title: Recommendation for a Council opinion on the updated stability programme of Cyprus, 2009-2013

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---           EURÓPSKA KOMISIA

                                         Brusel, 12.5.2010
                                         SEK(2010) 595 v konečnom znení

                              Odporúčanie

                         STANOVISKO RADY

     k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2009 - 2013

SK                                                                        SK
 ---pagebreak---                                           DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE

     Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
     na posilňovanie podmienok na cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu
     pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní
     fiškálnej disciplíny, ale požaduje sa posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako
     aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Touto reformou sa zaviedla
     najmä vyššia flexibilita pri uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa postupu pri nadmernom
     deficite, hlavne pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „mimoriadne okolnosti“ a stanovenie lehôt na
     korekciu nadmerného deficitu.

     V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad
     hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, ktoré je súčasťou Paktu o stabilite a raste, sa
     ustanovuje, že každý členský štát musí Rade a Komisii predkladať program stability alebo
     konvergenčný program a ich ročné aktualizácie. Členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu,
     predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu
     neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy.

     Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom
     predložila Rada 4. marca 2008 v súlade s týmto nariadením stanovisko k prvému programu
     stability Cypru. Pokiaľ ide o aktualizované programy stability a konvergenčné programy,
     v nariadení sa ustanovuje, že ich bude posudzovať Komisia a skúmať uvedený výbor,
     pričom v súlade s tým istým uvedeným postupom môže aktualizované programy skúmať aj
     Rada.

     2.      VÝCHODISKÁ NA POSÚDENIE AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU

     Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Cypru predloženú 1. apríla
     2010 a prijala k nej odporúčanie na stanovisko Rady.

     S cieľom vymedziť kontext, v rámci ktorého sa posudzuje rozpočtová stratégia uvedená
     v aktualizovanom programe stability, obsahujú tieto odseky zhrnutie:

     (1)    oznámenia Komisie z 26. novembra 2008 („európsky plán na oživenie hospodárstva“);

     (2)    záverov Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 20. októbra 2009 týkajúcich sa
            „stratégie ukončenia angažovanosti“;

     (3)    najnovšieho hodnotenia situácie krajiny v rámci preventívnej časti Paktu o stabilite
            a raste (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability).

     1
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na webovej stránke:

            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm.

SK                                                      2                                                     SK
 ---pagebreak---      2.1.    Oznámenie Komisie z 26. novembra 2008 („Európsky plán na oživenie
             hospodárstva“)

     Vzhľadom na bezprecedentný rozsah celosvetovej krízy, ktorá zasiahla finančné trhy
     a svetové hospodárstvo v rokoch 2008 – 2009, Európska komisia predložila Európsky plán
     na oživenie hospodárstva (EERP)2. V pláne sa navrhovala koordinovaná proticyklická
     makroekonomická reakcia na krízu v podobe ambiciózneho súboru opatrení zameraných na
     podporu hospodárstva, ktorý pozostával z i) okamžitého rozpočtového impulzu vo výške 200
     miliárd EUR (1,5 % HDP EÚ), pozostávajúceho zo zvýšenia rozpočtu zo strany členských
     štátov o 170 miliárd EUR (približne 1,2 % HDP EÚ) a finančných prostriedkov EÚ určených
     na podporu okamžitých opatrení vo výške rádovo 30 miliárd EUR (približne 0,3 % HDP EÚ),
     a ii) z niekoľkých prioritných opatrení, ktoré vychádzajú z lisabonskej stratégie a sú
     vypracované s cieľom pripraviť naše hospodárstva na riešenie dlhodobých náročných úloh,
     pričom sa naďalej vykonávajú štrukturálne reformy zamerané na zvyšovanie potenciálneho
     rastu. V pláne sa odporúčalo rozlišovať fiškálne stimuly v jednotlivých členských štátoch
     podľa postavenia týchto štátov z hľadiska udržateľnosti verejných financií a konkurenčného
     postavenia. Najmä členské štáty mimo eurozóny s významnou vonkajšou a vnútornou
     nerovnováhou by mali svoju rozpočtovú politiku zameriavať hlavne na odstránenie takejto
     nerovnováhy. Európska rada schválila plán 11. decembra 2008.

     2.2.    Závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 20. októbra 2009 týkajúce
             sa „stratégie ukončenia angažovanosti“

     Po prvých náznakoch oživenia po kríze, a najmä po zastavení prudkého poklesu hospodárskej
     činnosti a po stabilizácii finančných trhov a zvýšení dôvery dospela Rada 20. októbra 2009
     k záveru, že vzhľadom na krehkosť oživenia zatiaľ nenastal čas na stiahnutie podpory, ktorú
     vlády poskytli hospodárstvu a finančnému sektoru, pričom je potrebné vypracovať
     koordinovanú stratégiu ústupu od rozsiahlych stimulačných politík. Takouto stratégiou by sa
     mala dosiahnuť rovnováha medzi stabilizáciou a udržateľnosťou a malo by sa zohľadňovať
     vzájomné pôsobenie medzi rôznymi nástrojmi politiky, ako aj diskusia na celosvetovej
     úrovni. Včasným vypracovaním a oznámením takejto stratégie by sa prispelo k podpore
     dôvery v strednodobé politiky a k stabilizácii očakávaní. Okrem stiahnutia stimulačných
     opatrení EERP bola na zastavenie a prípadné zvrátenie zvyšovania dlhu a obnovenie zdravých
     rozpočtových pozícií potrebná zásadná fiškálna konsolidácia. Zvyšovanie efektivity a
     účinnosti verejných financií a zintenzívnenie štrukturálnej reformy boli žiaduce dokonca aj v
     krátkodobom horizonte, pretože by sa tým prispelo k podpore rastu potenciálnej produkcie a
     znižovaniu dlhu. Rada sa zhodla na týchto zásadách fiškálnej stratégie na ukončenie krízy: i)
     stratégia by sa mala koordinovať vo všetkých krajinách v rámci jednotného vykonávania
     Paktu o stabilite a raste; ii) pri zohľadnení okolností špecifických pre jednotlivé krajiny bolo
     potrebné včasné stiahnutie fiškálnych stimulov; iii) tempo konsolidácie by malo byť
     ambiciózne, výrazne presahujúc vo väčšine krajín referenčnú hodnotu 0,5 % HDP ročne
     v štrukturálnom vyjadrení; a iv) dôveryhodnosť stratégie by mala byť posilnená
     opatreniami na zvýšenie kvality verejných financií a úsilím o ambicióznu reformu s cieľom
     zvýšiť zamestnanosť a potenciálny rast.

