ktoré sa majú odobrať, sa môže znížiť v prípade odberu na maloobchodnej úrovni. Ak dôjde k zníženiu odberu vzoriek, je to potrebné uviesť v správe.

         (2)  S = vyhovujúce, A = prijateľné, U = nevyhovujúce, A = neprítomná, P = prítomná. Pokiaľ ide o Staphylococcus aureus a Escherichia coli, výsledok je vyhovujúci, ak sú všetky sledované hodnoty < m, prijateľný, ak sú maximálne hodnoty c medzi m a M, a nevyhovujúci, ak je jedna alebo viac hodnôt > M alebo viac ako c hodnôt je medzi m a M.

         (3)  Pri oznamovaní opatrení na presadzovanie predpisov sa odporúča používať tieto kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, požadovanie stiahnutia výrobku z obehu, správna pokuta, súdna žaloba a iné.

      PRÍLOHA II
      MIKROBIOLOGICKÁ BEZPEČNOSŤ ČERSTVÉHO HYDINOVÉHO MÄSA (POKIAĽ IDE O TERMOFILNÚ CAMPYLOBACTER)
      Štát EZVO: _

                  Bakteriálne patogény/kritériá (1)

                  Stupeň odberu vzoriek

                  Identifikácia výrobku

                  Počet vzoriek

                  Výsledky analýzy

                  Prijaté opatrenia
                  (počet a druh) (2)

                  Neprítomná

                  Prítomná

                  Termofilná Campylobacter

                  n=5 c=0
                  neprítomná v 25 g

                  Výroba

                  Hydina/kurča

                  Morka

                  Maloobchod

                  Hydina/kurča

                  Morka

         (1)  Počet vzoriek, ktoré sa majú odobrať, sa môže znížiť v prípade odberu na maloobchodnej úrovni. Ak dôjde k zníženiu odberu vzoriek, je to potrebné uviesť v správe.

         (2)  Pri oznamovaní opatrení na presadzovanie predpisov sa odporúča používať tieto kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, požadovanie stiahnutia výrobku z obehu, správna pokuta, súdna žaloba a iné.

      PRÍLOHA III
      ODDIEL 1
      BAKTERIOLOGICKÁ BEZPEČNOSŤ KORENÍN
      Štát EZVO _

                  Skupiny baktérií/kritériá (1)

                  Stupeň odberu vzoriek

                  Identifikácia výrobku

                  Počet vzoriek

                  Výsledky analýzy (2)

                  Prijaté opatrenia
                  (počet a druh) (3)

                  S

                  A

                  U

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  neprítomná v 25 g

                  Dovoz alebo výroba/balenie alebo veľkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Podnik (používajúci veľké množstvo korenín na prípravu jedla)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                     Bacillus cereus

                  n = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Dovoz alebo výroba/ balenie alebo veľkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Podnik (používajúci veľké množstvo korenín na prípravu jedla)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

            ODDIEL 2
      BAKTERIOLOGICKÁ BEZPEČNOSŤ KORENÍN
      Štát EZVO: _

                  Skupiny baktérií/kritériá (4)

                  Stupeň odberu vzoriek

                  Identifikácia výrobku

                  Počet vzoriek

                  Výsledky analýzy (5)

                  Prijaté opatrenia
                  (počet a druh) (6)

                  S

                  A

                  U

                     Clostridium perfringens

                  n = 5 c = 1
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Dovoz alebo výroba/ balenie alebo veľkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Podnik (používajúci veľké množstvo korenín na prípravu jedla)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                     Enterobacteriaceae

                  n = 5 c = 1
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Dovoz alebo výroba/ balenie alebo veľkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Podnik (používajúci veľké množstvo korenín na prípravu jedla)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

         (1)  Počet vzoriek, ktoré sa majú odobrať, sa môže znížiť v prípade odberu na maloobchodnej úrovni. Ak dôjde k zníženiu odberu vzoriek, je to potrebné uviesť v správe.

         (2)  S = vyhovujúce, A = prijateľné, U = nevyhovujúce. Pokiaľ ide o Bacillus cereus a Clostridium perfringens, výsledok je vyhovujúci, ak sú všetky sledované hodnoty < m, prijateľný, ak sú maximálne hodnoty c medzi m a M, a nevyhovujúci, ak je jedna alebo viac hodnôt > M alebo viac ako c hodnôt je medzi m a M.

         (3)  Pri oznamovaní opatrení na presadzovanie predpisov sa odporúča používať tieto kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, požadovanie stiahnutia výrobku z obehu, správna pokuta, súdna žaloba a iné.

         (4)  Počet vzoriek, ktoré sa majú odobrať, sa môže znížiť v prípade odberu na maloobchodnej úrovni. Ak dôjde k zníženiu odberu vzoriek, je to potrebné uviesť v správe.

         (5)  S = vyhovujúce, A = prijateľné, U = nevyhovujúce. Pokiaľ ide o Bacillus cereus a Clostridium perfringens, výsledok je vyhovujúci, ak sú všetky sledované hodnoty < m, prijateľný, ak sú maximálne hodnoty c medzi m a M, a nevyhovujúci, ak je jedna alebo viac hodnôt > M alebo viac ako c hodnôt je medzi m a M.

         (6)  Pri oznamovaní opatrení na presadzovanie predpisov sa odporúča používať tieto kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, požadovanie stiahnutia výrobku z obehu, správna pokuta, súdna žaloba a iné.

