title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020 2020/C 282/25

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/164

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2020
      (2020/C 282/25)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Slovensku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Slovensku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie a nedostatky v infraštruktúre v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Z toho vyplýva značné riziko zväčšovania regionálnych rozdielov na Slovensku, najmä medzi hlavným mestom a západným Slovenskom na jednej strane a východným a juhovýchodným Slovenskom na strane druhej. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

                  (10)

                  Slovensko predložilo 18. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Slovensko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Slovensku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, a to v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Slovenska opodstatnené.

                  (13)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 1,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit v roku 2021 klesne na 4,9 % HDP, v roku 2022 na 3,7 % HDP a v roku 2023 dosiahne 2,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 48 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 61,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (14)

                  Slovensko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,6 % HDP. Opatrenia zahŕňajú náhradu mzdy pre zamestnancov, dotácie pre samostatne zárobkovo činné osoby, systém nemocenských a ošetrovných dávok a nákup zdravotníckeho materiálu v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Slovensko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú odklad platieb daní z príjmu a príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade, že sa tržby znížia o viac ako 40 % (1,4 % HDP), ako aj záruky za úvery (1,6 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Slovensko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (15)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Slovenska v roku 2020 na úrovni –8,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

                  (16)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Slovensko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

                  (17)

                  Po vypuknutí ochorenia COVID-19 prijalo Slovensko rýchle a bezprecedentné opatrenia s cieľom zastaviť ďalšie šírenie vírusu a predísť mu. Po tom, ako bol 6. marca 2020 zaznamenaný prvý prípad ochorenia, krajina vyhlásila od 12. marca 2020 núdzový stav a zaviedla prísne pravidlá týkajúce sa obmedzenia sociálnych kontaktov, karantény a hygieny, ako aj cestovné obmedzenia. Na niekoľko týždňov sa zatvorili obchody a zastavila sa výroba v dôležitých hospodárskych odvetviach, až kým vláda koncom apríla 2020 nezačala postupne uvoľňovať obmedzenia. V dôsledku toho sa očakáva, že slovenské hospodárstvo sa v roku 2020 prepadne do hlbokej recesie, keďže táto situácia má nepriaznivý vplyv na súkromnú spotrebu, investície a obchod. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 prudko klesne o 6,7 % a miera nezamestnanosti dosiahne v roku 2020 úroveň 8,8 %, čo je nárast oproti 5,8 % v roku 2019. Slovensko zareagovalo prijatím niekoľkých súborov opatrení na zmiernenie nepriaznivých účinkov krízy, ktoré zahŕňali aj prerozdelenie nevyužitých finančných prostriedkov politiky súdržnosti vo výške 1,2 miliardy EUR. Opatrenia zahŕňajú režimy skráteného pracovného času s náhradou mzdy, podporu príjmu zamestnancov prostredníctvom nemocenských a ošetrovných dávok, ako aj poskytovanie dotácií samostatne zárobkovo činným osobám s cieľom kompenzovať im stratu príjmov. Ďalšie opatrenia na podporu likvidity spoločností a samostatne zárobkovo činných osôb zahŕňajú bankové úvery, odklad platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie, ako aj poskytovanie bankových záruk a programov zvýhodnených úrokov. Systém úverov pre malé a stredné podniky (MSP), na ktorý bolo pôvodne pridelených 38 miliónov EUR, sa rozšíri o 330 miliónov EUR z nevyužitých finančných prostriedkov Únie a o národnú schému vo výške 500 miliónov EUR. Ďalšie opatrenia zahŕňajú prerušenie daňových auditov a povinností týkajúcich sa preddavkov na dane, ako aj odklad platby nájomného pre spoločnosti a jednotlivcov.

                  (18)

                  V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 je teraz ešte dôležitejšie, aby Slovensko pokračovalo v riešení štrukturálnych problémov vo svojom systéme zdravotnej starostlivosti. Na zvýšenie jeho odolnosti, zmiernenie nedostatku zdravotníckeho personálu a zabezpečenie primeraných dodávok kritického zdravotníckeho materiálu a infraštruktúry sú potrebné ďalšie investície. Súbežne s úsilím zameraným na zabezpečenie dostatočného počtu zdravotníckych pracovníkov v budúcnosti by sa vďaka účinným politikám mohli zmenšiť geografické rozdiely v dostupnosti lekárov a zabezpečiť prístup k starostlivosti pre celé obyvateľstvo. Kľúčom k zvýšeniu kvality a nákladovej efektívnosti zdravotníckych služieb je modernizácia siete nemocníc a riešenie štrukturálneho nedostatku financovania verejných nemocníc. Treba posilniť poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti, aby sa znížil tlak na nemocnice a zlepšil sa manažment chronických chorôb, a zároveň zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými úrovňami a druhmi starostlivosti. Osobitne znepokojujúci je nedostatočný prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej dlhodobej starostlivosti v dôsledku všeobecného nedostatku financovania služieb komunitnej a domácej starostlivosti, roztriešteného riadenia a chýbajúcej systémovej koordinácie sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti.