     2
            Oznámenie Komisie Európskej rade z 26. novembra 2008.

SK                                                    3                                                 SK
 ---pagebreak---      2.3.    Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcej aktualizácii

     Rada vo svojom stanovisku z 3. apríla 2009 zhrnula svoje hodnotenie predchádzajúcej
     aktualizácie programu stability, ktorá sa vzťahuje na roky 2008 – 2012, takto: Rada
     predpokladala, že „fiškálna pozícia bude z dôvodu prijatia značných stimulačných opatrení v
     roku 2009 v súlade s EERP expanzívna. V nasledujúcich rokoch by sa mala finančná
     rovnováha naďalej zhoršovať. Z toho vyplývajúce fiškálne uvoľňovanie sa so zreteľom na
     relatívne dobré hospodárske vyhliadky a existenciu rozsiahlej vonkajšej nerovnováhy nejaví
     ako odôvodnené. Na pozadí výrazného zhoršovania globálneho hospodárskeho prostredia je
     okrem toho rozpočtová stratégia vystavená veľkým rizikám poklesu, keďže predpoklady
     rastu, z ktorých vychádza makroekonomický scenár programu, sú optimistické. Vzhľadom na
     veľkú vonkajšiu nerovnováhu by mali byť najväčšími prioritami udržanie obozretných politík
     a posilňovanie fiškálnej udržateľnosti. Vo fiškálnej politike Cypru je teda najdôležitejšou
     úlohou regulovať bežné výdavky a zabrániť procyklickosti. Okrem toho posilnenie kvality
     verejných financií je dôležité aj z hľadiska podpory bezproblémovej úpravy hospodárstva
     vzhľadom na nerovnováhu, ktorej čelí.“ So zreteľom na toto hodnotenie Rada vyzvala
     Cyprus, aby „i) vykonával fiškálnu politiku za rok 2009 tak, ako sa naplánovala v súlade s
     EERP a v rámci Paktu o stabilite a raste a zároveň zabránila ďalšiemu zhoršeniu verejných
     financií v roku 2009 v porovnaní so stanoveným cieľom; ii) prostredníctvom obmedzenia
     nárastu výdavkov s cieľom zaistiť zdravú fiškálnu pozíciu v strednodobom horizonte zvrátil
     plánovaný nárast fiškálneho deficitu v roku 2010 a v ďalších rokoch; iii) s ohľadom na
     predpokladaný vplyv starnutia obyvateľstva na verejné výdavky posilnil dlhodobú
     udržateľnosť verejných financií tým, že bude pokračovať v reforme dôchodkového systému a
     systému zdravotnej starostlivosti“.

SK                                               4                                                 SK
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie na

                                            STANOVISKO RADY

                 k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2009 - 2013

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii3, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3 (pre PS),

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

     (1)     Dňa [DD. mesiac 2010] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Cypru,
             ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2009 až 2013.

     (2)     V roku 2009 sa hospodárska činnosť spomalila o 1,7 %. Za posledných tridsaťpäť
             rokov je to po prvýkrát, čo Cyprus zaznamenal záporný rast. Slabý domáci dopyt a
             nepriaznivé vonkajšie prostredie mali veľký vplyv na rast. Predovšetkým vysoká
             zadlženosť domácností spolu s prísnymi úverovými podmienkami, zhoršujúci sa
             výhľad, pokiaľ ide o trh práce a nepriaznivé vplyvy na dôveru, viedli k poklesu v
             oblasti súkromnej spotreby. Investície zároveň zaznamenali silnú korekciu v čase,
             kedy došlo k poklesu zahraničného dopytu po bývaní, v dobe malej miery využívania
             kapacity a reštrukturalizácie účtovných súvah podnikov. Spotreba verejnej správy
             predstavovala jediný prvok dopytu podporujúci hospodársku činnosť, čiastočne
             v dôsledku stimulačného balíka vo výške 1,5 % HDP zavedeného v súlade s EERP.
             Okrem týchto diskrečných opatrení vyvolalo veľký tlak na verejné financie
             spomalenie hospodárskej činnosti, postupné doznievanie výrazného rastu hodnoty
             aktív a model rastu s nižšími daňovými príjmami. V dôsledku toho sa verejné
             financie zmenili a klesli z prebytku 0,9 % HDP v roku 2008 na deficit 6,1% HDP.
             Kríza zároveň zvýraznila akumulovanie vysokej vonkajšej nerovnováhy, do ktorej sa
             premietajú nielen nízke čisté úspory súkromného sektora, ale aj zhoršenie čistého
             salda verejných financií a strata konkurencieschopnosti. Očakáva sa, že slabý domáci
             dopyt a stagnujúce vonkajšie oživenie budú pre hospodárske oživenie bremenom.
             Predpokladá sa, že rast HDP sa v roku 2010 ešte viac spomalí, i keď v menšej miere,
             a že sa mierne zlepší v roku 2011. Zo strednodobého hľadiska teda Cyprus čelí výzve

     3
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm.

SK                                                       5                                                          SK
 ---pagebreak---             posilniť, napriek krehkému celosvetovému hospodárskemu oživeniu, rast a zároveň
            prostredníctvom zachovania obozretných fiškálnych politík riešiť existujúcu
            makroekonomickú nerovnováhu. Z dlhodobého hľadiska sa táto krajina musí
            vyrovnať s potrebou posilniť udržateľnosť verejných financií so zreteľom na
            starnutie obyvateľstva.

     (3)    Hoci väčšina zaznamenaného poklesu skutočného HDP v súvislosti s krízou je
            cyklická, nepriaznivo ovplyvnená bola aj úroveň potenciálnej produkcie. Kríza môže
            mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku
            nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej
            nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa navyše prekrýva s negatívnymi
            účinkami demografického starnutia na potenciálnu produkciu a udržateľnosť
            verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych
            reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne je dôležité, aby Cyprus začal
            uskutočňovať reformy v oblasti trhu práce, najmä s cieľom posilniť možnosti v
            celoživotnom vzdelávaní, predovšetkým so zreteľom na starších pracovníkov s
            nízkou kvalifikáciou a na nezamestnaných ľudí ako aj s cieľom zaistiť včasné a
            účinné vykonávanie plánovaných reforiem technického a odborného vzdelávania.
            Navyše je potrebné lepšie zladiť rast miezd s produktivitou, rastom zamestnanosti a
            konkurencieschopnosťou.