      PRÍLOHA IV
      TOXIKOLOGICKÁ BEZPEČNOSŤ KORENÍN
      Štát EZVO: _

                  Stupeň odberu vzoriek

                  Identifikácia výrobku

                  Počet vzoriek

                  Výsledky analýzy

                  Prijaté opatrenia
                  (počet a druh) (1)

                  Aflatoxin B1
                  (μg/kg)

                  Celkový aflatoxín
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2–5

                  > 5

                  < 4

                  4–10

                  > 10

                  Dovoz alebo baliareň alebo veľkoobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Podnik
                  (používajúci veľké množstvo korenín na prípravu jedla)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

                  Maloobchod

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muškátový orech/zázvor/kurkuma

                  Iné koreniny a bylinky

         (1)  Pri oznamovaní opatrení na presadzovanie predpisov sa odporúča používať tieto kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, požadovanie stiahnutia výrobku z obehu, správna pokuta, súdna žaloba a iné.


				|

		52014DC0426

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2014 a_x000b__x000b_ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2014 /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Slovenska na rok 2014 a
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok
2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada
13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014)
a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre
politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované
usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ
a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov
a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni
členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili
k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť
odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na roky
2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením
(EÚ) č. 473/2013[4],
predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na
rok 2014[5].
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], v ktorej
neurčila Slovensko za jeden z členských štátov, vo vzťahu
ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Slovensko 23. apríla 2014 predložilo národný
program reforiem na rok 2014 a program stability na rok 2014.
S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa
obidva programy posudzovali súčasne.
(8)
Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v programe stability na rok 2014 je zabezpečiť udržateľnosť
nápravy nadmerného deficitu a do roku 2017 dosiahnuť strednodobý
cieľ štrukturálneho deficitu na úrovni približne 0,5 % HDP. Tento
strednodobý cieľ je prísnejší, než sa vyžaduje v Pakte stability
a rastu. Celkový deficit verejných financií Slovenska sa v roku 2013
udržateľným spôsobom dostal pod 3 % HDP. Z plánovanej
(prepočítanej) zmeny štrukturálneho salda na rok 2014 vyplýva, že
Slovensko sa významne odchyľuje od požadovaného postupu úpravy smerom
k strednodobému cieľu. V roku 2015 by plánované zlepšenie na
úrovni 0,3 % HDP bolo v súlade s pravidlami Paktu stability
a rastu. V neskorších rokoch by program stability nezabezpečil
primeranú úpravu smerom k strednodobému cieľu. Tempo rastu výdavkov
v rokoch 2014 a 2015 by bolo v súlade s referenčnou hodnotou
pre výdavky. V programe stability sa predpokladá, že najväčšia
časť konsolidačného úsilia, ktoré treba vynaložiť, sa
realizuje v rokoch 2016 a 2017. Celkovo postup úpravy smerom
k strednodobému cieľu predstavuje riziká, pokiaľ ide
o plnenie požiadaviek Paktu stability a rastu. V programe
stability sa predpokladá, že verejný dlh zostane pod úrovňou
referenčnej hodnoty 60 % HDP počas celého programového obdobia.
Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy
v programe a ktorý schválil nezávislý orgán (Výbor pre
makroekonomické prognózy), je prijateľný. Opatrenia, ktoré už boli
kvantifikované, nezabezpečia, že sa dosiahnu rozpočtové ciele
vymedzené orgánmi. Okrem toho nie všetky príjmové opatrenia sú dostatočne
špecifikované a reformy štátnej správy zamerané na úsporu nákladov
zostávajú naďalej vystavené rizikám súvisiacim s ich vykonaním,
pričom mzdové náklady sa podobne ako v minulosti nemusia trafiť
do rozpočtovaných hodnôt. Na druhej strane, v údajoch predložených
v programe stability sa ešte nezohľadňujú očakávané úspory
vyplývajúce z aktivácie dlhovej brzdy. Podľa prognózy Komisie
z jari 2014, ktorá zahŕňa vplyv úspor výdavkov v dôsledku
dlhovej brzdy, by odchýlka od postupu úpravy bola v roku 2014 nižšia, než
sa predpokladalo v programe, zatiaľ čo v roku 2015 sa
predpokladá dostatočná štrukturálna úprava a v obidvoch rokoch
2014 a 2015 dôjde k splneniu referenčnej hodnoty pre výdavky. Aj
keď sa v programe stability a programe národných reforiem uvádza
zámer zvýšiť výdavky podporujúce rast, zdá sa, že nemá plnú podporu
v plánoch, z ktorých sa vychádza. Výdavky štátneho rozpočtu na
vzdelávanie sa v roku 2014 zvýšia, ale v nasledujúcich rokoch klesnú.
Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že v roku 2014
existuje riziko odchýlenia od postupu úpravy smerom k strednodobému