                  (19)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na sociálne problémy, ktoré boli na Slovensku prítomné už predtým. Viedla k naliehavej potrebe zabezpečiť v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi primeranú náhradu príjmu pre pracovníkov. V snahe zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť sa zaviedli režimy skráteného pracovného času, na ktoré sa poskytol príspevok z finančných prostriedkov Únie. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,8 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,1 %. Napriek určitým uvoľneniam v roku 2018 sa systém dávok v nezamestnanosti na Slovensku vyznačuje prísnymi podmienkami oprávnenosti, pomerne krátkym trvaním vyplácania dávok (spravidla šesť mesiacov, pričom počas krízy sa toto obdobie mierne predĺžilo) a nízkymi mierami náhrady pre príjemcov. Niektoré skupiny sú krízou osobitne ohrozené a môžu čeliť obmedzenému prístupu k službám sociálnej ochrany a starostlivosti, čo platí aj pre marginalizované rómske komunity, ktoré často nemajú prístup k základným službám, seniorov a nízkokvalifikované osoby.

                  (20)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zvýšila potrebu rozvíjať digitálne zručnosti obyvateľstva vrátane digitálnych zručností učiteľov, ako aj potrebu rozšíriť širokopásmové pripojenie, keďže mnohí žiaci stále nemajú prístup na internet alebo nemajú iné predpoklady na to, aby sa mohli učiť doma, a to najmä v marginalizovaných rómskych komunitách. Pretrvávajú problémy týkajúce sa rovnakého prístupu ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, keďže úroveň základných zručností študentov, ako aj ich celkové výsledky sú výrazne ovplyvnené ich sociálno-ekonomickým zázemím. Medzi školami a regiónmi sú výrazné rozdiely vo výsledkoch, čo sa v niektorých prípadoch odzrkadľuje aj vo vysokej miere predčasného ukončenia školskej dochádzky, najmä na východnom Slovensku. Atraktívnosť učiteľského povolania a kvalita počiatočného vzdelávania učiteľov sú aj naďalej nízke. Okrem toho je Slovensko krajinou s najnižšou účasťou detí na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve v Únii, a to najmä detí do troch rokov, čo má ďalší negatívny vplyv na výsledky v oblasti vzdelávania, najmä v prípade znevýhodnených detí.

                  (21)

                  V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa naliehavou prioritou Slovenska stalo rýchle zavedenie podpory likvidity pre podniky prostredníctvom vhodne cielených úverov a záruk so zameraním na MSP, pričom sa využila nová flexibilita, ktorú poskytuje dočasný rámec štátnej pomoci na podporu hospodárstva a prerozdelenie finančných prostriedkov politiky súdržnosti. Primerané záruky na riziká v kombinácii s nízkymi úrokovými sadzbami a dlhou dobou splatnosti môžu pomôcť zabezpečiť rýchle poskytovanie úverov zo strany sprostredkovateľov a ich využívanie podnikmi. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zmierneniu krátkodobých obmedzení likvidity MSP a samostatne zárobkovo činných osôb môže ďalej prispieť povolenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Prioritami Slovenska v strednodobom horizonte sú aj naďalej boj proti daňovým únikom a zlepšenie dodržiavania daňových predpisov, pričom ide o prostriedok na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií a podporu spravodlivých a rovnakých podmienok, čím sa uľahčí oživenie hospodárstva. Na zabezpečenie dostatočnej rovnováhy peňažných tokov MSP je dôležité, aby verejné orgány na všetkých úrovniach, ako aj spoločnosti dostali pokyn na urýchlenie vyplácania faktúr svojim dodávateľom.

                  (22)

                  Pre oživenie hospodárstva a vytvorenie priaznivejšieho investičného prostredia majú zásadný význam podpora priaznivého podnikateľského prostredia a zlepšenie kvality verejných služieb. V záujme zabezpečenia účinnosti opatrení na oživenie hospodárstva je dôležité znížiť zbytočnú administratívnu záťaž a zjednodušiť postupy, a to aj prostredníctvom účinného využívania jednotných kontaktných miest pre podniky. Celková účinnosť verejných inštitúcií a verejnej správy je na Slovensku stále nízka. Zlepšiť ju môže ďalšia digitalizácia, lepšia koordinácia a plánovanie digitálnej infraštruktúry, ako aj vývoj softvéru. Ďalšie reformné úsilie by mohlo zlepšiť koordináciu tvorby politík a koncipovanie právnych predpisov a zabezpečiť vysokú výkonnosť verejnej služby a riadenia ľudských zdrojov. V záujme posilnenia odolnosti hospodárstva by Slovensku prospelo zvýšenie inovačnej kapacity podnikov, najmä MSP, ktoré by sa dosiahlo riešením problému roztriešteného riadenia výskumného a inovačného ekosystému. Lepšia spolupráca medzi podnikmi, výskumným sektorom, akademickou obcou a verejným sektorom môže podporiť výmenu vedomostí a zručností a pomôcť spoločnostiam pri inováciách a rozvíjaní nových pracovných a výrobných schopností.