     (4)    V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá rast
            reálneho HDP z -1,7 % v roku 2009 na 0,5 % v roku 2010 a potom návrat na
            priemernú hodnotu okolo 2,6 % v zostávajúcom programovom období. Na základe v
            súčasnosti dostupných informácií4 sa zdá, že tento scenár vychádza z priaznivých
            predpokladov rastu počas programového obdobia. Predovšetkým sa očakáva, že
            priaznivý trend súkromnej spotreby podnecovaný optimistickým rastom
            zamestnanosti a miezd bude pokračovať. V programe sa predpokladá, že reálny rast
            investícií v stavebníctve zostane v krátkodobom horizonte záporný a k oživeniu
            dôjde v druhej polovici programového obdobia. Výhľadové ukazovatele pre sektor
            stavebníctva v strednodobom horizonte však naznačujú silnejšiu korekciu ako sa
            predpokladalo v programe. Navyše, aj napriek zlepšujúcemu sa hospodárskemu
            výhľadu, krehkosť oživenia vzťahov s cyperskými hlavnými obchodnými partnermi
            predstavuje pre makroekonomický scenár uvedený v programe nezanedbateľné riziká
            poklesu. V dôsledku spomalenia hospodárskej činnosti v roku 2009 došlo k výraznej,
            hoci len čiastočnej, korekcii vonkajšieho deficitu, ktorý však napriek tomu ostáva
            vysoký, na úrovni 8,5 % HDP a v programe sa predpokladá, že do roku 2013 opäť
            prudko stúpne na 12,9 % HDP. Vonkajšia nerovnováha bude v strednodobom
            horizonte pravdepodobne záťažou pre hospodársky rast. Spotrebu verejného sektora,
            ktorá je vyššia ako úspory, bude potrebné financovať zo zahraničného dlhu alebo z
            domácich súkromných úspor. Úprava súčasnej nerovnováhy by teda vyžadovala buď
            vyššie náklady na financovanie dlhu alebo vyššie úspory zo súkromného sektora.
            Takéto úspory by znamenali menší rast produkcie na základe menšej súkromnej
            spotreby alebo investícií (efekt vytesňovania). Prognózy inflácie uvedené v programe
            sa javia byť realistické.

     4
           V hodnotení sa zohľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jari 2010, ale aj iné informácie, ktoré sa
           odvtedy sprístupnili.

SK                                                      6                                                          SK
 ---pagebreak---      (5)   Podľa programu sa deficit verejných financií v roku 2009 výrazne zhoršil a z
           prebytku 0,9 % HDP v roku 2008 dosiahol hodnotu 6,1 % HDP, do čoho sa vo
           veľkej miere premieta vplyv krízy na verejné financie, ale aj vplyv stimulačných
           opatrení vo výške 1,5 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s EERP. Podľa programu
           má byť fiškálna politika reštriktívna, s cieľom korigovať podľa predpokladaného
           scenára rastu nadmerný deficit do roku 2013.
     (6)   Podľa aktualizácie je cieľový deficit rozpočtu na rok 2010 stanovený na úrovni 6%
           HDP. Na základe odhadovaného výsledku deficitu v roku 2009 vo výške približne 3
           % HDP sa v zákone o rozpočte na rok 2010 (schválenom parlamentom 24. decembra
           2009) stanovil cieľový deficit vo výške 4,5 % HDP. Vzhľadom na to, že konečný
           výsledok za rok 2009 predstavoval deficit na úrovni 6 % HDP, zo zákona o rozpočte
           by vyplýval ešte vyšší deficit. Program však zahŕňa opatrenia s cieľom zastaviť
           ďalšie zhoršovanie rozpočtovej pozície a stabilizovať deficit na rovnakých úrovniach
           ako v roku 2009. V aktualizácii sa predpokladá, že pomer príjmov k HDP sa v roku
           2010 zvýši v porovnaní s výsledkom roku z 2009 približne o 1,25 percentuálneho
           bodu. Očakáva sa, že verejné výdavky sa zvýšia o 1,25 percentuálneho bodu HDP.
           Plánuje sa, že primárne výdavky sa budú ďalej zvyšovať a to najmä v dôsledku
           ďalšieho rastu sociálnych transferov, dotácií a miezd vo verejnom sektore. Podľa
           aktualizácie sa majú platby úrokov i napriek stúpajúcemu dlhu, naďalej znižovať a
           klesnúť o 0,25 percentuálneho bodu HDP. Plánuje sa, že verejné investície zostanú
           na úrovniach z roku 2009. Celkovo sa dá zhrnúť, že fiškálna pozícia meraná
           štrukturálnym saldom (t. z. cyklicky očistené saldo bez vplyvu jednorazových
           a iných dočasných opatrení), ktorá vyplýva z programu, sa v roku 2010 sprísni
           rádovo o 0,5 % HDP.
     (7)   Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je znížiť do roku 2013
           saldo verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP. V programe je
           naplánované zníženie nominálneho rozpočtového deficitu na 4,5 % HDP v roku 2011
           (zo 6,1 % v predchádzajúcom roku) a na 3,4 % v roku 2012 a predtým, ako konečne
           dosiahne v roku 2013 hodnotu 2,5 %. Očakáva sa, že primárne saldo sa bude vyvíjať
           podobne a že do konca obdobia dosiahne z deficitu vo výške 3,7 % HDP v roku 2010
           vyrovnaný stav. Štrukturálny deficit, vypočítaný podľa spoločne dohodnutej
           metodiky, by sa mal po roku 2010 naďalej zlepšovať a v roku 2011 by mal dosiahnuť
           hodnotu približne 3,5 % HDP, v roku 2012 hodnotu tesne pod úrovňou 3 % a v roku
           2013 by mal dosiahnuť 2,25 %. Ročné fiškálne úsilie by malo v období 2010 – 2013
           dosahovať v priemere hodnotu 0,75 % HDP za rok. Zdá sa, že úprava sa zameriava
           na začiatok programového obdobia, hoci účinok opatrení, ktoré sa prijali v roku
           2010, sa plne prejaví až v roku 2011. Okrem toho, opatrenia prijaté v súvislosti s
           EERP sa postupne skončia až koncom roku 2010. Plánuje sa, že konsolidácia sa
           dosiahne najmä prostredníctvom príjmovej strany rozpočtu, ktorá by sa mala v
           období medzi rokmi 2010 a 2013 zvýšiť o 2,6 percentuálneho bodu HDP, zatiaľ čo
           obmedzenie výdavkov by malo priniesť ďalší percentuálny bod HDP. Medzi
           opatrenia na podporu príjmov patrí boj proti daňovým únikom, amnestii v rámci
           urbanistického plánovania, zosúladenie minimálnych spotrebných daní na ropné
           produkty a uplatnenie zníženej sadzby DPH na potraviny a farmaceutické výrobky,
           ako aj na príjem z dividend z pološtátnych organizácií. Pokiaľ ide o opatrenia
           týkajúce sa výdavkov, celková úprava programu vychádza z kontroly prevádzkových
           nákladov a znižovania bežných transferov. V programe sa uvádza, že ak sa dosiahne
           zhoda medzi sociálnymi partnermi, kategóriami výdavkov na účely konsolidácie
           bude zacielenie sociálnych transferov a obmedzenie výšky a tempa rastu miezd vo

SK                                              7                                                 SK
 ---pagebreak---             verejnom sektore. Aktualizácia potvrdzuje záväzok k strednodobému rozpočtovému
            cieľu pre danú krajinu, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom
            vyjadrení (t.j. cyklicky očistené saldo bez jednorazových a iných dočasných
            opatrení). Strednodobý rozpočtový cieľ adekvátne odráža ciele Paktu o stabilite a
            raste. Zo štrukturálnych sáld zodpovedajúcich cieľom deficitu uvedeným v programe
            vyplýva, že strednodobý rozpočtový cieľ sa v programovom období nedosiahne.

