title: 2014/478/EÚ: Odporúčanie Komisie zo  14. júla 2014 o zásadách ochrany spotrebiteľov a hráčov využívajúcich služby online hazardných hier a o predchádzaní hraniu online hazardných hier v prípade maloletých osôb  Text s významom pre EHP

text:
               19.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 214/38

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   zo 14. júla 2014
   o zásadách ochrany spotrebiteľov a hráčov využívajúcich služby online hazardných hier a o predchádzaní hraniu online hazardných hier v prípade maloletých osôb
   (Text s významom pre EHP)

      (2014/478/EÚ)

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Komisia v roku 2011 zorganizovala verejné konzultácie o svojej „Zelenej knihe o online hazardných hrách na vnútornom trhu“ (1). Stanovila spoločné ciele členských štátov v oblasti regulácie služieb online hazardných hier a pomohla identifikovať kľúčové prioritné oblasti pre opatrenia Únie.

               (2)

               V oznámení „Smerom ku komplexnému európskemu rámcu v oblasti online hazardných hier“ prijatom 23. októbra 2012 (2), Komisia navrhla súbor opatrení, ktorých cieľom je reagovať na regulačné, spoločenské a technické výzvy, ktoré prinášajú online hazardné hry. Komisia najmä oznámila, že predloží odporúčania týkajúce sa ochrany spotrebiteľov v oblasti služieb online hazardných hier, vrátane ochrany maloletých osôb, a zodpovedných komerčných oznámení o službách online hazardných hier. Toto odporúčanie je určené na spojenie oboch týchto otázok a na zlepšenie ochrany spotrebiteľov a hráčov, a predchádzanie tomu, aby maloleté osoby hrali online hazardné hry. Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť, aby hazardné hry zostali zdrojom zábavy a spotrebitelia mali k dispozícii bezpečné prostredie pre hazardné hry a aby boli zavedené opatrenia proti vzniku rizika finančnej alebo spoločenskej ujmy, ako aj stanovené opatrenia potrebné na predchádzanie tomu, aby maloleté osoby hrali online hazardné hry.

               (3)

               Európsky parlament vo svojom uznesení z 10. septembra 2013 o online hazardných hrách na vnútornom trhu (3) vyzval Komisiu, aby preskúmala možnosť interoperability vnútroštátnych registrov osôb vyradených na základe vlastného rozhodnutia, aby zvyšovala informovanosť o rizikách vzniku závislosti od hazardných hier a zvážila povinné kontroly totožnosti tretích strán. Zároveň požadoval, aby prevádzkovateľom online hazardných hier bola uložená povinnosť uvádzať na webových lokalitách s hazardnými hrami varovania pre maloletých a informácie o regulačných orgánoch a o použití vlastných možností obmedzenia hrania. Európsky parlament okrem toho vyzval k uplatňovaniu spoločných zásad zodpovedných komerčných oznámení. Odporučil, aby komerčné oznámenia obsahovali výslovné varovania týkajúce sa dôsledkov patologického hráčstva a rizík vzniku závislosti od hazardných hier. Komerčné oznámenia by nemali byť prehnané ani uvádzané v rámci obsahu, ktorý je výslovne zameraný na maloletých alebo v prípadoch, ak existuje väčšie riziko zamerania na maloletých.

               (4)

               Európsky hospodársky a sociálny výbor takisto vyzval Komisiu, aby zakročila v záujme zlepšenia ochrany spotrebiteľov, pokiaľ ide o online hazardné hry a podnikla kroky na ochranu maloletých (4).

               (5)

               Keďže neexistuje harmonizácia na úrovni Únie, členské štáty môžu v zásade voľne určovať ciele svojej politiky týkajúcej sa hazardných hier a definovať úroveň požadovanej ochrany na účely ochrany zdravia spotrebiteľov. Súdny dvor Európskej únie poskytol všeobecné usmernenia k výkladu základných slobôd vnútorného trhu v oblasti (online) hazardných hier, s prihliadnutím na špecifickú povahu hazardných hier. Hoci členské štáty na základe cieľov verejného záujmu, ktorý chcú chrániť, môžu obmedziť alebo limitovať cezhraničné poskytovanie služieb hazardných hier, napriek tomu musia preukázať vhodnosť a nevyhnutnosť predmetného opatrenia. Členské štáty majú povinnosť preukázať, že ciele verejného záujmu sa dosahujú konzistentným a systematickým spôsobom. (5)

               (6)

               Súdny dvor Európskej únie stanovil aj základné pravidlá komerčných oznámení o službách hazardných hier, najmä tých, ktoré sa poskytujú za monopolných podmienok. Reklama držiteľa verejného monopolu musí byť primeraná a prísne obmedzená na to, čo je nevyhnutné na nasmerovanie spotrebiteľov do kontrolovaných sietí hazardných hier. Takáto reklama nemôže podnecovať prirodzený sklon spotrebiteľov k hraniu hazardných hier ich nabádaním k aktívnej účasti na týchto hrách, napríklad zľahčovaním rizika, ktoré hazardné hry predstavujú, alebo zvyšovaním príťažlivosti hazardných hier prostredníctvom lákavých reklamných oznamov s vyhliadkou značných výhier. Najmä by sa malo rozlišovať medzi stratégiami držiteľa monopolu, ktoré sú určené výlučne na informovanie potenciálnych zákazníkov o existencii produktov a slúžia na zabezpečenie pravidelného prístupu k hazardným hrám nasmerovaním hráčov do kontrolovaných systémov, a medzi stratégiami, ktoré ich vyzývajú a podnecujú k aktívnej účasti na takýchto hrách. (6)

               (7)

               Hlavným cieľom verejného záujmu členských štátov, stanoveným v ich vnútroštátnych rámcoch hazardných hier zameraných na prevenciu problémového hrania hazardných hier a na ochranu maloletých, je ochrana spotrebiteľov a ochrana zdravia.

               (8)

               Pravidlá a politiky, ktoré členské štáty v záujme realizácie cieľov všeobecného záujmu zaviedli, sa značne líšia. Opatrenia na úrovni Únie podnecujú členské štáty k tomu, aby zabezpečovali vysokú úroveň ochrany v celej Únii, predovšetkým vzhľadom na riziká súvisiace s hazardným hráčstvom, medzi ktoré patrí vznik ochorenia v dôsledku hazardného hráčstva alebo iné negatívne osobné a sociálne dôsledky.

               (9)

               Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť ochranu zdravia spotrebiteľov a hráčov a tým aj minimalizáciu prípadných hospodárskych škôd, ktoré môžu byť dôsledkom patologického alebo nadmerného hrania hazardných hier. Na tento účel obsahuje toto odporúčanie zásady pre vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov, hráčov a maloletých, pokiaľ ide o služby online hazardných hier. Komisia pri príprave tohto odporúčania čerpala z osvedčených postupov v členských štátoch.

               (10)

               Online služby hazardných hier sa bežne ponúkajú a využívajú. Online hazardné hry sú činnosti v oblasti poskytovania služieb, ktorými sa v roku 2012 v EÚ dosiahli ročné príjmy vo výške 10,54 mld. EUR. Technologický rozvoj, zvýšenie dostupnosti internetu a ľahko použiteľné mobilné technológie sú hybnými silami dostupnosti a rastúceho používania online hazardných hier. Keď však ľudia nemajú k dispozícii dostatočne jasné, respektíve transparentné informácie, môže to viesť k prijímaniu nesprávnych rozhodnutí. Navyše, hráči online hazardných hier vyhľadávajú konkurenčné príležitosti na hranie hazardných hier vždy, keď majú pocit, že nie je dostatok atraktívnych ponúk.

               (11)

               K tomu, že ľudia sú vystavení pôsobeniu komerčných oznámení o hazardných hrách, prispieva široká škála médií, napríklad tlačené médiá, adresné reklamné zásielky, audiovizuálne médiá a exteriérová reklama, ako aj sponzorstvo. Môže to mať za následok, že k hraniu hazardných hier sa prilákajú zraniteľné skupiny osôb, napríklad maloletí. Komerčné oznámenia o službách online hazardných hier môžu zároveň zohrávať významnú úlohu pri nasmerovaní spotrebiteľov k ponuke, ktorá bola povolená a je pod dohľadom, napríklad uvedením informácie o totožnosti prevádzkovateľa, ako aj správnych informácií o hazardných hrách vrátane rizík vzniku problémového hrania hazardných hier, vrátane primeraného varovania.

               (12)

               Niektorí jednotlivci, ktorí sa venujú hazardným hrám, majú v dôsledku svojho správania problémy v takej miere, že to má vplyv na ich osobnosť alebo rodinu; ďalší sú vážne poškodení patologickým hraním hazardných hier. Odhaduje sa, že 0,1 – 0,8 % bežnej populácie dospelých osôb trpí určitým typom hráčskej závislosti a ďalších 0,1 – 2,2 % vykazuje potenciálny problematický sklon k hazardnému hráčstvu. (7) Pri službách v oblasti online hazardných hier je preto potrebné zvoliť preventívny prístup, aby sa tieto služby ponúkali a propagovali spôsobom, ktorý je sociálne zodpovedný, najmä s cieľom zabezpečiť, že hazardné hry zostanú formou rekreačných a voľnočasových aktivít.

               (13)

               Hazardným hrám sú často vystavené maloleté osoby, keďže využívajú internet, mobilné aplikácie a médiá, v ktorých sa zobrazuje reklama na hazardné hry, a pôsobí na ne aj exteriérová reklama na takéto hry. Okrem toho bývajú divákmi alebo účastníkmi športových súťaží sponzorovaných firmami zainteresovanými na hazardných hrách alebo prinášajúcich reklamu zameranú na takéto hry. Cieľom tohto odporúčania je preto predchádzať tomu, aby boli maloletí poškodzovaní hazardnými hrami alebo zneužívaní ich organizátormi.