cieľu, pričom primeraná náprava sa očakáva v roku 2015.
(9)
V reakcii na požiadavky zmluvy o stabilite,
koordinácii a správe Slovensko v novembri 2013 zaviedlo pravidlo
vyrovnaného rozpočtu. Rozpočtový rámec je však oslabený chýbajúcimi
rozpočtovými stropmi. Aj keď sa ich zavedenie predpokladalo
v programe stability na rok 2013, záväzok sa doposiaľ nesplnil. Pokiaľ
ide o udržateľnosť verejných financií, Slovensko zostáva
krajinou so stredným rizikom a predpokladá sa, že výdavky na zdravotnú
starostlivosť budú hlavnou hybnou silou rastu nákladov súvisiacich so
starnutím obyvateľstva., ktorý predstavuje 2 % HDP, čo je druhý
najvyšší predpokladaný rast výdavkov na zdravotnú starostlivosť zo
všetkých členských štátov EÚ. Problémy pretrvávajú hlavne v oblasti
nemocničnej starostlivosti a primárnej starostlivosti. Vláda
v decembri 2013 prijala strategický rámec v oblasti zdravia na roky
2014 – 2030 na zlepšenie nákladovej účinnosti. Stratégia si teraz vyžaduje
podrobné vykonávacie plány.
(10)
Slovensko dosiahlo pokrok pri zlepšovaní výberu
daní a pokračuje vo vykonávaní akčného plánu na boj proti
podvodom, pričom sa už zaviedla približne polovica opatrení. Zdá sa, že
vďaka tomu sa v roku 2013 zlepšila efektívnosť slovenského
daňového systému, a to najmä v prípade DPH, aj keď je aj
naďalej potrebné konsolidovať úsilie a posilniť analytické
a audítorské kapacity daňovej správy a zjednotenie výberu daní,
cla a príspevkov do sociálneho poistenia zaostáva za harmonogramom. Ak sa
má pokračovať vo fiškálnej konsolidácii, ktorá podporuje rast,
Slovensko by mohlo viac stavať na daniach, ktoré menej spomaľujú
rast, napríklad na periodickej dani z nehnuteľností
a environmentálnych daniach. V tomto ohľade sa pri reforme periodickej
dane z  nehnuteľností a jej prepojení s trhovou hodnotou
nehnuteľností nedosiahol žiadny pokrok. Príjmy z tejto dane zostávajú
nízke a od roku 2000 sa nemenia. Vláda v roku 2013 zaviedla opatrenia
na zníženie značného rozdielu v daňovom zaťažení medzi
zamestnancami a samostatne zárobkovo činnými osobami, významný
rozdiel v efektívnych daňových sadzbách týchto dvoch skupín
pozorovaný v roku 2012 však pretrváva.
(11)
Slovenský trh práce naďalej čelí
početným problémom. Nezamestnanosť, ktorá zostáva na úrovni
14 %, je väčšinou dlhodobá, čo poukazuje na štrukturálnu povahu
problému nezamestnanosti na Slovensku. Slovensko dosiahlo určitý pokrok
smerom k zníženiu daňového zaťaženia v prípade zamestnancov
s nízkymi mzdami, ktorí prichádzajú na trh práce po dlhodobej nezamestnanosti,
účinnosť týchto opatrení však treba monitorovať
a posúdiť. V iných oblastiach sa dosiahol iba obmedzený pokrok,
najmä zlepšenie kapacity verejných služieb zamestnanosti pri poskytovaní
personalizovanejších služieb a posilnenie väzby medzi aktivačnými
opatreniami a sociálnou pomocou. Pokiaľ ide
o nezamestnanosť mladých ľudí, verejné služby zamestnanosti majú
obmedzené kapacity na včasnú intervenciu a individuálne prispôsobené
služby podľa profilov uchádzačov o zamestnanie, ako aj na
podchytenie nezaevidovaných mladých ľudí. V súlade s cieľmi
záruky pre mladých ľudí je tu teda potreba konať v týchto
oblastiach. Cielenejšie opatrenia sú potrebné pre najviac znevýhodnených
uchádzačov o zamestnanie vrátane Rómov, ktorých zamestnanosť zostáva
veľmi nízka. Nedostatok primeraných zariadení starostlivosti o deti,
najmä o deti mladšie ako tri roky, sťažuje matkám návrat na trh
práce.
(12)
Obmedzené zohľadňovanie trhu práce vo
vzdelávaní brzdí ponuku kvalifikovanej pracovnej sily. Výsledky žiakov povinnej
školskej dochádzky sú pod úrovňou priemeru EÚ a významne sa zhoršujú.
Verejné výdavky na vzdelávanie zostávajú nízke aj napriek nedávnemu zvýšeniu
platov učiteľov; došlo k posilneniu počiatočnej
odbornej prípravy učiteľov a upevneniu praktických skúseností,
v tomto úsilí však treba pokračovať. Napriek úsiliu vlády
o reformovanie odborného vzdelávania a odbornej prípravy
a dotovanie pracovných miest pre mladých ľudí, zostáva
nezamestnanosť mladých ľudí medzi najvyššími v EÚ a prechod
zo školy do práce je aj naďalej komplikovaný. Pomerne nízky percentuálny podiel bakalárskych programov, ktoré
pripravujú poslucháčov na výkon povolania, a nedostatočná
spolupráca so zamestnávateľmi obmedzujú prepojenie terciárneho vzdelávania
na potreby trhu práce. Zlepšenie kvality vyššieho vzdelávania
a spolupráce medzi podnikmi a vzdelávacími inštitúciami by takisto
pomohlo zvýšiť inovačnú kapacitu slovenského hospodárstva. Plány
stratégie inteligentnej špecializácie sú orientované správnym smerom, musia sa
však účinne vykonať. Trvalo nízke poskytovanie dobrej kvality výchovy
a starostlivosti v ranom detstve sa prejavuje v učebných
výsledkoch, a to najmä v prípade Rómov. Doterajšie iniciatívy
zamerané na zlepšenie učebných výsledkov rómskych žiakov sú príliš závislé
od projektov spolufinancovaných EÚ.
(13)
V oblasti energetiky Slovensko dosiahlo pokrok
v prípravných prácach na viacerých prepojeniach elektrickej
a plynovej siete so susednými krajinami; sú však potrebné opatrenia na
zabezpečenie lepšieho fungovania slovenského trhu s energiou, a najmä
na zvýšenie transparentnosti mechanizmu stanovovania sieťových poplatkov.
V novom programovom období sa na financovanie EÚ navrhuje balík opatrení