     (8)    Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie ako sú ciele plánované v programe.
            Predovšetkým sa zdá, že makroekonomický scenár v aktualizácii vychádza
            z priaznivých predpokladov rastu počas programového obdobia. Na strane príjmov
            sú riziká týkajúce sa verejných financií, najmä v rokoch 2010 – 2011, vyššie ako
            v predchádzajúcich rokoch a sú spojené s možným výraznejším poklesom
            a hospodárskeho rastu a jeho opätovným vyvážením smerom k skladbe rastu s
            nižšími daňovými príjmami. Vzhľadom na očakávané mierne oživenie hospodárstva
            a na tlak na povzbudenie domáceho dopytu prostredníctvom vyšších verejných
            výdavkov nie sú riziká možného prekročenia výdavkov zanedbateľné. Tieto riziká sú
            spojené najmä s praxou predkladania dodatočných rozpočtov zvyšujúcich výdavky
            počas roka, ktoré znamenajú nárast bežných výdavkov nad rámec plánovaného
            prerozdelenia prostriedkov. Navyše sociálne transfery môžu byť vyššie, ako sa
            vzhľadom na nedávnu históriu a absenciu zavedeného mechanizmu na stanovenie
            cieľov, ako aj na mierne optimistické predpoklady rastu zamestnanosti (a tým aj na
            optimistické predpoklady v oblasti nezamestnanosti), očakávalo.

     (9)    Pomer hrubého dlhu verejných financií k HDP sa odhaduje na úrovni 56,2 % HDP
            v roku 2009, t. j. nárast z úrovne 48,4 % v predchádzajúcom roku. K rastu pomeru
            dlhu prispeli okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP aj vnútorná dynamika
            dlhu, na ktorú pripadol 1 percentuálny bod HDP. Do tejto dynamiky sa premieta
            akumulácia štátnych aktív v dôsledku nadmerného financovania na konci roku 2009
            s cieľom splniť záväzky pripadajúce na začiatok januára 2010. Predpokladá sa, že v
            programovom období sa pomer dlhu, ovplyvňovaný najmä trvalými, hoci klesajúcimi
            primárnymi deficitmi, zvýši. Pomer dlhu prelomí v roku 2010 referenčnú hodnotu 60
            % HDP a predpokladá sa, že nad úrovňou tejto referenčnej hodnoty zostane počas
            celého programového obdobia. Podľa prognóz sa má v rokoch 2011 a 2012 zvýšiť
            približne na 63 % HDP a potom mierne klesať. Vzhľadom na riziká poklesu týkajúce
            sa makroekonomického scenára a rozpočtových cieľov môže byť vývoj pomeru dlhu
            menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe.

     (10)   Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne vyšší ako priemer EÚ,
            najmä v dôsledku pomerne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu na
            HDP v nadchádzajúcich desaťročiach, čo je čiastočne spôsobené tým, že dôchodkový
            systém je stále vo fáze rozvoja. V programe sa rozoberá dôchodková reforma
            zavedená v apríli 2009, ktorá má podľa prognóz trochu znížiť výdavky na dôchodky
            a, čo je dôležitejšie, zvýšiť výšku príspevkov na sociálne zabezpečenie. Reformou by
            sa malo zlepšiť dlhodobé saldo dôchodkového systému a mali by sa zmenšiť riziká
            ohrozujúce udržateľnosť, ale Reforma by nemala mať vplyv na celkové hodnotenie.
            Rozpočtovou pozíciou v roku 2009 sa podľa odhadov v programe zvyšuje
            rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zlepšenie
            primárneho salda v strednodobom horizonte a zavedenie ďalších opatrení
            zameraných na obmedzenie významného zvýšenia výdavkov súvisiacich so
            starnutím obyvateľstva, najmä výdavkov na dôchodky a na zdravotnú starostlivosť,
            by sa prispelo k zníženiu rizík ohrozujúcich udržateľnosť verejných financií, ktoré sa

SK                                               8                                                   SK
 ---pagebreak---              v správe Komisie o udržateľnosti verejných financií za rok 20095 hodnotia ako
             vysoké. Zo strednodobých prognóz vývoja dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera
             rastu HDP sa postupne obnoví na hodnoty predpokladané pred krízou a že miera
             zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladané zvýšenie
             výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia
             plánovaná v programe by pri svojej súčasnej hodnote a bez ďalších zmien politiky
             takmer stačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

     (11)    V posledných rokoch Cyprus prekonával svoje rozpočtové ciele, hoci v kontexte
             živej hospodárskej činnosti a skladby rastu s vyššími daňovými príjmami. V
             nedávnej minulosti sa rozpočtový rámec zlepšil prijatím Účtovného systému pre
             finančné riadenie (FIMAS) a postupným zavedením trojročného strednodobého
             rozpočtového rámca (MTBF) a metodiky zostavovania rozpočtov podľa programov a
             výsledkov (PPB). Prax prijímania dodatočných rozpočtov v priebehu roka však
             znamenala nárast bežných výdavkov nad rámec plánovaného prerozdelenia
             prostriedkov. V programe sa uvádza, že nový rozpočtový rámec by mal po úplnom
             zavedení ukončiť túto prax a mal by viesť k účinnejšiemu a efektívnejšiemu postupu
             zostavovania rozpočtu, ktorý prispeje k obmedzeniu výdavkov. Novým postupom
             zostavovania rozpočtu by sa mal zároveň položiť pevný základ pre prerozdelenie
             výdavkov v prospech činností podporujúcich rast, ktoré sú v súlade s prioritami
             stanovenými v Národnom programe reforiem. Nový rámec je však stále v
             počiatočnej fáze zavádzania a predpokladá sa, že v plnom rozsahu sa zavedie až v
             roku 2012. Jeho vplyv by sa preto mohol prejaviť až v strednodobom horizonte.
             Včasné zavedenie nového rámca by malo zásadný význam pre úspešnú a trvalú
             konsolidáciu verejných financií.

