title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/127

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2014
   2014/C 247/24
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Fínska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej Fínsko nie je uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania Fínska podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že Fínsko naďalej zažíva makroekonomickú nerovnováhu, ktorá si vyžaduje monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť si naďalej vyžadujú najmä slabé výsledky v oblasti vývozu za posledné roky, ktoré sú dôsledkom reštrukturalizácie vo výrobnom odvetví, ako aj nákladových a iných faktorov súvisiacich s konkurencieschopnosťou.

               (8)

               Fínsko 17. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability z roku 2014 je návrat k strednodobému cieľu v roku 2015, udržanie štrukturálnej rovnováhy, pokiaľ ide o hodnotu stanovenú v tomto cieli, počas zvyšku trvania programu stability, ako aj vyrovnanie štátneho rozpočtu počínajúc rokom 2017. Strednodobý cieľ Fínska vo výške 0,5 % štrukturálneho deficitu HDP odzrkadľuje požiadavky Paktu stability a rastu. Fínsko dosiahlo svoj strednodobý cieľ v roku 2013 a v roku 2014 plánuje pohybovať sa v blízkosti tohto cieľa a zároveň dodržiavať súlad s referenčnou hodnotou pre výdavky. Fínsko plánuje prekročiť svoj strednodobý cieľ v roku 2015, pričom naďalej dodržiava súlad s referenčnou hodnotou pre výdavky. Celkovo je to v zásade v súlade s Paktom stability a rastu. Zároveň stúpa hrubý pomer dlhu a očakáva sa, že v roku 2015 prekročí, a to najmä z dôvodov hospodárskej situácie, prahovú hodnotu 60 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability a ktorý nebol vypracovaný nezávisle, je síce realistický, no o niečo optimistickejší ako prognóza útvarov Komisie z jari 2014, pokiaľ ide o hospodársky rast v rokoch 2014 a 2015. V prognóze útvarov Komisie z jari 2014 sa ráta so zhoršením štrukturálnej rovnováhy o 0,3 % HDP v roku 2014, čo znamená odchýlku od strednodobého cieľa, a so zlepšením o 0,6 % HDP v roku 2015, pričom referenčná hodnota pre výdavky bude podľa plánu dodržaná v oboch rokoch. Rada na základe posúdenia programu stability a na základe prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva názor, že možno očakávať, že Fínsko splní ciele svojho programu stability, ktoré sú vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu.

               (10)

               Fínsko je v dôsledku vplyvu nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva na rozpočet vystavené riziku, pokiaľ ide o udržateľnosť v dlhodobom horizonte. Fínsko si je vedomé medzery udržateľnosti a vypracovalo v roku 2013 program štrukturálnej politiky zameraný na preklenutie tejto medzery a opätovné naštartovanie rastu. Ďalší závažný krok predstavujú obmedzenia výdavkov ústrednej štátnej správy a štátny fiškálny plán na roky 2015 až 2018 z marca 2014, v ktorom sa predpokladajú úpravy, štrukturálne reformy a investície do rastu. Úpravy na strane príjmov sa týkajú predovšetkým zvyšovania dane z príjmov a výrobkov.

               (11)

               Efektivita verejných služieb neudržala krok s vývojom produktivity v súkromnom sektore. Fínsko pripravuje administratívne reformy týkajúce sa štruktúry mestských samospráv a služieb v oblasti zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb. Reforma mestských samospráv je založená na dobrovoľnom zlúčení samospráv a na finančných stimuloch od štátu. Výsledok týchto dobrovoľných fúzií je k dnešnému dňu neistý. Pokiaľ ide o služby v oblasti sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti, má sa ich ujať päť regionálnych poskytovateľov, pričom na poskytovaní týchto služieb sa budú naďalej zúčastňovať aj samosprávy. Podrobnosti ešte nie sú známe a legislatívny návrh sa plánuje na jeseň 2014. Nové štruktúry by mali začať fungovať začiatkom roku 2017. Zákon o podpore funkčných schopností starších ľudí z júla 2013 s väčším zameraním na prevenciu, rehabilitáciu a nezávislé bývanie by mal prispieť ku zníženiu potreby inštitucionálnej starostlivosti a obmedziť budúce výdavky na dlhodobú starostlivosť.

               (12)

               Hlavnou výzvou Fínska na trhu práce je aj naďalej dlhodobá ponuka pracovných síl, keďže počet osôb odchádzajúcich z trhu práce je v súčasnosti vyšší, ako počet osôb, ktorí na tento trh vstupujú. Aby sa v budúcnosti uspokojil dopyt po pracovných silách, je potrebné predĺžiť pracovný život a zlepšiť ponuku pracovných síl. Vládny program štrukturálnej politiky z roku 2013 zahŕňa opatrenia na predĺženie pracovného života a zlepšenie ponuky práce, pričom takisto zvyšuje stimuly na akceptovanie pracovných miest. Fínsko znižuje možnosti predčasného odchodu do dôchodku, niektoré z nich, ako napr. tzv. tunel nezamestnanosti, v rámci ktorého môžu staršie nezamestnané osoby za určitých podmienok poberať dávky v nezamestnanosti, kým neodídu do dôchodku, sú však naďalej prítomné. Zdá sa, že nedávno zavedený koeficient strednej dĺžky života a strojnásobenie akruálnej sadzby pre stanovenie nároku majú iba obmedzený účinok na praktiky odchodu do dôchodku. Keďže sa však stredná dĺžka života zvyšuje rýchlejšie, ako sa očakávalo, a ľudia nepracujú dlhšie, hrozí, že primeranosť dôchodkov sa zníži. Fínsko si stanovilo cieľ do roku 2025 zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku na minimálne 62,4 roka. Je nepravdepodobné, že by tento cieľ bolo možné dosiahnuť bez nových opatrení, akými sú napr. zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku a zintenzívnenie úsilia o zvýšenie zamestnateľnosti starších pracovníkov. Sociálni partneri vypracúvajú návrh, aby nová vláda po parlamentných voľbách na jar 2015 realizovala dôchodkovú reformu a aby táto nadobudla platnosť začiatkom roka 2017. Fínsko prijalo relevantné a ambiciózne opatrenia na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobej nezamestnanosti. Dosiahnutie permanentného zlepšenia pracovných zručností cieľových skupín, ako aj ich postavenia na trhu práce si bude vyžadovať čas.

               (13)

               Fínsko prijalo opatrenia na zlepšenie celkového prostredia hospodárskej súťaže a pri realizácii programu zdravej hospodárskej súťaže už došlo k určitému pokroku. Došlo k zlúčeniu orgánu pre hospodársku súťaž a orgánu na ochranu spotrebiteľov, čím vznikla nová štruktúra, ktorá je v ranej fáze realizácie. Zákon o hospodárskej súťaži ukladá limity na dominantné postavenie, pokiaľ ide o spotrebiteľský tovar v maloobchodnom sektore, pričom fínskemu orgánu pre hospodársku súťaž a na ochranu spotrebiteľov boli udelené konkrétne právomoci, ktoré mu umožňujú za určitých podmienok zasiahnuť voči hospodárskym činnostiam verejných orgánov, ktoré narúšajú hospodársku súťaž na trhu. Maloobchodný trh vo Fínsku je veľmi koncentrovaný a v príslušných pravidlách sa vyskytujú niektoré faktory, ktoré vedú k potenciálne nižšej efektívnosti hospodárskej súťaže a k posilneniu pozície dvoch lídrov na maloobchodnom trhu. Medzi príklady patria prísne požiadavky na územné plánovanie, najmä pre veľké komerčné priestory. Nariadenie o využívaní pôdy a územnom plánovaní sa v súčasnosti preskúmava a predstavuje príležitosť na podporu zdravej hospodárskej súťaže. Maloobchodný sektor patrí naďalej medzi najprísnejšie regulované sektory v členských štátoch, a to vrátane prekážok brániacich hospodárskej súťaži vytvorených v dôsledku regulácie rozľahlých maloobchodných priestorov.