               (14)

               Prevádzkovatelia online hazardných hier so sídlom v Únii sú čoraz častejšie držiteľmi viacerých licencií vo viacerých členských štátoch, ktoré si v oblasti regulácie hazardných hier zvolili licenčný systém. Mohol by pre nich byť prospešný viac zosúladený prístup. Okrem toho, znásobovanie požiadaviek na dodržiavanie predpisov môže viesť k vytváraniu zbytočnej duplicity infraštruktúry a k zvyšovaniu nákladov, čo môže viesť k zbytočnej administratívnej záťaži regulačných orgánov.

               (15)

               Je vhodné vyzvať členské štáty, aby navrhli pravidlá poskytovania informácií o online hazardných hrách spotrebiteľom. Uvedené pravidlá by zároveň mali zabraňovať vzniku ochorení súvisiacich s hazardnými hrami, predchádzať prístupu maloletých k hazardným hrám a odradzovať spotrebiteľov od využívania ponúk, ktoré nie sú povolené a preto sú potenciálne škodlivé.

               (16)

               V prípade potreby by princípy tohto odporúčania nemali byť určené len prevádzkovateľom, ale aj tretím stranám, vrátane tzv. „pridružených spoločností“, ktoré majú povolenie na propagáciu služieb online hazardných hier v mene prevádzkovateľa.

               (17)

               Je vhodné lepšie informovať spotrebiteľov a hráčov o službách online hazardných hier, ktoré v súlade s právom Únie nie sú povolené podľa právnych predpisov príslušného členského štátu, v ktorom sa online hazardné hry poskytujú, a zároveň prijímať opatrenia proti takýmto službám. Členské štáty, ktoré určitú službu online hazardných hier nepovoľujú, by v tejto súvislosti nemali umožňovať ani komerčné oznámenia o takejto službe.

               (18)

               Proces registrácie na účel založenia účtu hráča slúži na potreby overenia totožnosti osoby a umožnenia sledovania správania hráča. Je vecou zásadného významu, aby takáto registrácia bola navrhnutá tak, aby sa zároveň spotrebiteľom zabránilo predčasne ukončiť registračný proces a navštevovať webové lokality s hazardnými hrami, ktoré nie sú regulované.

               (19)

               Proces registrácie sa v jednotlivých členských štátoch uskutočňuje rôznymi spôsobmi, niekedy sú súčasťou postupu overovania kroky uskutočňované offline alebo manuálne. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa identifikačné údaje dali účinne kontrolovať s cieľom uľahčiť dokončenie procesu registrácie.

               (20)

               Je dôležité, aby účty hráčov boli trvalé iba vtedy, keď boli identifikačné údaje poskytnuté hráčmi validované. Je žiaduce, aby predtým, než sa účet hráča stane účtom trvalým, mohli hráči používať dočasné účty. Dočasné účty by vzhľadom na svoju povahu mali byť nastavené na fixnú nominálnu hodnotu a hráči by nemali mať možnosť vyberať z nich vklady ani výhry.

               (21)

               S cieľom chrániť hráčov a ich finančné prostriedky, ako aj zabezpečiť transparentnosť by sa mali zaviesť postupy na overenie účtov hráča, ktoré neboli určité obdobie aktívne, a na zrušenie alebo pozastavenie účtu hráča. Navyše, účet hráča by sa mal zrušiť, keď sa zistí, že ide o účet maloletej osoby.

               (22)

               Pokiaľ ide o informačné upozornenia, vo vhodných prípadoch by hráč počas hazardnej hry mal mať možnosť sledovať viditeľne umiestnený časovač.

               (23)

               Pokiaľ ide o podporu hráčov, okrem stanovenia obmedzenia výšky vkladov by mohli byť zavedené ďalšie opatrenia na ochranu hráčov, ako je možnosť stanovenia obmedzenia výšky stávky alebo obmedzenia strát.

               (24)

               S cieľom predchádzať vzniku ochorenia v dôsledku hazardného hráčstva by prevádzkovateľ mal mať takisto možnosť v prípade znepokojujúcich zmien správania pri hraní hazardných hier nariadiť príslušnému hráčovi, aby hru dočasne prerušil, alebo ho z hry vylúčiť. Prevádzkovateľ by v takom prípade mal oznámiť hráčovi príslušné dôvody, a usmerniť ho, aby vyhľadal pomoc alebo liečbu.

               (25)

               Prevádzkovatelia hazardných hier sú významnými sponzormi športových tímov a podujatí v Európe. S cieľom zlepšiť zodpovednosť v prípade sponzorovania zo strany poskytovateľov služieb online hazardných hier by mala byť stanovená jednoznačná požiadavka, že sponzorstvo musí byť transparentné a realizované zodpovedne. Predovšetkým by mali byť stanovené jasnejšie požiadavky s cieľom zabrániť tomu, aby sponzorstvo zo strany prevádzkovateľov hazardných hier nepriaznivo ovplyvňovalo alebo postihovalo maloletých.

               (26)

               Je takisto potrebné vytvoriť povedomie o inherentných rizikách rozšírených webových lokalít s hazardnými hrami, ktoré sú mimo akejkoľvek formy kontroly na úrovni Únie (napríklad o riziku podvodu).

               (27)

               Účinný dohľad je potrebný na zabezpečenie primeranej ochrany cieľov verejného záujmu. Členské štáty by mali určiť príslušné orgány, stanoviť jasné usmernenia pre prevádzkovateľov a poskytovať ľahko dostupné informácie pre spotrebiteľov, hráčov a zraniteľné skupiny vrátane maloletých.

               (28)

               Pri účinnom uplatňovaní a monitorovaní zásad týkajúcich sa komerčných oznámení uvedených v tomto odporúčaní môžu zohrávať dôležitú úlohu kódexy správania.

               (29)

               Toto odporúčanie nezasahuje do uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES (8) ani smernice Rady 93/13/EHS (9).

               (30)

               Uplatňovanie zásad stanovených v tomto odporúčaní zahŕňa spracovávanie osobných údajov. Preto sa uplatňuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (11),

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   ÚČEL

               1.

               Členským štátom sa odporúča, aby zabezpečili vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov, hráčov a maloletých prostredníctvom prijatia zásad pre služby online hazardných hier a pre zodpovedné komerčné oznámenia o týchto službách, a to na účel ochrany zdravia a zároveň aj minimalizácie prípadných ekonomických dôsledkov, ktoré môžu vyplývať z patologického alebo nadmerného hráčstva.

               2.

               Toto odporúčanie nezasahuje do práva členských štátov regulovať služby v oblasti hazardných hier.

         II.   VYMEDZENIE POJMOV

               3.

               Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

                           a)

                           „služby online hazardných hier“ sú všetky služby, ktoré zahŕňajú uzatvorenie stávky s peňažným vkladom v hazardných hrách vrátane tých, v ktorých sa preukazuje prvok zručnosti, ako napríklad lotérie, kasínové hry, pokrové hry a stávkové transakcie, ktoré sú poskytované akýmkoľvek prostriedkami na diaľku, elektronicky alebo prostredníctvom inej technológie umožňujúcej komunikáciu a na individuálnu žiadosť príjemcu služieb;

                           b)

                           „spotrebiteľ“ je každá fyzická osoba, ktorá koná mimo rámca svojej obchodnej, podnikateľskej, remeselnej alebo profesijnej činnosti;

                           c)

                           „hráč“ je každá fyzická osoba, ktorá má zriadený účet hráča u prevádzkovateľa a zúčastňuje sa na online hazardných hrách;

                           d)

                           „účet hráča“ je účet zriadený hráčom, v ktorom sú registrované všetky transakcie s prevádzkovateľom;

                           e)

                           „maloletá osoba“ je každá osoba, ktorá nedosiahla minimálny vek, ktorý bol v súlade s platným vnútroštátnym právom stanovený pre vekové obmedzenie účasti na službách online hazardných hier;

                           f)

                           „prevádzkovateľ“ je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá má povolenie poskytovať služby online hazardných hier, a každý, kto koná v mene alebo v zastúpení takejto osoby;

                           g)

                           „komerčné oznámenie“ je každá forma komunikácie určená na priamu alebo nepriamu propagáciu tovarov, služieb alebo verejného obrazu prevádzkovateľa;

                           h)

                           „sponzorstvo“ je zmluvný vzťah medzi prevádzkovateľom a sponzorovanou stranou, na základe ktorého prevádzkovateľ poskytuje finančné prostriedky alebo inú podporu športovému alebo umeleckému podujatiu, organizácii, tímu alebo jednotlivcovi s cieľom vytvoriť spojitosť medzi verejným obrazom, obchodnými značkami alebo produktmi prevádzkovateľa a predmetom sponzorovania výmenou za komerčné oznámenia alebo iné výhody.

         III.   POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA INFORMÁCIÍ

               4.

