title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1970 z 10. novembra 2021 týkajúce sa spoločného európskeho priestoru pre údaje o kultúrnom dedičstve

text:
               12.11.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 401/5

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2021/1970
      z 10. novembra 2021
      týkajúce sa spoločného európskeho priestoru pre údaje o kultúrnom dedičstve
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Digitálne technológie menia naše životy rýchlym tempom a poskytujú nové príležitosti pre spoločnosť, a teda aj pre inštitúcie správy kultúrneho dedičstva. Digitálne technológie ponúkajú inštitúciám správy kultúrneho dedičstva účinnejšie nástroje na digitalizáciu aktív kultúrneho dedičstva a oslovenie širšej verejnosti. Poskytuje sa tým verejnosti viac spôsobov prístupu, objavovania, skúmania a využívania kultúrnych aktív a vytvára sa viac možností na opakované použitie kultúrnych aktív na inovatívne a kreatívne služby a produkty v rôznych sektoroch, napríklad v iných kreatívnych a kultúrnych sektoroch, ako aj v cestovnom ruchu.

                  (2)

                  Ako sa zdôrazňuje v oznámení Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (1), digitálne technológie sú viac než kedykoľvek predtým nevyhnutné na prácu, učenie sa, socializáciu, zábavu a prístup k širokému spektru služieb a produktov od zdravotnej starostlivosti až po kultúru.

                  (3)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 zvýraznila silné stránky a zraniteľné miesta sektora kultúrneho dedičstva a potrebu urýchliť jeho digitálnu transformáciu s cieľom čo najlepšie využiť poskytnuté možnosti. Mnohé kultúrne inštitúcie utrpeli veľkú finančnú stratu alebo ich museli zavrieť. Napriek mnohým finančným výzvam spôsobeným pandémiou sa však mnohým takisto podarilo udržať si či dokonca zväčšiť svoje publikum rozšírením svojich digitálnych služieb (napr. zapájaním verejnosti, spoločným využívaním zbierok, ponúkaním digitálnych nástrojov), čím znovu preukázali svoju vysokú hodnotu pre spoločnosť a európske hospodárstvo.

                  (4)

                  Kultúrne dedičstvo je nielen kľúčovým prvkom pri budovaní európskej identity, ktorá sa opiera o spoločné hodnoty, ale aj významným prínosom pre európske hospodárstvo, čím sa podporuje inovácia, kreativita a hospodársky rast. Napríklad kultúrny cestovný ruch predstavuje takmer 40 % celkového cestovného ruchu v Európe (2) a podstatnú časť kultúrneho cestovného ruchu tvorí kultúrne dedičstvo. Prostredníctvom pokročilej digitalizácie aktív kultúrneho dedičstva a opakovaného použitia takéhoto obsahu sa môžu vytvárať nové pracovné miesta nielen v sektore kultúrneho dedičstva, ale aj v iných kultúrnych a kreatívnych sektoroch vrátane napríklad odvetvia videohier a filmového priemyslu. Kultúrne a kreatívne sektory prispievajú k až 3,95 % pridanej hodnoty EÚ (477 miliárd EUR), zamestnávajú 8,02 milióna ľudí a zahŕňajú 1,2 milióna podnikov, z ktorých 99,9 % sú malé a stredné podniky (3).

                  (5)

                  V hodnotení (4) odporúčania Komisie o digitalizácii kultúrneho materiálu, jeho dostupnosti online a o uchovávaní digitálnych záznamov (2011/711/EÚ) sa dospelo k záveru, že viaceré výzvy, ktorým sektor kultúrneho dedičstva čelil pred desiatimi rokmi, pretrvávajú aj v súčasnosti, napríklad naliehavá potreba chrániť a uchovávať európske kultúrne dedičstvo, a najmä ohrozené kultúrne dedičstvo. V hodnotení sa však uznalo aj to, že prostredie kultúrneho dedičstva sa počas uplynulých rokov výrazne zmenilo, objavili sa nové potreby, ale predovšetkým nové príležitosti, ktoré môžu ešte zvýšiť prínos kultúrneho dedičstva pre európske hospodárstvo. Preto je potrebné zabezpečiť politickú reakciu, ktorou sa naplnia tieto nové potreby a očakávania sektora kultúrneho dedičstva, kultúrnych a kreatívnych sektorov a spoločnosti všeobecne.

                  (6)

                  V tomto odporúčaní sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli vhodné rámce na zlepšenie obnovy a transformácie sektora kultúrneho dedičstva a na pomoc inštitúciám správy kultúrneho dedičstva stať sa v budúcnosti silnejšími a odolnejšími. Tieto opatrenia povedú k vyššej kvalite digitalizácie, opakovaného použitia a digitálneho uchovávania v rámci EÚ, pričom ich účinok presiahne aj do iných kľúčových sektorov európskeho hospodárstva (cestovný ruch, výskum a iné kultúrne a kreatívne sektory).

                  (7)

                  Členské štáty majú ku kultúrnemu dedičstvu rôzne prístupy, ktorými sa v rôznej miere riešia osobitné vlastnosti a potreby inštitúcií správy kultúrneho dedičstva. Komplexnou digitálnou stratégiou pre sektor kultúrneho dedičstva, v ktorej by sa stanovila jasná a konkrétna vízia a najvhodnejšie prostriedky na jej vykonávanie, by sa zabezpečila účinnejšia politická reakcia a posilnil by sa tento sektor. Na dosiahnutie účinnej digitálnej transformácie, vybudovanie dôvery a silnej spolupráce, by členské štáty mali do prípravy stratégie zapojiť všetky príslušné zainteresované strany.

                  (8)

                  Rozvoj pokročilých digitálnych technológií, napríklad 3D, umelej inteligencie, strojového učenia, cloud computingu, dátových technológií, virtuálnej reality a rozšírenej reality, priniesol bezprecedentné možnosti digitalizácie, online prístupu a digitálneho uchovávania. Pokročilé digitálne technológie vedú k efektívnejším procesom (napr. automatizované generovanie metaúdajov, extrakcia poznatkov, automatizovaný preklad, rozpoznávanie textu systémami optického rozpoznávania znakov) a ku kvalitnejšiemu obsahu. Umožňujú inovatívne formy umeleckej tvorby a zároveň otvárajú nové spôsoby digitálnej interakcie s kultúrnym obsahom a jeho využívania prostredníctvom spoločného spravovania, spoločného dizajnu a hromadného financovania, čím sa posilňuje účasť verejnosti. Umelú inteligenciu, blockchain a ďalšie pokročilé technológie možno skúmať aj s cieľom automatickej identifikácie kultúrnych objektov, s ktorými sa nedovolene obchoduje. Využívanie takýchto pokročilých technológií má významný vplyv na obnovu a rast Európy po pandémii ochorenia COVID-19 a členské štáty by ho mali podporiť prijatím vhodných opatrení.

                  (9)

                  Okrem toho by členské štáty a inštitúcie správy kultúrneho dedičstva mali využiť bezprecedentné možnosti, ktoré im pokročilé technológie poskytujú, na stimulovanie opatrení v oblasti klímy a prechod na ekologickejšie a udržateľnejšie hospodárstvo EÚ, ako sa uvádza v Európskej zelenej dohode (5). Napríklad aktíva kultúrneho dedičstva digitalizované v podobe 3D môžu byť zdrojom relevantných poznatkov o dôsledkoch zmeny klímy, adaptácii na ňu a odolnosti voči nej (napr. 3D umožňuje vykonať nedeštruktívnu analýzu aktív, vizualizáciu škôd a získať informácie na obnovu, zachovanie atď.). Podobne digitálne dvojčatá a technológie pozorovania Zeme môžu mať kľúčový význam pri zvyšovaní odolnosti proti zmene klímy a podporovaní preventívneho zachovávania pamiatok, budov a lokalít kultúrneho dedičstva. V tomto kontexte je digitalizácia hybnou silou, aj pokiaľ ide o podporu odborníkov v boji proti trestným činom proti životnému prostrediu v konkrétnych lokalitách.

                  (10)

                  Je dôležité, aby členské štáty pokračovali vo svojom úsilí o digitalizáciu (6) a uchovávanie digitálnych záznamov aktív kultúrneho dedičstva. Nastavenie konkrétnych cieľov digitalizácie a uchovávania digitálnych záznamov na základe posúdenia potrieb a jasných a objektívnych kritérií by viedlo ku konkrétnym a merateľným výsledkom. To by bolo obzvlášť dôležité v prípade ohrozeného kultúrneho dedičstva. V takých prípadoch môže byť 3D digitalizácia s najvyššou úrovňou podrobnosti dokonca nutnosťou, napríklad na účely zachovania a obnovy. Digitalizácia by však mala byť prioritou, aj keď je riziko znehodnotenia alebo zničenia nízke, vzhľadom na vysoký potenciál opakovaného použitia aktív kultúrneho dedičstva, napr. na inovatívne skúsenosti a udržateľný cestovný ruch, ktorými sa podporí celková obnova a odolnosť hospodárstva v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody. Okrem toho by členské štáty mali zintenzívniť svoje úsilie v oblastiach s nízkou úrovňou digitalizácie, ako sú budovy, pamiatky a lokality, ako aj nehmotné kultúrne dedičstvo.

                  (11)

                  Okrem toho, že 3D technológie slúžia na účely uchovávania a obnovy, môžu inštitúciám správy kultúrneho dedičstva poskytnúť viac príležitostí na oslovenie širšieho publika prostredníctvom imerzívnejších zážitkov, ktoré zahŕňajú virtuálny prístup na miesta, ktoré sú bežne neprístupné (napr. pod vodou) alebo dočasne uzavreté, alebo na oslovenie osôb so zrakovým postihnutím, napríklad ponúkaním prístupných hmatových zážitkov. Vďaka osobitnému dôrazu na 3D digitalizáciu ohrozeného kultúrneho dedičstva a najnavštevovanejších pamiatok kultúrneho dedičstva, budov a lokalít by sa preto zvýšila hodnota a potenciál kultúrneho dedičstva. Zároveň by to bolo v súlade s vyhlásením o spolupráci na rozvoji digitalizácie kultúrneho dedičstva z apríla 2019 (7), v ktorom sa členské štáty dohodli na zintenzívnení svojho úsilia a na spoločnom napredovaní v rámci piliera paneurópskej iniciatívy pre 3D digitalizáciu artefaktov, pamiatok a lokalít kultúrneho dedičstva.

                  (12)

                  Digitalizácia však nutne neznamená digitálne uchovávanie. Na zabezpečenie dlhodobého prístupu k digitalizovaným aktívam musia členské štáty starostlivo naplánovať a vykonať digitálne uchovávanie svojich aktív s prihliadnutím na všetky príslušné finančné, organizačné a technické výzvy v dlhodobom horizonte. Ciele digitálneho uchovávania môžu zahŕňať nielen aktíva kultúrneho dedičstva, ktoré sa považujú za prioritné z hľadiska digitalizácie (napr. ohrozené aktíva, najnavštevovanejšie pamiatky a lokality alebo oblasti s nízkou úrovňou digitalizácie), ale aj predtým digitalizované aktíva.