na zlepšenie energetickej efektívnosti.
(14)
Reforma verejnej správy s cieľom
zlepšiť orientáciu na zákazníka sa vykonáva, slovenská verejná správa však
naďalej nedosahuje dobré výsledky v oblasti kvality
a efektívnosti. Pretrvávajúca vysoká fluktuácia zamestnancov spojená
s politickým cyklom spolu so slabým riadením ľudských zdrojov
a slabými analytickými kapacitami oslabuje tvorbu politiky založenej na
dôkazoch. Slovensko naďalej zaznamenáva slabé výsledky
v medzinárodných ukazovateľoch korupcie a dosiahlo nepatrný
pokrok pri zlepšovaní efektívnosti a transparentnosti svojho systému
súdnictva. Kvalita podnikateľského prostredia na Slovensku sa zhoršila
a podpora rýchlo rastúcich firiem stagnuje. Slovensko nedávno zreformovalo
svoje pravidlá verejného obstarávania, uplatňovanie týchto pravidiel však
zostáva problémom a vplyv reformy verejného obstarávania z roku 2013 zostáva
naďalej obmedzený.
(15)
Komisia vykonala v kontexte európskeho
semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska. Posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie
uvedených odporúčaní 1 až 6.
(16)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Slovenska a jej stanovisko[8]
sa premietlo najmä do odporúčania uvedeného v bode 1.
(17)
V kontexte európskeho semestra Komisia takisto
vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto
analýzy Rada vydala osobitné odporúčania pre členské štáty, ktorých
menou je euro. Slovensko by malo takisto zabezpečiť úplné
a včasné vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko
v období rokov 2014 – 2015 prijalo opatrenia s cieľom:
1.           Po
náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014
vzhľadom na vznikajúci rozdiel 0,3 % HDP v porovnaní
s požiadavkami Paktu stability a rastu na základe prognózy Komisie
z jari 2014. V roku 2015 zabezpečiť požadovanú úpravu
0,1 % HDP smerom k strednodobému cieľu, a pritom
zohľadniť očakávané nepriaznivé hospodárske podmienky. Následne,
až do dosiahnutia strednodobého cieľa, pokračovať
v ročnej štrukturálnej úprave na úrovni referenčnej hodnoty
0,5 % HDP. Ďalej posilňovať fiškálny rámec, a to aj
zavedením záväzných a vynútiteľných výdavkových stropov. Zlepšiť
dlhodobú udržateľnosť verejných financií zvýšením nákladovej účinnosti
sektora zdravotnej starostlivosti, najmä racionalizáciou nemocničnej
starostlivosti a riadenia, ako aj posilnením primárnej starostlivosti.
2.           Zlepšiť efektívnosť
daňovej správy posilnením kapacít auditu, posudzovania rizík a výberu
daní. Prepojiť základ zdanenia nehnuteľností s trhovou hodnotou
nehnuteľností.
3.           Účinnejšie riešiť
dlhodobú nezamestnanosť prostredníctvom aktivačných opatrení, druhej
šance na vzdelávanie a individuálne prispôsobeného kvalitného odborného
vzdelávania. Zvýšiť kapacitu verejných služieb zamestnanosti pre správu
prípadov, personalizované poradenstvo a aktiváciu uchádzačov
o zamestnanie a posilniť väzbu medzi aktiváciou a sociálnou
pomocou. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí
účinne riešiť nezamestnanosť mladých ľudí zlepšením
včasnej intervencie. Zlepšiť stimuly v oblasti zamestnanosti
žien zlepšením poskytovania zariadení starostlivosti o deti, najmä pre
deti do troch rokov.
4.           Prijať opatrenia na
zvýšenie kvality vyučovania s cieľom zlepšiť učebné
výsledky. Posilniť poskytovanie vzdelávania na pracovisku v rámci
odborného vzdelávania a prípravy. Prispôsobiť akreditačné,
finančné a riadiace opatrenia na podporu vytvárania bakalárskych
programov orientovaných na výkon povolania. Zlepšiť kvalitu
a relevantnosť vedeckej základne a vypracovať plány na
posilnenie účinného odovzdávania poznatkov a spolupráce medzi
akademickou obcou, výskumom a podnikateľskou sférou. Prijať
systémové opatrenia na zlepšenie prístupu k vysoko kvalitnému
a inkluzívnemu predškolskému a školskému vzdelávaniu pre marginalizované
komunity vrátane Rómov a prijať opatrenia na rozšírenie ich
účasti na odbornej príprave a vyššom vzdelávaní.
5.           Zintenzívniť úsilie
o lepšie fungovanie trhu s energiou, najmä zvýšením verejnej
transparentnosti regulačného rámca a preskúmaním faktorov
spôsobujúcich vysoké sieťové poplatky za elektrinu, najmä pre
priemyselných odberateľov. Na základe doposiaľ dosiahnutého pokroku
ďalej rozvíjať prepojenia so susednými krajinami vrátane Ukrajiny
v súlade s memorandom o porozumení podpísaným v apríli.
6.           Prijať opatrenia na
zvýšenie nezávislosti verejnej služby, a to aj zmenou zákona
o štátnej službe. Prijať stratégiu na zlepšenie riadenia
ľudských zdrojov vo verejnej správe. Zintenzívniť úsilie
o posilnenie analytickej kapacity na kľúčových ministerstvách
s cieľom prijať politiky založené na dôkazoch
a skvalitniť posudzovanie vplyvu politík. Prijať opatrenia na
boj proti korupcii a zrýchliť úsilie o zlepšenie efektívnosti
a kvality systému súdnictva. Zaviesť opatrenia na zlepšenie
podnikateľského prostredia, a to aj pre malé a stredné podniky.
Zintenzívniť úsilie o zlepšenie efektívnosti verejného obstarávania.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a
P7_TA(2014)0129.
[4]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[5]               C(2013) 8011 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/109