               Na úvodnej stránke webovej lokality prevádzkovateľa hazardných hier by mali byť výrazne uvedené tieto informácie, ktoré by mali byť dostupné aj zo všetkých stránok predmetnej webovej lokality:

                           a)

                           údaje o spoločnosti alebo ďalšie údaje zaručujúce, že prevádzkovateľ je identifikovateľný a možno ho kontaktovať, vrátane:

                                       i)

                                       názvu spoločnosti;

                                       ii)

                                       miesta registrácie;

                                       iii)

                                       e-mailovej adresy;

                           b)

                           oznam s textom „Zákaz hrania hazardných hier maloletým osobám“ s uvedením minimálneho veku, pred dosiahnutím ktorého hranie hazardných hier nie je povolené;

                           c)

                           text „Zodpovedné hranie hazardných hier“, prostredníctvom ktorého sa jedným kliknutím dá prejsť na:

                                       i)

                                       informáciu, že hazardné hry môžu byť škodlivé, ak nie sú kontrolované;

                                       ii)

                                       informácie o opatreniach na podporu hráčov na predmetnej webovej lokalite;

                                       iii)

                                       sebahodnotiace testy, ktorými si hráči môžu overiť svoje správanie pri hraní hazardných hier;

                           d)

                           odkaz na aspoň jednu organizáciu poskytujúcu informácie o ochoreniach v dôsledku hazardného hráčstva a o pomoci v takýchto prípadoch.

               5.

               Podmienky zmluvného vzťahu medzi prevádzkovateľom a spotrebiteľom by mali byť uvedené stručne a zrozumiteľne. Mali by:

                           a)

                           obsahovať aspoň informácie o lehotách a obmedzeniach týkajúcich sa výberu z účtu hráča, všetky poplatky týkajúce sa transakcií na účte hráča a odkaz na príslušné percentuálne podiely vyplatených súm za každú hru;

                           b)

                           byť akceptované a potvrdené spotrebiteľom počas procesu registrácie uvedeného v oddiele V;

                           c)

                           byť dostupné elektronicky, a to spôsobom, ktorý umožňuje spotrebiteľovi ich uložiť a znovu vyhľadať, a ktorý umožní oznamovať spotrebiteľovi všetky zmeny.

               6.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby mal spotrebiteľ k dispozícii informácie o pravidlách týkajúcich sa hier a stávok ponúkaných na webovej lokalite prevádzkovateľa hazardných hier.

               7.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby na webovej lokalite prevádzkovateľa hazardných hier boli zobrazené údaje o regulačnom orgáne pre oblasť hazardných hier na účel preukázania, že predmetný prevádzkovateľ je oprávnený.

         IV.   MALOLETÉ OSOBY

               8.

               Žiadna maloletá osoba by nemala mať možnosť hrať na webovej lokalite s hazardnými hrami ani mať zriadený účet hráča.

               9.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovateľ zaviedol postupy, ktorých cieľom je zabrániť maloletým osobám v hraní hazardných hier, vrátane kontrol na overenie veku počas procesu registrácie uvedeného v oddiele V

               10.

               S cieľom zabrániť maloletým osobám v prístupe na webové lokality s hazardnými hrami by členské štáty mali podporovať uvádzanie odkazov na programy rodičovskej kontroly na webových lokalitách s hazardnými hrami.

               11.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby komerčné oznámenia týkajúce sa služieb online hazardných hier nepoškodzovali maloletých ani ich nepodnecovali k tomu, aby vnímali hazardné hry ako prirodzenú súčasť svojich voľnočasových aktivít.

               12.

               Komerčné oznámenia by mali obsahovať jasnú informáciu „Zákaz hrania hazardných hier maloletým osobám“ s uvedením minimálneho veku, pred dosiahnutím ktorého hranie hazardných hier nie je povolené.

               13.

               Členské štáty by mali nabádať k tomu, aby sa komerčné oznámenia nevysielali, nezobrazovali ani nepodporovali:

                           a)

                           v médiách alebo v súvislosti s programami, kde maloletí pravdepodobne tvoria hlavné publikum;

                           b)

                           na webových lokalitách, ktoré navštevuje najmä maloleté publikum;

                           c)

                           v tesnej blízkosti miest, kde maloletí zvyčajne trávia čas a kde pravdepodobne tvoria hlavné publikum, a to prinajmenšom v blízkosti škôl.

               14.

               Komerčné oznámenia by nemali:

                           a)

                           zneužívať neskúsenosť alebo nedostatočné vedomosti maloletých;

                           b)

                           využívať obrazy maloletých alebo mladých ľudí alebo kampane, ktoré sú pre maloletých obzvlášť príťažlivé;

                           c)

                           lákať maloletých alebo mladých ľudí zobrazovaním hazardných hier ako činností, ktoré sú súčasťou kultúry mládeže alebo sa s touto kultúrou spájajú;

                           d)

                           naznačovať, že hranie hazardných hier znamená prechod z obdobia dospievania do dospelosti.

         V.   REGISTÁCIA A ÚČET HRÁČA

               15.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa príslušnej osobe povolilo zúčastniť sa na užívaní služieb online hazardných hier len za podmienky, že sa zaregistruje ako hráč a zriadi si u prevádzkovateľa účet.

               16.

               Počas procesu registrácie na účel založenia účtu hráča by sa mali požadovať tieto informácie:

                           a)

                           meno;

                           b)

                           adresa;

                           c)

                           dátum narodenia;

                           d)

                           emailová adresa alebo číslo mobilného telefónu.

               17.

               Poskytnutá e-mailová adresa alebo číslo mobilného telefónu by mali byť potvrdené hráčom alebo overené prevádzkovateľom. Tieto údaje by mali umožniť kontakt a priamu a účinnú komunikáciu medzi prevádzkovateľom a hráčom.

               18.

               Údaje o totožnosti hráča by sa mali overiť. Keď nie je možné alebo nie je zavedené priame elektronické overovanie, členské štáty sa vyzývajú, aby uľahčili prístup k vnútroštátnym registrom, databázam alebo iným úradným dokumentom, na základe ktorých by prevádzkovatelia mohli údaje o totožnosti overiť.

               19.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v prípade, keď totožnosť alebo vek danej osoby nemožno úspešne overiť, proces registrácie na účel otvorenia účtu hráča (a to aj dočasného účtu) zrušil.

               20.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby v procese registrácie zaviedli systémy elektronickej identifikácie.

               21.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby:

                           a)

                           proces registrácie umožňoval, aby sa overenie totožnosti uskutočnilo v primeranej lehote a aby nepredstavovalo zbytočnú záťaž pre spotrebiteľov ani pre prevádzkovateľov;

                           b)

                           registračné systémy umožňovali alternatívne spôsoby overenia totožnosti, najmä v prípade, keď spotrebiteľ nemá pridelené vnútroštátne identifikačné číslo v tom členskom štáte, kde sa to požaduje, alebo v prípade dočasnej nedostupnosti databázy.

               22.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby hráči mali:

                           a)

                           prístup k dočasnému účtu u prevádzkovateľa, u ktorého je účet založený, a to až do úspešného zavŕšenia overovania totožnosti;

                           b)

                           jedinečné identifikačné užívateľské meno a heslo alebo iný prvok na zabezpečenie prístupu u prevádzkovateľa, u ktorého je účet založený.

               23.

               Členské štáty by mali mať zavedené pravidlá:

                           a)

                           zabezpečujúce, aby boli finančné prostriedky hráča chránené a mohli byť vyplatené len hráčovi, a aby boli oddelené od vlastných zdrojov prevádzkovateľa;

                           b)

                           zabraňujúce kolúzii hráčov a peňažným prevodom medzi nimi, a pre prípad zistenia kolúzie alebo podvodu pravidlá umožňujúce zrušenie prevodov z účtov hráča alebo vrátenie prostriedkov z týchto účtov.

         VI.   HRÁČSKE AKTIVITY A PODPORA HRÁČOV

               24.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby hráč počas registrácie na webovej lokalite prevádzkovateľa hazardných hier mohol štandardne nastaviť obmedzenie výšky vkladov, ako aj časové obmedzenia.

               25.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby hráč mohol mať na webovej lokalite prevádzkovateľa hazardných hier kedykoľvek ľahký prístup k informáciám o:

                           a)

                           zostatku na účte hráča;

                           b)

                           možnostiach podpory hráča týkajúcich sa zodpovedného hrania hazardných hier prostredníctvom online formulárov alebo osobného kontaktu, vrátane aspoň živého chatu a telefónu;

                           c)

                           linkách pomoci prevádzkovaných organizáciami poskytujúcimi informácie a pomoc, ako je uvedené v bode 4 písm. d).

               26.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby hráč mohol na webovej lokalite prevádzkovateľa štandardne získavať v pravidelných intervaloch informačné upozornenia o výhrach a stratách počas hry alebo stávky, ako aj informácie o tom, ako dlho už hrá. Hráč by mal informačné upozornenia potvrdiť a mal by mať možnosť hazardnú hru prerušiť, alebo v nej pokračovať.

               27.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby hráč na webovej lokalite prevádzkovateľa hazardných hier nemohol:

                           a)

                           vložiť vklad vo výške presahujúcej limit pre peňažný vklad na uvedené obdobie;

                           b)

                           zúčastňovať sa na hazardných hrách v prípade, keď na účte hráča nemá potrebné finančné prostriedky na pokrytie hry alebo stávky.

               28.

               Členské štáty by nemali umožniť, aby prevádzkovateľ poskytoval hráčovi úver.

               29.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby hráč na webovej lokalite prevádzkovateľa mohol:

                           a)

                           znížiť limit pre peňažný vklad, a to s okamžitým účinkom;

                           b)

                           zvýšiť limit pre peňažný vklad. Príslušná žiadosť hráča by mala nadobudnúť účinnosť najmenej dvadsaťštyri hodín po jej podaní;

                           c)

                           dočasne prerušiť hranie a požiadať o vyradenie na základe vlastného rozhodnutia.

               30.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovateľ mal zavedené stratégie a postupy na uľahčenie interakcie s hráčmi vždy, keď ich správanie pri hraní hazardných hier naznačuje riziko vzniku ochorenia v dôsledku hazardného hráčstva.