               (14)

               Obnova rastu a konkurencieschopnosti je hlavnou výzvou fínskeho hospodárstva. Fínsko je veľmi dobre umiestnené v rebríčkoch medzinárodnej konkurencieschopnosti, napriek tomu prišlo v rokoch 2007 až 2012 o podiely na vývoznom trhu najrýchlejšie v rámci Únie. Intenzita výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore má klesajúcu tendenciu a zdá sa, že dosiahnutie vnútroštátneho cieľa stanoveného v oblasti výdavkov na výskum a vývoj je v nedohľadne. Efektívnosť fínskeho výskumného a inovačného systému, pokiaľ ide o premenu investícií do výskumu a vývoja na nové inovatívne produkty a služby, má najzásadnejší význam. V súčasnosti nie je dostatok investícií, ktoré by bolo možné použiť na premenu potenciálu výskumu a vývoja na nové produkty. Obmedzený počet veľkých vývozných podnikov zameraných na predaj úzkeho sortimentu výrobkov, ako aj nižšia tendencia malých fínskych podnikov vyvážať, ovplyvňujú obchodné výkony a potenciál rastu. Potenciál vývozu by sa mohol zvýšiť poskytnutím podpory na mieru, ktorá by sa použila na internacionalizáciu menších podnikov. Fínsko zaviedlo reformy s cieľom zlepšiť schopnosť dodávať inovačné výrobky a podporovať diverzifikáciu priemyslu vrátane komplexnej reformy výskumných ústavov a financovania výskumu. Program štrukturálnej politiky z roku 2013 a obmedzenia štátnych výdavkov, ako aj fiškálny plán na roky 2015 až 2018 z marca 2014 nielenže obsahujú úpravy a štrukturálne reformy, ale zahŕňajú aj iniciatívy na podporu rastu a inovácií. Fínsko by mohlo mať úžitok z diverzifikácie svojich dodávok energie, predovšetkým vzhľadom na to, že sa spolieha na jediný zdroj plynu.

               (15)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Fínska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

               (17)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2, 4, a 5.

               (18)

               Komisia v kontexte európskeho semestra vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Fínsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko prijalo v priebehu obdobia rokov 2014 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Obmedziť vznikajúcu medzeru súvisiacu so strednodobým cieľom, zabezpečiť návrat k tomuto cieľu v roku 2015 a v nasledujúcich rokoch ho rešpektovať tak, ako je naplánované. Zabezpečiť splnenie dlhového kritéria a zároveň presadzovať fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast. Urýchlene realizovať reformy stanovené v programe štrukturálnej politiky a obmedzenia vládnych výdavkov, ako aj fiškálny plán na obdobie rokov 2015 až 2018 s cieľom zúžiť medzeru udržateľnosti vo fiškálnej oblasti a posilniť podmienky pre rast.

               2.

               Zabezpečiť účinnú realizáciu prebiehajúcich administratívnych reforiem týkajúcich sa štruktúry miestnych samospráv, sociálnych služieb a služieb v oblasti zdravotnej starostlivosti s cieľom zvýšiť nákladovú účinnosť pri poskytovaní verejných služieb.

               3.

               Zlepšiť využitie plného potenciálu pracovnej sily na trhu práce, a to aj prostredníctvom zvýšenia miery zamestnanosti a zamestnateľnosti starších pracovníkov a zvýšenia skutočného veku odchodu do dôchodku, obmedzením možnosti odchodu do predčasného dôchodku a zosúladením veku odchodu do dôchodku alebo dôchodkových dávok so zmenou strednej dĺžky života. Zlepšiť pozíciu mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných na trhu práce a zamerať sa pritom predovšetkým na odborné vzdelávanie a cielené aktivačné opatrenia.

               4.

               Naďalej vyvíjať úsilie o zlepšenie hospodárskej súťaže na trhoch s výrobkami a službami, najmä v maloobchodnom sektore, a to prostredníctvom nového programu na podporu zdravej hospodárskej súťaže vrátane zmien v právnych predpisoch o využívaní pôdy a v stavebnom zákone s cieľom podporiť zdravú hospodársku súťaž.

               5.

               Naďalej zvyšovať schopnosť Fínska dodávať inovačné výrobky, služby a rýchlo rastúce firmy v rýchlo sa meniacom prostredí a pokračovať v diverzifikácii priemyslu, predovšetkým zlepšením podnikateľského prostredia s cieľom posilniť investície vo Fínsku a ďalším uľahčovaním vstupu na vývozné trhy malým firmám. Zintenzívniť rozvoj cezhraničného plynárenského prepojenia na Estónsko.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 24.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady z 20. septembra 2016 týkajúce sa zriadenia národných rád pre produktivitu

text:
               24.9.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 349/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 20. septembra 2016
   týkajúce sa zriadenia národných rád pre produktivitu
   (2016/C 349/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292 v spojení s jej článkom 121 ods. 2 a článkom 136,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Potenciálny rast v eurozóne a v Únii ako celku sa od roku 2000 výrazne spomalil. Dôvodom klesajúceho trendu potenciálneho rastu produkcie je najmä nepretržitý pokles príspevku celkovej produktivity faktorov. Hospodársky rast je od roku 2008 naďalej oslabovaný poklesom investícií. Pri pohľade do budúcnosti je zrejmé, že hospodársky rast bude v konečnom dôsledku závisieť od zvyšovania produktivity. Zvyšovanie produktivity je výzvou s viacerými rozmermi, ktorá si vyžaduje súbor vyvážených politík zameraných najmä na podporu inovácie, zvyšovanie zručností, znižovanie nepružnosti na trhu práce a trhu s výrobkami, ako aj lepšie rozdeľovanie zdrojov. Hoci je potrebné zvýšiť výkonnosť, pokiaľ ide o produktivitu a konkurencieschopnosť v rámci Únie, nedávna kríza ukázala, že členské štáty, ktorých menou je euro (ďalej len „členské štáty eurozóny“), môžu byť obzvlášť vystavené možnému vzniku a náhlemu odstráneniu makroekonomických nerovnováh, ktoré sa môže rozšíriť aj na iné členské štáty eurozóny a na členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny. Pri absencii pružných nominálnych výmenných kurzov potrebujú tieto štáty primerané mechanizmy na prispôsobenie sa špecifickým šokom v jednotlivých krajinách. Dynamika produktivity a konkurencieschopnosti je dôležitá pre akumuláciu aj pre nápravu makroekonomických nerovnováh (napríklad deficitov obchodnej bilancie a bežného účtu, objemov domácich a vonkajších záväzkov) a na účinné prispôsobenie sa asymetrickým šokom. Výskum a analýza politík, ktoré majú vplyv na dynamiku produktivity a konkurencieschopnosti, by mali poskytnúť základ pre vývoj zlučiteľný s cieľom bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

               (2)

               Hoci je toto odporúčanie určené členským štátom eurozóny, členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny sa nabádajú, aby určili alebo zriadili podobné orgány. Členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny a ktoré deklarovali svoj zámer nadviazať na toto odporúčanie, by mali mať možnosť zúčastniť sa za rovnakých podmienok na všetkých aspektoch spolupráce súvisiacej s radami pre produktivitu.

               (3)

               Európsky semester, najmä postup pri makroekonomickej nerovnováhe stanovený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (1) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 (2), poskytuje rámec pre integrovanú koordináciu hospodárskych politík a dohľad nad nimi. Tieto existujúce mechanizmy by z hľadiska podpory pokroku prostredníctvom štrukturálnych reforiem mali ťažiť zo silnej vlastnej zodpovednosti jednotlivých štátov. Na tento účel sa ako opodstatnené javí zabezpečenie nezávislej analýzy na vnútroštátnej úrovni a posilnenie politického dialógu v členských štátoch.

               (4)

               Zriadenie národných rád pre produktivitu, ktoré budú sledovať vývoj a poskytnú informácie pre celoštátnu diskusiu v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti, by malo prispieť k zvýšeniu zodpovednosti za nevyhnutné politiky a reformy na vnútroštátnej úrovni a k zlepšeniu vedomostného základu pre koordináciu hospodárskych politík Únie. Tieto rady by mali analyzovať vývoj v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti, a to aj vývoj týkajúci sa globálnych konkurentov, pri zohľadnení vnútroštátnych špecifík a zaužívaných postupov.