     (12)    Pokiaľ ide o kvalitu verejných financií, v programe sa uznáva jej dôležitosť ako
             prostriedku na podporu potenciálneho rastu a na zaistenie dlhodobej udržateľnosti
             verejných financií. V programe sa spomína najmä to, aký vplyv budú mať MTBF a
             PPB po ich úplnom zavedení spolu s lepšou kontrolou neproduktívnych výdavkov na
             lepšie prideľovanie zdrojov vysoko prioritným oblastiam podporujúcim rast. Na
             strane výdavkov program zahŕňa prieskum nedávnych projektov zameraných na
             posilnenie infraštruktúry prostredníctvom partnerstiev súkromného a verejného
             sektora (PPP), ako aj opatrenia na zlepšenie vzdelávania a to prostredníctvom
             zvýšeného využívania počítačov na základných a stredných školách a zlepšením
             výskumných a akademických inštitúcií. Aktualizácia zahŕňa aj pridelenie finančných
             prostriedkov na reštrukturalizáciu verejných nemocníc na samostatné jednotky a na
             prijatie národného systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť jeho účinnosť
             regulovanou hospodárskou súťažou a obmedzením nákladov. Zdá sa, že tieto kroky
             sú veľmi dôležitým nástrojom kontroly očakávaného zvyšovania výdavkov
             spojených so starnutím obyvateľstva. Na strane príjmov sa v programe zdôrazňuje
             pozitívny vplyv zavedenia MTBF, ktorý by malo mať na zlepšenie presnosti a
             citlivosti predpovedí príjmov v strednodobom horizonte. Príslušné orgány
             poznamenávajú, že vzhľadom na kolísavosť daňovej elasticity v posledných rokoch

     5
            V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty,
            aby sústredili svoju pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť vo svojich nadchádzajúcich
            programoch stability a konvergenčných programoch“ a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom
            pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom pokračovala v príprave metodík na
            hodnotenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií v čase do ďalšej správy o udržateľnosti“, ktorá sa
            očakáva v roku 2012.

SK                                                        9                                                            SK
 ---pagebreak---              spôsobenú výrazným rastom hodnoty aktív sa prognózy rastu upravili tak, aby
             zohľadnili vplyv cien aktív a skladbu rastu HDP. V programe sa tiež poukazuje na to,
             že príslušné orgány neustále sledujú systém daní a sociálnych dávok, aby zaistili
             vyplácanie mzdy a zároveň zaistili podporu zraniteľným sociálnym skupinám.

     (13)    Celkovo sa dá zhrnúť, že so zreteľom na už uvedené riziká týkajúce sa rozpočtových
             cieľov možno pokladať stratégiu zachovania podporných fiškálnych politík aj v roku
             2010 za stratégiu, ktorá je v súlade s EERP. Kvôli nepriaznivým vplyvom
             hospodárskej krízy však v roku 2010 deficit verejných financií ostane na úrovni 6 %
             HDP a potom sa bude postupne znižovať pod referenčnú hodnotu 3 %. Hoci sa v
             stratégii programu počíta na obdobie rokov 2010 – 2013 s priemerným ročným
             fiškálnym úsilím vo výške 0,75 percentuálneho bodu HDP, táto hodnota podlieha
             rizikám poklesu. Vzhľadom na tieto riziká preto nemusí byť uvedené úsilie
             dostatočné na to, aby viedlo podľa plánu k zníženiu deficitu pod referenčnú hodnotu
             3 % HDP do roku 2013. Okrem toho sa zdá, že skladba konsolidačnej stratégie
             programu sa zakladá vo veľkej miere na opatreniach na zvýšenie príjmu, zatiaľ čo
             obmedzenie výdavkov je minimálne. V programe sa vlastne predpokladá, že pomer
             výdavkov k HDP sa v roku 2013 ustáli na úrovni, ktorá presahuje výsledok za rok
             2009. O opatreniach, ktoré by mohli zvrátiť túto situáciu, sa stále rokuje so
             sociálnymi partnermi a preto podliehajú rizikám, pokiaľ ide o podmienky a
             načasovanie ich zavedenia. V dôsledku toho môže byť vývoj miery zadlženia, ktorá
             má podľa plánu od roku 2010 presiahnuť úroveň 60 % HDP, menej priaznivý, ako sa
             predpokladá v aktualizácii.

     (14)    Pokiaľ ide o požiadavky na údaje vymedzené v kódexe pravidiel pre programy
             stability a konvergenčné programy, v programe sa uvádzajú všetky povinné údaje aj
             nepovinné údaje.

     Celkovo možno zhrnúť, že stav verejných financií Cypru sa v dôsledku hospodárskeho
     poklesu a expanzívneho smerovania fiškálnej politiky, ktoré vyplynulo z prijatia významných
     stimulačných opatrení v súlade s EERP, zhoršil. V dôsledku toho sa rozpočtové saldo zmenilo
     a kleslo z nadbytku 0,9 % HDP v roku 2008 na deficit 6,1% HDP v roku 2009. V programe sa
     načrtáva proces konsolidácie, ktorý sa začína v roku 2010 a cieľom ktorého je znížiť saldo
     verejných financií do roku 2013 pod referenčnú hodnotu 3 % HDP. Úprava sa má však podľa
     plánu dosiahnuť predovšetkým z príjmovej strany rozpočtu, zatiaľ čo pomer výdavkov k HDP
     zostáva na historicky najvyšších úrovniach. Navyše, na pozadí krehkého celosvetového
     oživenia je rozpočtová stratégia vystavená významným rizikám poklesu, pretože predpoklady
     rastu, ktoré predstavujú základ makroekonomického scenára programu, sú optimistické.
     Vzhľadom na veľkú domácu i externú nerovnováhu by malo byť najväčšou prioritou aj
     naďalej pokračovať v obozretných politikách a posilňovať fiškálnu udržateľnosť.
     Kontrolovanie bežných výdavkov prostredníctvom zavedenia účinného viacročného
     rozpočtového rámca by preto bolo dôležitým nástrojom na podporu dosiahnutia
     konsolidačných plánov a rozpočtových cieľov. Okrem toho, posilnenie kvality verejných
     financií je vzhľadom na nerovnováhu, ktorej hospodárstvo čelí, dôležité aj na to, aby sa
     podporila bezproblémová úprava hospodárstva a to najmä posilnením potenciálneho HDP,
     podporou konkurencieschopnosti a ďalším obmedzením vonkajšej nerovnováhy.

     V zmysle uvedeného hodnotenia sa Cyprus vyzýva, aby:

     i)      obmedzil deficit za rok 2010 na najviac 6 % HDP, v prípade nutnosti posilnením
             konsolidačných opatrení, a to najmä v prípade, keď je makroekonomický vývoj

SK                                               10                                                 SK
 ---pagebreak---             menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe, a aby prijal včasné opatrenia na
            vymedzenie konsolidačnej stratégie zameranej viac na stranu výdavkov; využil
            príležitosti nad rámec oznámeného fiškálneho úsilia na urýchlenie fiškálnej
            konsolidácie a znižovanie pomeru hrubého dlhu pod úroveň referenčnej hodnoty;

     ii)    podľa plánu zaviedol účinný viacročný rozpočtový rámec s cieľom zaistiť
            dodržiavanie rozpočtových cieľov a aby v strednodobom horizonte podstatne
            obmedzil výdavky;

     iii)   zlepšil dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením reformných opatrení na
            kontrolu výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť s cieľom obmedziť
            predpokladaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva.