               31.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovateľ počas určeného obdobia viedol záznamy aspoň o vkladoch a výhrach hráča. Tieto záznamy by mali byť hráčovi na požiadanie sprístupnené.

         VII.   DOČASNÉ PRERUŠENIE HRANIA A VYRADENIE NA ZÁKLADE VLASTNÉHO ROZHODNUTIA HRÁČA

               32.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby hráč mohol na webovej lokalite prevádzkovateľa kedykoľvek aktivovať funkciu dočasného prerušenia hrania alebo vyradenia na základe vlastného rozhodnutia, a to buď vo vzťahu ku konkrétnej službe online hazardných hier, alebo ku všetkým druhom takýchto služieb.

               33.

               Členské štáty by mali stanoviť, že:

                           a)

                           dočasné prerušenie hry slúži na prerušenie hrania najmenej na dvadsať štyri hodín;

                           b)

                           vyradenie na základe vlastného rozhodnutia hráča je u prevádzkovateľa možné na obdobie najmenej šesť mesiacov.

               34.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby v prípade vyradenia na základe vlastného rozhodnutia hráča bol účet hráča zrušený.

               35.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby bola opätovná registrácia hráča možná len na základe žiadosti hráča zaslanej v písomnej alebo elektronickej forme, a to v každom prípade až po uplynutí obdobia vyradenia na základe vlastného rozhodnutia hráča.

               36.

               Členské štáty by mali mať zavedené pravidlá týkajúce sa žiadostí zainteresovaných tretích strán, aby prevádzkovateľ hráča z webovej lokality s hazardnými hrami vyradil.

               37.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby vytvorili národný register hráčov vyradených na základe vlastného rozhodnutia.

               38.

               Keď sú už zriadené národné registre hráčov vyradených na základe vlastného rozhodnutia, členské štáty by mali prevádzkovateľom uľahčiť prístup do týchto registrov a zabezpečiť, aby prevádzkovatelia tieto registre pravidelne konzultovali s cieľom zabrániť hráčom vyradeným na základe vlastného rozhodnutia v ďalšom hraní hazardných hier.

         VIII.   KOMERČNÉ OZNÁMENIA

               39.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovateľ, v mene ktorého bolo komerčné oznámenie vytvorené, bol jasne identifikovateľný.

               40.

               Keď je to vhodné, členské štáty by mali zabezpečiť, aby komerčné oznámenia o službách online hazardných hier obsahovali praktické a transparentné informácie prinajmenšom o zdravotných rizikách, ktoré prináša problémové hranie.

               41.

               Komerčné oznámenia by nemali:

                           a)

                           obsahovať nepodložené vyhlásenia o šanciach na výhru alebo zisk, ktoré môžu hráči od hazardných hier očakávať;

                           b)

                           naznačovať, že výsledok možno ovplyvniť zručnosťou, ak to tak nie je;

                           c)

                           vyvíjať tlak na ľudí, aby hrali hazardné hry, alebo znevažovať vyhýbanie sa hazardným hrám, napríklad prostredníctvom načasovania, miesta alebo povahy komerčných oznámení;

                           d)

                           prezentovať hazardné hry ako spoločensky príťažlivé alebo uvádzať vyjadrenia známych osobností alebo celebrít, z ktorých vyplýva, že hazardné hry prispievajú k spoločenskému úspechu;

                           e)

                           naznačovať, že hazardné hry môžu byť riešením spoločenských, profesionálnych alebo osobných problémov;

                           f)

                           naznačovať, že hazardné hry môžu byť alternatívou k zamestnanosti, riešením finančných problémov alebo formou finančnej investície.

               42.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa na hry prezentované zadarmo používané v komerčných oznámeniach vzťahovali rovnaké pravidlá a technické podmienky ako na im zodpovedajúce spoplatnené hry.

               43.

               Komerčné oznámenia by sa nemali zameriavať na zraniteľných hráčov, najmä zasielaním nevyžiadaných komerčných oznámení hráčom, ktoré boli z hrania hazardných hier vyradení na základe vlastného rozhodnutia alebo boli z poskytovania služieb online hazardných hier vyradení z dôvodu problémového hrania.

               44.

               Členské štáty, ktoré povoľujú zasielanie nevyžiadaných komerčných oznámení elektronickou poštou, by mali zabezpečiť:

                           a)

                           aby takéto komerčné oznámenie bolo jasne a jednoznačne identifikovateľné;

                           b)

                           aby prevádzkovateľ rešpektoval registre osôb, v ktorých sa môžu zaregistrovať fyzické osoby, ktoré si neželajú dostávať takéto komerčné oznámenia.

               45.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby komerčné oznámenia zohľadňovali rizikový potenciál propagovaných služieb online hazardných hier.

         IX.   SPONZORSTVO

               46.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sponzorstvo zo strany prevádzkovateľov bolo transparentné a aby prevádzkovateľ bol jasne identifikovateľný ako sponzorujúca strana.

               47.

               Sponzorstvo by nemalo nepriaznivo ovplyvňovať ani postihovať maloletých. Členské štáty sa vyzývajú, aby zabezpečili, že:

                           a)

                           sa nepovolí sponzorstvo podujatí určených pre maloletých alebo zameraných najmä nich;

                           b)

                           propagačný materiál sponzorujúcej strany sa nebude využívať na predaj tovaru určeného pre maloletých alebo zameraného najmä nich.

               48.

               Členské štáty by mali podnecovať sponzorované strany k tomu, aby si overili, či je predmetné sponzorstvo povolené v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu, v ktorom by sa malo sponzorstvo realizovať.

         X.   VZDELÁVANIE A INFORMOVANOSŤ

               49.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby (v prípade potreby v spolupráci so spotrebiteľskými organizáciami a s prevádzkovateľmi) organizovali alebo podporovali pravidelné vzdelávacie kampane a kampane na zvyšovanie informovanosti verejnosti na účel zvýšenia informovanosti spotrebiteľov a zraniteľných skupín vrátane maloletých o online hazardných hrách.

               50.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia hazardných hier a regulačný orgán v tejto oblasti povinne informovali svojich zamestnancov, ktorých pracovná náplň súvisí s hazardnými hrami, o rizikách spojených s online hazardnými hrami. Zamestnanci, ktorí sú v priamom pracovnom kontakte s hráčmi, by mali byť vyškolení tak, aby chápali otázky problémového hráčstva a vedeli, ako na ne reagovať.

         XI.   DOHĽAD

               51.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby v rámci uplatňovania zásad stanovených v tomto odporúčaní určili príslušné regulačné orgány v oblasti hazardných hier na účel zabezpečenia a nezávislého monitorovania skutočného dosiahnutia súladu s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na podporu zásad uvedených v tomto odporúčaní.

         XII.   PODÁVANIE SPRÁV

               52.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby v lehote do 19. januára 2016 oznámili Komisii všetky opatrenia prijaté podľa tohto odporúčania, aby Komisia mohla vyhodnotiť vykonávanie tohto odporúčania.

               53.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby na štatistické účely zhromažďovali spoľahlivé ročné údaje týkajúce sa:

                           a)

                           uplatniteľných ochranných opatrení, najmä počet účtov hráčov (založených a zrušených), počet hráčov vyradených na základe vlastného rozhodnutia, počet hráčov trpiacich ochorením v dôsledku hazardného hráčstva a počet sťažností podaných hráčmi;

                           b)

                           komerčných oznámení podľa jednotlivých kategórií a typu porušenia zásad;

                     Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisii oznámili tieto informácie po prvýkrát v lehote do 19. júla 2016.

               54.

               Komisia by mala vyhodnotiť vykonávanie tohto odporúčania v lehote do 19. januára 2017.

      V Bruseli 14. júla 2014

            Za Komisiu

         Michel BARNIER

            podpredseda

      (1)  KOM(2011) 128 v konečnom znení.

      (2)  COM(2012) 596 final.

      (3)  P7_TA(2013)0348.

      (4)  2012/2322(INI).

      (5)  Veci C-186/11 a C-209/11 Stanleybet International, C-316/07 Stoss & Others a citovaná judikatúra.

      (6)  Vec C-347/09 Dickinger a Omer a citovaná judikatúra.

      (7)  Séria politických dokumentov ALICE-RAP: Hazardné hry: dve strany jednej mince– rekreačné aktivity a problémy v oblasti verejného zdravia (Gambling: two sides of the same coin – recreational activity and public health problem). ALICE RAP je výskumný projekt financovaný v rámci Siedmeho rámcového programu pre výskum a vývoj (www.alicerap.eu).

      (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 („smernica o nekalých obchodných praktikách“) (Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22).

      (9)  Smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách (Ú. v. ES L 95, 21.4.1993, s. 29).

      (10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).


title: Odporúčanie Rady z 18. februára 2014 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2012

text:
               29.8.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 289/4

         ODPORÚČANIE RADY
   z 18. februára 2014
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2012
   2014/C 289/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú a doplnenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s dohodou o partnerstve AKT – ES a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje časť štyri zmluvy o ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným desiaty Európsky rozvojový fond (desiaty ERF), a najmä na článok 11 ods. 8 uvedenej dohody,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 215/2008 z 18. februára 2008 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (4), a najmä na jeho články 142 až 144,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách desiateho ERF k 31. decembru 2012 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) (5) za rozpočtový rok 2012 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 11 ods. 8 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie desiateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií desiateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2012 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií desiateho ERF za rozpočtový rok 2012.