               (5)

               Rozsah diagnostikovania a analýz, ktoré budú vykonávať rady pre produktivitu zahŕňa produktivitu a konkurencieschopnosť v komplexnom ponímaní. Mali by brať do úvahy dlhodobé hnacie mechanizmy a základné podmienky produktivity a konkurencieschopnosti vrátane inovácie, ako aj schopnosť prilákať investície, podniky a ľudský kapitál a schopnosť riešiť nákladové aj nenákladové faktory, ktoré môžu ovplyvniť ceny a kvalitu tovarov a služieb, a to aj vo vzťahu ku globálnym konkurentom v krátkodobom horizonte.

               (6)

               Navyše, nezávislé kvalitné hospodárske analýzy politických výziev zvyšujú transparentnosť politických diskusií. Posúdením politických výziev by sa mohlo zvýšiť povedomie všetkých zainteresovaných strán. Toto môže mať pozitívny vplyv na verejnú podporu potrebných reforiem a zodpovednosť za ne. Ak sa tak stanoví v jednotlivých národných mandátoch a v rozsahu, v akom sa tak stanoví, tieto rady pre produktivitu by tiež mohli posudzovať účinky politických možností prostredníctvom zverejňovania politických kompromisov.

               (7)

               Rady pre produktivitu by mali mať funkčnú autonómiu voči akémukoľvek orgánu verejnej moci zodpovednému za navrhovanie a vykonávanie politík v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti v členskom štáte alebo na európskej úrovni. Predovšetkým by mali byť schopné poskytovať nezávislé analýzy v oblasti svojej pôsobnosti. Rady pre produktivitu, ktorých zloženie je na voľnom uvážení každého členského štátu, by mali byť nestranné v tom zmysle, že by nemali vyjadrovať výlučne alebo hlavne názory konkrétnych skupín zainteresovaných strán. Cieľom týchto požiadaviek na nezávislosť a nestrannosť je zabezpečiť, aby boli rady pre produktivitu oprávnené pripravovať odborné analýzy formulované vo všeobecnom záujme.

               (8)

               Charakteristika rád pre produktivitu by mala byť v plnej miere v súlade s článkom 152 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a mala by rešpektovať vnútroštátnu prax a inštitúcie pre tvorbu miezd. V súlade s článkom 28 Charty základných práv Európskej únie by činnosť rád pre produktivitu nemala ovplyvňovať práva pracovníkov, zamestnávateľov ani ich príslušných organizácií vyjednávať a uzatvárať kolektívne zmluvy na zodpovedajúcich úrovniach, ani uskutočňovať kolektívne akcie v súlade s právom Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.

               (9)

               Rady pre produktivitu by mali mať kontakty s radami pre produktivitu v iných zúčastnených členských štátoch s cieľom vymieňať si názory a najlepšie postupy, a to aj pri zohľadnení širšieho rozmeru eurozóny a Únie. Komisia by mohla uľahčiť výmenu názorov medzi radami pre produktivitu všetkých zúčastnených členských štátov. Mala by existovať aj pravidelná diskusia medzi radami pre produktivitu a Výborom pre hospodársku politiku v otázkach spadajúcich do oblasti jeho pôsobnosti, a to so zapojením príslušných expertov v nezúčastnených členských štátoch.

               (10)

               Rady pre produktivitu by mali vykonávať svoju činnosť nepretržite. Svoje analýzy by mali zverejňovať a mali by vydávať výročnú správu, ktorá by sa mohla začleniť do už existujúcej správy. Členské štáty a Komisia by mohli v kontexte európskeho semestra a postupu pri makroekonomickej nerovnováhe využívať nezávislé odborné znalosti, ktoré budú poskytovať tieto rady aj prostredníctvom výročných správ.

               (11)

               V záujme uľahčenia výmeny názorov na nadnárodnej úrovni by mala v každom členskom štáte existovať jedna identifikovateľná rada pre produktivitu. Dôležité je budovať na existujúcich štruktúrach, aby sa zachovalo to, čo už funguje, a aby sa minimalizovali administratívne náklady. V relevantných prípadoch by rada pre produktivitu mohla byť založená na už existujúcej a rešpektovanej vnútroštátnej štruktúre, a to aj pokiaľ ide o účasť zainteresovaných strán a konzultácie s nimi. S cieľom vykonávať svoje činnosti náležitým spôsobom by sa však rady pre produktivitu na druhej strane mohli opierať o rôzne samostatné a existujúce orgány za predpokladu, že by ich analýzy mali rovnako vysokú kvalitu.

               (12)

               Týmto odporúčaním sa nemenia úlohy stanovené v rámci európskeho semestra vrátane navrhovania a monitorovania odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ani uplatňovanie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe stanoveného v nariadení (EÚ) č. 1176/2011,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   Ciele a rozsah pôsobnosti

               1.

               Cieľom tohto odporúčania je určenie alebo zriadenie národných rád pre produktivitu s cieľom analyzovať vývoj a politiky v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti, a tým prispievať k posilneniu zodpovednosti za potrebné reformy na vnútroštátnej úrovni a k podpore ich vykonávania, a tak posilňovať udržateľný hospodársky rast a konvergenciu.

               2.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom eurozóny. Členské štáty, ktoré nepatria do eurozóny, sa takisto nabádajú, aby určili alebo zriadili podobné subjekty.

               3.

               Uplatňovanie tohto odporúčania by malo byť v plnej miere v súlade s článkom 152 ZFEÚ a mala by sa pri ňom zohľadňovať vnútroštátna prax a inštitúcie pre tvorbu miezd. V tomto odporúčaní sa zohľadňuje článok 28 Charty základných práv Európskej únie, a nie je ním tak dotknuté právo vyjednávať, uzatvárať a presadzovať kolektívne zmluvy, ani právo na kolektívne akcie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.

         II.   Rady pre produktivitu

               4.

               V každom členskom štáte by mala existovať rada pre produktivitu s týmito úlohami:

                           a)

                           diagnostikovanie a analýza vývoja v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti v dotknutom členskom štáte. V takejto analýze by sa mali zohľadňovať aspekty eurozóny a Únie, pričom by sa mala týkať dlhodobých hnacích mechanizmov a základných podmienok produktivity a konkurencieschopnosti vrátane inovácie, ako aj schopnosti prilákať investície, podniky a ľudský kapitál a schopnosti riešiť nákladové aj nenákladové faktory, ktoré môžu ovplyvniť ceny a kvalitu tovarov a služieb, a to aj vo vzťahu ku globálnym konkurentom v krátkodobom horizonte. Uvedená analýza by mala vychádzať z transparentných a porovnateľných ukazovateľov, a

                           b)

                           nezávislá analýza politických výziev v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti, a ak sa tak stanoví v jednotlivých národných mandátoch a v rozsahu, v akom sa tak stanoví, posudzovanie účinkov politických možností prostredníctvom zverejňovania politických kompromisov.

               5.

               Každý členský štát by mal určiť jednu radu pre produktivitu, ktorá by sa jednak mohla opierať o rôzne existujúce orgány alebo by z nich mohla byť zostavená.

               6.

               Rady pre produktivitu by mali vykonávať svoju činnosť nepretržite. Svoje analýzy by mali zverejňovať a mali by vydávať výročnú správu. Mali by mať kontakty s radami pre produktivitu v členských štátoch, ktoré nepatria do eurozóny, s cieľom vymieňať si názory a najlepšie postupy, a v prípade potreby vypracovávať spoločné analýzy, a to aj pri zohľadnení širšieho rozmeru eurozóny a Únie. Komisia si bude pravidelne vymieňať názory so všetkými zúčastnenými radami pre produktivitu, a to aj počas služobných ciest do členských štátov na účely zisťovania potrebných skutočností, a mohla by uľahčovať výmenu názorov medzi radami pre produktivitu.

         III.   Charakteristika rád pre produktivitu

               7.