                  (23)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Na to, aby sa menej rozvinutým regiónom umožnilo dobehnúť zvyšok krajiny, rozšíriť svoju vedomostnú základňu a stať sa konkurencieschopnejšími a produktívnejšími, budú na Slovensku potrebné strategickejšie investície, a to najmä na rozvoj infraštruktúry vrátane digitálnych a iných kľúčových služieb a na zlepšenie dopravných sietí. V dôsledku šírenia ochorenia COVID-19 sa zvýraznili nedostatky v oblasti digitálnej infraštruktúry, ktoré existovali už predtým. Rozširovanie pokrytia širokopásmovým prístupom a zvyšovanie jeho rýchlosti umožní rovnocennejší a lepší prístup k internetu. Vzdelávací systém a trh práce na Slovensku by sa mohli zlepšiť vďaka úsiliu poskytnúť obyvateľstvu lepšie zručnosti vzhľadom na meniace sa hospodárstvo a spoločnosť, a to aj prostredníctvom celoživotného vzdelávania, intenzívnejšej spolupráce medzi podnikmi a vzdelávacím systémom na všetkých úrovniach a lepšieho napojenia programov odbornej prípravy a rekvalifikácie na súčasné a budúce potreby trhu práce.

                  (24)

                  Oživenie hospodárskeho rastu si bude v nadchádzajúcich rokoch vyžadovať politické úsilie a cielené investície, ktoré Slovensku umožnia, aby využilo príležitosti na vytvorenie udržateľnejšieho hospodárstva s vyššou pridanou hodnotou. Pri tomto úsilí by sa mali zohľadniť regionálne rozdiely. Prioritné oblasti ďalšieho úsilia, ktoré boli identifikované v národnom energetickom a klimatickom pláne Slovenska, zahŕňajú zníženie energetickej náročnosti priemyslu, podporu riešení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä v prípade domácností, a investície do energie z obnoviteľných zdrojov. Priaznivejšie regulačné prostredie by mohlo pomôcť zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na dodávke energie. Slovensku by prospelo, ak by urýchlilo vykonávanie akčného plánu transformácie regiónu Horná Nitra, presmerovalo finančné prostriedky do riešení pre celý región a využilo túto možnosť na to, aby postupne prestalo využívať uhlie. Na ceste k udržateľnému hospodárskemu rastu môže Slovensku pomôcť zníženie znečistenia ovzdušia spôsobeného spaľovaním tuhého paliva a rastúcimi emisiami z dopravy, zlepšenie systému odpadového hospodárstva prostredníctvom inovatívnych riešení zberu a spracovania odpadu, dokončenie vodovodných a kanalizačných sietí s cieľom riešiť problémy s hygienou, podpora projektov v oblasti inteligentných sietí a posun priemyslu smerom ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Slovensku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Slovensku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (25)

                  Nové trendy v oblasti medzinárodnej organizovanej trestnej činnosti vrátane zneužívania právnych subjektov na účely prania špinavých peňazí vyvíjajú na Slovensko tlak, aby zmodernizovalo svoj rámec boja proti praniu špinavých peňazí s cieľom predchádzať hospodárskej trestnej činnosti a bojovať s ňou. Chápanie hrozby rizika je aj napriek ambicióznym plánom vlády zameraným na posilňovanie prevencie, vyšetrovania a stíhania prípadov prania špinavých peňazí stále nízke. Účinnosť dohľadu nad odborníkmi zapojenými do zakladania spoločností znižujú obmedzené ľudské zdroje a nedostatočná odborná príprava. Pri krokoch, ktoré boli prijaté v rámci akčného plánu vlády, ešte neboli špecifikované nástroje, ktoré by umožňovali účinne identifikovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí a konfiškovať príslušné aktíva.

                  (26)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (27)

                  Slovensko by malo pokračovať v plnení svojho záväzku, ktorým je riešenie konkrétnych obáv týkajúcich sa celkovej integrity justičného systému, keďže tieto obavy pravdepodobne oslabujú dôveru v jeho účinné fungovanie. Pokrok vo vykonávaní reforiem zameraných na boj proti korupcii zostáva na Slovensku obmedzený. Stále sa čaká na niekoľko reforiem súvisiacich s prevenciou, respektíve na ich uskutočnenie. Tieto reformy zahŕňajú pravidlá o lobovaní, daroch, nezlučiteľnosti a kontaktoch s tretími stranami v rozhodovacom procese, ako aj ochrane oznamovateľov protispoločenskej činnosti. Hoci štatistické údaje v oblasti trestnej činnosti kolíšu, počet prípadov korupcie na vysokej úrovni, ktoré sú predmetom vyšetrovania, zostáva nízky, zatiaľ čo úsilie v oblasti trestania právnických osôb má určitý dosah.