                  (13)

                  Súčasný finančný rámec ponúka členským štátom bezprecedentné príležitosti využitia rôznych finančných tokov na výraznú podporu digitalizácie a uchovávania digitálnych záznamov a na vybudovanie podstatne väčšej kapacity v sektore kultúrneho dedičstva. Členské štáty by mali zvýšiť informovanosť aktérov tohto sektora o možnostiach financovania, ktoré poskytujú programy Digitálna Európa, Horizont Európa (8), fondy politiky súdržnosti (9), REACT-EU (10), Nástroj technickej podpory (11) a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (12) na podporu investícií potrebných na obnovu sektora a digitálnu transformáciu, aby umožnili širší prístup ku kultúre a mali pozitívny vplyv na miestne komunity.

                  (14)

                  Digitalizácia európskeho kultúrneho dedičstva si vyžaduje značné finančné zdroje. S cieľom vyvinúť spoločné úsilie na zabezpečenie finančných prostriedkov a zároveň urýchliť prístup verejnosti ku kultúrnemu dedičstvu inštitúcie správy kultúrneho dedičstva spolupracujú so súkromnými aktérmi. Mnohé z týchto dohôd o spolupráci však súkromným partnerom poskytujú výhradné práva. V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 (13) sa stanovuje súbor minimálnych pravidiel, ktorými sa riadi opakované použitie, a praktické opatrenia na uľahčenie opakovaného použitia existujúcich dokumentov v držbe subjektov verejného sektora členských štátov. Vyžaduje sa v nej najmä, aby inštitúcie správy kultúrneho dedičstva, ktoré patria do jej pôsobnosti (napr. múzeá, archívy, knižnice), dodržiavali osobitné ustanovenia o výhradných dohodách, ako sa uvádza v článku 12 smernice. V záujme uľahčenia spravodlivého a nediskriminačného prístupu všetkých ľudí k aktívam kultúrneho dedičstva, by sa mali inštitúcie správy kultúrneho dedičstva, ktoré spolupracujú so súkromným sektorom, vrátane tých, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, snažiť uplatňovať zásady stanovené v uvedenom článku 12.

                  (15)

                  Ako sa zdôrazňuje v Európskom programe v oblasti zručností (14), pandémia ochorenia COVID-19 prehĺbila už existujúce rozdiely v digitálnych zručnostiach, pričom sa objavili nové nerovnosti, keďže mnohí odborníci nemajú požadovanú úroveň digitálnych zručností, ktoré sú potrebné na pracovisku. Platí to aj pre sektor kultúrneho dedičstva, kde digitálna priepasť spôsobuje, že najmä malé inštitúcie (napr. múzeá) majú problémy s využívaním pokročilých technológií, ako je 3D alebo umelá inteligencia. V súlade s Európskym programom v oblasti zručností a jeho prvou hlavnou iniciatívou, Paktom o zručnostiach a na podporu akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (15) by preto členské štáty mali stanoviť konkrétne ciele pre zvyšovanie úrovne zručností alebo rekvalifikáciu odborníkov v oblasti kultúrneho dedičstva. V nadväznosti na to a na základe aliancie Blueprint pre kultúrne dedičstvo (CHARTER) sa v rámci kultúrnych a kreatívnych sektorov ako jednom zo 14 ekosystémov uvedených v stratégii jednotného trhu v súčasnosti buduje rozsiahle partnerstvo pre rozvoj zručností, ktoré by sa malo pripojiť k Paktu o zručnostiach.

                  (16)

                  Inštitúcie správy kultúrneho dedičstva sa pri digitalizácii a spoločnom využívaní kultúrneho dedičstva stretávajú s rôznymi prekážkami súvisiacimi s autorskými právami, ako sú náklady spojené s vysporiadaním práv, nedostatočné odborné znalosti v oblasti autorských práv medzi odborníkmi v oblasti kultúrneho dedičstva, obmedzenia cezhraničnej spolupráce medzi inštitúciami. Na úrovni EÚ sa preto prijali osobitné opatrenia na riešenie týchto výziev. Napríklad v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 (16) o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu sa stanovujú rôzne ustanovenia, ktorými sa modernizuje rámec autorských práv, ktorým sa riadi fungovanie inštitúcií správy kultúrneho dedičstva v digitálnom prostredí. Jednou z najdôležitejších zmien, ktoré sa smernicou zavádzajú, je jasný rámec pre digitalizáciu a šírenie obchodne nedostupných diel, ktoré majú inštitúcie správy kultúrneho dedičstva vo svojich zbierkach. Okrem toho sa smernicou zavádzajú zosúladené a povinné výnimky, pokiaľ ide o vyhotovovanie rozmnoženín na účely ich zachovania inštitúciami správy kultúrneho dedičstva a vyťažovanie textov a dát na účely vedeckého výskumu. V smernici sa napokon objasňuje štatút voľných diel výtvarného umenia vo verejnom vlastníctve s cieľom zvýšiť právnu istotu. Novými pravidlami v oblasti autorského práva sa uľahčí najmä základné poslanie vo verejnom záujme inštitúcií správy kultúrneho dedičstva tým, že sa nimi podporí zachovávanie a dostupnosť kultúrneho dedičstva a výrazne uľahčí používanie diel, ktoré už nie sú obchodne dostupné, v prospech európskej kultúry a všetkých občanov. Členské štáty preto musia zabezpečiť účinné vykonávanie a uplatňovanie právnych predpisov EÚ v oblasti autorského práva, aby inštitúcie správy kultúrneho dedičstva mohli v plnej miere ťažiť z rámca autorských práv, ktorý bol aktualizovaný najmä smernicou (EÚ) 2019/790.

                  (17)

                  Europeana (17) zohrala kľúčovú úlohu pri posilňovaní cezhraničnej spolupráce a normalizačných činností v EÚ aj mimo nej. Sektor kultúrneho dedičstva v Európe a na medzinárodnej úrovni vo veľkej miere prebral jej normalizované rámce pre spoločné využívanie digitálneho obsahu a metaúdajov online, najmä dátový model Europeany (18), stanoviská v oblasti dodržiavania práv (19) a rámec Europeany pre uverejňovanie (20). Dátový model Europeany napríklad umožňuje normalizované zobrazovanie údajov, ktoré do Europeany zasielajú inštitúcie správy kultúrneho dedičstva z rôznych oblastí a v rôznych formátoch. Rámec RightsStatements.org poskytuje súbor normalizovaných stanovísk v oblasti dodržiavania práv, ktoré môžu inštitúcie správy kultúrneho dedičstva používať na informovanie verejnosti o štatúte autorských práv a opakovaného použitia digitálnych objektov. V súvislosti s interoperabilitou sa však o vyvíja nepretržité úsilie, pokiaľ ide o formáty a normy pre digitálny obsah a metaúdaje, napríklad v prípade 3D alebo používania kontextových subjektov a úradných záznamov na účely sémantickej interoperability. Vo vyhlásení o spolupráci na rozvoji digitalizácie kultúrneho dedičstva z apríla 2019 sa členské štáty dohodli, že zintenzívnia svoje úsilie o ďalší rozvoj a podporu noriem a rámcov interoperability v iniciatívach v oblasti digitalizácie. Členské štáty a inštitúcie správy kultúrneho dedičstva by preto mali zintenzívniť svoje úsilie o podporu alebo dodržiavanie príslušných noriem a rámcov s cieľom urýchliť výmenu a opakované použitie údajov.

                  (18)

                  Vytvorením spoločného európskeho priestoru pre údaje o kultúrnom dedičstve sa poskytne inštitúciám správy kultúrneho dedičstva možnosť stavať na rozsahu jednotného trhu v súlade s Európskou dátovou stratégiou (21). Podporí sa opakované používanie obsahu a podnieti tvorivosť v rôznych sektoroch, čo bude mať hodnotu pre celé hospodárstvo a spoločnosť. Predovšetkým sa ním poskytne vysokokvalitný obsah a efektívny, dôveryhodný a ľahko použiteľný prístup k aktívam európskeho digitálneho kultúrneho dedičstva. Posilní sa ďalšia spolupráca, partnerstvá a zapojenie siete dátových partnerov (napr. múzeí, galérií, knižníc, archívov v celej Európe), agregátorov a odborníkov pôsobiacich v oblasti digitálneho kultúrneho dedičstva. Dátový priestor bude vychádzať zo súčasnej stratégie Europeany na roky 2020 – 2025 (22), ktorej cieľom je podporiť inštitúcie správy kultúrneho dedičstva pri ich digitálnej transformácii.

                  (19)

                  Europeana v súčasnosti poskytuje prístup k 52 miliónom aktív kultúrneho dedičstva, pričom 45 % z nich možno opakovane použiť v rôznych sektoroch. Obrázky a texty tvoria 97,5 % aktív, pričom iba 2,47 % tvorí audiovizuálny obsah a 0,03 % je v 3D. Zvýšením podielu vysokokvalitných digitalizovaných aktív, napríklad v 3D, by sa podporila inovácia a tvorba prostredníctvom používania a opakovaného používania digitalizovaných aktív kultúrneho dedičstva v rôznych kľúčových oblastiach (napr. vzdelávanie, inteligentné mestá a environmentálne modelovanie, udržateľný cestovný ruch a kultúrne a kreatívne sektory). Sprístupnením ďalších 40 miliónov vysokokvalitných, digitalizovaných a diverzifikovaných typov aktív prostredníctvom dátového priestoru by sa prispelo k množstvu materiálu dostupného online a zároveň by sa ďalej spropagovalo naše európske kultúrne dedičstvo. Týmto zvýšením by sa umožnilo aj lepšie opakované použitie, a teda potenciálne nové služby a aplikácie. Je dôležité, aby inštitúcie správy kultúrneho dedičstva s podporou členských štátov významne prispievali do dátového priestoru.

                  (20)

                  Národné agregátory a agregátory spojené s doménou alebo tematické agregátory zohrávajú kľúčovú úlohu v oblasti kultúrneho dedičstva tým, že vytvárajú mosty medzi rôznymi aktérmi v rámci sektora kultúrneho dedičstva a mimo neho na vnútroštátnej a európskej úrovni. Prostredníctvom národných agregátorov sa napríklad agreguje a obohacuje obsah pre Europeanu, sprístupňujú a propagujú aktíva kultúrneho dedičstva príslušnej krajiny a združujú cenné zdroje a poznatky pre sektor kultúrneho dedičstva. Hoci väčšina agregátorov v celej EÚ má oficiálny mandát na svoju činnosť, stále však existuje mnoho ďalších agregátorov, ktoré ho potrebujú a ktoré sa snažia zabezpečiť dostatočné a udržateľné zdroje alebo organizačnú podporu. Členské štáty by mali túto výzvu riešiť posilnením úlohy agregátorov, poskytovaním primeranej podpory a podporovaním ich príspevku k spoločnému európskemu priestoru pre údaje o kultúrnom dedičstve.

                  (21)

                  Očakávaný nárast počtu a zložitosti digitálnych aktív si bude vyžadovať bezpečné, odolné, efektívne a udržateľné cloudové riešenia na spracovanie, sprístupňovanie a správu takýchto súborov údajov. Podpora Európskej federácie infraštruktúry a služieb cloud to edge zo strany členských štátov (23) bude preto kľúčová pre účinný prístup k digitalizovaným aktívam kultúrneho dedičstva.

                  (22)

                  Toto odporúčanie vychádza z odporúčania 2011/711/EÚ a nahrádza ho.