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2014
   2014/C 247/21
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky 2012 – 2016.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Rumunsko predložilo 6. mája 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a 5. mája 2014 svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Rada 22. októbra 2013 prijala rozhodnutie 2013/531/EÚ (4) o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci Únie Rumunsku vo výške 2 miliárd EUR, a to do septembra 2015. Preventívna strednodobá finančná pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému pomoci platobným bilanciám členských štátov, ktoré nepatria do eurozóny, je za súčasných okolností primeraná vzhľadom na nestabilné kapitálové toky, ktoré zasahujú najmä rozvíjajúce sa trhy, riziká, ktoré ohrozujú makroekonomický scenár, a pretrvávajúcu zraniteľnosť v bankovom sektore. Aj keď Rumunsko pri súčasných podmienkach na trhu nezamýšľa požiadať o vyplatenie žiadnej splátky, možno očakávať, že preventívna pomoc pomôže konsolidovať makroekonomickú, rozpočtovú a finančnú stabilitu a prostredníctvom realizácie štrukturálnych reforiem zvýšiť odolnosť a rastový potenciál ekonomiky. Memorandum o porozumení zo 6. novembra 2013 a jeho následné dodatky, ktoré stanovujú podmienky, ktoré je potrebné splniť v prípade preventívnej pomoci EÚ, dopĺňajú a podporujú odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v rámci európskeho semestra. Preventívna pomoc EÚ bude podmienená vykonaním komplexného programu hospodárskej politiky s osobitným zameraním na opatrenia štrukturálnej reformy vrátane odporúčaní pre Rumunsko prijatých v rámci európskeho semestra, ktoré sa týkajú administratívnej kapacity, reforiem trhu s výrobkami, podnikateľského prostredia, trhov práce, dôchodkov, štátnych podnikov a zdravotníctva. Tento program neoslobodzuje vládu od plného vykonania všetkých odporúčaní pre Rumunsko. K určovaniu priorít, vykonávaniu a koordinácii politík, ktoré sú nevyhnutné na vykonanie memoranda o porozumení a odporúčaní pre Rumunsko prijatých v rámci európskeho semestra, by sa malo pristupovať tak, aby sa rozhodnutia prijímali koherentným spôsobom.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe na rok 2014 je dosiahnuť v roku 2015 strednodobý cieľ spočívajúci v štrukturálnom deficite na úrovni 1 % HDP, čo zodpovedá požiadavke uvedenej v Pakte stability a rastu, a na tomto cieli následne zotrvať. Rumunsko má v prípade spoločne financovaných projektov možnosť v roku 2014 dočasne sa odchýliť od postupu úprav zameraného na dosiahnutie strednodobého cieľa. Táto dočasná odchýlka sa musí vykompenzovať nasledujúci rok. V konvergenčnom programe sa plánuje stabilizácia (prepočítaného) štrukturálneho salda v roku 2014 a zlepšenie o 0,8 % HDP v roku 2015. Výdavky by mali narastať rovnakým tempom ako referenčná hodnota pre výdavky v roku 2014 i 2015. Pomer dlhu k HDP by mal v roku 2015 dosiahnuť úroveň 40 % a v rokoch 2016 – 2017 by mal klesnúť. Celkovo je rozpočtová stratégia uvedená v konvergenčnom programe v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je vierohodný. Je zhruba v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2014. Odhad potencionálneho HDP, z ktorého vychádza konvergenčný program, je však mierne vyšší, a to najmä z dôvodu optimistickejšieho výhľadu v súvislosti s trhom práce. V prípade rozpočtových plánov na rok 2014 hrozia riziká nepriaznivého vývoja v súvislosti s kontrolou výdavkov a nižším výberom daní, než sa očakávalo. Okrem toho na obdobie od roku 2015 neboli doposiaľ špecifikované opatrenia, z ktorých vychádza navrhovaný fiškálny postup.
               Napriek miernemu zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2014 a vzhľadom na možnosť dočasného odklonu v prípade spoločne financovaných projektov Rumunsko podľa prognózy Komisie dodržiava požiadavky Paktu stability a rastu na rok 2014. V roku 2015 hrozí vzhľadom na potrebnú kompenzáciu za dočasný odklon, ktorý sa umožňuje v prípade spoločne financovaných projektov, významné odchýlenie od požadovanej štrukturálnej úpravy. Okrem toho sa Rumunsko má podľa prognózy v roku 2015 odchýliť od referenčnej hodnoty pre výdavky. Na základe posúdenia konvergenčného programu a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada dospela k záveru, že v roku 2015 konvergenčný program so sebou prináša riziká významného odklonu od požiadaviek preventívnej časti.