               Rady pre produktivitu by mali mať funkčnú autonómiu voči akémukoľvek orgánu verejnej moci zodpovednému za navrhovanie a vykonávanie politík v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti v členskom štáte alebo na európskej úrovni. Pri plnení úloh podľa tohto odporúčania by sa mali opierať o vnútroštátne ustanovenia zaručujúce vysoký stupeň funkčnej nezávislosti a zodpovednosti, vrátane:

                           a)

                           spôsobilosti včas verejne komunikovať;

                           b)

                           postupov nominovania členov na základe ich skúseností a schopností;

                           c)

                           vhodného prístupu k informáciám na vykonávanie svojho mandátu.

               8.

               Rady pre produktivitu by mali byť objektívne, nestranné a úplne nezávislé, pokiaľ ide o analýzu a obsah. Môžu konzultovať s príslušnými zainteresovanými stranami, ale nemali by vyjadrovať výlučne alebo hlavne názory a záujmy určitej skupiny zainteresovaných strán.

               9.

               Rady pre produktivitu by mali byť schopné vykonávať vysokokvalitné ekonomické a štatistické analýzy vrátane analýz uznaných akademickou obcou. Tieto analýzy by mohli vypracovávať existujúce a samostatné orgány za predpokladu, že budú mať rovnako vysokú kvalitu.

         IV.   Prepojenie s európskym semestrom

               10.

               Členské štáty a Komisia by mohli využívať nezávislé odborné znalosti, ktorú budú poskytovať tieto rady aj prostredníctvom výročných správ, v kontexte európskeho semestra a postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Týmto odporúčaním sa nemenia úlohy stanovené v rámci európskeho semestra vrátane navrhovania a monitorovania odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ani uplatňovanie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe stanoveného v nariadení (EÚ) č. 1176/2011.

         V.   Zodpovednosť a transparentnosť

               11.

               Analýzy vypracované týmito radami by sa spravidla mali zverejňovať.

         VI.   Záverečné ustanovenia

               12.

               Členské štáty eurozóny sa vyzývajú, aby zaviedli zásady stanovené v tomto odporúčaní do 20. marca 2018.

               13.

               Komisia sa vyzýva, aby do 20. marca 2019 vypracovala správu o pokroku na základe príslušných informácií od všetkých členských štátov o vykonávaní a vhodnosti tohto odporúčania vrátane toho, či sa prijatie ďalších ustanovení javí ako nevyhnutné. Ak to bude opodstatnené, k správe sa pripojí návrh na úpravu tohto odporúčania.

      V Bruseli 20. septembra 2016

            Za Radu

            predseda

         I. KORČOK

      (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 8).


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/12

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2016
   (2016/C 299/03)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 14. júla 2015 Radou, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila výsledky hĺbkového preskúmania 8. marca 2016. Na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Spojenom kráľovstve neexistujú makroekonomické nerovnováhy. Vysoký dlh v sektore domácností, vysoké ceny obytných nehnuteľností a vysoký deficit bežného účtu môžu predstavovať slabé miesta. Bilancie domácností sú zároveň v súhrnnom vyjadrení silné a odolnosť bankového sektora sa stále zlepšuje. Zdá sa, že odolnosť sektora domácností a širšieho hospodárstva pri zvládaní rizík, ako sú otrasy týkajúce sa úrokových sadzieb alebo otrasy týkajúce sa zamestnania, sa v krátkodobom horizonte posilnila. Hoci vládne iniciatívy majú určitý vplyv na ponuku bývania, nerovnováha medzi ponukou a dopytom v oblasti bývania zostáva veľká. Riziká spojené s veľkým deficitom bežného účtu sú zmierňované priaznivým inštitucionálnym rámcom a nízkou úrovňou devízových záväzkov. Nárast deficitu bol podnietený stúpaním deficitu primárnych príjmov a očakáva sa, že následkom zmierňovania nepriaznivých cyklických podmienok bude klesať.

               (3)

               Spojené kráľovstvo predložilo 24. marca 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Spojené kráľovstvo sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Pokiaľ Spojené kráľovstvo dosiahne trvalú nápravu nadmerného deficitu v období rokov 2016 – 2017, od obdobia 2017 – 2018 sa naň bude vzťahovať preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vláda v konvergenčnom programe na obdobie rokov 2015 – 2016 očakáva, že celkový deficit bude v období 2016 – 2017 nižší ako 3 % HDP a v období 2017 – 2018 plánuje jeho ďalší pokles na 2,0 % HDP. Prepočítaný (4) štrukturálny deficit poukazuje na štrukturálne zlepšenie o 0,6 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2015 – 2016; o 0,9 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2016 – 2017 a o 0,7 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2017 – 2018. Konvergenčný program neobsahuje strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa zníži z 88,9 % v období rokov 2015 – 2016 na 88,3 % HDP v období rokov 2016 – 2017 a následne klesne na 87,1 % v období rokov 2017 – 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov v obdobiach rokov 2016 – 2017 a 2017 – 2018 sú dostatočne konkretizované. Účinok niektorých opatrení v období rokov 2017 – 2018, ktorých vplyv na rozpočet sa odhaduje približne na 0,2 % HDP, je však menej istý. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa v období rokov 2015 – 2016 očakáva, že Spojené kráľovstvo dosiahne odporúčaný celkový deficit vo výške 4,1 % HDP a že vynaloží odporúčané fiškálne úsilie. Predpokladá sa, že Spojené kráľovstvo napraví svoj nadmerný deficit do termínu rokov 2016 – 2017, ako odporúča Rada, i keď nedodrží odporúčaný cieľ celkového deficitu vo výške 2,7 % HDP. Predpokladá sa, že počas obdobia postupu pri nadmernom deficite sa kumulatívne vynaloží fiškálne úsilie, ktoré bude mierne nižšie než odporúčané úsilie. Očakáva sa, že v období rokov 2017 – 2018 za predpokladu nezmenenej politiky Spojené kráľovstvo dodrží odporúčanú úpravu smerom k minimálnemu strednodobému rozpočtovému cieľu. Takisto sa predpokladá, že Spojené kráľovstvo dodrží v období rokov 2017 – 2018 prechodné dlhové pravidlo. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Spojeného kráľovstva sa vo všeobecnosti očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu.

               (6)

               Produktivita v Spojenom kráľovstve od roku 2008 stagnovala. To možno pripísať rôznym faktorom, ako sú nízke kapitálové investície, nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a posun v zložení hospodárstva smerom k podnikateľským sektorom s nižšou produktivitou. V tomto kontexte treba zohľadniť aj výzvy súvisiace s nedostatočným bývaním, najmä v geografických oblastiach s vysokým hospodárskym rastom. Vo vládnom dokumente z júla 2015 s názvom „Fixing the foundations- creating a prosperous nation“ (Oprava základov – vytváranie prosperujúcej krajiny) sa detailne vysvetľuje rozsiahla reakcia na tieto výzvy. Vzhľadom na určité prekážky brániace investíciám, ktoré stále existujú, a nízku úroveň verejných a súkromných investícií v Spojenom kráľovstve prichádzajú vládne opatrenia na zvýšenie úrovne zručností, inovácií a investícií do infraštruktúry v správnom čase, hoci dôležité bude ich účinné vykonávanie. Jednou z hlavných investičných výziev je zabezpečenie dostatočnej sieťovej infraštruktúry. V národnom pláne pre infraštruktúru, ktorý bol aktualizovaný v marci 2016, sa uvádzajú podrobné informácie o napredovaní projektov infraštruktúry v medziach súdržného a konzistentného rámca. Tento plán sa pri veľkej časti investícií spolieha na zaistenie zvýšených súkromných financií. Veľmi dôležitými prvkami sú: plnenie a monitorovanie a kľúčovými: aj transparentnosť a povinnosť zodpovedať sa. Napriek viacerým vládnym iniciatívam dopyt po bývaní aj naďalej predstihuje ponuku, čo sa odzrkadľuje vo vysokých a stúpajúcich cenách nehnuteľností. Nedostatok bývania je najpálčivejší v rýchlo rastúcich regiónoch, ako je Londýn a juhovýchod krajiny. Územné plánovanie sa riadi zásadami stanovenými v národnom rámci pre územné plánovanie a účinné vykonávanie reformovaného systému územného plánovania by mohlo uľahčiť nárast bytovej výstavby.