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      KAPITOLA I

         VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

         Účel a rozsah pôsobnosti

                  1.

                  Účelom tohto odporúčania je pripraviť pôdu pre spoločný európsky priestor pre údaje o kultúrnom dedičstve (ďalej aj ako „dátový priestor“) a pomôcť tak inštitúciám správy kultúrneho dedičstva urýchliť ich úsilie o digitalizáciu a uchovávanie a využiť príležitosti vytvorené digitálnou transformáciou. V tomto odporúčaní sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli vhodné rámce na zlepšenie obnovy a transformácie sektora a na pomoc inštitúciám správy kultúrneho dedičstva stať sa v budúcnosti odolnejšími.

                  2.

                  Toto odporúčanie sa vzťahuje na všetky druhy kultúrneho dedičstva (hmotné, nehmotné, prírodné, vzniknuté v digitálnej podobe) vrátane všetkých kategórií ohrozeného kultúrneho dedičstva.

         Vymedzenie pojmov

                  3.

                  Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                              1.

                              „aktíva kultúrneho dedičstva“ sú aktíva:

                                          a)

                                          hmotného kultúrneho dedičstva ako pamiatky, archeologické náleziská, zvukové nahrávky a audiovizuálny materiál, knihy, časopisy, noviny, fotografie, muzeálne predmety, archívne dokumenty;

                                          b)

                                          nehmotného kultúrneho dedičstva;

                                          c)

                                          prírodného dedičstva ako krajina a prírodné lokality, podľa jeho vymedzenia v článku 2 Dohovoru o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva (24);

                                          d)

                                          dedičstva vzniknutého v digitálnej podobe.

                              2.

                              „nehmotné kultúrne dedičstvo“ sú postupy, stvárnenia, prejavy, poznatky, schopnosti, ako aj nástroje, predmety, artefakty a s nimi spojené kultúrne priestory, ktoré spoločenstvá, skupiny a v niektorých prípadoch jednotlivci pokladajú za súčasť svojho kultúrneho dedičstva v zmysle článku 2 Dohovoru na ochranu nehmotného kultúrneho dedičstva (25).

                              3.

                              „vzniknuté v digitálnej podobe“ je charakter aktív vytvorených v digitálnej podobe ako digitálne umenie alebo animácia, virtuálne múzeá bez analógového ekvivalentu alebo kultúrny obsah vytvorený mimo inštitúcií správy kultúrneho dedičstva, napríklad na sociálnych sieťach alebo v hernom priemysle.

                              4.

                              „inštitúcia správy kultúrneho dedičstva“ je verejne prístupná knižnica alebo múzeum, archív alebo inštitúcia spravujúca filmové alebo zvukové dedičstvo, podľa jej vymedzenia v článku 2 ods. 3 smernice (EÚ) 2019/790.

                              5.

                              „digitalizácia“ je konvertovanie aktív z analógového formátu do digitálneho.

                              6.

                              „digitálna transformácia“ je tak proces, ako aj výsledok využívania digitálnych technológií na transformáciu spôsobu, akým organizácia funguje a prináša hodnotu.

                              7.

                              „digitálne uchovávanie“ je súbor činností potrebných na zabezpečenie možnosti lokalizovať, zobrazovať, používať a chápať digitálne objekty v budúcnosti.

            KAPITOLA II

         POKROČILÁ DIGITALIZÁCIA A DIGITÁLNE UCHOVÁVANIE KULTÚRNEHO DEDIČSTVA

                  4.

                  Členské štáty by mali vypracovať a/alebo pravidelne aktualizovať komplexnú a výhľadovú digitálnu stratégiu pre kultúrne dedičstvo na príslušnej vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni s cieľom urýchliť digitálnu transformáciu tohto sektora. Pri príprave digitálnej stratégie by členské štáty mali spolupracovať alebo prijať dohody o spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami/účastníkmi, ako sú inštitúcie správy kultúrneho dedičstva a príslušné orgány, a poskytnúť zdroje/podporu na jej vykonávanie.

                  5.

                  Národná stratégia by mala obsahovať opatrenia na podporu inštitúcií správy kultúrneho dedičstva pri zavádzaní pokročilých technológií, ako je 3D, umelá inteligencia, rozšírená realita, cloud computing, dátové technológie a blockchain, s cieľom zabezpečiť efektívnejší proces digitalizácie a digitálneho uchovávania a vyššiu kvalitu obsahu pre širší prístup, využitie a opakované použitie.

                  6.

                  V digitálnej stratégii by sa mali stanoviť jasné ciele digitalizácie a digitálneho uchovávania. Tieto ciele by mali vychádzať z objektívnych a jasných kritérií vrátane:

                              a)

                              ohrozeného kultúrneho dedičstva;

                              b)

                              fyzicky najnavštevovanejších kultúrnych pamiatok, budov a lokalít a

                              c)

                              nízkej úrovne digitalizácie osobitných kategórií aktív kultúrneho dedičstva.

                        Do roku 2030 by členské štáty mali digitalizovať v 3D všetky pamiatky a lokality patriace pod písm. a) a 50 % pamiatok a lokalít patriacich pod písm. b).
                  Do roku 2025 by členské štáty mali digitalizovať 40 % celkových cieľov na rok 2030.
                  Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby boli všetky digitalizované kultúrne aktíva uvedené v bode 6 písm. a), b) a c) uchovávané aj digitálne.

                  7.

                  Pri plánovaní digitalizácie by členské štáty a inštitúcie správy kultúrneho dedičstva mali uplatňovať holistický prístup. V takomto prístupe by sa mal napríklad zohľadniť účel digitalizácie, cieľové skupiny používateľov, najvyššia cenovo dostupná kvalita, digitálne uchovávanie digitalizovaných aktív kultúrneho dedičstva vrátane aspektov ako formáty, uchovávanie, budúca migrácia, priebežná údržba a potrebné dlhodobé finančné a personálne zdroje. V digitálnej stratégii by sa mal stanoviť jasný a presne vymedzený mandát pre národné alebo regionálne agregátory na spoluprácu s inštitúciami správy kultúrneho dedičstva s cieľom sprístupniť digitalizované aktíva kultúrneho dedičstva prostredníctvom Europeany a dátového priestoru. Členské štáty by mali najmä posilniť funkciu agregátorov ako sprostredkovateľov medzi Europeanou a inštitúciami kultúrneho dedičstva a podporovať ich aktívny prínos do dátového priestoru.

                  8.

                  Členské štáty by mali podporovať partnerstvá medzi sektorom kultúrneho dedičstva a ďalšími sektormi, ako je vysokoškolské vzdelávanie a odborné vzdelávanie a odborná príprava, kreatívne sektory a udržateľný kultúrny cestovný ruch, s cieľom stimulovať inováciu v oblasti nových služieb a aplikácií.

                  9.

                  Členské štáty by mali uľahčiť zapojenie malých a stredných podnikov s cieľom podporiť digitálnu transformáciu sektora kultúrneho dedičstva, najmä smerom k digitalizácii a inovácii založenej na údajoch.

                  10.

                  Ak inštitúcie správy kultúrneho dedičstva vstupujú do partnerstva so súkromným sektorom, mali by zabezpečiť stanovenie jasných a spravodlivých podmienok pre opakované použitie digitalizovaných aktív v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže a so smernicou (EÚ) 2019/1024 a v relevantných prípadoch najmä s pravidlami o výhradných dohodách stanovenými v článku 12 uvedenej smernice.

                  11.

                  Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia na posúdenie nedostatku digitálnych zručností v sektore, aby inštitúcie správy kultúrneho dedičstva mohli v plnej miere využívať príležitosti, ktoré ponúkajú pokročilé digitálne technológie. Členské štáty by mali najmä stanoviť ambiciózne ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030, na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu odborníkov v oblasti kultúrneho dedičstva vrátane oblasti správy a analýzy údajov, umelej inteligencie, pokročilej digitalizácie a technológií rozšírenej reality.

                  12.

                  S cieľom uľahčiť digitálnu transformáciu inštitúcií správy kultúrneho dedičstva a pomôcť rozšíriť prístup ku kultúrnemu dedičstvu a propagovať ho sa členským štátom odporúča naplno využiť možnosti, ktoré ponúka súčasný rámec autorských práv:

                              a)

                              zabezpečením správneho a účinného vykonávania príslušných ustanovení EÚ o autorskom práve, najmä tých, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2019/790;

                              b)

                              podporou všetkých strán pri účinnom uplatňovaní vnútroštátnych vykonávacích predpisov v praxi;

                              c)

                              dôkladným monitorovaním vnútroštátnych vykonávacích predpisov na zaručenie ich úspešného uplatňovania a

                              d)

                              podporou odborníkov v oblasti kultúrneho dedičstva pri získavaní zručností súvisiacich s autorským právom a udeľovaním licencií a poskytovaním odborných znalostí v oblasti autorského práva.

                  13.

                  V záujme hľadania spoločných odpovedí na výzvy v oblasti pokročilej digitalizácie a digitálneho uchovávania a výmeny najlepších postupov, prezentácie a propagácie európskej kultúry, hodnôt a úspešných príbehov by členské štáty mali podporovať cezhraničnú spoluprácu a partnerstvá s inštitúciami správy kultúrneho dedičstva na medzinárodnej úrovni, a to v súčinnosti s opatreniami, ktoré podporujú UNESCO a Rada Európy.

                  14.

                  Na urýchlenie úsilia o digitalizáciu a uchovávanie by členské štáty mali v plnej miere využívať všetky možnosti financovania na európskej a vnútroštátnej úrovni.

            KAPITOLA III

         HLAVNÉ ZÁSADY SPOLOČNÉHO EURÓPSKEHO PRIESTORU PRE ÚDAJE O KULTÚRNOM DEDIČSTVE

                  15.

                  Inštitúcie správy kultúrneho dedičstva by mali dodržiavať príslušné normy a rámce, ako sú tie, ktoré používa iniciatíva Europeana na zdieľanie digitálneho obsahu a metaúdajov vrátane dátového modelu Europeany, RightsStatements.org a rámca Europeany pre uverejňovanie, aby sa dosiahla interoperabilita na európskej úrovni. Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia na podporu a uľahčenie dodržiavania takýchto existujúcich a budúcich noriem a rámcov a spolupracovať na európskej úrovni s cieľom rozšíriť ich v kontexte dátového priestoru.

                  16.

                  Členské štáty by mali aktívne podporovať inštitúcie správy kultúrneho dedičstva, aby sprístupňovali svoje digitalizované aktíva prostredníctvom Europeany, a tak prispievali do dátového priestoru v súlade s normami a rámcami uvedenými v bode 15 a s orientačnými cieľmi uvedenými v prílohe I a prílohe II.

                  17.

                  Príspevky inštitúcií správy kultúrneho dedičstva uvedené v bode 16 by mali zahŕňať najmä aktíva kultúrneho dedičstva digitalizované v 3D na propagáciu európskych kultúrnych klenotov, podporu potenciálneho opakovaného použitia v dôležitých oblastiach, ako sú sociálne a humanitné vedy, udržateľný kultúrny cestovný ruch, kultúrne a kreatívne sektory, alebo na pomoc pri identifikácii kultúrnych objektov, s ktorými sa nedovolene obchoduje.