                  (28)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Slovensko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (29)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Slovensko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (30)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (31)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti v oblasti zdravotníckeho personálu, kritických zdravotníckych materiálov a infraštruktúry. Zlepšiť poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti a koordináciu medzi jednotlivými druhmi starostlivosti.

                  2.

                  Poskytnúť primeranú náhradu príjmu a zabezpečiť prístup k sociálnej ochrane a základným službám pre všetkých. Posilňovať digitálne zručnosti. Zabezpečiť rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávaniu.

                  3.

                  Účinne vykonávať opatrenia na zabezpečenie likvidity MSP a samostatne zárobkovo činných osôb. Odstrániť nedostatky v oblasti digitálnej infraštruktúry. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a zdrojov, udržateľnú verejnú dopravu a odpadové hospodárstvo.

                  4.

                  Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie. Zabezpečiť priaznivé podnikateľské prostredie a kvalitné verejné služby, a to prostredníctvom posilnenej koordinácie a tvorby politík. Riešiť obavy týkajúce sa integrity justičného systému.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 148.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2020 2020/C 282/27

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/177

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2020
      (2020/C 282/27)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Švédsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Švédsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s pokračujúcim zvyšovaním dlhu domácností predstavujú riziko nekontrolovanej korekcie. To by mohlo mať nepriaznivý vplyv na hospodárstvo a potenciálne aj na bankový sektor. Akýkoľvek negatívny vplyv na bankový sektor by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohol takisto spôsobiť negatívne presahy do susedných krajín. Na riešenie uvedených nerovnováh bolo v posledných rokoch prijatých viacero opatrení. Tieto opatrenia však doposiaľ mali iba obmedzený vplyv. V politikách pretrvávajú zásadné nedostatky, najmä pokiaľ ide o daňové stimuly pre vlastníkov dlhovo financovaných nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom, a najmä prenájmom obytných nehnuteľností.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Švédsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä tie, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. To so sebou prináša značné riziko, že vo Švédsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend pomalého znižovania rozdielov medzi regiónom hlavného mesta a ostatnými časťami krajiny alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Švédsko predložilo 27. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Švédsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 3,8 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa pokles deficitu na 1,4 % HDP v roku 2021 a dosiahnutie prebytku vo výške 1,5 % HDP v roku 2023. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 35 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 40 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou súvisiacou s pandémiou COVID-19.

                  (13)

                  V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Švédsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 2,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti (0,1 % HDP), núdzová pomoc pre problémové odvetvia (1,6 % HDP) a opatrenia týkajúce sa trhu práce a sociálnej politiky (0,2 % HDP). Švédsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 zahŕňajú uvedené opatrenia najmä odklady platieb dane až do výšky 6,9 % HDP, ako aj rôzne typy záruk za úvery a rozšírené úverové nástroje predstavujúce približne 4,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Švédsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Švédska v roku 2020 na úrovni –5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Švédsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

                  (16)

                  Po vypuknutí pandémie ochorenia COVID-19 došlo k bezprecedentnému spomaleniu švédskeho hospodárstva. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 9,7 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 9,3 %. Očakáva sa výrazný pokles súkromnej spotreby, najmä v najexponovanejších kategóriách spotreby, ako sú doprava, reštaurácie a ubytovanie. V oblasti tvorby hrubého fixného kapitálu sa predpokladá ešte výraznejší pokles ako v oblasti spotreby, a to hlavne v dôsledku neistoty týkajúcej sa tempa oživovania hospodárstva. Švédske orgány začali prijímať opatrenia v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 včas a v nadväznosti na šírenie pandémie opatrenia politiky postupne rozširovali. Tieto opatrenia zahŕňali zdravotnú starostlivosť a riešili hospodárske dôsledky. Medzi opatrenia týkajúce sa zdravotnej starostlivosti patrí hospodárska podpora od ústrednej štátnej správy v prípade mimoriadnych nákladov súvisiacich s pandémiou ochorenia COVID-19 určená regiónom a miestnym orgánom zodpovedným za systém zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o hospodársku oblasť, vláda prijala širokú škálu opatrení na zníženie nákladov podnikového sektora (krátkodobé prepúšťanie, náklady súvisiace s nemocenskými dávkami, vyrovnávanie sociálnych príspevkov zamestnávateľov, úverové záruky a zníženia nájomného), ako aj zabezpečenie likvidity podnikov (odloženie platieb dane vrátane platieb dane z pridanej hodnoty (DPH)). Okrem toho sa centrálna banka Švédska Sveriges Riksbank rozhodla poskytovať úvery spoločnostiam prostredníctvom bánk, nakúpiť štátne a komunálne dlhopisy, ako aj kryté hypotekárne záložné listy, dlhopisy a komerčné cenné papiere, ktoré emitovali švédske nefinančné korporácie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Riksbank takisto uzavrela dohody o menových swapoch s inými centrálnymi bankami s cieľom zabezpečiť dostupnosť hlavných mien pre finančný sektor. Sociálna politika a politika pracovného trhu sa rozšírila, napríklad prostredníctvom dočasných zmien nemocenských dávok, zvýšenia dávok v nezamestnanosti, zníženia požiadaviek na pristúpenie k systému pomoci v nezamestnanosti a prostredníctvom aktívnej politiky trhu práce a politiky vzdelávania (napr. zelené pracovné miesta, predĺženie politiky „práca ako nový začiatok“, letné kurzy, väčší počet študentov rámci vysokoškolského vzdelávania).