               (7)

               Trh práce Spojeného kráľovstva zostáva dynamický. V roku 2015 dosiahla miera zamestnanosti (veková skupina 20 až 64 rokov) 76,9 %, zatiaľ čo miera nezamestnanosti aj naďalej klesala a dosiahla 5,3 %. Opäť poklesla aj nezamestnanosť mladých ľudí a miera mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Napriek tomu však zostáva priestor pre zlepšenie, pokiaľ ide o vyhliadky pre neaktívne a podzamestnané osoby a pre nízkokvalifikovaných pracovníkov. Lepšie vyhliadky na postup na trhu práce a jasnejšie spôsoby na zvyšovanie úrovne zručností by mohli pomôcť tým, ktorí majú prácu s nízkou mzdou a/alebo s nízkym počtom odpracovaných hodín. Vyriešil by sa tým aj nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, ktorý je zjavný v niektorých častiach hospodárstva, napríklad v stavebníctve. Pozornosť si bude vyžadovať úspešné využitie zdrojov plynúcich z učňovskej dane. Návrhy na zlepšenie ponuky služieb starostlivosti o deti si budú vyžadovať včasné vykonanie, keďže prístup k starostlivosti o deti a jej cenová dostupnosť stále predstavujú výzvu.

               (8)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (9)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Do obdobia rokov 2016 – 2017 sa usilovať udržateľným spôsobom napraviť nadmerný deficit. Po náprave nadmerného deficitu dosiahnuť v období rokov 2017 – 2018 fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerom k minimálnemu strednodobému rozpočtovému cieľu.

               2.

               Riešiť nedostatky v investíciách do sieťovej infraštruktúry, a to aj plnením priorít národného plánu pre infraštruktúru. Prijať ďalšie kroky na oživenie ponuky bývania, a to aj prostredníctvom vykonania reforiem národného rámca pre územné plánovanie.

               3.

               Riešiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zabezpečiť postup v oblasti zručností, a to aj posilnením kvality učňovskej prípravy. Ďalej zlepšiť prístup k cenovo dostupnej, vysokokvalitnej a celodennej starostlivosti o deti.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/20

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2014
   2014/C 247/05
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nemecka na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Nemecko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Nemecko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Predovšetkým, deficit bežného účtu opakovane zaznamenal veľmi vysoký prebytok, ktorý odráža pozitívne účinky silnej konkurencieschopnosti, pričom veľký objem úspor sa investoval v zahraničí. Je to zároveň znakom toho, že domáci rast zostal na nízkej úrovni a hospodárske zdroje neboli rozdelené efektívne. Hoci prebytky bežného účtu nevyvolávajú riziká podobné tým pri vysokých deficitoch, veľkosť a pretrvávanie súčasného prebytku bežného účtu v Nemecku si zasluhujú zvýšenú pozornosť. Potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na fungovanie domáceho hospodárstva a eurozóny je obzvlášť dôležitá najmä vzhľadom na veľkosť nemeckého hospodárstva.

               (8)

               Nemecko 14. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a 8. apríla 2014 svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability na rok 2014 je zaistiť priebežné dosahovanie strednodobého cieľa. V programe stability je potvrdený strednodobý cieľ dosiahnuť -0,5 % HDP, v čom sa odrážajú požiadavky Paktu stability a rastu. Podľa programu stability zostane (prepočítané) rozpočtové saldo v roku 2014 aj v nasledujúcom roku kladné, pričom sa plánuje, že hrubý dlh v roku 2014 klesne na úroveň 76 % HDP a v nasledujúcom období si zachová dostatočne klesajúcu tendenciu. Rozpočtová stratégia načrtnutá v programe stability je preto v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability a ktorý nebol oficiálne schválený nezávislým orgánom, je realistický, keďže je do značnej miery v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2014. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že verejné financie v Nemecku sú aj naďalej celkove zdravé, keďže strednodobý cieľ sa má podľa prognózy aj naďalej zachovať a pravidlo týkajúce sa dlhu sa má dodržať.

               (10)

               Nemecko dosiahlo iba obmedzený pokrok pri zvyšovaní nákladovej účinnosti verejných výdavkov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť, hoci boli oznámené nové iniciatívy v tejto oblasti. Hoci cieľom týchto iniciatív je zlepšiť nákladovú účinnosť zdravotnej starostlivosti, je možné, že nebudú postačovať na obmedzenie očakávaného budúceho zvyšovania nákladov. Cieľom nedávno prijatej dôchodkovej reformy je zlepšiť podmienky na predčasný odchod do dôchodku („Rente mit 63“) a výšku dôchodkov pre určité skupiny obyvateľov, vrátane príplatkov k dôchodkom pre ľudí, ktorí vychovali deti narodené pred rokom 1992 („Mütterrente“). Táto reforma predstavuje ďalšiu záťaž pre udržateľnosť verejného dôchodkového systému. Plánuje sa, že bude financovaná vyššou sadzbou príspevkov do systému dôchodkového zabezpečenia, čo bude mať nepriaznivý vplyv na disponibilné príjmy aktívnej pracovnej sily. Reforma by okrem toho mohla mať negatívny vplyv na zavádzanie doplnkového druhého a tretieho dôchodkového piliera. Nemecko dosiahlo obmedzený pokrok pri zvyšovaní výdavkov na vzdelávanie a istý pokrok ohľadne vyšších výdavkov na výskum. Zdá sa, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na všetkých úrovniach štátnej správy na účel splnenia cieľa do roku 2015 dosiahnuť úroveň celkových verejných aj súkromných výdavkov na vzdelávanie a výskum vo výške 10 % HDP. Zároveň by sa mali vytýčiť ešte ambicióznejšie nadväzujúce ciele so zámerom dostihnúť úroveň najviac inovačných ekonomík. V Nemecku sa v posledných rokoch zvýšili investície do infraštruktúry a plánuje sa ich ďalšie posilnenie, zdá sa však, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie.

               (11)

               Nemecko dosiahlo vcelku obmedzený pokrok pri zvyšovaní efektívnosti daňového systému, ktorý má byť zameraný na podporu rastu, a pri znižovaní vysokého daňového zaťaženia práce. Nepredpokladá sa prijatie žiadnych zásadných opatrení na zabezpečenie presunu k zdrojom príjmov viac podporujúcim rast. Rozsah uplatňovania zníženej sadzby dane z pridanej hodnoty (DPH), ktorá je v súčasnosti na úrovni 7 %, by sa mohol zúžiť a celkový základ DPH by sa mohol rozšíriť. Pomerne nízke príjmy z periodických daní z nehnuteľností naznačujú, že tu existuje priestor na zvýšenie a že rozloženie daňového zaťaženia by mohlo byť spravodlivejšie, keby sa výška daňového základu obecnej dane z nehnuteľností (Grundsteuer) prehodnotila. Podmienky pre investovanie v Nemecku by sa mohli ešte viac zlepšiť reformou systému miestnej živnostenskej dane (Gewerbesteuer), znížením administratívnej záťaže súvisiacej s výberom daní a obmedzením existujúceho zvýhodňovania dane z príjmov právnických osôb pred úverovým financovaním.

               (12)

               Fiškálny rámec bol doplnený vnútroštátnym pravidlom vyrovnaného rozpočtu a zriadením nezávislého poradného výboru. Zdá sa, že vo viacerých spolkových krajinách (Länder) sú ešte stále potrebné osobitné pravidlá na vykonávanie ústavného pravidla vyrovnaného rozpočtu („dlhová brzda“), ktoré majú zabezpečiť účinné uplatňovanie dlhovej brzdy v ročnom rozpočtovom cykle. Plánované prehodnotenie fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou, jednotlivými spolkovými krajinami a samosprávami by sa malo využiť na posilnenie fiškálnej zodpovednosti.