                  18.

                  Členské štáty by svojimi politikami mali zabezpečiť, aby údaje, ktoré sú výsledkom projektov v oblasti digitalizácie financovaných z verejných zdrojov, boli vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opakovane použiteľné (zásady FAIR) prostredníctvom digitálnych infraštruktúr (vrátane dátového priestoru) s cieľom urýchliť zdieľanie údajov.

                  19.

                  Všetky verejné finančné prostriedky na budúce projekty v oblasti digitalizácie aktív kultúrneho dedičstva by mali byť podmienené sprístupnením digitalizovaného obsahu v Europeane a dátovom priestore, ako sa uvádza v bode 16.

                  20.

                  Členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia na podporu a zvýšenie informovanosti širokej verejnosti o Europeane, a najmä v sektore vzdelávania a v školách, a to aj prostredníctvom vzdelávacích materiálov.

                  21.

                  Členské štáty by mali využívať Európsku federáciu infraštruktúry a služieb cloud-to-edge s cieľom rozšíriť uchovávanie, správu a prístup k digitalizovaným aktívam kultúrneho dedičstva.

            KAPITOLA IV

         KROKY NADVÄZUJÚCE NA ODPORÚČANIE

      Členské štáty by mali informovať Komisiu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie 24 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie a následne každé dva roky.

         V Bruseli 10. novembra 2021

               Za Komisiu

            Thierry BRETON

               člen Komisie

         (1)  COM(2021) 118 final.

         (2)  Správa Svetovej organizácie OSN pre cestovný ruch o synergiách cestovného ruchu a kultúry.

         (3)  SWD/2021/351 final.

         (4)  SWD(2021)15 final.

         (5)  COM(2019) 640 final.

         (6)  Vrátane 2D digitalizácie.

         (7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage.

         (8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en.

         (9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sk/2021_2027/.

         (10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu.

         (11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_sk.

         (12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en.

         (13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 z 20. júna 2019 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 56).

         (14)  COM/2020/274 final.

         (15)  COM(2021) 102 final.

         (16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92).

         (17)  COM/2018/612 final.

         (18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation.

         (19)  https://rightsstatements.org/.

         (20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework.

         (21)  COM/2020/66 final.

         (22)  https://op.europa.eu/s/pjHV.

         (23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe.

         (24)  UNESCO Dohovor o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva, Paríž, 16. november 1972.

         (25)  UNESCO Dohovor na ochranu nehmotného kultúrneho dedičstva 2003, Paríž, 17. október 2003.

         PRÍLOHA I
         Orientačné ciele týkajúce sa príspevku k obsahu európskej digitálnej knižnice Europeana a dátovému priestoru do roku 2030 podľa členských štátov (1)

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Počet záznamov k 1. februáru 2021

                     Počet záznamov vysokej kvality (2) k 1. februáru 2021

                     Nové vysokokvalitné záznamy do roku 2030

                     Celkový počet záznamov do roku 2030
                     [= A + C]

                     Celkový počet vysokokvalitných záznamov do roku 2030 (3)

                     [= B + C]

                     Digitálne aktíva v podobe 3D do roku 2030 (4)

                        Rakúsko

                     2 372 357

                     1 106 942

                     1 002 892

                     3 375 249

                     2 109 834

                     401 157

                        Belgicko

                     2 499 646

                     2 247 432

                     1 215 817

                     3 715 463

                     3 463 249

                     486 327

                        Bulharsko

                     94 447

                     62 647

                     329 454

                     423 901

                     392 101

                     131 782

                        Chorvátsko

                     67 357

                     5 456

                     235 877

                     303 234

                     241 332

                     94 351

                        Cyprus

                     30 959

                     1 858

                     71 466

                     102 425

                     73 324

                     28 586

                        Česko

                     881 263

                     369 602

                     889 329

                     1 770 592

                     1 258 931

                     355 732

                        Dánsko

                     1 032 422

                     662 712

                     676 884

                     1 709 306

                     1 339 596

                     270 754

                        Estónsko

                     648 205

                     486 024

                     99 825

                     748 030

                     585 849

                     39 930

                        Fínsko

                     1 093 297

                     960 899

                     548 428

                     1 641 725

                     1 509 327

                     219 371

                        Francúzsko

                     3 860 232

                     1 779 567

                     6 381 064

                     10 241 296

                     8 160 631

                     2 552 426

                        Nemecko

                     5 536 786

                     4 107 742

                     8 924 266

                     14 461 052

                     13 032 008

                     3 569 707

                        Grécko

                     661 593

                     383 327

                     642 175

                     1 303 768

                     1 025 502

                     256 870

                        Maďarsko

                     732 033

                     571 425

                     637 732

                     1 369 765

                     1 209 157

                     255 093

                        Írsko

                     86 765

                     44 424

                     856 780

                     943 545

                     901 204

                     342 712

                        Taliansko

                     2 150 207

                     687 421

                     5 119 900

                     7 270 107

                     5 807 321

                     2 047 960

                        Lotyšsko

                     128 505

                     113 341

                     117 705

                     246 210

                     231 046

                     47 082

                        Litva

                     224 359

                     182 337

                     209 875

                     434 234

                     392 212

                     83 950

                        Luxembursko

                     65 600

                     1 325

                     145 567

                     211 167

                     146 893

                     58 227

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     46 013

                     96 323

                     47 019

                     18 405

                        Holandsko

                     9 126 499

                     7 554 003

                     1 992 463

                     11 118 962

                     9 546 466

                     796 985

                        Poľsko

                     3 040 221

                     936 996

                     2 477 819

                     5 518 040

                     3 414 815

                     991 127

                        Portugalsko

                     203 044

                     138 963

                     727 333

                     930 377

                     866 297

                     290 933

                        Rumunsko

                     135 213

                     84 549

                     1 209 889

                     1 345 102

                     1 294 438

                     483 956

                        Slovensko

                     15 106

                     453

                     341 636

                     356 742

                     342 089

                     136 654

                        Slovinsko

                     598 310

                     382 081

                     166 799

                     765 109

                     548 880

                     66 720

                        Španielsko

                     2 960 596

                     1 228 351

                     3 851 622

                     6 812 218

                     5 079 973

                     1 540 649

                        Švédsko

                     4 307 321

                     3 047 430

                     1 098 975

                     5 406 296

                     4 146 404

                     439 590

                        EÚ27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        40 017 586

                        82 620 239

                        67 165 896

                        16 007 034

            (1)  Orientačné ciele na členský štát sú úmerné počtu obyvateľov každého členského štátu a sú upravené podľa HDP členského štátu na obyvateľa (v PPS).

            (2)  Vysokokvalitné záznamy spĺňajú požiadavky úrovne 2 alebo vyššej (úroveň 2+) publikačného rámca knižnice Europeana pre obsah a požiadavky úrovne A alebo vyššej pre metaúdaje. Tieto normy sú potrebné na podporu opakovaného použitia na rôzne účely.

            (3)  Členské štáty sa nabádajú, aby zlepšili kvalitu záznamov úrovne 1, a preto sa celkový počet záznamov vysokej kvality môže ďalej zvyšovať.

            (4)  ( 40 % nových záznamov by malo byť pre digitálne aktíva v podobe 3D. Počet digitálnych aktív v podobe 3D, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii v knižnici Europeana, sa považuje za zanedbateľný.

         PRÍLOHA II
         Čiastkové ciele týkajúce sa príspevku k obsahu európskej digitálnej knižnice Europeana a dátovému priestoru do roku 2025 podľa členských štátov

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Počet záznamov k 1. februáru 2021

                     Počet záznamov vysokej kvality (1) k 1. februáru 2021

                        Nové záznamy do roku 2025 (2)

                     Celkový počet záznamov do roku 2025
                     [= A + C]

                     Celkový počet vysokokvalitných záznamov do roku 2025 (3)

                     [= B + C]

                     Aktíva v podobe 3D do roku 2025 (4)

                        Rakúsko

                     2 372 357

                     1 106 942

                     401 157

                     2 773 514

                     1 508 099

                     60 174

                        Belgicko

                     2 499 646

                     2 247 432

                     486 327

                     2 985 973

                     2 733 759

                     72 949

                        Bulharsko

                     94 447

                     62 647

                     131 782

                     226 229

                     194 428

                     19 767

                        Chorvátsko

                     67 357

                     5 456

                     94 351

                     161 708

                     99 807

                     14 153

                        Cyprus

                     30 959

                     1 858

                     28 586

                     59 545

                     30 444

                     4 288

                        Česko

                     881 263

                     369 602

                     355 732

                     1 236 995

                     725 333

                     53 360

                        Dánsko

                     1 032 422

                     662 712

                     270 754

                     1 303 176

                     933 465

                     40 613

                        Estónsko

                     648 205

                     486 024

                     39 930

                     688 135

                     525 954

                     5 989

                        Fínsko

                     1 093 297

                     960 899

                     219 371

                     1 312 668

                     1 180 270

                     32 906

                        Francúzsko

                     3 860 232

                     1 779 567

                     2 552 426

                     6 412 658

                     4 331 993

                     382 864

                        Nemecko

                     5 536 786

                     4 107 742

                     3 569 707

                     9 106 493

                     7 677 448

                     535 456

                        Grécko

                     661 593

                     383 327

                     256 870

                     918 463

                     640 197

                     38 530

                        Maďarsko

                     732 033

                     571 425

                     255 093

                     987 126

                     826 518

                     38 264

                        Írsko

                     86 765

                     44 424

                     342 712

                     429 477

                     387 136

                     51 407

                        Taliansko

                     2 150 207

                     687 421

                     2 047 960

                     4 198 167

                     2 735 381

                     307 194

                        Lotyšsko

                     128 505

                     113 341

                     47 082

                     175 587

                     160 423

                     7 062

                        Litva

                     224 359

                     182 337

                     83 950

                     308 309

                     266 287

                     12 593

                        Luxembursko

                     65 600

                     1 325

                     58 227

                     123 827

                     59 552

                     8 734

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     18 405

                     68 715

                     19 411

                     2 761

                        Holandsko

                     9 126 499

                     7 554 003

                     796 985

                     9 923 484

                     8 350 988

                     119 548

                        Poľsko

                     3 040 221

                     936 996

                     991 127

                     4 031 348

                     1 928 124

                     148 669

                        Portugalsko

                     203 044

                     138 963

                     290 933

                     493 977

                     429 897

                     43 640

                        Rumunsko

                     135 213

                     84 549

                     483 956

                     619 169

                     568 504

                     72 593

                        Slovensko

                     15 106

                     453

                     136 654

                     151 760

                     137 107

                     20 498

                        Slovinsko

                     598 310

                     382 081

                     66 720

                     665 030

                     448 800

                     10 008

                        Španielsko

                     2 960 596

                     1 228 351

                     1 540 649

                     4 501 245

                     2 769 000

                     231 097

                        Švédsko

                     4 307 321

                     3 047 430

                     439 590

                     4 746 911

                     3 487 019

                     65 938

                        EÚ27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        16 007 034

                        58 609 687

                        43 155 345

                        2 401 055

            (1)  Vysokokvalitné záznamy spĺňajú požiadavky úrovne 2 alebo vyššej (úroveň 2+) publikačného rámca knižnice Europeana pre obsah a požiadavky úrovne A alebo vyššej pre metaúdaje. Tieto normy sú potrebné na podporu opakovaného použitia na rôzne účely.