      V Bruseli 18. februára 2014

            Za Radu

            predseda

         G. STOURNARAS

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 331, 14.11.2013, s. 261.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0190

Odporúèanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2006-2009  /* SEK/2007/0190 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 13.2.2007SEK(2007) 190 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2006 – 2009(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Litvy bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.Kontext hodnotenia aktualizovného programuKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Litvy predloženú 13. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení)S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a3.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiLitva úspešne zavŕšila prechod na fungujúce trhové hospodárstvo a teraz dosahuje jednu z najvyšších mier rastu produktu medzi členskými štátmi EÚ. HDP na hlavu bol v roku 2005 tesne nad 50 % priemeru EÚ. Domáci dopyt sa v posledných rokoch rýchlo zrýchlil, čiastočne v dôsledku stúpajúceho rastu úverov, a stal sa hlavnou hnacou silou hospodárskeho rastu a vedie k vyšším deficitom platobnej bilancie. Po období neinflačného rastu sa od polovice roku 2004 inflácia zvýšila, pričom odráža spojenie faktorov vrátane rastu cien nespracovaných potravín a energie a podstatného zvýšenia miezd vzhľadom na zužujúci sa trh práce. Vláda v posledných rokoch zaznamenala dobré výsledky pri dosahovaní svojich fiškálnych cieľov, pričom sa mohlo viac využiť priaznivé obdobie, v ktorom sa Litva nachádzala.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. „V súvislosti s perspektívami silného rastu a s cieľom zabezpečiť udržateľnú konvergenciu s EÚ“ Rada vyzvala Litvu, aby „(i) posilnila úsilie týkajúce sa štrukturálnej rozpočtovej úpravy s cieľom urýchliť dosiahnutie strednodobého cieľa a (ii) najmä, aby si stanovila náročnejší cieľ deficitu verejných financií na rok 2006 a zabezpečila prenesenie lepšieho ako predpokladaného výsledku deficitu v roku 2005 do roku 2006 a nasledujúcich rokov“.Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Litvy vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 13. októbra 2006. V litovskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: udržať rýchly hospodársky rast a stabilné makroekonomické prostredie, podnecovať konkurencieschopnosť litovských spoločností a podporovať zamestnanosť a investície do ľudského kapitálu.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[2]) sa ukázalo, že Litva dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem vo väčšine hlavných politických oblastí v makroekonomickom, mikroekonomickom sektore a sektore zamestnanosti. Keďže však mnohé dôležité opatrenia sú len v koncepčnej fáze, zostáva ešte veľa práce z hľadiska implementácie.Na podklade označených silných a slabých stránok sa Litve odporučilo prijať opatrenia v oblastiach výskumu a vývoja a ponuky kvalifikovaných pracovných síl.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Litvy, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. Vzhľadom na zmenu schvaľovacieho postupu pre program, do ktorého je teraz zapojený Parlament, bola aktualizácia predložená takmer dva týždne po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december.5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá postupné spomalenie rastu reálneho HDP zo 7,8 % v roku 2006 na 4,5 % v roku 2009. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z opatrných predpokladov rastu od roku 2007. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť vzhľadom na najnovší vývoj podhodnotené.6.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa výška deficitu verejných financií v roku 2006 odhaduje na 1 % HDP oproti cieľovému deficitu 1,4 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. V aktualizácii programu sa výška deficitu odhaduje na 1,2 % HDP. Predbežné údaje za celý rok 2006 poukazujú na ešte lepší výsledný deficit, ktorý sa približuje rovnovážnemu stavu. To je dôsledkom omnoho vyššej hospodárskej aktivity a zamestnanosti, rýchlejšieho rastu miezd a zlepšení pri výbere daní v porovnaní s očakávaním a deficit bol dosiahnutý napriek zmene rozpočtu v júli 2006, ktorou sa výdavky zvýšili o približne 0,5 % HDP.7.  Hlavným cieľom programu je postupné znižovanie deficitu verejných financií počas celého programového obdobia tak, aby sa strednodobý cieľ (pozri nižšie) dosiahol do roku 2008 a vyrovnaný rozpočet v roku 2009. Očakáva sa, že primárny deficit sa vyrovná do roku 2007 a na konci programového obdobia sa zaznamená prebytok vo výške 0,8 % HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou je plánovaná zmena náročnejšia, avšak z dôvodu menej priaznivého makroekonomického scenára orientovaná na koniec programového obdobia. Predpokladaná fiškálna konsolidácia sa opiera o rast pomeru príjmov k HDP vyšší ako rast pomeru výdavkov k HDP (2,6 percentuálnych bodov v porovnaní s 1,4 percentuálneho bodu). Na strane príjmov sa iba 0,5 percentuálneho bodu vysvetľuje zvýšením pomeru daní, ktoré je spôsobené najmä očakávaným zlepšením pri výbere daní. Zvyšná časť rastu sa v programe podrobne nerozvádza, zdá sa však, že je spojená s prílevom finančných prostriedkov EÚ. Na strane výdavkov sú zmeny spojené so zvýšením verejných investícií, sociálnymi prevodmi a „inými“ primárnymi výdavkami, ktoré nie sú úplne vyrovnané podstatným znížením verejnej spotreby, vyjadrenej ako podiel na HDP (o viac ako 2 percentuálne body).8.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky sa má podľa plánu postupne zlepšovať z deficitu vo výške 1,75 % HDP v roku 2006 na prebytok vo výške 0,5 % HDP v roku 2009. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, ktorý sa v programe plánuje dosiahnuť do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť do roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené, rozpočtové výsledky by však od roku 2008 mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje. Rozpočtová stratégia sa opiera o značný nárast pomeru príjmov k HDP a podstatné zníženie pomeru verejnej spotreby k HDP, ktoré by sa mohlo lepšie opodstatniť, ak sa vezme do úvahy strednodobý rámec pre plánovanie a kontrolu verejných financií, ktorý nie je dostatočne záväzný. Hoci pravdepodobné prevedenie na základe dosiahnutého deficitu v roku 2006, ktorý bol nižší ako sa očakávalo, znamená, že cieľ na rok 2007 by sa mohol dosiahnuť, nedostatok podrobných informácií o predpokladaných opatreniach vyvoláva značnú neistotu vzhľadom na dosiahnutie rozpočtových cieľov od roku 2008.10.  V zmysle hodnotenia rizika nemusí rozpočtová pozícia v programe stačiť na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Zdá sa však, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas celého programového obdobia. Podľa programu je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že úprava by mala byť v priaznivom hospodárskom období vyššia a v nepriaznivom hospodárskom období by mohla byť nižšia. Napriek tomu by sa plánovaná štrukturálna úprava mala vzhľadom na uvedené riziká posilniť podložením opatreniami tak, aby ročné zlepšenie štrukturálneho salda bolo na úrovni štandardnej hodnoty 0,5 % HDP, ako sa vyžaduje v prípade členských štátov eurozóny a ERM II.11.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 18,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa plánuje, že pomer dlhu zostane v období rokov 2007 – 2008 na úrovni približne 19 % HDP, následne v roku 2009 klesne na 17,75 %.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Litve je s rastom výdavkov na dôchodky počas nadchádzajúcich desaťročí, ovplyvneným prijatou dôchodkovou reformou, nižší ako priemer EÚ. Súčasná úroveň hrubého dlhu v Litve je veľmi nízka a zlepšenie rozpočtovej pozície, ako sa plánuje v aktualizácii konvergenčného programu, by prispelo k zahrnutiu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Litvu platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko.13.  Konvergenčný program neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Poskytuje však systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa zdôrazňujú prebiehajúce reformy dôchodkov, zdravotníctva a daní. Napriek tomu sú cieľové hodnoty deficitu verejných financií uvedené v konvergenčnom programe podstatne nižšie ako cieľové hodnoty deficitu uvedené v národnom programe reforiem.14.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[6].Celkový záver je taký, že v súvislosti s prognózami silného rastu sa v programe predpokladá pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, ktorého dosiahnutie sa plánuje do roku 2008. Existujú však riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov od roku 2008.V zmysle uvedeného hodnotenia sa Litva vyzýva, aby(i) využila priaznivé obdobie stanovením náročnejšieho cieľa deficitu v roku 2007 vzhľadom na pravdepodobne lepší výsledok deficitu v roku 2006 a podporila tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu opatreniami, ktoré by zabezpečili, aby ročné zlepšenie štrukturálneho salda bolo na úrovni štandardnej hodnoty 0,5 % HDP, ako sa vyžaduje v prípade členských štátov eurozóny a ERM II;(ii) zlepšila strednodobý rámec plánovania a kontroly verejných financií.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2006 | 7, 6 | 7, 8 | 6, 3 | 5, 3 | 4,5 |KOM nov. 2006 | 7, 6 | 7, 8 | 7, 0 | 6, 5 | neuv. |KP dec. 2005 | 7, 0 | 6, 0 | 5, 3 | 6, 8 | neuv. |Inflácia HISC (%) | KP dec. 2006 | 2, 7 | 3, 9 | 4, 7 | 3, 4 | 3,1 |KOM nov. 2006 | 2, 7 | 3, 8 | 4, 6 | 3, 3 | neuv. |KP dec. 2005 | 2, 7 | 2, 7 | 2, 7 | 2, 5 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20061 | 1, 9 | 2, 4 | 1, 6 | 0, 1 | -1,9 |KOM nov. 20065 | 1, 2 | 1, 4 | 0, 7 | -0, 6 | neuv. |KP dec. 20051 | 2, 9 | 2, 1 | 0, 5 | 0, 6 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2006 | -0, 5 | -1, 2 | -0, 9 | -0, 5 | 0,0 |KOM nov. 2006 | -0, 5 | -1, 0 | -1, 2 | -1, 3 | neuv. |KP dec. 2005 | -1, 5 | -1, 4 | -1, 3 | -1, 0 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2006 | 0, 3 | -0, 4 | 0, 0 | 0, 4 | 0,8 |KOM nov. 2006 | 0, 3 | -0, 2 | -0, 4 | -0, 5 | neuv. |KP dec. 2005 | -0, 9 | -0, 8 | -0, 7 | -0, 4 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20061 | -1, 0 | -1, 8 | -1, 3 | -0, 5 | 0,5 |KOM nov. 2006 | -0, 8 | -1, 4 | -1, 4 | -1, 2 | neuv. |KP dec. 20051 | -2, 3 | -2, 0 | -1, 4 | -1, 2 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP dec. 20063 | -1, 0 | -1, 8 | -1, 3 | -0, 5 | 0,5 |KOM nov. 20064 | -0, 8 | -1, 4 | -1, 4 | -1, 2 | neuv. |KP dec. 2005 | -2, 3 | -2, 0 | -1, 4 | -1, 2 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2006 | 18, 7 | 18, 4 | 19, 2 | 19, 0 | 17,7 |KOM nov. 2006 | 18, 7 | 18, 9 | 19, 6 | 19, 8 | neuv. |KP dec. 2005 | 19, 2 | 19, 9 | 19, 8 | 18, 9 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 4 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % resp. 7,9 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM (2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Chýbajú najmä údaje o vedľajších prvkoch kapitálového vyrovnania a príspevkoch pracovnej sily, kapitálu a celkovej produktivity faktorov k rastu potenciálneho HDP.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/29