               (10)

               Daňové podvody a úniky v oblasti DPH vrátane cezhraničných systémov, v oblasti spotrebných daní, príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia a daní z príjmu sú aj naďalej veľkým problémom. Hmatateľný pokrok, ktorý sa dosiahol v boji proti nelegálnej práci, je obmedzený a účinnosť stratégie pre zlepšenie daňovej disciplíny brzdí nedostatok realistických a záväzných vykonávacích opatrení a nedostatočný dôraz na prevenciu. Realizuje sa reforma zameraná na zvýšenie efektívnosti daňovej správy, pričom cezhraničná administratívna spolupráca, najmä v oblasti DPH, je stále slabá. Daňové zaťaženie osôb s nízkymi a stredne vysokými príjmami je aj naďalej vysoké a podnecuje k nelegálnej práci a k priznávaniu nižších zárobkov. V oblasti environmentálnych daní sa dosiahol určitý pokrok vďaka zlepšeniu systému zdanenia vozidiel a zvýšeniu spotrebných daní z paliva, ktoré sa teraz automaticky indexujú. Rumunsko čelí rizikám v oblasti dlhodobej udržateľnosti, a to najmä v dôsledku výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva. Vzhľadom na nízky podiel medzi zamestnanými prispievateľmi a ľuďmi poberajúcimi dôchodky existujú obavy súvisiace s udržateľnosťou a primeranosťou dôchodkového systému. Rumunsko prijalo kroky v záujme zjednotenia dôchodkového veku mužov a žien od roku 2035.

               (11)

               Nedostatočné využívanie zdrojov a zlé riadenie zvyšujú riziko fiškálnej neudržateľnosti v zdravotníctve. Často sa vyskytujúce neoficiálne platby vo verejnom zdravotníctve ešte viac obmedzujú prístupnosť, efektívnosť a kvalitu systému. Začali sa realizovať reformy na zlepšenie efektívnosti zdravotníckeho sektora a jeho finančnej udržateľnosti, ale je potrebné vynakladať trvalé úsilie. Niektoré opatrenia sú poznačené omeškaním a nedostatkom finančných zdrojov, ako aj nízkou kapacitou služieb. Znížením nadmerného využívania hospitalizácie pacientov a posilnením základnej starostlivosti a systémov odosielania na vyšetrenie dôjde k zvýšeniu nákladovej efektívnosti. Začali sa vykonávať ďalšie reformy systému zdravotnej starostlivosti, ktorých cieľom je zlepšenie zdravia obyvateľstva prostredníctvom podpory, okrem iného, spravodlivého prístupu ku kvalitným zdravotníckym službám.

               (12)

               Vysoký podiel ekonomicky neaktívneho obyvateľstva, nedostatočné využívanie pracovného potenciálu a potreba zvýšiť kvalitu a produktivitu pracovnej sily sú aj naďalej kľúčovými výzvami na rumunskom trhu práce. Kvalita verejných služieb vyhľadávania zamestnania a rekvalifikačných služieb je aj napriek určitým opatreniam menšieho rozsahu stále nízka. Obmedzené zdroje, ktoré sú k dispozícii verejným službám zamestnanosti, a nedostatočné meranie výsledkov bránia v efektívnom poskytovaní personalizovaných služieb pre uchádzačov o zamestnanie, služieb pre zamestnávateľov a v zlúčení aktívnych a pasívnych politík trhu práce. Rumunsko má vysoký podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (17,3 % v roku 2013). Národná stratégia pre aktívne starnutie, ktorou sa malo podporiť zvýšenie miery zamestnanosti u starších pracovníkov, bola odložená a momentálne je naplánovaná na koniec roka 2014.

               (13)

               Neexistujú žiadne transparentné pokyny na stanovenie minimálnej mzdy, ktoré by zapájali sociálnych partnerov a boli by zamerané na podporu zamestnanosti a konkurencieschopnosti a udržateľné zachovávanie pracovných príjmov.

               (14)

               Reforma vzdelávania z roku 2011, ktorou sa stanovil dlhodobý program na zvýšenie kvality vzdelávania na všetkých úrovniach, doposiaľ ešte nebola plne zavedená z dôvodu nedostatočných finančných a ľudských zdrojov. Po prudkom poklese účasti na odbornom vzdelávaní a príprave za posledných 20 rokov sa v posledných rokoch začali realizovať viaceré reformy a pilotné projekty, ale dostupnosť odborného vzdelávania a prípravy, ich relevantnosť pre trh práce a zapojenie podnikov do učenia sa prácou a učňovskej prípravy sú stále na nízkej úrovni. V prípade osôb s ukončeným terciárnym vzdelávaním existuje významný nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a väzba medzi podnikmi a akademickou obcou je stále slabá, o čom svedčí vysoká miera nezamestnanosti a skutočnosť, že mnohí absolventi univerzít sú zamestnaní buď v profesiách, ktoré nezodpovedajú ich odbornej príprave alebo v zamestnaniach, ktoré si vyžadujú nižšiu úroveň kvalifikácie. Účasť na aktivitách celoživotného vzdelávania je aj naďalej medzi najnižšími v Únii. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je stále jednou z najvyšších v Únii, pričom teraz je vyššia než v roku 2010 a týka sa predovšetkým rómskeho obyvateľstva. Zamestnanosť žien brzdí nedostatočné zabezpečenie cenovo dostupných kvalitných zariadení starostlivosti o deti a obmedzený prístup k nim, a to najmä pokiaľ ide o deti vo veku od 0 do 3 rokov.