                  (17)

                  Krátkodobá politická reakcia Švédska na pandémiu ochorenia COVID-19 sa opiera o zabezpečenie vhodných rezervných zdrojov a kapacít a o prispôsobenie úloh a povinností zdravotníckych pracovníkov. V strednodobom horizonte by to takisto malo viesť k časovo a geograficky vyrovnanej zdravotnej starostlivosti a vhodnému využívaniu zdravotníckych pracovníkov v rôznych režimoch (napríklad pri poskytovaní ambulantnej i nemocničnej starostlivosti) a pomôcť zabrániť štrukturálnym nedostatkom zdravotníckeho personálu. Využívanie silného švédskeho sektora výskumu a inovácie na vedecky podloženú činnosť môže prispieť k pokroku pri vývoji vakcín, liečbe a diagnostike a pri premietnutí výsledkov výskumu do politiky v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti.

                  (18)

                  Podporovanie dostupnosti zručností, a najmä digitálnych zručností, môže udržať vyšší rast produktivity prostredníctvom výskumu a inovácie v odvetviach moderných technológií a pomôcť dosiahnuť ambiciózne ciele Švédska v oblasti klímy a energetiky stanovené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Investície sú potrebné aj na zníženie rozdielov vo výsledkoch v oblasti vzdelávania medzi študentmi s migrantským pôvodom a domácimi študentmi. Vysoká kvalita práce bola hlavným prínosom k rastu produktivity práce, ktorý sa však zastavil pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Takisto bude potrebná integrácia na trhu práce v prípade skupín, ktorých potenciál nebol pred krízou plne využitý, ako sú migranti z krajín mimo EÚ a osoby so zdravotným postihnutím. Nedostatok zručností je zvlášť výrazný v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, sociálnej práce, informačných a komunikačných technológií, priemyslu a výstavby.

                  (19)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Viac ako 50 % zamestnávateľov v digitálnych a mikroelektronických sektoroch hlási nedostatok zručností ovplyvňujúci rast. Nevyhnutnou podmienkou na zlepšenie výsledkov produktivity je udržanie vysokého podielu verejných výdavkov v oblasti výskumu. Na obnovenie rastu produktivity práce je takisto potrebné prehĺbenie kapitálu a vyššie investície do odvetví moderných technológií a inovácií. Rozšírenie nových digitálnych technológií medzi malé a stredné podniky pomôže podporiť produktivitu. Počas krízy sa ukázalo, aká dôležitá je digitálna infraštruktúra a aj to, že na všetkých miestach, kde žijú alebo pracujú ľudia, musí byť k dispozícii rýchla a stabilná prepojenosť. Dôležitú úlohu bude zohrávať rozšírenie mobilného širokého pásma v pásme 700 MHz rovnako ako možnosť finančnej podpory pre rozvoj pevného širokého pásma. Ďalší impulz pre digitalizáciu švédskeho hospodárstva poskytne nadchádzajúca aukcia 5G. Cieľ v oblasti klímy zameraný na dosiahnutie uhlíkovo neutrálnej spoločnosti v roku 2045 si vyžiada investície do výskumu a inovácie, ktoré umožnia vypracovať a realizovať nové konkurencieschopné riešenia týkajúce sa dekarbonizácie a koordinované sociálne a politické opatrenia. Hlavným cieľom zníženia emisií skleníkových plynov Švédska je doprava. Súčasťou politického programu je komplexná a pomerne rýchla transformácia vozidlového parku na vozidlá s nízkymi emisiami. Na uľahčenie rozdelenia podľa druhu dopravy (modal split) a na dosiahnutie ambiciózneho cieľa Švédska v oblasti klímy sú dôležité plánované investície do železničnej infraštruktúry. Elektrifikácia dopravy a priemyslu si vyžiada značné investície do výroby a distribúcie energie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Švédsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Švédsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (20)