SK                                             11                                               SK
 ---pagebreak---                   Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz
                                                             2008       2009       2010       2011      2012         2013
                                         PS apr. 2010          3,6       -1,7        0,5        1,5       3,0          3,2
                Reálny HDP
                                        KOM máj 2010           3,6       -1,7       -0,4        1,3     neuv.        neuv.
                (zmena v %)
                                         PS feb. 2009          3,8        2,1        2,4        3,0       3,2        neuv.
                                         PS apr. 2010          4,4        0,2        2,7        2,0       2,0          2,0
                Inflácia HISC
                                        KOM máj 2010           4,4        0,2        2,7        2,5     neuv.        neuv.
                     (%)
                                         PS feb. 2009          4,4        2,0        2,5        2,5       2,5        neuv.
                                         PS apr. 2010          2,9       -1,3       -2,4       -2,5      -1,6         -0,5
            Produkčná medzera1
                                        KOM máj 2010           3,4       -0,7       -2,1       -1,6     neuv.        neuv.
           (% potenciálneho HDP)
                                         PS feb. 2009          0,8       -0,1       -0,6       -0,5      -0,2        neuv.
     Čisté poskytnuté úvery/prijaté      PS apr. 2010        -17,7       -8,5      -11,5      -12,2     -12,6        -12,9
        úvery voči zvyšku sveta         KOM máj 2010         -17,6       -8,2       -6,8       -6,7     neuv.        neuv.
               (% HDP)                   PS feb. 2009        -12,4      -12,1      -11,5      -10,9     -10,2        neuv.
                                         PS apr. 2010        43,5        40,3       41,6       42,8      43,6         44,2
               Verejné príjmy
                                        KOM máj 2010         43,5       40,3       41,2       41,3      neuv.        neuv.
                 (% HDP)
                                         PS feb. 2009        45,3       43,8       44,0       44,4      44,8         neuv.
                                         PS apr. 2010        42,6        46,4       47,6       47,2      47,0         46,7
              Verejné výdavky
                                        KOM máj 2010         42,6       46,4       48,3       49,0      neuv.        neuv.
                 (% HDP)
                                         PS feb. 2009        44,3       44,6       45,5       46,3      47,1         neuv.
                                         PS apr. 2010          0,9       -6,1       -6,0       -4,5      -3,4         -2,5
           Saldo verejných financií
                                        KOM máj 2010           0,9       -6,1       -7,1       -7,7     neuv.        neuv.
                  (% HDP)
                                         PS feb. 2009          1,0       -0,8       -1,4       -1,9      -2,2        neuv.
                                         PS apr. 2010          3,7       -3,6       -3,7       -2,1      -1,0          0,1
               Primárne saldo
                                        KOM máj 2010           3,7       -3,6       -4,4       -4,8     neuv.        neuv.
                  (% HDP)
                                         PS feb. 2009          3,9        1,5        0,8        0,2      -0,2        neuv.
                                         PS apr. 2010         -0,2       -5,6       -5,1       -3,5      -2,8         -2,3
       Cyklicky upravené saldo1
                                        KOM máj 2010          -0,4       -5,8       -6,3       -7,1     neuv.        neuv.
              (% HDP)
                                         PS feb. 2009          0,7       -0,8       -1,2       -1,7      -2,1        neuv.
                                         PS apr. 2010         -0,2       -5,6       -5,2       -3,6      -2,9         -2,3
             Štrukturálne saldo3
                                        KOM máj 2010          -0,4       -5,8       -6,3       -7,1     neuv.        neuv.
                  (% HDP)
                                         PS feb. 2009          0,7       -0,8       -1,2       -1,7      -2,1        neuv.
                                         PS apr. 2010        48,4       56,2       61,0       63,2      63,1         62,3
             Hrubý verejný dlh
                                        KOM máj 2010         48,4       56,2       62,3       67,6      neuv.        neuv.
                (% HDP)
                                         PS feb. 2009        49,3       46,8       45,4       44,2      44,2         neuv.
       Poznámky:
       1
         Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov
     v programoch.
       2
         Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %, 2,8 %, 2,8%, 2,8% a 2,8 % v období rokov 2009 – 2013.
       3
        Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu jednorazové a iné
     dočasné opatrenia predstavujú 0,1 % HDP v rokoch 2010, 2011 a 2012 (všetky znižujú deficit). V predpovedi útvarov
     Komisie z jari 2010 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia.
       Zdroj:

       Program stability (PS); Prognózy útvarov Komisie z jari 2010 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

SK                                                           12                                                              SK


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/88

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2014
   2014/C 247/17
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Holandska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Holandsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky svojho hĺbkového preskúmania v prípade Holandska, a to podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Holandskou naďalej existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť si zasluhuje najmä makroekonomický vývoj v súvislosti s dlhom súkromného sektora a pokračujúce znižovanie zadlženosti, ako aj pretrvávajúce nedostatky na trhu s nehnuteľnosťami určenými na bývanie. Hoci vysoký prebytok bežného účtu nepredstavuje riziká podobné tým pri vysokých deficitoch a sčasti súvisí s potrebou znižovania zadlženosti, Komisia bude vývoj bežného účtu v Holandsku monitorovať v rámci európskeho semestra.

               (8)