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2014
   2014/C 247/07
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných pák, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Na Írsko sa do decembra 2013 vzťahoval program makroekonomickej úpravy. Podľa článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 (4) bolo teda Írsko počas trvania tohto programu vyňaté z monitorovania a posudzovania európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. So zreteľom na úspešné dokončenie írskeho programu makroekonomickej úpravy by sa Írsko v súčasnosti malo v plnej miere začleniť do rámca európskeho semestra.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Írsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 a so zreteľom na úspešné ukončenie írskeho programu makroekonomických úprav a teda aj na skutočnosť, Írsko by sa v súčasnosti malo plne zaradiť do rámca európskeho semestra. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že nedávno ukončený program Írska týkajúci sa makroekonomickej úpravy mal kľúčový význam z hľadiska riadenia hospodárskych rizík a znižovania nerovnováh. Zvyšné makroekonomické nerovnováhy si však vyžadujú osobitné monitorovanie a rozhodné opatrenia politiky. Najmä vývoj finančného sektora, zadlženosť súkromného a verejného sektora a s tým spojené vysoké hrubé a čisté vonkajšie záväzky, ako aj situácia na trhu práce znamenajú, že riziká stále neboli odstránené.

               (8)

               Írsko 17. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a 29. apríla 2014 svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability na rok 2014 jenáprava nadmerného deficitu do roku 2015 a dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2018. V programe stability je uvedené dosiahnutie cieľového deficitu pod 3 % HDP do roku 2015 v súlade s odporúčaním postupu pri nadmernom deficite. V programe stability sa potvrdzuje strednodobý cieľ vyrovnanej rozpočtovej pozície v štrukturálnom vyjadrení, ktorý je v súlade s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Po roku 2015 sa v programuje stability stanovuje zníženie celkového fiškálneho deficitu približne o 1 percentuálny bod HDP ročne v období rokov 2016 – 2018. Cieľom je zníženie dlhu z približne 124 % HDP v roku 2013 na 107 % HDP v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedené v programe stability, schválil nezávislý orgán (Írska fiškálna poradná rada) ako program, ktorý „je v rámci primeraných prognóz“. Vo všeobecnosti sa zhoduje s prognózou Komisie na roky 2014 a 2015 s určitými rozdielmi v príspevkoch prvkov na strane dopytu. Prognóza orgánov na ďalšie roky programu stabilityje však optimistická. Dosiahnutie rozpočtových cieľov okrem toho nesprevádzajú dostatočne podrobné opatrenia na rok 2015. V dôsledku toho bude deficit podľa prognózy Komisie v roku 2015 vyšší ako cieľový deficit odporúčaný Radou. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že ciele programu stability sú v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu, ale od roku 2015 by ich mali sprevádzať osobitné opatrenia. Urobili sa významné kroky na zlepšenie dôležitých aspektov írskeho fiškálneho rámca a kvality a včasnosti poskytovania údajov. Súčasné pravidlá pre strednodobé výdavkové stropy umožňujú vláde robiť podľa vlastného uváženia zmeny, ktoré sa neobmedzujú na vopred stanovené limity.

               (10)

               Daňové reformy prispeli k fiškálnej úprave, ale existuje ešte priestor na zlepšenie efektívnosti daňového systému, ktorý by mal čím viac podporovať rast. Zdaňovanie nehnuteľností sa posunulo z dane z prevodu nehnuteľností na periodickú daň založenú na hodnote nehnuteľností, ale základ dane je stále pomerne úzky, keďže určité nehnuteľnosti aj naďalej zostávajú mimo daňovej siete. Zdaňovanie práce je roztrieštené a zložité, pričom znížené sadzby a výnimky zužujú základy dane pri spotrebných a environmentálnych daniach, ktoré viac podporujú rast. Nulové a znížené sadzby DPH majú za následok, že efektívnosť DPH je pod priemerom EÚ. Napriek tomu, že znížené sadzby DPH nie sú účinným a dobre cieleným nástrojom politiky na ochranu zraniteľných skupín, vo veľkom rozsahu sa využívajú na dosiahnutie cieľov prerozdeľovania. Existuje priestor na zlepšenie účinnosti nástrojov environmentálnych daní a odstránenie dotácií škodlivých pre životné prostredie.

               (11)

               Aj keď má Írsko pomerne mladé obyvateľstvo, verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť boli v roku 2012 medzi najvyššími v Únii, a to na úrovni 8,7 % HND, čo je výrazne nad priemerom EÚ, ktorý sa nachádza na úrovni 7,3 %. Vzhľadom na súčasné ťažkosti pri riadení rozpočtu v oblasti zdravia očakávaný demografický tlak vyplývajúci zo starnúceho obyvateľstva znamená, že súčasná úroveň služieb sa môže zachovať iba vtedy, ak sa v strednodobom až dlhodobom horizonte dosiahne priaznivý pomer kvality a ceny. Predpokladá sa, že nárast výdavkov týkajúcich sa zdravia do roku 2060 sa pre demografický tlak bude pohybovať na úrovni 1,2 percentuálneho bodu HDP. Výzvy v sektore zdravotníctva sú rôznorodé. Existujú veľké rozdiely v systémoch a postupoch finančného riadenia a účtovníctva jednotlivých poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, čo spôsobuje omeškania a prekážky pri zbere a spracúvaní informácií. Brzdí to tiež monitorovanie výdavkov na zdravotnú starostlivosť a snahy o dosiahnutie priaznivého pomeru kvality a ceny, ako aj vhodnú alokáciu finančných prostriedkov. Keďže výdavky na lieky ambulantných pacientov sú pomerne vysoké, vysoká úroveň výdavkov na lieky predstavuje ďalšiu výzvu.

               (12)

               Írsko čelí výzvam týkajúcim sa nezamestnanosti, najmä dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí, a stále existuje veľká skupina obyvateľstva v produktívnom veku, ktorá má nízku úroveň zručností, čo má za následok nerovnosť a nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami. Dlhodobá nezamestnanosť vďaka nedávnemu posilneniu trhu práce postupne klesá, no v rámci celkovej nezamestnanosti je vysoká, pričom koncom roka 2013 predstavovala 61 % celkovej nezamestnanosti. Miera nezamestnanosti mladých ľudí stúpla v polovici roka 2012 nad 30 %. Okrem toho sa v rokoch 2007 až 2012 podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, zvýšil o 8 percentuálnych bodov na 18,7 % predtým, ako klesol na 16,1 %, pričom však stále patrí medzi najvyššie v Únii. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí existuje potreba pokryť v rámci štvormesačného obdobia všetkých mladých ľudí v núdzi. Obnovovanie rovnováhy v hospodárstve spôsobilo vznik nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami, čo znamená, že rekvalifikácia a zvýšenie kvalifikácie budú pre systém vzdelávania a odbornej prípravy výzvou. Okrem toho je účasť na celoživotnom vzdelávaní nižšia, ako je priemer EÚ (7,3 % v porovnaní s 10,7 % v roku 2013).

               (13)

               Írsko je jedna z krajín Únie s najvyšším podielom osôb žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce, z čoho vyplývajú závažné sociálne výzvy. Tento podiel bol pred krízou vyšší ako priemer EÚ a narástol zo 14,3 % v roku 2007 na 24,2 % v roku 2011. Nízka intenzita práce je závažná najmä v domácnostiach s jedným rodičom a deťmi. To prispieva k rastúcemu riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia detí v Írsku a zhoršuje problém nerovnakej účasti na trhu práce v prípade žien, ktorá sa v roku 2013 nachádzala na úrovni 67,2 % v porovnaní s účasťou mužov na úrovni 83,4 %. V dôsledku toho sa obrátila pozornosť na prístup k starostlivosti o dieťa a jej cenovú dostupnosť, čo pre rodičov predstavuje značnú prekážku pri hľadaní zamestnania a v snahe vyhnúť sa chudobe. Trh práce takisto ovplyvňujú pasce nezamestnanosti. Plošná štruktúra dávok v nezamestnanosti v rámci systému dávok a príspevkov na uchádzačov o zamestnanie (Jobseeker's Benefit and Jobseeker's Allowance system), neobmedzené trvanie príspevkov pre uchádzačov o zamestnanie a strata doplnkových platieb (najmä doplnkovej platby k nájomnému a zdravotnej karty) pri návrate do zamestnania znamenajú, že úroveň náhrad je relatívne vysoká pre dlhodobo nezamestnaných s nízkym zárobkovým potenciálom a pre iné kategórie zamestnancov, ktorí sú závislí od rodinných okolností.