            (2)  Čiastkový cieľ: 40 % orientačných cieľov do roku 2030.

            (3)  Členské štáty sa nabádajú, aby zlepšili kvalitu záznamov úrovne 1, a preto sa celkový počet záznamov vysokej kvality môže ďalej zvyšovať.

            (4)  (4) Čiastkový cieľ pre digitálne aktíva v podobe 3D: 15 % cieľov do roku 2030.


title: Odporúčanie Rady z 16. novembra 2021 ktoré sa týka stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a vymedzenia konkrétnejších cieľov a ktorým sa zrušuje odporúčanie z 15. októbra 2018 2021/C 464/01

text:
               17.11.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 464/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 16. novembra 2021
      ktoré sa týka stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a vymedzenia konkrétnejších cieľov a ktorým sa zrušuje odporúčanie z 15. októbra 2018
      (2021/C 464/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 46 ods. 6,
      so zreteľom na Protokol č. 10 o stálej štruktúrovanej spolupráci zriadenej článkom 42 Zmluvy o Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2315 z 11. decembra 2017 o nadviazaní stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a stanovení zoznamu zúčastnených členských štátov (1),
      so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
      keďže:

                  (1)

                  V článku 4 ods. 2 písm. b) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 sa stanovuje, že Rada prijíma rozhodnutia a odporúčania, v ktorých stanoví poradie plnenia väčších záväzkov uvedených v prílohe k uvedenému rozhodnutiu v priebehu dvoch po sebe nasledujúcich počiatočných fáz (roky 2018 – 2020 a 2021 – 2025) a na začiatku každej fázy vymedzí konkrétnejšie ciele pre plnenie väčších záväzkov.

                  (2)

                  Rada 15. októbra 2018 prijala odporúčanie (ďalej len „odporúčanie z 15. októbra 2018“) týkajúce sa stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (ďalej len „PESCO“) a vymedzenia konkrétnejších cieľov (2) pre fázy 2018 – 2020 a 2021 – 2025.
                  V súlade s odsekmi 4 a 27 odporúčania z 15. októbra 2018 by Rada mala prijať druhý súbor konkrétnejších cieľov pre fázu 2021 – 2025. Ako sa uvádza v záveroch Rady z 20. novembra 2020 o strategickom preskúmaní PESCO za rok 2020 , Rada by mala preskúmať uvedené odporúčanie na začiatku ďalšej fázy v roku 2021 s cieľom stanoviť ciele a konkrétne očakávané výsledky pre ďalšiu fázu PESCO 2021 – 2025 v súlade s procesom strategického preskúmania PESCO.

                  (3)

                  Na základe záverov z 20. novembra 2020 by sa zistenia a odporúčania koordinovaného ročného hodnotenia obrany (ďalej len „CARD“) mali použiť ako podklad pre ciele a konkrétne očakávané výsledky pre ďalšiu fázu PESCO (2021 – 2025).

                  (4)

                  V súlade s rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/1639 (3) by sa mohol na účasť na projekte PESCO výnimočne prizvať tretí štát a priniesť projektu značnú pridanú hodnotu a prispieť k posilneniu PESCO a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len „SBOP“) a k splneniu väčších záväzkov.

                  (5)

                  Rada by preto mala prijať ďalšie odporúčanie a zrušiť odporúčanie z 15. októbra 2018,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      I.   Cieľ a rozsah pôsobnosti

                  1.

                  Na základe záverov Rady z 20. novembra 2020 o strategickom preskúmaní PESCO bude celkovým cieľom druhej počiatočnej fázy do roku 2025 splnenie väčších záväzkov, ktoré zúčastnené členské štáty prijali navzájom, a to aj prostredníctvom úsilia o vytvorenie ucelených celospektrálnych bojových síl, v súlade s oznámením o PESCO (4), ktorým sa prispeje k plneniu úrovne ambícií EÚ. Takéto ucelené celospektrálne bojové sily by mali členské štáty ďalej rozpracovať v kontexte Strategického kompasu (5).

                  2.

                  Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť spoločný prístup a umožniť, aby zúčastnené členské štáty mohli plniť väčšie záväzky uvedené v prílohe k rozhodnutiu (SZBP) 2017/2315. Má uľahčiť každoročný proces hodnotenia stanovený v článku 6 uvedeného rozhodnutia na základe úplného súboru príslušných údajov vrátane plánov. S cieľom pomôcť zúčastneným členským štátom pri plánovaní plnenia väčších záväzkov a uľahčení hodnotenia pokroku PESCO v správe vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“) toto odporúčanie zahŕňa strednodobé ciele, čiastkové ciele, so súvisiacimi ukazovateľmi pokroku, a to aj pre operačné záväzky, s cieľom spravodlivým dielom prispievať k vytváraniu síl pre misie a operácie SBOP v rámci prostriedkov a spôsobilostí členských štátov. Uvedené údaje by mali zúčastnené členské štáty poskytnúť každý rok vo svojich národných plánoch vykonávania preskúmaných a aktualizovaných podľa potreby v súlade s článkom 3 ods. 2 uvedeného rozhodnutia. Bezpečnostné predpisy stanovené v rozhodnutí Rady 2013/488/EÚ (6) by sa mali uplatňovať aj na národné plány vykonávania a iné relevantné dokumenty založené na informáciách, ktoré sú v nich uvedené. Zúčastnené členské štáty by mali s podporou sekretariátu PESCO zabezpečiť transparentnosť medzi všetkými zúčastnenými členskými štátmi a ďalej rozvíjať koherentnosť a konzistentnosť v súvislosti s informáciami požadovanými a poskytovanými v rámci PESCO a inými iniciatívami súvisiacimi s obranou vrátane CARD. Mala by sa ďalej rozvíjať a posilňovať koherentnosť medzi rôznymi iniciatívami súvisiacimi s obranou, a to aj pokiaľ ide o podávanie správ členskými štátmi, s cieľom zmierniť administratívne zaťaženie a zlepšiť kvalitu národných plánov vykonávania. V uvedenej práci by sa mali zohľadňovať poznatky získané na konci prvej počiatočnej fázy PESCO (2018 – 2020), najmä prostredníctvom súvisiaceho procesu strategického preskúmania.

                  3.

                  V súlade so záväzkami uvedenými v prílohe k rozhodnutiu (SZBP) 2017/2315 a bez toho, aby sa tieto záväzky zmenili alebo sa prijali nové záväzky, sa týmto odporúčaním poskytujú usmernenia na stanovenie poradia plnenia týchto záväzkov pre fázu 2021 – 2025 a vymedzujú sa v ňom konkrétnejšie ciele pre každý záväzok, pričom sa zdôrazňuje, že zúčastnené členské štáty by mali uvedené záväzky splniť čo najskôr, najmä tie, ktoré sa mali splniť do roku 2020.

                  4.

                  Konkrétnejšie ciele uvedené v oddiele II, ktoré zahŕňajú aj ukazovatele pokroku, ak sa na konkrétne záväzky vzťahujú, umožnia zúčastneným členským štátom plánovať plnenie väčších záväzkov štruktúrovaným a transparentným spôsobom a poskytovať podrobné a hodnotiteľné informácie o pokroku, ktorý sa dosiahol v plnení každého záväzku v ich národných plánoch vykonávania. Mali by sa zabezpečiť pravidelné výmeny medzi zúčastnenými členskými štátmi v príslušných prípravných orgánoch Rady, ako sa uvádza v strategickom preskúmaní PESCO, najmä v oblastiach, v ktorých sa úsilie musí zachovať alebo zintenzívniť.

                  5.

                  Cieľom je prispôsobiť existujúce konkrétnejšie ciele na základe skúseností získaných z prvej počiatočnej fázy s cieľom pomôcť zúčastneným štátom zlepšiť dosahovanie konkrétnych očakávaných výsledkov a uľahčiť vykonávanie, pokiaľ ide o čo najskoršie splnenie väčších záväzkov, a to do konca roka 2025. Osobitná pozornosť by sa mala venovať oblastiam, v ktorých sú potrebné zlepšenia, a to aj na úrovni projektov v súlade so závermi o strategickom preskúmaní PESCO, a zabezpečeniu nepretržitého pokroku aj po skončení dvoch počiatočných fáz (roky 2018 – 2020 a 2021 – 2025). Na konci dvoch počiatočných fáz uskutoční Rada v roku 2025 proces strategického preskúmania, v rámci ktorého posúdi plnenie väčších záväzkov PESCO stanovených v rozhodnutí (SZBP) 2017/2315 každým zúčastneným členským štátom a tieto záväzky aktualizuje a v prípade potreby posilní vzhľadom na úspechy dosiahnuté prostredníctvom PESCO s cieľom zohľadniť meniace sa bezpečnostné prostredie Únie, jej operačné potreby, ako aj priority členských štátov a Únie v oblasti spôsobilostí. V uvedenej súvislosti by Rada mala na začiatku roku 2026, v nadväznosti na proces strategického preskúmania uvedený vyššie, prijať tretí súbor konkrétnejších cieľov, aktualizovaných a v prípade potreby posilnených pri zohľadnení článku 4 ods. 2 písm. c) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315.

            II.   Stanovenie poradia plnenia záväzkov vymedzením konkrétnejších cieľov
      Záväzky č. 1 až 5

                  6.

                  Záväzok č. 1: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť presné finančné údaje týkajúce sa vývoja celkových výdavkov na obranu v porovnaní s predchádzajúcim rokom v reálnom vyjadrení (7), a to aj v absolútnych číslach, a predložiť plán pravidelného navyšovania výdavkov. V tejto súvislosti by zúčastnené členské štáty mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť aj svoje prognózy výdavkov na nasledujúce roky dohodnuté na národnej úrovni. Tie zúčastnené členské štáty, ktoré sú zároveň aj členmi NATO a ich výdavky sú na úrovni alebo nad úrovňou príslušného usmernenia NATO pre oblasť výdavkov na obranu, by mali uviesť, či majú v úmysle zachovať túto úroveň výdavkov na obranu alebo ju chcú zmeniť. V kontexte svojich národných plánov vykonávania sa práca na dosiahnutí, zachovaní alebo prekročení súčasného príslušného usmernenia NATO pre výdavky na obranu (8) bude považovať za preukázanie pozitívneho trendu pri plnení tohto väčšieho záväzku. Na základe informácií uvedených v národných plánoch vykonávania sa aj vo výročnej správe vysokého predstaviteľa uvedie podrobný prehľad vývoja výdavkov na obranu zo strany zúčastnených členských štátov v súlade s článkom 6 ods. 3 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315.

                  7.

                  Záväzok č. 2: Každý zúčastnený členský štát by mal vo svojom národnom pláne vykonávania uviesť presné finančné údaje týkajúce sa toho, ako má v úmysle prispieť k dosiahnutiu spoločnej referenčnej hodnoty vo výške 20 % (9), pokiaľ ide o investície do obrany. Uvedené informácie by mali poskytovať prognózu navyšovania v porovnaní s predchádzajúcim rokom v reálnom vyjadrení ako percentuálny podiel celkového rozpočtu na obranu. Poskytnuté údaje by mali zahŕňať investície do verejného obstarávania v oblasti obrany a výskumu a rozvoja v tejto oblasti. Tie zúčastnené členské štáty, ktorých výdavky už sú na úrovni alebo nad úrovňou (spoločnej) referenčnej hodnoty, by mali uviesť, či majú v úmysle zachovať túto úroveň výdavkov alebo ju chcú zmeniť.