               (13)

               Po dlhom období obmedzovania rastu miezd sa mzdy v posledných rokoch zvýšili, avšak reálny mzdový rast bol v roku 2013 miernejší ako v roku 2012. Nemecko plánuje v roku 2015 zaviesť celkovú minimálnu mzdu vo výške 8,50 EUR/hodinu, ktorá sa bude v plnom rozsahu uplatňovať od roku 2017. Zavedenie celkovej minimálnej mzdy, ktorej cieľom je zabezpečenie primeraného minimálneho príjmu pre pracujúcich, si vyžaduje starostlivé monitorovanie jeho vplyvu, a to predovšetkým na zamestnanosť. Vyvinulo sa len malé úsilie na zníženie vysokého daňového zaťaženia, a to predovšetkým pracovníkov s nízkymi príjmami. Prijatá dôchodková reforma a terajšie plány reforiem v oblasti dlhodobej starostlivosti, ktorých súčasťou je zvýšenie sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie, by mohli opäť viesť k zvýšeniu daňového zaťaženia. Nemecko dosiahlo určitý pokrok pri zvyšovaní úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených skupín obyvateľstva, prepojenie medzi úrovňou dosiahnutého vzdelania a sociálno-ekonomickým zázemím je však ešte stále výrazné a pretrváva počas celý pracovný život ľudí. Napriek určitému pokroku, pokiaľ ide o prijímanie primeraných aktivačných a integračných opatrení, problémom zostáva dlhodobá nezamestnanosť, čo poukazuje na potrebu prijať ďalšie opatrenia. Len obmedzený pokrok sa dosiahol pri prijímaní opatrení na uľahčenie prechodu od „mini pracovných príležitostí“ na také formy zamestnania, ktoré v plnej miere podliehajú povinnému odvodu príspevkov na sociálne zabezpečenie. Žiadny pokrok sa nedosiahol pri znižovaní fiškálnych prekážok, ktoré bránia druhej zárobkovo činnej osobe v domácnosti pracovať. Nemecko dosiahlo určitý pokrok pri rozširovaní dostupnosti celodennej predškolskej výchovy a vzdelávania, ako aj pri rozširovaní siete celodenných škôl. V súvislosti so zariadeniami starostlivosti o deti a celodennými školami sa zároveň ešte stále vyskytujú problémy, pokiaľ ide o ich kvalitu a regionálne rozdiely.

               (14)

               Cieľom návrhu vlády na revíziu zákona o energii z obnoviteľných zdrojov je spomaliť celkový nárast nákladov na energie, rozložiť tieto náklady rovnomernejšie na jednotlivých spotrebiteľov, riadiť rozširovanie obnoviteľných zdrojov energie a podporovať ich integráciu na trhu. Vykonávanie tejto reformy sa musí starostlivo monitorovať so zreteľom na jej vplyv na nákladovú účinnosť podporného systému. Je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie, pokiaľ ide o rozširovanie príslušných sietí a koordináciu so susednými krajinami.

               (15)

               Politické opatrenia na ďalšie podnecovanie hospodárskej súťaže v odvetviach služieb sa prijímali v obmedzenom rozsahu, hoci v určitých profesiách a regiónoch sa prijali ojedinelé reformy, napríklad zamerané na udeľovanie povolení a obchodnú komunikáciu v odvetví stavebníctva. Rast produktivity môže byť v odvetviach služieb štrukturálne nižší ako v priemysle, avšak obzvlášť nízky je v niektorých odvetviach služieb, najmä v oblasti odborných služieb. Stále tam existujú prekážky vstupu na trh a poskytovania odborných služieb. Patria medzi ne obmedzenia právnej formy a držby podielov, ako aj požiadavky na odbornú kvalifikáciu. Rozmanitosť regulačných režimov pre odborné služby v jednotlivých spolkových krajinách naznačuje, že tu existuje priestor na identifikáciu najmenej zaťažujúcich regulačných koncepcií a na ich rozšírenie do celej spolkovej republiky. Hodnota verejných zákaziek, ktoré nemecké orgány uverejnili na základe právnych predpisov EÚ o verejnom obstarávaní, patrí aj naďalej medzi najnižšie v Únii. Úplný prechod na transparentný trh elektronického verejného obstarávania by pritom mohol podnietiť hospodársku súťaž. Predpisy týkajúce sa plánovania v maloobchodnom sektore v niektorých spolkových krajinách aj naďalej obmedzujú vstup nových podnikov na trh. Pri zlepšovaní hospodárskej súťaže na trhoch so železničnou dopravou sa dosiahol len obmedzený pokrok.

               (16)

               Nemecko dosiahlo obmedzený pokrok pri prijímaní opatrení na konsolidáciu bankového sektora, a to predovšetkým zlepšovaním rámca týkajúceho sa správy a riadenia. Rozhodnutia Komisie o štátnej pomoci v posledných rokoch v značnej miere stimulovali reštrukturalizáciu regionálnych bánk (Landesbanken), avšak tento sektor zostáva roztrieštený. Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na odstránenie štrukturálnych prekážok a prekážok v oblasti správy a riadenia, ktoré sťažujú konsolidáciu ovplyvňovanú trhom. Odstránením uvedených prekážok by sa zároveň zvýšila celková efektívnosť finančného sektora. Preskúmaním právneho rámca druhého bankového piliera by sa ešte viac podporila konsolidácia verejného bankového sektora.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Nemecka, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie tým, že poskytne príspevky na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (19)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (20)

               V kontexte európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Nemecko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Presadzovať fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast, a zachovať zdravú fiškálnu pozíciu na účel zabezpečenia toho, aby sa strednodobý rozpočtový cieľ aj naďalej plnil v celom období, na ktoré sa vzťahuje program stability, a aby sa miera dlhu verejnej správy aj ďalej trvale znižovala. Predovšetkým využiť dostupný priestor na zvýšenie a efektívnejšie využívanie verejných investícií do infraštruktúry, vzdelávania a výskumu. Zvýšiť efektívnosť daňového systému najmä rozšírením základu dane, najmä spotrebnej dane, na základe prehodnotenia výšky daňového základu obecnej dane z nehnuteľností, zlepšenia daňovej správy a preskúmania systému miestnej živnostenskej dane, a to aj so zreteľom na podnietenie súkromných investícií. Vyvinúť ďalšie úsilie na zvýšenie nákladovej účinnosti verejných výdavkov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Zabezpečiť udržateľnosť verejného dôchodkového systému i) zmenou financovania nových nepoistných/vedľajších dávok („Mütterrente“) na financovanie z daňových príjmov, a to aj s cieľom predísť ďalšiemu zvyšovaniu príspevkov na sociálne zabezpečenie, ii) zvýšením stimulov na neskorší odchod do dôchodku a iii) zvýšením miery pokrytia v druhom a treťom pilieri dôchodkového systému. Dokončiť vykonávanie dlhovej brzdy konzistentným spôsobom vo všetkých spolkových krajinách, zabezpečiť včasné a náležité uplatňovanie monitorovacích postupov a korekčných mechanizmov. Zlepšiť koncepciu fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou, jednotlivými spolkovými krajinami a samosprávami, a to aj so zreteľom na zabezpečenie primeraných verejných investícií na všetkých úrovniach správy.

               2.

               Zlepšiť podmienky na ďalšie podporenie domáceho dopytu, okrem iného aj znížením vysokých daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie, a to najmä u pracovníkov s nízkymi príjmami. Pri zavádzaní celkovej minimálnej mzdy monitorovať jej vplyv na zamestnanosť. Zlepšiť zamestnateľnosť pracovníkov ďalším zvyšovaním úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených skupín obyvateľstva a uplatňovaním ambicióznejších aktivačných a integračných opatrení na trhu práce určených najmä pre dlhodobo nezamestnaných. Prijať opatrenia na zníženie fiškálnych prekážok práce, predovšetkým tých, ktoré bránia druhej zárobkovo činnej osobe v domácnosti pracovať, a uľahčiť prechod od „mini pracovných príležitostí“ na také formy zamestnania, ktoré v plnej miere podliehajú povinnému odvodu príspevkov na sociálne zabezpečenie. Odstraňovať regionálne nedostatky, pokiaľ ide o dostupnosť celodenných zariadení starostlivosti o deti aj celodenných škôl, a zároveň zlepšovať celkovú kvalitu vzdelávania, ktoré poskytujú.