               Holandsko 29. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a 30. apríla 2014 svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability na rok 2014 je zabezpečiť, aby bola náprava nadmerného deficitu vykonaná v roku 2013 udržateľná, a do roku 2015 dosiahnuť rozpočtovú pozíciu, ktorá by sa približovala k strednodobému cieľu. Strednodobým cieľom je štrukturálny deficit vo výške najviac 0,5 % HDP, čo zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Vykonali sa rozsiahle dodatočné fiškálne opatrenia, ale (prepočítané) štrukturálne saldo by malo v roku 2014 zostať na rovnakej úrovni ako v roku 2013, čo poukazuje na výrazný odklon od požadovanej minimálnej úpravy vo výške 0,5 % HDP. Podľa plánu by sa v roku 2015 malo (prepočítané) štrukturálne saldo zlepšiť o 0,3 percentuálneho bodu HDP. Výdavky by mali narastať rovnakým tempom ako referenčná hodnota pre výdavky v roku 2014 i 2015. Z celkového posúdenia rozpočtovej stratégie Holandska vyplýva, že postup úprav zameraný na dosiahnutie strednodobého cieľa je sčasti v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Podľa programu stability sa hrubý verejný dlh v roku 2015 stabilizuje a následne bude klesať. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy uvedené v programe stability, je vierohodný a vypracoval ho nezávislý Holandský úrad pre analýzu hospodárskej politiky. Zdá sa, že riziká pre rozpočtové ciele sú veľké, ale v značnej miere vyvážené. V prognóze útvarov Komisie z jari 2014 sa očakáva stabilizácia štrukturálneho salda v roku 2014 a zlepšenie o 0,5 % HDP v roku 2015. Podľa prognózy Komisie by Holandsko dodržalo referenčnú hodnotu pre výdavky v roku 2014, nie však v roku 2015. V záujme posilnenia potenciálu Holandska v oblasti rastu je mimoriadne dôležité, aby sa požadovanou konsolidáciou zabezpečili výdavky podporujúce rast, ako napríklad výdavky na inovácie a výskum vrátane základného výskumu, vzdelávania a odbornej prípravy. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada dospela k záveru, že Holandsko v roku 2013 udržateľne znížilo svoj deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP, ale od roku 2014 mu hrozí výrazný odklon od požiadaviek preventívnej časti.

               (10)

               Kľúčovou otázkou je trh s nehnuteľnosťami určenými na bývanie, na ktorom sa v uplynulých desaťročiach nahromadili rušivé motivačné faktory a nepružné prvky, ktoré sa premietli do spôsobov financovania bývania a odvetvových úspor. Tendencia domácností zvyšovať hrubý hypotekárny dlh zaručený ich nehnuteľným majetkom vo veľkej miere odráža dlhotrvajúce fiškálne motivačné faktory, najmä úplnú daňovú odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Od apríla 2012 sa realizuje súbor opatrení v snahe o čiastkové riešenie týchto motivačných faktorov. Niektoré z týchto opatrení sa týkajú úprav fiškálneho režimu financovania bývania. Postupný prechod na obmedzenie daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov a zvýšenie motivačných faktorov na umorenie je oprávnený, ale postupné zavádzanie tohto opatrenia je príliš pomalé, aby malo výrazný vplyv na umorovanie. Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti vo výške 100 %, ktorý sa má dosiahnuť v roku 2018, je stále vysoký. Trh s nájomným bývaním obmedzuje regulácia a existencia veľmi rozsiahleho sektora sociálneho bývania, ktorý sa takisto musí boriť s dlhými čakacími zoznamami. Nedávne zavedenie väčšej diferenciácie nájomného na základe príjmu v sektore sociálneho bývania predstavuje krok správnym smerom, jeho dosah je však obmedzený. Spoločnosti pôsobiace v oblasti sociálneho bývania majú stále povolené stavať obydlia s mesačným nájomným vyšším, než je strop pre nájomné za sociálne byty. Napriek tomu, že sa v odporúčaniach z roku 2013 vyzývalo k tomu, aby sa pozornosť zamerala na domácnosti, ktoré to najviac potrebujú, na tejto zmene zamerania sa ešte pracuje. Preto hoci navrhované opatrenia predstavujú kroky správnym smerom, pokiaľ ide o riešenie základných problémov, je celkové tempo reforiem pomalé a je potrebné ho zrýchliť, keď to hospodárska situácia umožní, pričom sa musí aj naďalej zabezpečovať dostupnosť sociálneho bývania pre znevýhodnených občanov, ktorí nie sú schopní zabezpečiť si bývanie za trhových podmienok, a to aj v lokalitách s vysokým dopytom.

               (11)

               Dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému sa posilňuje prostredníctvom postupného zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku zo 65 rokov v roku 2012 na 67 rokov v roku 2023. Holandsko začalo realizovať komplexné reformy v oblasti pilierov dôchodkového systému financovaných z verejných a súkromných zdrojov a systému dlhodobej starostlivosti. Tieto reformy sú dopĺňané reformami, ktoré podporujú starších pracovníkov v tom, aby pracovali dlhšie, a ktoré zvyšujú mobilitu na trhu práce. Reformami v oblasti dlhodobej starostlivosti sa zodpovednosť presunula na obce, pričom došlo k zníženiu celkových výdavkov a k zameraniu na zvýšenie efektivity. Niektoré časti týchto podstatných reforiem je ešte potrebné prijať. K zostávajúcim otázkam patrí primerané vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík, pričom je potrebné monitorovať kvalitu a dostupnosť dlhodobej starostlivosti. Realizácia plánov na reformu dlhodobej starostlivosti by pomohla obmedziť rýchlo narastajúce náklady spojené so starnutím obyvateľstva a tým by podporila udržateľnosť verejných financií. V tejto súvislosti by sa mala kvalita a dostupnosť dlhodobej starostlivosti udržať na primeranej úrovni.

               (12)

               Cieľom reforiem trhu práce navrhovaných vládou je zvýšiť účasť a mobilitu na trhu práce. Cieľom zákona o účasti na trhu práce je podporiť účasť na trhu práce. Reformy však ešte neboli uzákonené. Okrem toho sú potrebné ďalšie opatrenia na zníženie fiškálnych činiteľov, ktoré odrádzajú od zapojenia sa do pracovného procesu, a na zlepšenie zamestnateľnosti osôb nachádzajúcich sa na okraji trhu práce vrátane žien, ľudí s prisťahovaleckým pôvodom, ľudí so zdravotným postihnutím a starších osôb. Holandsko oznámilo reformy systému dávok v nezamestnanosti a jeho pomerne prísne právne predpisy na ochranu zamestnanosti vrátane daňových motivačných faktorov na zvýšenie účasti na trhu práce. Napriek tomu, že tieto opatrenia sa uberajú správnym smerom, nemožno ich plne posúdiť, kým nedôjde k ich skutočnej realizácii. Rýchlejšie odstraňovanie zostávajúcich faktorov, ktoré druhé zárobkovo činné osoby v domácnostiach odrádzajú od zvýšenia počtu odpracovaných hodín, môže ďalej zmierniť budúce nedostatky v ponuke pracovnej sily. Lepšie využitie súčasnej flexibility inštitucionálneho rámca v záujme diferencovanejších nárastov miezd môže podporiť celkové príjmy domácností a tým aj domáci dopyt bez toho, aby to poškodilo hospodársku súťaž.