                  8.

                  Záväzok č. 3: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania poskytnúť podrobné informácie o tom, ako a akými prostriedkami chcú zvýšiť počet, veľkosť a vplyv spoločných projektov a projektov spolupráce v oblasti strategickej obrannej spôsobilosti, a uviesť tiež rozpočtové údaje a konkrétne projekty, na ktoré sa poskytla alebo poskytuje finančná pomoc Únie. V tejto súvislosti by každý zúčastnený členský štát mal poskytnúť presné finančné údaje o tom, ako plánuje reálne prispieť k dosiahnutiu spoločnej referenčnej hodnoty obstarávania vybavenia v rámci európskej spolupráce – 35 % celkových výdavkov na vybavenie – a spoločnej referenčnej hodnoty v oblasti výskumu a technológií v rámci európskej spolupráce v oblasti obrany – 20 % celkových výdavkov na výskum a technológie v oblasti obrany. Tie zúčastnené členské štáty, ktorých výdavky už dosiahli tieto úrovne, by mali uviesť, či majú v úmysle zachovať tieto úrovne výdavkov alebo ich chcú zmeniť.

                  9.

                  Záväzok č. 4: S cieľom pomáhať pri monitorovaní skutočného medziročného pokroku by každý zúčastnený členský štát mal vo svojom národnom pláne vykonávania jasne uviesť presné finančné údaje o tom, ako bude prispievať, a to s cieľom priblížiť sa k 2 % celkových výdavkov na obranu (spoločná referenčná hodnota) ako podielu výdavkov na výskum a technológie v oblasti obrany z celkových výdavkov na obranu, vrátane prognóz výdavkov.

                  10.

                  Záväzok č. 5: Zúčastnené členské štáty sa vyzývajú, aby svoje národné plány vykonávania každý rok využívali na to, aby sa podelili so svojimi skúsenosťami z hľadiska plánovania a prispievania k plneniu záväzkov č. 1 až 4 vzhľadom na konkrétnejšie ciele stanovené vyššie. Na konci roka 2025 sa tieto záväzky preskúmajú na základe údajov o výdavkoch uvedených v národných plánoch vykonávania s cieľom upraviť podľa potreby ukazovatele a ciele pre tieto záväzky, ktoré má schváliť Rada.

            Záväzky č. 6 až 11

                  11.

                  Záväzok č. 6: Zúčastnené členské štáty do roku 2025 dosiahnu pokrok v systematickom zvažovaní a čo najlepšom využívaní nástrojov a iniciatív Únie v oblasti rozvoja spôsobilostí, ako sú napríklad plán rozvoja spôsobilostí (ďalej len „CDP“) a CARD, s cieľom formovať svoje vnútroštátne rozhodovanie, stanovovanie priorít a obranné plánovanie a dosiahnuť ich väčšiu koherentnosť, ktoré zabezpečujú koherentnosť výstupov s príslušnými procesmi NATO, ak sa požiadavky prekrývajú, pričom sa uznáva odlišná povaha týchto dvoch organizácií a ich príslušných povinností a členstva. To by znamenalo, že členské štáty by mali zdôrazniť svoju významnú úlohu pri rozvoji spôsobilostí v rámci Únie, a to aj uvedením prioritných oblastí pre rozvoj činností spolupráce v oblasti obrannej spôsobilosti v rámci Únie s odkazom na zistenia a odporúčania CARD. Na tento účel by zúčastnené členské štáty mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, ako vykonávajú priority Únie v oblasti rozvoja spôsobilostí vyplývajúce z CDP, a to aj prostredníctvom stanovenia národných priorít, a načrtnúť svoje plány a ciele týkajúce sa príslušných priorít, ktoré sa majú dosiahnuť v nadchádzajúcich rokoch.

                  12.

                  Záväzok č. 7: Každý zúčastnený členský štát by mal vo svojom národnom pláne vykonávania každý rok uviesť, ako čo najlepšie využil dostupné nástroje a procesy Únie a ako plánuje pokračovať v tomto úsilí. To zahŕňa podporu procesu CARD, a to aj poskytovaním všetkých relevantných požadovaných informácií, vedením dvojstranných dialógov týkajúcich sa CARD a vzájomným informovaním o výsledkoch preskúmaní národnej obrany vždy, keď je to možné. Zúčastnené členské štáty by mali zahrnúť do svojich národných plánov vykonávania informácie o tom, ako vykonali a/alebo plánujú využiť realizovateľné odporúčania uvedené v schválených správach CARD.

                  13.

                  Záväzok č. 8: Zúčastnené členské štáty budú každoročne čo najlepšie využívať Európsky obranný fond na podporu svojich projektov spolupráce v oblasti rozvoja spôsobilostí. Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, pre ktoré priority EÚ v oblasti rozvoja spôsobilostí dohodnuté v rámci oblastí zamerania CDP a CARD sa prijala finančná pomoc EÚ alebo by sa takáto pomoc mohla žiadať v budúcnosti, a pokiaľ je to možné, podiel vnútroštátnych investícií do obrany, ku ktorým sa zaviazali alebo sa plánujú zaviazať na tieto projekty spolupráce. Zúčastnené členské štáty by vo svojich národných plánoch vykonávania mali uviesť, aká je využiteľnosť a pridaná hodnota financovania úsilia o rozvoj vnútroštátnych obranných spôsobilostí z prostriedkov EÚ. Do konca roku 2025 by zúčastnené členské štáty takisto mali uviesť svoj zámer zabezpečiť opatrenia nadväzujúce na výsledky prípravnej akcie pre výskum v oblasti obrany (2017 – 2019), Programu rozvoja európskeho obranného priemyslu (ďalej len „EDIDP“) (2019 – 2020) a Európskeho obranného fondu pre projekty spolupráce s identifikovanou pridanou hodnotou EÚ.

                  14.

                  Záväzok č. 9: Zúčastnené členské štáty by mali vytvoriť zoznam príslušných prebiehajúcich projektov spolupráce v oblasti rozvoja spôsobilostí v súlade s CDP v rámci PESCO, ako aj v iných rámcoch a uviesť plánovaný dátum začiatku a ukončenia harmonizácie požiadaviek. Predpokladaný začiatok harmonizácie požiadaviek na spôsobilosti by sa mal uviesť aj v prípade plánovaných a zamýšľaných projektov. Uvedené údaje by sa mali uviesť pre nadchádzajúce roky, a pritom je potrebné sústrediť sa na nedostatky v oblasti spôsobilostí zistené prostredníctvom CDP a berúc do úvahy CARD.

                  15.

                  Záväzok č. 10: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania zmapovať tie spôsobilosti a zariadenia, ktoré plánovali sprístupniť a poskytnúť, aby ich mohli spoločne využívať ostatné zúčastnené členské štáty, s konkrétnymi príkladmi, ako je výcvik a vzdelávanie, cvičenia, vojenské základne a logistická podpora, pričom uvedú, ktoré sú k dispozícii aj v prípade operácií. Zúčastnené členské štáty by mohli vo svojich národných plánoch vykonávania takisto zmapovať, ktoré spôsobilosti vrátane infraštruktúry, ktoré ponúkajú iné zúčastnené členské štáty, by mohli poskytovať základ pre spoluprácu. V národných plánoch vykonávania by sa malo uviesť, ako by takáto spolupráca mohla optimalizovať dostupné zdroje a zlepšiť ich celkovú účinnosť, a to aj poskytovaním informácií o potenciálnych úsporách, ak sú k dispozícii. Zúčastnené členské štáty by mali využívať spoločnú databázu (ďalej len „CODABA“), najmä na podporu výmeny informácií o svojich príslušných obranných plánoch a záujmoch v tejto súvislosti. Zúčastnené členské štáty by mali do nej pravidelne vkladať informácie a podávať o tom správy vo svojich národných plánoch vykonávania.

                  16.

                  Záväzok č. 11: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, ako chcú zintenzívniť spoluprácu v oblasti kybernetickej obrany, a to aj prostredníctvom existujúcich iniciatív alebo nových činností spolupráce. Vo svojich národných plánoch vykonávania by mali uviesť, ako plánujú do roku 2025 zachovať alebo ďalej zvýšiť úroveň svojej účasti na nadnárodných kybernetických cvičeniach a svoju spoluprácu, a to aj v rámci Európskej obrannej agentúry (ďalej len „EDA“) a Európskej akadémie bezpečnosti a obrany (EABO). Do roku 2025 by zúčastnené členské štáty mali takisto uviesť, ako majú v úmysle nadviazať pravidelnú spoluprácu s inými zúčastnenými členskými štátmi v oblasti kybernetickej obrany a súvisiacich činností, ako je výmena informácií, výcvik a operačná podpora, ale aj rozvoj spôsobilostí. Informácie z národných plánov vykonávania o spolupráci zúčastnených členských štátov v oblasti kybernetickej obrany a ich príspevku ku kybernetickej obrane a k súvisiacim činnostiam vrátane rozvoja spôsobilostí sa zahrnú do výročnej správy vysokého predstaviteľa o stave vykonávania PESCO ako príloha.

            Záväzky č. 12 až 14

                  17.

                  Záväzok č. 12: Do roku 2025 by zúčastnené členské štáty mali:

                              a)

                              čiastkový záväzok 12.1:

                                          —

                                          prispieť do katalógu síl EÚ všetkými nasaditeľnými vnútroštátnymi spôsobilosťami, ktoré zodpovedajú požiadavkám najnovšieho katalógu požiadaviek EÚ zameraných na ucelené celospektrálne bojové sily EÚ v súlade s oznámením o PESCO (10), a to na základe bojových síl EÚ vymedzených v katalógu pokroku (11). V súlade so zásadou jednotného súboru síl by príspevky zúčastnených členských štátov mali byť v súlade s pokynmi v rámci procesu hlavného cieľa a mali by zahŕňať všetky nasaditeľné prostriedky (vrátane veliteľstiev a spôsobilostí použiteľných na podporu misií a operácií). Zúčastnené členské štáty by mali o týchto príspevkoch informovať vo svojich národných plánoch vykonávania;

                                          —

                                          zamerať sa na budúcu dostupnosť spôsobilostí, ktoré sú potrebné na splnenie cieľov v oblasti spôsobilostí s vysokým dosahom (ďalej len „HICG“), s optimalizáciou plánovaných príspevkov do katalógu síl EÚ v krátkodobom a strednodobom horizonte. Dôraz by sa mal klásť na splnenie všetkých krátkodobých HICG. Ich plánovacie úsilie sa bude merať prostredníctvom procesu hlavného cieľa. Zúčastnené členské štáty by mali o tomto plánovacom úsilí informovať vo svojich národných plánoch vykonávania;

                              b)