               3.

               Udržať celkové náklady na transformáciu energetického systému na minime. Monitorovať predovšetkým dôsledky revízie zákona o energii z obnoviteľných zdrojov na nákladovú účinnosť podporného systému pre energie z obnoviteľných zdrojov. Zvýšiť úsilie na urýchlenie rozšírenia národných a cezhraničných elektrických a plynovodných rozvodných sietí. Zintenzívniť úzku koordináciu energetickej politiky so susednými krajinami.

               4.

               Prijať ambicióznejšie opatrenia na ďalšie podnietenie hospodárskej súťaže v sektore služieb vrátane určitých odborných služieb, a to aj preskúmaním existujúcich regulačných opatrení a priblížením sa k najlepším postupom v rámci všetkých spolkových krajín. Identifikovať príčiny nízkej hodnoty verejných zákaziek, ktoré sa zadávajú v rámci verejného obstarávania na základe právnych predpisov EÚ. Zvýšiť úsilie so odstránenie neoprávnených predpisov v oblasti plánovania, ktoré obmedzujú vstup nových podnikov do maloobchodného sektora. Prijať opatrenia na odstránenie zostávajúcich prekážok hospodárskej súťaže na trhoch so železničnou dopravou. Vyvíjať úsilie o konsolidáciu sektora regionálnych bánk (Landesbanken), a to aj zlepšovaním rámca týkajúceho sa správy a riadenia.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 33.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


				|

		52012DC0304

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Dánska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0304 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Dánska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na
roky 2012 – 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu,[4]

so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o spustení novej stratégie pre zamestnanosť
a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky
členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala
rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2011,
a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska
na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila Dánsko za
jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové
preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012 takisto
vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(7)       Dánsko 30. apríla 2012
predložilo svoj konvergenčný program na roky 2012 – 2015 a svoj národný
program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia
medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia dospela vo
svojom hĺbkovom preskúmaní[7]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 k záveru, že Dánsko
zažíva vnútornú a vonkajšiu nerovnováhu, hoci nie nadmernú.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu z roku 2012 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe,
ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický. Scenár, v ktorom
sa rast HDP odhaduje na 1,2 % v roku 2012 a 1,5 % v roku 2013 je viac-menej v
súlade s prognózou Komisie z jari 2012, v ktorej sa rast HDP odhaduje na 1,1 %
na rok 2012 a 1,4 % na rok 2013. Preto sú deficity verejných financií v
konvergenčnom programe o niečo nižšie (4,0 % HDP v roku 2012 a 1,8
HDP v roku 2013 v porovnaní so 4,1 % HDP v roku 2012 a 2,0 % HDP v roku 2013 uvedených
v prognóze Komisie z jari 2012). Cieľom rozpočtovej stratégie
uvedenej v programe je odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 a
dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v podobe prinajmenšom
štrukturálne vyrovnaného rozpočtu v roku 2020. Program tým potvrdzuje
predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ, ktorý primerane odráža
požiadavky Paktu o stabilite a raste. Plánovaný celkový deficit v roku 2013
predpokladá včasné odstránenie nadmerného deficitu verejných financií.
Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda[8] je plánované fiškálne úsilie v uvedenom
roku v súlade s odporúčaním Rady vydanom v rámci postupu pri nadmernom
deficite v júli 2010. Konsolidácia je odsúvaná na neskoršie obdobie vo
väčšej miere, než sa plánovalo, a v záujme zabezpečenia požadovanej
štrukturálnej úpravy v roku 2013 bude potrebné vynaložiť značné
úsilie. Existujú len obmedzené riziká, že by sa v roku 2013 nedosiahla
referenčná hodnota 3 % HDP; v prognóze Komisie z jari 2012 sa deficit
verejných financií odhaduje na 2,0 % HDP. Vychádzajúc z (prepočítaného)
štrukturálneho rozpočtového salda nedosiahne od roku 2013 odhadované
rozpočtové zlepšenie v štrukturálnom rozpočtovom salde 0,5 % HDP vyžadované
v Pakte o stabilite a raste. Zároveň sa očakáva, že miera rastu
výdavkov verejnej správy bude pri zohľadnení diskrečných príjmových
opatrení v súlade s referenčnou hodnotou týkajúcou sa výdavkov uvedenou v
Pakte o stabilite a raste. Časť rozpočtového deficitu bude
financovaná znížením štátneho účtu v Národnej banke Dánska. Podľa
odhadov sa hrubý verejný dlh Dánska zníži zo 46,5 % HDP v roku 2011 na
41,1 % v roku 2015, t. j. výrazne pod úroveň 60 % HDP.
(9)       Zvýšenie ponuky pracovných
síl je v súvislosti so zabezpečením budúceho blahobytu a
udržateľnosti verejných financií pre Dánsko kľúčovou prioritou.
V roku 2011 ukončilo Dánsko ambicióznu reformu systému dobrovoľného
predčasného odchodu do dôchodku a predstavilo plánované zvýšenie zákonného
veku odchodu do dôchodku, ako aj jeho prepojenie na strednú dĺžku života.
Momentálne je nutné presunúť zameranie na reformu invalidného dôchodku a
systémy subvencovaného zamestnávania (systém „flex-job“). Vláda predložila
príslušný návrh reformy v tejto oblasti, ktorý by sa mal bezodkladne
realizovať. Musí sa riešiť aj rozširujúca sa priepasť medzi
zamestnanosťou osôb s prisťahovaleckým pôvodom a zamestnanosťou
ostatku pracujúcej populácie.
(10)     Rast produktivity práce v
Dánsku sa za posledné desaťročia spomalil, pričom jednou z
potenciálnych príčin sú relatívne slabé výsledky v oblasti vzdelávania.
Napriek vysokým výdavkom na vzdelávanie je [podľa prieskumu programu pre
medzinárodné posudzovanie študentov (PISA) OECD] kvalita dánskeho vzdelávacieho
systému len priemerná. Okrem toho študenti väčšinou ukončujú svoje
štúdium neskôr ako v iných členských štátoch a miera predčasného
ukončenia štúdia v inštitúciách poskytujúcich odborné vzdelávanie je
relatívne vysoká. V záujme riešenia problémov v tejto oblasti vláda oznámila
niekoľko nových opatrení v oblasti povinného a stredoškolského
vzdelávania. Rozpočet na rok 2012 takisto podporuje, aby sa do výziev na
verejné obstarávanie zaviedli sociálne doložky a opatrenia, vďaka ktorým
bude pre súkromné podniky finančne výhodné ponúkať učňovské
miesta s cieľom zvýšiť počet dostupných miest. Zvyšovanie
počtu učňovských miest sa bude riešiť na trojstranných
rokovaniach, ktoré začínajú v máji 2012, ako aj v rámci medziministerského
výboru.
(11)     Ďalší potenciálny dôvod
pomalého rastu produktivity je relatívne nízky stupeň
konkurencieschopnosti v Dánsku. V roku 2011 sa prijal balík v oblasti
hospodárskej súťaže zameraný najmä na sektor stavebníctva, maloobchodu,
zdravotníctva a sektor verejných služieb. Súťaž na taxi služby a dopravné
služby, ako aj liberalizácia sektora lekárenských služieb sa preskúmava z
hľadiska možných nových opatrení. O otázke zvyšovania počtu verejných
obstarávaní v obciach a regiónoch sa momentálne rokuje s regionálnymi a
miestnymi samosprávami. V tomto kontexte sa v nedávnej správe výboru
konštatovalo, že dánsky zákon o hospodárskej súťaži je potrebné
posilniť a že sankcie za jeho porušenie sú príliš nízke na to, aby pôsobili
odstrašujúco. Vzhľadom na to, že sa v tejto oblasti podnikli za posledný
rok iba obmedzené konkrétne iniciatívy, sú v záujme primeraného riešenia tohto
problému potrebné ďalšie kroky.
(12)     Hoci je vysoký hrubý dlh
domácností do určitej miery štrukturálnym rysom dánskej ekonomiky, v
súvislosti so skutočnosťou, že aktíva domácností výrazne prevyšujú
pasíva, sa v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ)
č. 1176/2011 potvrdilo, že v otázke dlhu domácností narastajú obavy, a to
preto, lebo sa zdá, že vývoj na trhu s bývaním je príčinou nárastu dlhu na
úrovne, ktoré nemožno vysvetliť štrukturálnymi faktormi. Okrem toho sa od
roku 2003 zmenilo zloženie hypotekárnych úverov. Obľubu si na úkor
splátkových úverov s fixnou úrokovou sadzbou začali získavať úvery
bez splátok s variabilnou úrokovou sadzbou. Vzhľadom na danú úroveň
dlhu sú dnes domácnosti citlivejšie na zvyšovanie úrokových sadzieb a výkyvy v
cenách nehnuteľností, než boli pred desiatimi rokmi. Táto
skutočnosť znamená vyššie možné riziká z hľadiska finančnej
a hospodárskej stability. S cieľom riešiť zraniteľnosť
hypotekárneho systému sa v Dánsku prijali relevantné opatrenia. Okrem toho
ministerstvo pre obchod a rast v súčasnosti analyzuje distribúciu aktív a
pasív v rámci domácností a ich potenciálnu zraniteľnosť v prípade
rôznych hospodárskych otrasov. Avšak mali by sa zvážiť aj opatrenia na
predchádzanie procyklickému vývoju na trhu s bývaním v strednodobom horizonte,
prednostne tým, že sa daň z hodnoty majetku stanoví v súlade so
skutočnými trhovými hodnotami. Odstránením stropu ročného nárastu obecnej
pozemkovej dane by sa takisto mohlo predísť budúcim procyklickým
účinkom. Tieto opatrenia by sa mali zavádzať postupne s prihliadnutím
na súčasnú potrebu stabilizácie na trhu s bývaním.
(13)     Dánsko v rámci Paktu Euro Plus
prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov
predložených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšenia
konkurencieschopnosti, zvýšenia udržateľnosti verejných financií a
upevnenia finančnej stability. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov
v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené
v odporúčaniach.
(14)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Dánska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové
preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka
udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Dánska, ale aj ich
súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni
EÚ do budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až
(5).
(15)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Dánska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania (1).
(16)     Rada na základe výsledkov
hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia
preskúmala národný program reforiem Dánska na rok 2012 a jeho konvergenčný
program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č.
1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní (3), (4) a
(5),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko prijalo
v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Implementovať
rozpočtovú stratégiu v zmysle plánu, zabezpečiť odstránenie
nadmerného deficitu do roku 2013 a dosiahnuť priemerné ročné úsilie o
štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri
nadmernom deficite. Následne zabezpečiť primerané úsilie o
štrukturálnu úpravu s cieľom dostatočne napredovať k
strednodobému rozpočtovému cieľu a zároveň dodržať
referenčnú hodnotu týkajúcu sa výdavkov.
2.           Podniknúť ďalšie
kroky na zvýšenie dlhodobej ponuky pracovných síl tým, že sa reformuje systém invalidného
dôchodku, a tým, že sa systémy subvencovaného zamestnávania (systém „flex-job“)
lepšie zamerajú na ľudí so zníženou pracovnou schopnosťou a na
zlepšenie zamestnateľnosti osôb s prisťahovaleckým pôvodom.
3.           Bezodkladne vykonať
oznámené opatrenia s cieľom zlepšiť efektívnosť nákladov
vzdelávacieho systému, znížiť mieru predčasného ukončovania
štúdia, najmä v súvislosti s odborným vzdelávaním, a zvýšiť počet
učňovských miest.
4.           Pokračovať v úsilí
o odstránenie prekážok, ktoré stoja v ceste hospodárskej súťaži,
predovšetkým v miestnych službách, v sektore maloobchodu a stavebníctva
okrem iného otvorením obecného a regionálneho verejného obstarávania v oblasti
služieb konkurencii a zabezpečením toho, že sankcie v právnych predpisoch
o hospodárskej súťaži budú mať dostatočne odstrašujúci
účinok.
5.           Zvážiť ďalšie
preventívne opatrenia na posilnenie strednodobej stability trhu s bývaním a
finančného systému, berúc do úvahy výsledky prebiehajúcej štúdie
ministerstva pre obchod a rast o distribúcii aktív a pasív v rámci domácností a
prostredníctvom preskúmania hodnôt majetku a systému obecnej pozemkovej dane.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 304 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[5]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 153 final.
[8]               Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a
dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií
poskytnutých v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky.
[9]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie č. U2 z  12. júna 2009 týkajúce sa uplatňovania článku 64 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 na nezamestnané osoby sprevádzajúce svojich manželov, resp. svoje manželky alebo partnerov, resp. partnerky, ktorí vykonávajú profesijnú alebo obchodnú činnosť v inom členskom štáte, ako je príslušný štát (Text s významom pre EHP a dohodu medzi ES a Švajčiarskom)