               (15)

               Významným problémom je aj naďalej znižovanie chudoby. Napriek pomerne stálej situácii v oblasti zamestnanosti, hrubé príjmy domácností klesajú a narastajú nerovnosti medzi príjmami. Obzvlášť sa to týka rodín s deťmi. Obmedzený pokrok sa zaznamenal v snahe o urýchlenie prechodu z inštitucionálnej na alternatívnu starostlivosť o deti, ktorým bola odopretá rodičovská starostlivosť. Vo veľkých ubytovacích zariadeniach je stále veľmi vysoký počet osôb so zdravotným postihnutím, zatiaľ čo komunitné služby pre osoby so zdravotným postihnutím nie sú dostatočne rozvinuté. Nízka miera poberania sociálnych dávok, ich rozsah a primeranosť sú aj naďalej problémom z hľadiska efektívneho využívania sociálnych dávok pri znižovaní chudoby. Zavedenie minimálneho príjmu, ktorý pozostáva z kombinácie troch existujúcich sociálnych dávok (garantovaný minimálny príjem, rodinné prídavky a prídavky na vykurovanie), ktoré bolo naplánované na rok 2015, sa odložilo. Realizácia národnej stratégie pre začlenenie Rómov sa začala v roku 2012, ale finančné prostriedky vyčlenené na vykonávanie kľúčových akčných plánov boli nedostatočné a jej výsledky sú skromné. Revízia stratégie a vykonávanie zrevidovaných akčných plánov sa odložilo.

               (16)

               Hlavnou výzvou pre Rumunsko zostáva nedostatočná schopnosť orgánov verejnej správy prijímať a vykonávať politiky, čo brzdí celkový rozvoj krajiny, podnikateľského prostredia a kapacity pre verejné investície a zároveň to neumožňuje poskytovať verejné služby primeranej kvality. Štrukturálne príčiny, ktoré viedli k nízkej administratívnej kapacite, boli zanalyzované v roku 2013. Na základe toho sa v súčasnosti pripravuje stratégia na posilnenie verejnej správy na roky 2014 – 2020, ktorá sa má podľa očakávania dokončiť v polovici roku 2014.

               (17)

               Napriek významnému pokroku je miera čerpania fondov EÚ aj naďalej jednou z najnižších v Únii. Trvale slabé systémy správy a kontroly a postupy verejného obstarávania môžu mať negatívny dosah na prípravy ďalšej generácie programov a na ich vykonávanie. Strategické plánovanie a stanovenie priorít politík v ústredí vlády, ako aj stanovenie priorít politík a viacročné rozpočtové plánovanie na úrovni rezortných ministerstiev s významnými investičnými portfóliami je aj naďalej výzvou. Právne predpisy v oblasti verejného obstarávania sú poznačené nestálosťou a nedostatkom koherentnosti. Inštitucionálny rámec charakterizovaný pôsobením viacerých aktérov a často sa prekrývajúcimi zodpovednosťami, nie je vybavený na riešenie nedostatkov a na poskytnutie vhodných pokynov pre obstarávateľov. Korupcia a konflikty záujmov aj naďalej vzbudzujú obavy u obstarávateľov. Očakáva sa, že systém predbežných kontrol zameraných na konflikty záujmov pri udeľovaní zákaziek v rámci verejného obstarávania začne fungovať koncom roku 2014.

               (18)

               Nízka kvalita právnych predpisov a nedostatočná transparentnosť a predvídateľnosť regulačného rámca sťažujú situáciu pre podniky a občanov. Postupy na získanie elektrickej energie, vybavovanie stavebných povolení a platenie daní sú stále zložité. Nejasnosti, pokiaľ ide o vlastnícke práva k pôde, predstavujú ďalší problém pre podnikateľské prostredie v Rumunsku, kde je v systéme pozemkových kníh zaevidovaných menej než 50 % práv k nehnuteľnostiam a len okolo 15 % záznamov o nehnuteľnostiach bolo overených a digitálne zaevidovaných. Rumunsko dosiahlo určitý pokrok pri zlepšovaní kvality, nezávislosti a efektívnosti súdnictva a v boji proti korupcii, ale tieto problémy aj naďalej vzbudzujú obavy u podnikov, ktoré sa domáhajú účinnej nápravy. Na politickej a administratívnej úrovni existuje stále silný odpor voči opatreniam v oblasti bezúhonnosti a boja proti korupcii.

               (19)

               Cenová regulácia na trhu s elektrickou energiou sa v prípade priemyselných zákazníkov skončila v roku 2013 a prebieha postupné odstraňovanie cenovej regulácie plynu a elektrickej energie. Efektívnosť a transparentnosť riadenia štátnych podnikov v týchto sektoroch predstavuje veľký problém. Očakáva sa, že deregulácia cien v oblasti energetiky poskytne stimuly na zlepšenie energetickej efektívnosti, hoci ďalšie zlepšenie energetickej efektívnosti v sektore bývania, centrálneho vykurovania, priemyslu a mestskej dopravy si vyžaduje konkrétne opatrenia a záväzky v oblasti zdrojov. Začlenenie rumunských trhov s elektrickou energiou a s plynom do trhov EÚ nebolo dokončené a aj naďalej existujú významné prekážky pri zavádzaní cezhraničných prepojení pre plyn, ktoré by prispeli k zvýšeniu diverzifikácie dodávok plynu.