                              čiastkový záväzok 12.2: v súlade s koncepciou vojenskej rýchlej reakcie EÚ dokončiť databázu rýchlej reakcie s cieľom umožniť, aby slúžila ako užitočný nástroj vojenského plánovania s cieľom prispieť k dosiahnutiu úrovne ambícií EÚ. Zúčastnené členské štáty tým, že prispejú k databáze rýchlej reakcie, a bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek ústavné požiadavky týkajúce sa rozhodnutí o nasadení, naznačia svoj potenciálny príspevok rýchlo nasaditeľných formácií, spôsobilostí a príslušnej podpornej infraštruktúry, ktoré by mohli byť rýchlo nasadené alebo využité v rámci vojenskej misie alebo operácie SBOP na podporu dosiahnutia úrovne ambícií EÚ. Na tento účel by mal každý zúčastnený členský štát pred výročnou konferenciou o koordinácii vojenskej rýchlej reakcie aktualizovať v databáze rýchlej reakcie zoznam svojich disponibilných vojenských formácií a spôsobilostí. To zahŕňa aktualizáciu alebo dokončenie databáz pozemných, námorných a leteckých spôsobilostí a podľa potreby aj uvedenie úrovne pripravenosti, pokiaľ ide o spôsobilosti a sily. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky na utajenie, by táto časť databázy rýchlej reakcie mala byť dostupná zúčastneným členským štátom, aby sa podporila schopnosť vykonať počiatočné posúdenie, či je možné začať vojenskú misiu alebo operáciu SBOP. V tejto súvislosti by prognózovanie formácií a spôsobilostí na základe analýzy požiadaviek, ktoré je odvodené z ilustračných scenárov, umožnilo zúčastneným členským štátom prispievať do databázy rýchlej reakcie presnejšie. Zúčastnené členské štáty by mali svoje príspevky do tejto databázy uviesť vo svojich národných plánoch vykonávania;

                              c)

                              čiastkový záväzok 12.3: posúdiť v súlade so svojimi ústavnými požiadavkami uskutočniteľnosť urýchleného prijatia politického záväzku na vnútroštátnej úrovni, a to aj prostredníctvom prípadného preskúmania svojich vnútroštátnych rozhodovacích postupov s cieľom dosiahnuť zlepšenie, ak ho ešte nevykonali. V náležitých prípadoch by sa v národných plánoch vykonávania malo uviesť aj uplatňovanie postupov rozhodovania v scenároch rýchlej reakcie prostredníctvom cvičení na politickej úrovni (POLEX) a príslušné zistenia;

                              d)

                              čiastkový záväzok 12.4:

                                          —

                                          poskytnúť v rámci svojich prostriedkov a spôsobilostí významnú podporu na vojenské misie a operácie SBOP s cieľom pokryť prehľad požiadaviek , a tak dodržať dohodnutú úroveň ambícií stanovenú pre misie a operácie SBOP. Na tento účel majú zúčastnené členské štáty čo najskôr a najneskôr do leta 2022 poskytnúť spravodlivý podiel k vytváraniu síl, ktorého parametre by mali vymedziť.

                                          —

                                          tieto príspevky k vojenským misiám a operáciám SBOP uvedené v tabuľke sa zahrnú do výročnej správy vysokého predstaviteľa o vykonávaní PESCO ako príloha a mali by sa zdôrazniť ako pozitívna skutočnosť. Zúčastnené členské štáty by mali každoročne vo svojich národných plánoch vykonávania vykazovať svoje príspevky na pokrytie prehľadov požiadaviek vojenských operácií a misií SBOP s cieľom zachovať alebo zvýšiť tieto príspevky, čím budú spravodlivým dielom prispievať k vytváraniu síl pre misie a operácie SBOP;

                                          —

                                          v tomto procese by zúčastnené členské štáty mohli odkazovať na svoje národné a medzinárodné záväzky, ktorými prispievajú k európskemu a medzinárodnému mieru a bezpečnosti;

                                          —

                                          tieto prvky by mali zvýšiť transparentnosť úsilia zúčastnených členských štátov s cieľom uznať významné príspevky. Mali by sa využiť aj na povzbudenie a podporu členských štátov, aby v rámci svojich prostriedkov a spôsobilostí zvýšili príspevky na misie a operácie SBOP. Na tento účel by sa poskytli odporúčania a vykonávanie týchto odporúčaní by sa pravidelne preskúmavalo, a to aj na politickej úrovni.

                              e)

                              čiastkový záväzok 12.5: potvrdiť v zásade aspoň štyri roky vopred svoje značné a opakujúce sa príspevky k bojovým skupinám EÚ a uskutočniť prípravu a výcvik svojich prispievajúcich síl a spôsobilostí v súlade s koncepciou bojových skupín EÚ a s príručkou prípravy bojových skupín EÚ. Na tento účel by zúčastnené členské štáty mali čo najskôr prispieť k vyplneniu rozpisu bojových skupín EÚ a zohľadniť svoje príspevky vo svojich národných plánoch vykonávania. Príspevky každého zúčastneného členského štátu k rozpisu bojových skupín EÚ za obdobie piatich rokov sa zahrnú do výročnej správy vysokého predstaviteľa o vykonávaní PESCO ako príloha;

                              f)

                              čiastkový záväzok 12.6: na základe národnej zvrchovanosti, rozhodovania, zákonov a predpisov konkrétne prispieť k vykonávaniu akčného plánu EÚ v oblasti vojenskej mobility a projektov PESCO v tejto oblasti, a to aj realizáciou štyroch opatrení na vnútroštátnej úrovni dohodnutých v záveroch Rady z 25. júna 2018 o bezpečnosti a obrane. Na tento účel by zúčastnené členské štáty, ako sa uvádza v bode 18 uvedených záverov, mali vypracovať národné plány na vykonávanie vojenskej mobility; udeliť povolenie cezhraničného presunu a diplomatické povolenie do piatich pracovných dní a zvážiť ďalšie skrátenie tejto lehoty pre jednotky rýchlej reakcie; vytvoriť silnú prepojenú sieť národných kontaktných miest vrátane ich mandátov; a čo najskôr, najneskôr však do roku 2024, vykonávať vojenskú mobilitu na vnútroštátnych a/alebo mnohonárodných cvičeniach. Tie zúčastnené členské štáty, ktoré ešte nevypracovali národné plány na vykonávanie vojenskej mobility, by tak mali okamžite urobiť a mali by poskytnúť tieto národné príspevky prostredníctvom spoločného pracovného priestoru a ďalej ich zohľadniť v národných plánoch vykonávania. Úsilie zúčastnených členských štátov v tejto súvislosti by sa malo zahrnúť do výročnej správy vysokého predstaviteľa o vykonávaní PESCO ako príloha.

                  18.

                  Záväzok č. 13. V oblasti interoperability síl by zúčastnené členské štáty mali:

                              a)

                              čiastkový záväzok 13.1:

                                          —

                                          používať príručku na prípravu bojových skupín EÚ vrátane spoločných hodnotiacich a validačných kritérií pre zoskupenie síl bojových skupín EÚ, ktoré sú v súlade s normami NATO, pri súčasnom zachovaní vnútroštátnej certifikácie. Vo svojich národných plánoch vykonávania by zúčastnené členské štáty mali uviesť, ako prebieha výcvik a certifikácia ich síl, napríklad vypracovaním programu cvičení bojových skupín EÚ na prípravnú fázu a vykonaním záverečného cvičenia simulujúceho reálne podmienky (LIVEX) ako súčasti balíka certifikácie bojových skupín;

                                          —

                                          vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, ako majú v úmysle uplatňovať spoločné technické a operačné normy, ktoré majú používať sily všetkých zúčastnených členských štátov, pričom uznávajú potrebu zabezpečiť interoperabilitu a súlad medzi Úniou a NATO a zabezpečia vytvorenie vhodných podmienok pre maximálnu interoperabilitu, aby si všetky zúčastnené členské štáty mohli plniť svoje záväzky;

                              b)

                              čiastkový záväzok 13.2: uviesť vo svojich národných plánoch vykonávania rozsah svojej účasti v súčasnosti alebo úsilie zúčastniť sa a zámer posilniť podľa možnosti svoju účasť na európskych nadnárodných štruktúrach, najmä tých, ktoré má Únia k dispozícii, a príspevok k nim. Príspevky zúčastnených členských štátov k európskym nadnárodným štruktúram sa zahrnú do výročnej správy vysokého predstaviteľa o vykonávaní PESCO ako príloha.

                  19.

                  Záväzok č. 14:

                              —

                              v súlade s článkom 75 ods. 1 o preskúmaní rozhodnutia Rady (SZBP) 2021/509 (12), by sa zúčastnené členské štáty mali zapojiť do zvažovania, určovania a navrhovania alternatív a možností pre vypracovanie ambiciózneho prístupu k spoločnému financovaniu vojenských operácií a misií SBOP nad rámec toho, čo sa vymedzuje ako spoločné náklady v súlade s rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/509. V tejto súvislosti sa zúčastnené členské štáty vyzývajú, aby posúdili náklady, pre ktoré sa vyžadovala osobitná oprávnenosť na financovanie ad hoc počas roka, a/alebo náklady, ktoré by sa mohli navrhnúť z vnútroštátneho hľadiska ako tiež potenciálne oprávnené na spoločné financovanie. V súlade s doložkou o preskúmaní stanovenou v rozhodnutí (SZBP) 2021/509, či v kontexte plánovaných trojročných revízií uvedeného rozhodnutia alebo na žiadosť členského štátu sa zúčastnené členské štáty vyzývajú, aby spoločne a náležite zvážili tieto návrhy v rámci výboru pre EPF s cieľom informovať následnú diskusiu v Rade o možných zmenách v zozname spoločných nákladov;

                              —

                              zúčastnené členské štáty sa okrem toho vyzývajú, aby vo svojich návrhoch uviedli aj možné dodatočné spôsoby prispievania k financovaniu nákladov na vojenské operácie a misie SBOP. Zúčastnené členské štáty sa vyzývajú, aby do svojich národných plánov vykonávania zahrnuli svoje zistenia týkajúce sa oboch aspektov;

                              —

                              okrem toho by sa mohlo preskúmať systematickejšie využívanie existujúcich finančných stimulov (napr. oslobodenie od DPH pre ad hoc projekty v rámci EDA) na podporu obrannej spolupráce, a to aj pre vojenské misie a operácie SBOP.

            Záväzky č. 15 až 17

                  20.

                  Záväzok č. 15: Do roku 2025 by zúčastnené členské štáty mali zvýšiť počet a objem svojich projektov v oblasti rozvoja spôsobilostí a mali by aj pokročiť vo vykonávaní týchto projektov, ktoré prispievajú k odstráneniu nedostatkov v spôsobilostiach zistených v CDP (vrátane HICG) a opísaných v prioritách Únie v oblasti rozvoja spôsobilostí, okrem iného v súvisiacich prípadových štúdiách strategického kontextu, a prostredníctvom využitia zistení a odporúčaní CARD, vrátane identifikovaných možností spolupráce, a to najmä v oblastiach zamerania. V tejto súvislosti sa vyžaduje, aby zúčastnené členské štáty venovali ďalšiu pozornosť spolupráci v týchto oblastiach: boj proti hybridným hrozbám, zmena klímy, energetická bezpečnosť, námorná bezpečnosť, aspekty súvisiace s kozmickým priestorom a nové a prelomové technológie vrátane umelej inteligencie. Zúčastnené členské štáty by mali poskytnúť svoje plány na nadchádzajúce roky, v ktorých uvedú počet a odhadovaný objem svojich projektov spolupráce z finančného hľadiska, a poskytnú informácie o svojich vnútroštátnych projektoch, ktoré pomôžu odstrániť nedostatky v oblasti spôsobilostí identifikované v CDP. Zúčastnené členské štáty by sa tiež mali podeliť o svoje posúdenie významu uvedených projektov v záujme zlepšenia strategickej autonómie Únie a integrovanejšej, udržateľnejšej, inovačnejšej a konkurencieschopnejšej európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne, ktorá zostáva otvorená spolupráci. V prípade činností, ktoré majú priemyselný alebo technologický rozmer, by zúčastnené členské štáty mali uviesť, ktorý druh európskeho priemyselného odvetvia alebo technológie sa plánuje posilniť.