                  Povesť švédskych bánk poškodili pretrvávajúce obvinenia týkajúce sa podozrenia z prania špinavých peňazí a prioritou pre Švédsko aj naďalej zostáva predchádzanie praniu špinavých peňazí. Účinný dohľad si vyžaduje zvýšené zdroje a vhodné postupy na uplatňovanie prístupu založeného na rizikách. Švédsko uznáva, že na vykonávanie náležitého dohľadu a vyšetrovania sú potrebné väčšie zdroje a posilnilo kapacitu svojho úradu pre finančný dohľad. Kapacita úradu je však stále nízka v porovnaní s veľkosťou švédskeho finančného sektora. Problémy pretrvávajú a treba v plnej miere zaviesť prístup založený na rizikách.

                  (21)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (22)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Švédsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (23)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

                  (24)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie.

                  (25)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Keďže sa cieľ odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 preorientoval na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, žiadne z nich sa priamo netýka makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zabezpečiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj zabezpečením dodávok kritického zdravotníckeho materiálu, infraštruktúry a pracovnej sily.

                  2.

                  Posilniť inovácie a podporiť vzdelávanie a rozvoj zručností. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, na odvetvia moderných technológií a inovácií, siete 5G a udržateľnú dopravu.

                  3.

                  Zlepšiť účinnosť dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a účinne presadzovať rámec boja proti praniu špinavých peňazí.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 159.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2020 2020/C 282/28

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/183

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2020
      (2020/C 282/28)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Po vystúpení Spojeného kráľovstva z Únie 31. januára 2020 a nadobudnutí platnosti Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (3) (ďalej len „dohoda o vystúpení“) vstúpilo Spojené kráľovstvo do prechodného obdobia, ktoré trvá do 31. decembra 2020. Toto obdobie možno predĺžiť najviac o jeden rok alebo dva roky na základe jediného rozhodnutia prijatého pred 1. júlom 2020 zo strany Únie a Spojeného kráľovstva v spoločnom výbore, ako sa stanovuje v dohode o vystúpení. Počas tohto obdobia sa na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve naďalej uplatňuje právo Únie vrátane právnych predpisov súvisiacich s európskym semestrom.

                  (3)

                  Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (4) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (5)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (6)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (5) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada sa môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (7)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (8)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch Spojeného kráľovstva pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Z toho vyplýva vysoké riziko ďalšieho prehlbovania regionálnych rozdielov v Spojenom kráľovstve. Súčasná situácia si vyžaduje cielenú politickú odozvu.

                  (10)

                  Spojené kráľovstvo predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 7. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Spojené kráľovstvo v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Spojenému kráľovstvu, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v rokoch 2019 – 2020 neprekročí 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdilo riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2019 – 2020, ako aj v rokoch 2018 – 2019 a 2019 – 2020 posudzovaných spolu. Výsledok rozpočtového hospodárenia za roky 2019 – 2020 bude k dispozícii na jeseň 2020.

                  (12)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na roky 2019 – 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,2 % HDP v rokoch 2019 – 2020 na deficit vo výške 2,5 % HDP v rokoch 2020 – 2021. Predpokladá sa, že deficit sa v rokoch 2021 – 2022 zvýši na 3,1 % HDP a v rokoch 2024 – 2025 klesne na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v rokoch 2019 – 2020 klesne na odhadovanú úroveň 83,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na roky 2019 – 2020 očakáva, že v rokoch 2020 – 2021 sa zníži na úroveň 82,9 %. Zdá sa však, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, už nie je realistický, keďže sa v ňom nezohľadňuje hospodársky dosah pandémie COVID-19. V prognózach z programu sa neprihliada na opatrenia, ktoré Spojené kráľovstvo oznámilo v reakcii na pandémiu COVID-19. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  Spojené kráľovstvo prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Tieto opatrenia nie sú zahrnuté v prognózach v konvergenčnom programe, sú však zohľadnené v prognóze Komisie z jari 2020. Rozpočtové opatrenia predstavujú približne 5,5 % HDP a zahŕňajú podporu pre zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a podniky, ako aj sociálne opatrenia. Spojené kráľovstvo okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú úverové záruky v objeme zhruba 16 % HDP. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Spojeného kráľovstva v rokoch 2020 – 2021 na úrovni –10,7 % HDP a v rokoch 2021 – 2022 na úrovni –6,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v rokoch 2020 – 2021 úroveň 102,5 % HDP a v roku 2022 úroveň 100,2 % HDP. V makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza konvergenčný program, sa nezohľadňuje vplyv pandémie COVID-19, takže v ňom uvedené prognózy dlhu a deficitu sa výrazne líšia od prognóz Komisie.