               (14)

               Keďže MSP sú aj naďalej ovplyvňované nadmerným využívaním pákového efektu a slabým domácim dopytom, úvery pre MSP sú aj naďalej slabé, čo odráža kombináciu utlmeného dopytu po úveroch a obmedzení ponuky. Banky musia zároveň zaznamenať ďalší pokrok pri dosiahnutí udržateľného riešenia nesplácaných úverov poskytnutých malým a stredným podnikom. Posledný prieskum spoločnosti Red C naznačuje, že z 35 % MSP, ktoré v období medzi októbrom 2013 a marcom 2014 požiadali o bankový úver, sa zamietol úver 19 %. Na konci roku 2009 sa zriadil Úrad pre skúmanie úverov (Credit Review Office) s cieľom urovnávať spory medzi veriteľmi a potenciálnymi príjemcami úverov z radov MSP, ktorým bol zamietnutý úver. Vplyv Úradu pre skúmanie úverov bol pozitívny, no napriek tomu sa zdá k dnešnému dňu skôr obmedzený, čiastočne preto, že počet podaných odvolaní bol pomerne nízky. MSP sa vo veľkej miere spoliehajú na bankové financovanie investícií a nebankové zdroje finančných prostriedkov sú pomerne nedostatočne rozvinuté, hoci v súčasnosti dochádza k preskúmavaniu niektorých alternatívnych možností vrátane pôžičkových fondov. Keďže však oživenie získava na dynamike a domáci dopyt sa obnovuje, je pravdepodobné, že pokiaľ úverové kanály nebudú primerane opravené, dôjde k zvýšeniu obmedzení na strane ponuky, čo bude mať z hľadiska vývoja rastu zásadný význam. Zriadili sa špecializované programy a fondy na zlepšenie prístupu k financovaniu určenému pre MSP, ako napríklad systém ochrany vkladov, systém úverového fondu pre mikropodniky a tri fondy pre MSP, ale doteraz bolo ich využívanie nízke.

               (15)

               Napriek reformám bankového sektora, ktoré sa uskutočnili v rámci nedávno ukončeného programu finančnej pomoci, ešte stále zostávajú významné výzvy. Tieto výzvy podrobne analyzovala Komisia vo svojom hĺbkovom preskúmaní Írska z roku 2014. Nesplácané úvery predstavovali k júnu 2013 takmer 27 % celkového počtu úverov v prípade troch hlavných domácich bánk. Zadlženosť súkromného sektora patrí stále medzi najvyššie v Únii napriek nedávnemu zníženiu zadlženia, čo zostáva rizikom pre finančnú stabilitu a záťažou pre hospodárstvo. Znižovanie zadlženosti domácností a MSP je nedokončené a ozdravenie bankovej súvahy a súvahy MSP má kľúčový význam pre obnovu úverových kanálov. Bankové úvery aj naďalej klesajú a bankový sektor má stále problémy so ziskovosťou, čiastočne kvôli vysokému počtu tzv. stopárskych hypoték (málo výnosných zdedených aktív) v bankových súvahách.

               (16)

               Náklady na vymáhanie plnenia zmlúv sú vysoké. Výdavky na právne zastupovanie predstavovali väčšinu týchto nákladov a dosahovali 18,8 percentuálneho bodu, pričom vysoké náklady na právne služby ovplyvňujú štruktúru všetkých druhov podnikateľskej činnosti vrátane MSP. Okrem toho, na rozdiel od iných odborných služieb, náklady na právne služby sa od vypuknutia krízy neupravili smerom nadol, čiastočne kvôli nedostatočnej konkurencii. Orgány sa zaviazali zaviesť reformy sektora právnych služieb ako súčasť programu makroekonomických úprav. V roku 2011 uverejnili zákon o regulácii právnych služieb, ktorý ešte nebol prijatý. Justičné a súdne administratívne zdroje na vykonávanie aktívneho riadenia predbežného konania vo veci sú veľmi obmedzené, čo môže prispievať k omeškaniam pri zabezpečovaní spravodlivosti a zvyšovať náklady. Okrem toho má Írsko značné nedostatky, pokiaľ ide o schopnosť zbierať údaje o účinnosti systému súdnictva.

               (17)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska. Posúdila národný program reforiem a program stability a . Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) sa premietlo najmä do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (19)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1, 3, 5 a 6.

               (20)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Írsko by ako krajina, ktorej menou je euro, zároveň malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               V plnom rozsahu plniť rozpočet na rok 2014 a do roku 2015 zabezpečiť nápravu nadmerného deficitu udržateľným spôsobom pomocou posilnenia rozpočtovej stratégie dodatočnými štrukturálnymi opatreniami a súčasne dosiahnuť úsilie o štrukturálnu úpravu vymedzenú v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. V nadväznosti na nápravu nadmerného deficitu presadzovať štrukturálnu úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa na úrovni minimálne 0,5 % HDP každoročne a viac v prípade dobrých hospodárskych podmienok alebo v prípade potreby zabezpečiť dodržanie dlhového pravidla, aby sa zabezpečila udržateľná klesajúca tendencia vysokého pomeru verejného dlhu k HDP. Zvýšiť dôveryhodnosť stratégie fiškálnej úpravy, účinne vykonať viacročné rozpočtové plánovanie a vymedziť hlavné rozpočtové opatrenia, ktoré majú zásadný význam pre strednodobé fiškálne ciele. Zabezpečiť záväznú povahu výdavkového stropu verejných financií vrátane obmedzenia zákonom stanoveného priestoru pre diskrečné zmeny. Na podporu fiškálnej konsolidácie by sa malo zvážiť zvýšenie príjmov pomocou rozšírenia základu dane. Zvýšiť rast a environmentálnu prijateľnosť daňového systému.

               2.

               Urýchliť reformu v sektore zdravotnej starostlivosti, ktorá začala v kontexte strategického rámca „Budúce zdravie“ s cieľom zvýšiť nákladovú efektívnosť. Presadiť dodatočné opatrenia na zníženie výdavkov na lieky, a to aj pomocou častejšej úpravy cien patentovaných liekov, zvýšenej penetrácie generík a zlepšených postupov predpisovania liekov. Reformovať systémy finančného riadenia národných zdravotníckych orgánov s cieľom zefektívniť systémy všetkých poskytovateľov a podporiť lepšie riadenie pohľadávok. Najneskôr do konca prvého štvrťroka 2015 spustiť jednotlivé zdravotné identifikátory.

               3.

               Presadiť ďalšie zlepšenia v aktívnych politikách trhu práce s osobitným dôrazom na dlhodobo nezamestnaných, nízkokvalifikované osoby a v súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí aj na mladých ľudí. Urýchliť prebiehajúcu reformu systému ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy (further education and training – FET), systémov podpory zamestnanosti a programov učňovskej prípravy. Zabezpečiť viac odbornej prípravy na pracovisku; zlepšiť a zabezpečiť relevantnosť kurzov v oblasti ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj učňovskej prípravy so zreteľom na potreby trhu práce. Zvýšiť úroveň a kvalitu podporných služieb poskytovaných úradom práce Intreo. Zaviesť medzi úrady práce Intreo a rady pre vzdelávanie a odbornú prípravu plynulý systém oznámení o ďalšom vzdelávaní a odbornej príprave.

               4.

               Riešiť nízku pracovnú intenzitu domácností a riziko chudoby detí pomocou postupného znižovania dávok a doplnkových platieb pri návrate do zamestnania. Uľahčiť účasť žien na trhu práce pomocou zlepšenia prístupu k cenovo dostupnejšej a celodennej starostlivosti o dieťa, najmä pre nízkopríjmové rodiny.

               5.

               Urýchliť vypracovanie politík pre sektor MSP vrátane iniciatív na riešenie otázky dostupnosti bankového a nebankového financovania, ako aj reštrukturalizácie dlhu a súčasne zabrániť rizikám pre verejné financie a finančnú stabilitu. Urýchliť iniciatívy na zlepšenie prístupu MSP k bankovým úverom a nebankovým finančným prostriedkom. V bankovom sektore zaviesť systém monitorovania úverov poskytovaných MSP. Súbežne pracovať na tom, aby sa viac využívali dostupné nebankové úverové nástroje vrátane troch fondov pre MSP spolufinancovaných štátnym dôchodkovým rezervným fondom, spoločnosťou Microfinance Ireland a dočasným systémom úverovej záruky. Podporiť používanie týchto aj iných nebankových programov zo strany MSP. Zviditeľniť Úrad pre skúmanie úverov a podporiť jeho schopnosti mediátora v sporoch medzi bankami a perspektívnymi príjemcami úverov z radov MSP, ktorým bol odoprený úver.

               6.