                  21.

                  Záväzok č. 16: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania zohľadniť príslušné rozhodnutia a kroky prijaté na vnútroštátnej úrovni s cieľom ďalšej priorizácie prístupu európskej spolupráce, pokiaľ ide o budúce projekty, s cieľom odstrániť nedostatky v oblasti spôsobilostí identifikované na vnútroštátnej úrovni. Splnenie tohto záväzku by sa mohlo uľahčiť aktívnym využívaním CODABA, ako aj prostredníctvom príležitostí na spoluprácu identifikovaných v rámci CARD a najmä oblastí zamerania. Zúčastnené členské štáty by mali uviesť vo svojich národných plánoch vykonávania projekty spolupráce a nadnárodné činnosti, o ktorých predpokladajú, že odstránia nedostatky zistené na vnútroštátnej úrovni, a informovať o tom, ako plánujú zintenzívniť využívanie prístupov založených na spolupráci v tejto súvislosti.

                  22.

                  Záväzok č. 17: Keďže všetky zúčastnené členské štáty prispievajú na jeden alebo viacero projektov PESCO, mali by v národných plánoch vykonávania uvádzať informácie o svojom celkovom príspevku v podobe zdrojov a odborných znalostí, ktorým v priebehu času prispeli k projektom PESCO, a o tom, ako tieto projekty strategicky ovplyvňujú situáciu v oblasti obrannej spôsobilosti Únie a zúčastnených členských štátov. To by mohlo odrážať aj úlohu, ktorú majú zúčastnené členské štáty v úmysle prevziať pri rozvoji spôsobilostí v európskom kontexte.

            Záväzky č. 18 až 20:

                  23.

                  Záväzok č. 18: Zúčastnené členské štáty by mali počas celej fázy PESCO 2021 – 2025 zabezpečovať maximálne využívanie agentúry EDA ako európskeho fóra pre spoločný rozvoj spôsobilostí. Na tento účel by zúčastnené členské štáty mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, na ktorých projektoch sa zúčastňujú, a súvisiaci finančný objem poskytovaný prostredníctvom agentúry EDA, pričom údaje za rok 2020 použijú ako východisko a ponechajú trojročný výhľad ako minimálnu normu pre každú aktualizáciu národných plánov vykonávania, a uvedú plánované činnosti na nasledujúce roky vrátane oblastí spôsobilostí a druhu činnosti plánovanej v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Zúčastnené členské štáty sa vyzývajú, aby vo svojich národných plánoch vykonávania uviedli, ako a v akých situáciách považujú Organizáciu pre spoluprácu v oblasti vyzbrojovania (ďalej len „OCCAR“) za prioritnú organizáciu na riadenie programov spolupráce, a aby poskytli informácie o rozhodnutiach prijatých pri výbere inej nadnárodnej organizácie na riadenie programov, ak je to vhodné, pričom sa o OCCAR uvažovalo ako o jednej z možností. Týmto nie je dotknuté uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES (13).

                  24.

                  Záväzok č. 19: Počas celej fázy PESCO 2021 – 2025 by zúčastnené členské štáty mali preukazovať, že ich projekty spolupráce v oblasti spôsobilostí vrátane projektov PESCO prispievajú k posilneniu konkurencieschopnosti, efektívnosti a inovácie obranného priemyslu v celej Únii, a to podporou a umožňovaním cezhraničnej spolupráce, a to aj pre MSP, ako aj posilňovaním a zlepšovaním bezpečnosti dodávok výrobkov a technológií obranného priemyslu. Zúčastnené členské štáty by sa v súlade s vyhlásením členov Európskej rady z 26. februára 2021 zamerali aj na podporu výskumu, vývoja technológií a inovácie a na zníženie našej strategickej závislosti, pokiaľ ide o kritické technológie a hodnotové reťazce, bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne rozhodovacie postupy.

                              a)

                              V národných plánoch vykonávania by sa mal špecifikovať spôsob, akým príslušná priemyselná obranná politika, ak existuje, riadi vypracúvanie projektov spolupráce v oblasti rozvoja spôsobilostí, s cieľom vyhnúť sa zbytočnému prekrývaniu činností, pričom sa uvedú posilnené priemyselné oblasti a oblasti, v ktorých sa zabránilo prekrývaniu činností.

                              b)

                              Zúčastnené členské štáty predložia správu o svojich programoch spolupráce, ktoré využívajú spolufinancovanie zo strany Únie v rámci EDIDP a/alebo ERF v súlade so záväzkami č. 3 a 8.

                  25.

                  Záväzok č. 20:

                              a)

                              Počas celej fázy PESCO 2021 – 2025 by zúčastnené členské štáty mali preukazovať, že ich programy spolupráce sú prínosné pre subjekty, ktoré prispievajú pridanou hodnotou na území Únie (napr. aspekty týkajúce sa získaných výsledkov a práv duševného vlastníctva, technologické zlepšenia avytváranie trhových príležitostí). V súlade s článkom 7 ods. 5 rozhodnutia (SZBP) 2020/1639 by sa v národných plánoch vykonávania mali podľa potreby poskytnúť informácie o príslušných subjektoch, ktoré využívajú programy spolupráce, a o súvisiacom vplyve na európsku obrannú technologickú a priemyselnú základňu.

                              b)

                              Zúčastnené členské štáty v súlade so smernicou 2009/81/ES preukážu, že akvizičné stratégie, ktoré realizovali od roku 2021 do roku 2025, mali pozitívny vplyv na európsku obrannú technologickú a priemyselnú základňu. Na tento účel by sa mohol uviesť absolútny objem investícií do obrany a relatívny podiel, ktorý je vyčlenený na riešenia vyvinuté a vytvorené v rámci Únie. V národných plánoch vykonávania by sa mali poskytnúť najmä informácie o oblastiach spôsobilostí a technológií dohodnutých v CDP a o stratégii získavania spôsobilostí, pokiaľ ide o projekty v oblasti spôsobilostí, ktoré majú priemyselný rozmer.

            III.   Ďalší postup

                  26.

                  V nadväznosti na prijatie tohto odporúčania zúčastnené členské štáty preskúmajú a aktualizujú svoje národné plány vykonávania a predložia ich sekretariátu PESCO do 10. marca 2022 a následne každoročne k rovnakému dátumu v súlade s článkom 3 ods. 2 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 s ohľadom na proces hodnotenia uvedeného v článku 6 ods. 3 uvedeného rozhodnutia. Národné plány vykonávania by malo každý druhý rok sprevádzať politické vyhlásenie na vysokej úrovni, v ktorom by zúčastnené členské štáty mohli načrtnúť hlavné výsledky a uviesť konkrétne národné priority a podeliť sa o svoje skúsenosti, pokiaľ ide o plánovanie a príspevky k plneniu všetkých väčších záväzkov. Pravidelné politické diskusie na vysokej úrovni medzi zúčastnenými členskými štátmi a vysokým predstaviteľom by mali naďalej zabezpečovať politickú dynamiku.

                  27.

                  Majúc na pamäti oznámenie o PESCO, v ktorom sa tiež pripomína osobitný charakter bezpečnostnej a obrannej politiky niektorých členských štátov, a berúc do úvahy výsledok Strategického kompasu, zúčastnené členské štáty v kontexte procesu strategického preskúmania, ktoré sa má uskutočniť najneskôr do konca roka 2025, posúdia plnenie všetkých záväzkov PESCO, prerokujú nové záväzky a rozhodnú o nich s cieľom naštartovať novú etapu na ceste k integrácii európskej bezpečnosti a obrany. V súlade s výsledkom procesu strategického preskúmania by Rada v tejto súvislosti mala na začiatku roku 2026 prijať tretí súbor konkrétnejších cieľov, aktualizovaných a v prípade potreby posilnených pri zohľadnení článku 4 ods. 2 písm. c) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315.

                  28.

                  Vysoký predstaviteľ by mal od roku 2022 toto odporúčanie zohľadňovať vo výročnej správe o PESCO, čím sa podporí posúdenie plnenia väčších záväzkov každým zúčastneným členským štátom.

                  29.

                  Odporúčanie Rady z 15. októbra 2018 sa týmto zrušuje.

         V Bruseli 16. novembra 2021

               Za Radu

               predseda

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  Ú. v. EÚ C 374, 16. 10. 2018, s. 1.

         (3)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/1639 z 5. novembra 2020 o všeobecných podmienkach, za ktorých sa na účasť na jednotlivých projektoch PESCO môžu výnimočne prizvať tretie štáty (Ú. v. EÚ L 371, 6.11.2020, s. 3).

         (4)  Najmä príloha I- Zásady PESCO.

         (5)  Ako sa uvádza v záveroch Rady o bezpečnosti a obrane zo 17. júna 2020, „na základe analýzy hrozieb a ďalších možných tematických vstupov sa v Strategickom kompase vymedzia politické usmernenia a špecifické ciele“.

         (6)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).

         (7)  V súlade so zoznamom Európskej obrannej agentúry (EDA) týkajúcom sa definície údajov o obrane (EDA201807105).

         (8)  Podiel 2 % HDP podľa súčasného príslušného usmernenia NATO pre výdavky na obranu sa vzťahuje výlučne na tie zúčastnené členské štáty, ktoré sú zároveň členmi NATO, a nepredstavuje dohodnutý cieľ PESCO.

         (9)  V novembri 2007 schválil ministerský riadiaci výbor agentúry EDA štyri spoločné referenčné hodnoty pre investície: 20 % celkových výdavkov na obranu na obstarávanie vybavenia (vrátane výskumu a vývoja/výskumu a technológií); 35 % celkových výdavkov na obstarávanie vybavenia v rámci európskej spolupráce; 2 % celkových výdavkov na obranu na obranný výskum a technológie; 20 % celkových výdavkov na obranu na výskum a technológie v rámci európskej spolupráce v oblasti obrany.

         (10)  Najmä príloha I- Zásady PESCO.

         (11)  Účelom procesu hlavného cieľa, a najmä katalógu síl, je nadobudnúť úplné chápanie potenciálne dostupných síl pre misie a operácie SBOP a ich súvisiacich spôsobilostí bez toho, aby boli dotknuté procesy vytvárania síl slúžiace misiám a operáciám SBOP alebo aby boli s nimi spojené.

         (12)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/509 z 22. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky mierový nástroj a zrušuje rozhodnutie (SZBP) 2015/528 (Ú. v. EÚ L 102, 24.3.2021, s. 14).

         (13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76).