                  (15)

                  Komisia 20. mája 2020 vydala správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Spojené kráľovstvo očakáva, že v rokoch 2020 – 2021 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Analýza celkovo naznačuje, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie je splnené.

                  (16)

                  Prebiehajúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 priniesla výzvy v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky, ktoré v posledných desaťročiach nemajú obdobu. Očakáva sa, že nezamestnanosť sa v roku 2020 zvýši o takmer 3 percentuálne body na 6,7 % a v roku 2021 sa mierne zlepší na 6 % z hodnoty 3,8 % v roku 2019. Vláda Spojeného kráľovstva prijala núdzové opatrenia na zmiernenie negatívnych účinkov tohto otrasu. Náklady na priamu fiškálnu podporu budú závisieť od dopytu, ale môžu dosiahnuť približne 110 miliárd GBP (5,5 % HDP). Tento objem dopĺňajú úverové záruky vo výške 330 miliárd GBP (16 % HDP) na bankové úvery. Zaviedli sa režimy skráteného pracovného času na ochranu zamestnanosti a oznámené sú aj opatrenia na podporu samostatne zárobkovo činných osôb. Rozsah poskytovania univerzálneho príspevku, ako aj oprávnenosť na prístup k preddavkom na tento príspevok sa dočasne zlepšili a základný nárok v rámci univerzálneho príspevku sa prechodne predlžuje na dvanásť mesiacov. Miestne orgány majú tiež získať ďalšie jednorazové finančné prostriedky na podporu ekonomicky zraniteľných ľudí a domácností. Vláda avizovala aj trojmesačné moratórium na hypotekárne splátky pre vlastníkov nehnuteľností, ktorí sa pre pandémiu ochorenia COVID-19 dostali do ťažkostí.

                  (17)

                  S cieľom podporiť finančnú situáciu podnikov Bank of England dvakrát znižovala diskontnú sadzbu, a to celkovo z 0,75 % na 0,1 %, znížila mieru proticyklického kapitálového vankúša Spojeného kráľovstva na 0 % z nastúpeného trendu jej zvýšenia na úroveň 2 % do decembra 2020, posilnila program nákupu dlhopisov na 645 miliárd GBP a popri štátnych zárukách na úvery zintenzívnila podporu pre komerčné bankové úvery pre reálnu ekonomiku. Vláda ponúkla odvetviam ročné moratórium na platby dane za podnikateľské priestory, odklad platieb dane z pridanej hodnoty (DPH), ako aj hotovostné granty pre menšie firmy. Podpora likvidity bola poskytnutá aj vo forme záruk a kombinovaných grantov v rámci úverovej schémy pri prerušení podnikania pre koronavírus (Coronavirus Business Interruption Loan Scheme), ktorá je určená pre malé a stredné podniky (MSP) s obratom do určitého limitu, s využitím širokej škály produktov financovania podnikania, napríklad revolvingových kreditných facilít a iných produktov vrátane termínovaných úverov. Pre všetky sektory činností bol navyše sprístupnený všeobecný systém poskytovania likvidity pre MSP, ale aj pre väčšie podniky, ktorý môže zahŕňať aj investičnú podporu. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

                  (18)

                  Pandémia COVID-19 odhalila nedostatočnú pripravenosť systému zdravotnej starostlivosti v Spojenom kráľovstve reagovať na výskyt takýchto ochorení, ako aj jeho nedostatočnú kapacitu v tejto oblasti, najmä pokiaľ ide o zariadenia, zamestnancov a zásoby. Výsledkom bolo núdzové vytvorenie dočasných poľných nemocníc pre pacientov s COVID-19 po celom Spojenom kráľovstve. Krajina vyzvala výrobné odvetvia, aby upravili svoje výrobné linky s cieľom urýchlene produkovať dodatočné zdravotnícke vybavenie, napríklad ventilátory, s cieľom pokryť očakávanú úroveň dopytu. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac zvýraznila existujúci nedostatok pracovných síl v zdravotníctve. Zvládnutie podobných kríz v budúcnosti si vyžaduje investície do systémov zdravotnej starostlivosti v celom Spojenom kráľovstve vrátane účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi. Cieľom týchto investícií by malo byť zabezpečenie potrebného vybavenia, zariadení a požadovanej kvalifikovanej pracovnej sily, ako aj celkovo schopnosti poskytovať všetky bežne očakávané služby zdravotnej starostlivosti popri starostlivosti o pacientov s COVID-19 alebo podobnými infekčnými chorobami.