text:
               24.4.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 106/51

         ODPORÚČANIE č. U2
   z 12. júna 2009
   týkajúce sa uplatňovania článku 64 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 na nezamestnané osoby sprevádzajúce svojich manželov, resp. svoje manželky alebo partnerov, resp. partnerky, ktorí vykonávajú profesijnú alebo obchodnú činnosť v inom členskom štáte, ako je príslušný štát
   (Text s významom pre EHP a dohodu medzi ES a Švajčiarskom)
   2010/C 106/16
   SPRÁVNA KOMISIA PRE KOORDINÁCIU SYSTÉMOV SOCIÁLNEHO ZABEZPEČENIA,
   so zreteľom na článok 72 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (1), na základe ktorého je správna komisia zodpovedná za riešenie všetkých správnych otázok a otázok výkladu, ktoré vznikajú v súvislosti s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 883/2004 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (2),
   so zreteľom na článok 64 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004 a článok 55 ods. 1 nariadenia (ES) č. 987/2009,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 64 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004 si osoba, ktorá je úplne nezamestnaná a ktorá ide do iného členského štátu, ako je príslušný štát, aby si hľadala zamestnanie, môže za predpokladu splnenia určitých podmienok a obmedzení zachovať svoj nárok na peňažné dávky v nezamestnanosti.

               (2)

               Jednou z podmienok uvedených v písmene a) uvedeného odseku je to, že dotknutá osoba musí zostať k dispozícii pre služby zamestnanosti príslušného štátu najmenej štyri týždne po tom, čo sa stala nezamestnanou.

               (3)

               Posledná veta písmena a) však umožňuje, aby príslušné služby alebo inštitúcie povolili odchod uchádzača o zamestnanie pred uplynutím lehoty štyroch týždňov.

               (4)

               Toto povolenie by sa nemalo odoprieť osobám, ktoré pri splnení ostatných podmienok stanovených v článku 64 ods. 1 uvedeného nariadenia chcú sprevádzať svojho manžela, resp. svoju manželku alebo partnera, resp. partnerku, ktorí získali pracovné miesto v inom členskom štáte.
               Konajúc v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 71 ods. 2 nariadenia (ES) č. 883/2004,

         TÝMTO ODPORÚČA PRÍSLUŠNÝM ÚTVAROM A INŠTITÚCIÁM:

               1.

               Odchod pred uplynutím lehoty štyroch týždňov stanovenej v poslednej vete článku 64 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 883/2004 sa povoľuje osobe, ktorá je úplne nezamestnaná, spĺňa všetky ostatné podmienky stanovené v článku 64 ods. 1 a sprevádza svojho manžela, resp. svoju manželku alebo partnera, resp. partnerku, ktorí prijali pracovné miesto v inom členskom štáte, ako je príslušný štát.
               Pojem partner sa vymedzuje na základe právnych predpisov príslušného členského štátu.

               2.

               Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa odo dňa nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 987/2009.

            Predsedníčka správnej komisie

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2009, s. 1.