               (20)

               Nedostatočne rozvinutá základná dopravná infraštruktúra je aj naďalej prekážkou rastu Rumunska. Rýchly nárast vozidlového parku a nízka kvalita cestnej infraštruktúry brzdia podnikanie a hospodárstvo. Zlá údržba železničnej siete má vplyv na bezpečnosť a spoľahlivosť. Nákladná doprava na vnútrozemských vodných cestách zaostáva za svojim potenciálom, a to najmä na Dunaji. Neefektívnosť a netransparentnosť riadenia štátnych podnikov v odvetví dopravy brzdí rozvoj sieťových infraštruktúr.

               (21)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 8.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Rumunska a jej stanovisko (5) sa premietlo najmä do nižšie uvedeného odporúčania 2,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonať program finančnej pomoci EÚ/MMF prostredníctvom bezvýhradného splnenia politických podmienok uvedených v memorande o porozumení zo 6. novembra 2013 a v jeho následných dodatkoch, ktoré dopĺňajú a podporujú odporúčania pre Rumunsko prijaté v rámci európskeho semestra.

               2.

               Vykonať rozpočtovú stratégiu na rok 2014, významne posilniť rozpočtové snahy s cieľom zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa v roku 2015 v súlade so záväzkami prijatými v rámci programu na zlepšenie platobnej bilancie a zohľadnenými v konvergenčnom programe na rok 2014, a to najmä konkretizáciou východiskových opatrení, a následne zotrvať na strednodobom cieli. Zlepšiť výber daní tým, že bude pokračovať vo vykonávaní komplexnej stratégie na zlepšenie daňovej disciplíny a zintenzívniť snahy o zníženie podvodov v oblasti DPH. Bojovať proti nelegálnej práci. Znížiť daňové zaťaženie u osôb s nízkymi a stredne vysokými príjmami spôsobom, ktorý neovplyvní rozpočet. Dokončiť dôchodkovú reformu, ktorá sa začala realizovať v roku 2010, zjednotením dôchodkového veku mužov a žien.

               3.

               Zrýchliť reformy v zdravotníctve v záujme zvýšenia jeho efektívnosti, kvality a prístupnosti, a to aj pre znevýhodnené osoby a pre vzdialené a izolované komunity. Zvýšiť úsilie o obmedzenie neoficiálnych platieb, a to aj prostredníctvom náležitých systémov riadenia a kontroly.

               4.

               Posilniť opatrenia aktívnej politiky trhu práce a kapacity Národnej agentúry pre zamestnanosť. Venovať osobitnú pozornosť aktivácii nezaregistrovaných mladých ľudí. Posilniť opatrenia na podporu zamestnateľnosti starších pracovníkov. Po porade so sociálnymi partnermi zaviesť jasné pokyny na transparentné stanovenie minimálnej mzdy berúc do úvahy podmienky v hospodárstve a na trhu práce.

               5.

               Zvýšiť kvalitu odborného vzdelávania a prípravy, učňovskej prípravy, terciárneho vzdelávania a celoživotného vzdelávania, ako aj zlepšiť prístup k nim a prispôsobiť tieto formy vzdelávania potrebám trhu práce. Zabezpečiť lepší prístup k predškolskej výchove detí a k starostlivosti o ne.

               6.

               V záujme zníženia chudoby zvýšiť efektívnosť a účinnosť sociálnych transferov, najmä v prípade detí, a pokračovať v reforme sociálnej pomoci prostredníctvom posilnenia jej väzieb na aktivačné opatrenia. Zintenzívniť úsilie pri realizácii plánovaných opatrení, ktoré majú uľahčiť integráciu rómskeho obyvateľstva na trh práce, zvýšiť školskú dochádzku a znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky prostredníctvom partnerského prístupu a dôsledného monitorovacieho mechanizmu.

               7.

               Zintenzívniť snahy o posilnenie kapacít verejnej správy, najmä zlepšením efektívnosti, riadenia ľudských zdrojov, nástrojov na prijímanie rozhodnutí a koordinácie v rámci jednotlivých úrovniach verejnej správy a medzi týmito úrovňami, ako aj posilnením transparentnosti, bezúhonnosti a zodpovednosti. Urýchliť čerpanie fondov EÚ, posilniť systémy riadenia a kontroly a zlepšiť kapacity strategického plánovania vrátane viacročného plánovania rozpočtu. Zaoberať sa pretrvávajúcimi nedostatkami vo verejnom obstarávaní. Pokračovať v zlepšovaní kvality a účinnosti súdnictva, bojovať proti korupcii na všetkých úrovniach a zabezpečiť účinné vykonávanie súdnych rozhodnutí.

               8.

               Podporovať hospodársku súťaž a efektívnosť v energetike a v odvetví dopravy. Urýchliť reformu v oblasti riadenia štátnych podnikov v energetike a v odvetví dopravy a zvýšiť ich efektívnosť. Zlepšiť a zefektívniť politiky v oblasti energetickej efektívnosti. Zlepšiť cezhraničné začlenenie energetických sietí a prioritne umožniť fyzické spätné toky v plynových prepojeniach.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 67.

      (4)  Rozhodnutie Rady 2013/531/EÚ z 22. októbra 2013 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci Únie Rumunsku (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2013, s. 1).

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.