                  (19)

                  Je pravdepodobné, že aktuálna kríza bude mať väčší vplyv na najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, pričom ešte viac prehĺbi chudobu. Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia rástlo už pred krízou, a to aj napriek rekordne nízkej nezamestnanosti. Vysoká je aj miera chudoby zamestnaných a chudoby detí. Hrozí, že znižovanie sociálnych výdavkov a reformy narušia silný vplyv daňového a dávkového systému v Spojenom kráľovstve na zmierňovanie chudoby. Existuje priestor na posilnenie podpory pre najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí žijúcich v chudobe, najmä vzhľadom na to, že kríza podľa predpokladov ešte viac zvýši príjmovú nerovnosť.

                  (20)

                  Veľkou výzvou pre Spojené kráľovstvo zostáva zlepšenie produktivity práce. Produkcia za hodinu je v Spojenom kráľovstve výrazne nižšia ako vo väčšine ostatných rozvinutých ekonomík a sotva presahuje úroveň spred finančnej krízy. Rast HDP bol spôsobený len rastom zamestnanosti, prakticky bez akéhokoľvek zvýšenia produktivity v nedávnej minulosti. Napriek prehriatiu trhu práce je produktivita práce v Spojenom kráľovstve od začiatku roku 2018 v podstate nemenná. Aj rast reálnych miezd zostáva pomalý. Mnohé časti Spojeného kráľovstva sú relatívne chudobné s pomerne nízkou úrovňou investícií do zručností a infraštruktúry. Obmedzené vyhliadky na kariérny postup pre ľudí, ktorí pracujú na pracovných miestach s nízkou mzdou, majú negatívny vplyv na produktivitu aj chudobu. Tento stav bude zrejme pokračovať a kríza spojená s ochorením COVID-19 ho môže ešte zhoršiť. Nedávna pandémia predstavuje značné výzvy aj pre systémy vzdelávania a odbornej prípravy v Spojenom kráľovstve, najmä pokiaľ ide o vzdelávanie na diaľku a rôzny prístup k štruktúrovanému vzdelávaniu. Existuje teda priestor na zvýšenie produktivity riešením širokospektrálnych problémov, napríklad nízkych investícií do vybavenia, infraštruktúry, výskumu a vývoja či chýbajúcich zručností, predovšetkým základných a technických zručností. Cieľom Spojeného kráľovstva je investovať viac do výskumu a inovácií a zlepšovať využívanie existujúcich technológií v rámci celej ekonomiky.

                  (21)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Spojené kráľovstvo zaznamenáva pretrvávajúci nedostatok bytov. Objavujú sa kapacitné obmedzenia, zatiaľ čo rezidenčná výstavba zostáva pod úrovňou, ktorá je potrebná na uspokojenie odhadovaného dopytu. Rozloha a poloha pozemkov, ktoré sú k dispozícii na nové bývanie, je však obmedzená prísnou reguláciou trhu s pozemkami, a to najmä v okolí veľkých miest. Sektor stavebníctva má naďalej kľúčový význam pre bývanie, ako aj pre splnenie budúcich cieľov v oblasti energetickej efektívnosti a klímy, hoci zníženie množstva energie používanej na vykurovanie domácností je komplikované vzhľadom na vek bytového fondu a jeho pomalé nahrádzanie. Po desaťročiach nedostatočných investícií vo verejnom sektore sa vláda začala zaoberať deficitom infraštruktúry. V oblasti investícií do obnoviteľných zdrojov energie nastal sľubný pokrok a v odvetví energetiky sa dosiahlo významné zníženie emisií. Prechod ku klimatickej neutrálnosti však stále čelí výzvam v celom hospodárstve. Využívanie cestných, železničných a leteckých sietí sa v Spojenom kráľovstve blíži ku kapacitnému maximu, čo prispieva k dopravnému preťaženiu a znečisťovaniu ovzdušia. Spojené kráľovstvo má ambíciu byť v prvej línii zavádzania vozidiel s nulovými emisiami, ale väčšina železničnej siete ešte nie je elektrifikovaná. Hoci pokrytie Spojeného kráľovstva optickými sieťami je naďalej skromné, na trhu s optickými vláknami silnie hospodárska súťaž, keďže vláda výrazne zvyšuje verejnú podporu na zavádzanie optických sietí. Takúto investíciu do digitálnej infraštruktúry však musia sprevádzať lepšie digitálne zručnosti, keďže Spojené kráľovstvo trpí štrukturálnym deficitom špecializovaných zručností v oblasti IT.

                  (22)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať v rámci európskeho semestra až do konca prechodného obdobia.

                  (23)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Spojené kráľovstvo k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja.

                  (24)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie.

                  (25)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti.

                  2.

                  Zabezpečiť pokrytie systémom sociálnej ochrany a jeho primeranosť s cieľom poskytovať podporu všetkým, a najmä osobám najviac postihnutým krízou.

                  3.

                  Podporovať inovácie a napomáhať rozvoj ľudského kapitálu. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na bývanie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravnú infraštruktúru a vysokorýchlostné širokopásmové siete.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2020, s. 7.

         (4)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 163.

         (5)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.