               Monitorovať výkony bánk v súvislosti s reštrukturalizačnými cieľmi vzťahujúcimi sa na hypotekárne nedoplatky. Oznámiť ambiciózne ciele pre tretí a štvrtý kvartál roku 2014 pre hlavné hypotekárne banky, ktoré by mali navrhnúť a dohodnúť reštrukturalizačné riešenia hypotekárnych úverov omeškaných viac ako 90 dní s cieľom do veľkej miery vyriešiť hypotekárne nedoplatky do konca roka 2014. Naďalej posudzovať udržateľnosť dohodnutých reštrukturalizačných mechanizmov prostredníctvom auditov a cielených preskúmaní na mieste. Vypracovať usmernenia, aby sa zabezpečila trvácnosť riešení. Pravidelne uverejňovať údaje o úverových portfóliách bánk pre MSP, ktoré majú nedoplatky, s cieľom zvýšiť transparentnosť. Vypracovať stratégiu na riešenie problematických expozícií podnikateľských nehnuteľností. Zriadiť centrálny register úverov.

               7.

               Znížiť náklady právnych konaní a služieb a podporovať hospodársku súťaž, a to aj prostredníctvom prijatia zákona o regulácii právnických služieb do konca roku 2014 a aj jeho ustanovenia, ktoré umožňuje zriadenie multidisciplinárnych postupov, a takisto prostredníctvom snahy o odstránenie zadržiavacieho práva právneho zástupcu. Sledovať jeho dosah vrátane nákladov na právne služby. Podniknúť kroky na zabezpečenie toho, aby regulačný orgán právnych služieb fungoval bezodkladne a plnil si svoje povinnosti podľa právnych predpisov, a to aj v zmysle uverejňovania nariadení a usmernení týkajúcich sa multidisciplinárnych postupov a vyriešenia sťažností. Zlepšiť systémy zberu údajov s cieľom posilniť monitorovanie a hodnotenie účinnosti súdnych konaní, aby bolo možné identifikovať záležitosti, ktoré si vyžadujú reformu.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

      (6)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


				|

		52012PC0676

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/587/ES o existencii nadmerného deficitu na Malte /* COM/2012/0676 final */

			   	.
Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/587/ES o
existencii nadmerného deficitu na Malte
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rozhodnutím
Rady 2009/587/ES zo 7. júla 2009[1] sa na základe odporúčania
Komisie v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva rozhodlo, že na Malte existuje nadmerný deficit. Rada uviedla, že
deficit verejných financií na Malte dosiahol v roku 2008 4,7 % HDP a značne tak
prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP, pričom hrubý verejný dlh prekračoval
referenčnú hodnotu 60 % HDP od roku 2003 a v roku 2008 dosiahol úroveň 64,1 %
HDP[2].
(2)       Dňa 7.
júla 2009 v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva a článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a
objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[3]
Rada na základe odporúčania Komisie vydala odporúčanie adresované Malte, aby
odstránila nadmerný deficit najneskôr do roku 2010. Odporúčanie bolo
zverejnené.
(3)       Dňa 16. februára 2010 dospela Rada na základe odporúčania Komisie k
záveru, že v súlade s jej odporúčaním sa podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o
založení Európskeho spoločenstva prijali účinné opatrenia, ale že po prijatí
uvedeného odporúčania nastali na Malte nepredvídané nepriaznivé hospodárske
okolnosti, ktoré mali zásadné negatívne dôsledky pre verejné financie. Rada
preto prijala zrevidované odporúčanie v súlade s článkom 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie určené Malte a predĺžila lehotu na odstránenie
nadmerného deficitu o jeden rok, to znamená do roku 2011.Odporúčanie bolo
zverejnené.
(4)       V súlade
s článkom 126 ods. 12 ZFEÚ sa rozhodnutie Rady o existencii
nadmerného deficitu zruší, ak sa podľa názoru Rady nadmerný deficit
v príslušnom členskom štáte odstránil.
(5)       V súlade
s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí
prílohu k ZFEÚ, Komisia poskytuje údaje na účely vykonávania tohto
postupu. Ako súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty
oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných
súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1.
októbrom, v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája
2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí
prílohu ZFEÚ[4].
(6)       Pri
posudzovaní toho, či by sa mal postup pri nadmernom deficite zrušiť, by Komisia
a Rada mali prijať rozhodnutie na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa
postup pri nadmernom deficite mal zrušiť len vtedy, ak z predpovede Komisie
vyplýva, že deficit nepresiahne za obdobie, na ktoré sa predpoveď vzťahuje,
prah 3% HDP.
(7)       Na
základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom
14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Malty pred
1. aprílom 2012, a na základe predpovede útvarov Komisie z jesene
2012 možno prijať tieto závery:
–
Po dosiahnutí vrcholu v roku 2008 sa deficit
verejných financií postupne znižoval až na 2,7 % HDP v roku 2011, čo je pod
referenčnou hodnotou 3 % HDP. Významné zlepšenie oproti roku 2010, keď
deficit verejných financií predstavoval 3,6 % HDP, spôsobil najmä nárast
príjmov o 0,7 % HDP. Čistý vplyv jednorazových opatrení na zníženie
deficitu roku 2011 sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2012
odhaduje na 0,7 % HDP. Odhaduje sa, že štrukturálne saldo, t.j. cyklicky
upravené rozpočtové saldo bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, sa
v roku 2011 zlepšilo o 1 p. b. HDP, teda viac ako odporúčala Rada
(najmenej ¾ % HDP).
–
Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2012 sa
má deficit v roku 2012 ďalej znižovať na 2,6 % HDP, a to najmä vďaka
opatreniam na zvýšenie príjmov, z ktorých väčšina je podľa všetkého
jednorazovej povahy; čistý vplyv jednorazových opatrení na zníženie deficitu sa
odhaduje na 1 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky, t.j. bez
zohľadnenia konsolidačných opatrení obsiahnutých v rozpočte na rok 2013, ktorý
bol prijatý po dátume ukončenia predpovede, by sa mal deficit verejných
financií v roku 2013 zvýšiť na 2,9 % HDP predtým, ako sa v roku 2014 opäť
zníži na 2,6 % HDP; v období, na ktoré sa predpoveď vzťahuje, tak zostane
pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. Program stability z apríla 2012
počíta na roky 2012, 2013 a 2014 s nižšími deficitmi: 2,2 %,
1,7 % a 1,1 % HDP. Rozdiel medzi predpoveďou útvarov Komisie z jesene
2012 a cieľom stanoveným v programe stability na rok 2012 možno vysvetliť
hlavne dynamickejším rastom príjmov, s ktorým počíta program stability.
–
Pokiaľ ide o obdobie po roku 2011, teda po lehote
stanovenej Radou, v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2012 sa v prípade
cyklicky upraveného rozpočtového salda bez vplyvu jednorazových a iných
dočasných opatrení nepredpokladá v roku 2012 žiadne zlepšenie a v roku
2013 sa počíta so zlepšením o ¼ p. b. HDP. To je menej ako referenčná
hodnota 0,5 % HDP, ktorú na približovanie sa k strednodobému rozpočtovému
cieľu vyžaduje preventívna zložka Paktu o stabilite a raste, najmä nariadenie
(ES) č. 1466/97[5]. Toto pomalé
približovanie prebieha v kontexte viac-menej vyrovnaných cyklických
podmienok, t.j. produkčná medzera sa podľa odhadov približuje k nule. Zároveň
sa očakáva, že rast bude mať pomerne slabú daňovú zložku. Najmä v roku 2012
ťahá hospodársky rast čistý vývoz, zatiaľ čo domáci dopyt bude podľa predpovedí
v porovnaní s minulými tendenciami slabší. V roku 2014 sa počíta so
zlepšením o ½ p. b. HDP. Okrem toho má byť reálne tempo rastu výdavkov
verejných financií, bez diskrečných opatrení na strane príjmov, v roku 2012
nižšie ako referenčné strednodobé tempo rastu potenciálneho HDP, ako je
vymedzené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1466/97. Za predpokladu nezmenenej
politiky by však reálny čistý nárast výdavkov toto referenčné tempo
v rokoch 2013 a 2014 výrazne prekročil.
–
Od roku 2008 hrubý verejný dlh ako časť HDP stúpa a
v roku 2011 dosiahol úroveň 70,9 % HDP. Predpoveď útvarov Komisie z jesene 2012
počíta s ďalším zvyšovaním pomeru dlhu k HDP na 72,4 % HDP v roku 2012,
73,1 % HDP v roku 2013 a 72,8 % HDP v roku 2014. Naproti tomu sa v
programe stability na rok 2012 predpokladá, že pomer dlhu k HDP začne po roku
2011 klesať a do roku 2014 sa zníži na 67,4 % HDP. Rozdiel medzi oboma
predpoveďami je spôsobený tým, že v predpovedi z jesene sa počíta s nižším
primárnym prebytkom a väčším zosúladením dlhu a deficitu.
(8)       Rada
pripomína, že počínajúc rokom 2012, čo je rok nasledujúci po odstránení
nadmerného deficitu, by v súlade s článkom 2 ods. 1a nariadenia (ES) č. 1467/97
mala Malta mala počas troch rokov dosahovať dostatočný pokrok na dosiahnutie
súladu s požiadavkou týkajúcou sa kritéria dlhu.
(9)       Podľa
názoru Rady sa nadmerný deficit na Malte odstránil do stanovenej lehoty, teda
do roku 2011, a preto by sa rozhodnutie 2009/587/ES malo zrušiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového hodnotenia vyplýva, že sa nadmerný
deficit na Malte odstránil.
Článok 2
Rozhodnutie 2009/587/ES sa týmto zrušuje.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Maltskej republike.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú.v. EÚ L 202, 4.8.2009, s. 42.
[2]               Deficit verejných financií a dlh verejných financií za
rok 2008 boli následne upravené na súčasné hodnoty 4,6 % HDP a 62,0 % HDP.
[3]               Ú.v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Ú.v. EÚ L 145, 10.6.2009, s.
1.
[5]               Ú.v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.