               (13)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Holandska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (14)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (15)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 2 a 4.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra tiež analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Holandsko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko prijalo v rokoch 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Po náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 v kontexte vznikajúcej medzery 0,5 % HDP na základe jarnej prognózy útvarov Komisie na rok 2014, čo naznačuje riziko značnej odchýlky vzhľadom na požiadavky preventívnej časti Paktu stability a rastu. V roku 2015 významne posilniť rozpočtovú stratégiu s cieľom zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa a následne ho zachovať, ako aj zabezpečiť dodržanie pravidiel týkajúcich sa dlhu v snahe trvale znižovať pomer verejného dlhu k HDP. Chrániť výdavky v oblastiach, ktoré majú priamy význam pre rast, ako napr. výdavky v oblasti vzdelávania, inovácií a výskumu.

               2.

               Pokiaľ to hospodárska situácia dovolí, zintenzívniť snahy o reformu trhu s bývaním tým, že sa urýchli proces znižovania daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov, na trhu s nájomným sa zavedie cenový mechanizmus viac orientovaný na trh a že v odvetví sociálneho bývania sa výška nájomného viac prispôsobí príjmom domácností. Monitorovať vplyvy reformy sociálneho bývania z hľadiska jeho fyzickej a cenovej dostupnosti pre domácnosti s nízkym príjmom. Pokračovať v úsilí o nové zameranie politík týkajúcich sa sociálneho bývania na podporu domácností, ktoré to najviac potrebujú.

               3.

               Vykonať reformy druhého piliera dôchodkového systému, ktoré zabezpečia vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík. Podporovať postupné zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku i opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti starších pracovníkov. Vykonať plánovanú reformu v oblasti dlhodobej starostlivosti s cieľom zabezpečiť udržateľnosť, ako aj spravodlivý prístup k službám a kvalitu týchto služieb a monitorovať jej účinky.

               4.

               Prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce, a to najmä medzi osobami, ktoré sa nachádzajú na okraji trhu práce, a znížiť daňové faktory, ktoré odrádzajú od práce. Vykonať reformy v oblasti právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a systému dávok v nezamestnanosti, a bližšie sa zaoberať nepružnými prvkami na trhu práce. Po porade so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou umožniť diferencovanejšie zvyšovanie miezd za plného využitia súčasného inštitucionálneho rámca.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P.C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 89.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/110

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2017
   (2017/C 261/24)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Slovensko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 a 2.

               (3)

               Správa o Slovensku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)

               Slovensko predložilo 26. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Slovensko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zlepšiť celkový deficit na úroveň 1,3 % HDP v roku 2017 a ďalej postupne na úroveň 0 % HDP v rokoch 2019 a 2020. Očakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, sa dosiahne v roku 2018. Na základe programu stability na rok 2017 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2020 postupne klesne na 46 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický.

               (7)

               Rada 12. júla 2016 Slovensku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedeného odporúčania.

               (8)

               Vzhľadom na fiškálnu situáciu sa očakáva, že Slovensko v roku 2018 dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matrice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (5) nesmie prekročiť 2,9 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v spoločne posudzovaných rokoch 2017 až 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že Slovensko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu v roku 2017 a že v roku 2018 budú potrebné ďalšie opatrenia na zaistenie súladu s uvedenými ustanoveniami. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo daného členského štátu vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie o európskom semestri na rok 2017, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií na Slovensku. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu na Slovensku.

               (9)

               Slovenské verejné financie naďalej čelia riziku z dlhodobého hľadiska. Výdavky na zdravotnú starostlivosť naďalej ohrozujú dlhodobú udržateľnosť verejných financií, keďže zvyšovanie nákladovej efektívnosti zdravotnej starostlivosti na Slovensku zostáva naďalej problematické. Prijali sa určité kroky na racionalizáciu nemocničnej starostlivosti a zníženie nákladov, no konkrétne výsledky sa zatiaľ neprejavili. Preskúmanie výdavkov v roku 2016 viedlo k identifikácii potenciálnych úspor. Realizácia komplexnej reformy zdravotnej starostlivosti a výdavkov na zdravotníctvo v praxi však bola zatiaľ zdĺhavá, keďže zavádzanie systému platieb na základe skupín diagnóz a spúšťanie systémov elektronického zdravotníctva postupovalo len pomaly. Okrem toho sa očakáva, že deficit verejného dôchodkového systému sa z dlhodobého hľadiska zdvojnásobí, pričom vek odchodu do dôchodku na Slovensku patrí medzi najnižšie v Únii. Nedávne úpravy dôchodkového systému mali z veľkej časti príležitostný a krátkodobý charakter.

               (10)

               Poklesol počet daňových únikov a prípadov vyhýbania sa daňovým povinnostiam a vyvíja sa úsilie zamerané na zvýšenie dobrovoľnej daňovej disciplíny. Zlepšenia vo výbere daní značne znížili výpadok príjmov z DPH, ktorý bol v minulosti vysoký. Zdá sa, že obmedzenie podvodov s DPH malo zároveň pozitívny vplyv na výber dane z príjmov právnických osôb. Finančná správa sa zameriava na zlepšenie daňovej disciplíny v oblasti DPH, najmä prostredníctvom kontrolnej činnosti. Zároveň sa hľadajú aj iné ako kontrolné možnosti na posilnenie dobrovoľnej daňovej disciplíny.

               (11)

               Napriek zlepšeniam na trhu práce, ktoré sú výsledkom robustného hospodárskeho oživenia a výraznej tvorby pracovných miest, je pretrvávajúcim problémom dlhodobá nezamestnanosť. Miera dlhodobej nezamestnanosti je naďalej jedna z najvyšších v Únii. Týka sa predovšetkým marginalizovaných Rómov, osôb s nízkou kvalifikáciou a mladých ľudí. Okrem toho pretrvávajú aj regionálne rozdiely – miera nezamestnanosti na východnom Slovensku je stále dvakrát vyššia ako v Bratislave. Účasť dospelých na celoživotnom a druhošancovom vzdelávaní zostáva nízka. Napriek opatreniam zameraným na podporu zapojenia osôb s nízkymi príjmami do pracovného procesu a napriek prebiehajúcej reforme verejných služieb zamestnanosti pretrvávajú ťažkosti pri zavádzaní individualizovanej podpory pre dlhodobo nezamestnaných a zraniteľné skupiny, pričom dôvodom je okrem iného vysoký počet riešených prípadov. Tento problém má riešiť slovenský akčný plán na integráciu dlhodobo nezamestnaných, ktorý je z veľkej časti financovaný z Európskeho sociálneho fondu, a to komplexným prístupom k personalizovaným službám. Dosiahne sa to poskytovaním špecializovaného poradenstva, novým systémom vytvárania profilov, spoluprácou so súkromnými pracovnými agentúrami a poskytovaním cielených programov odbornej prípravy navrhnutých zamestnávateľmi na základe potrieb regionálneho trhu práce. Účasť Rómov na slovenskom trhu práce je naďalej veľmi nízka a zvyšovanie miery ich zamestnanosti napreduje len pomaly. Faktormi, ktoré prispievajú k ich slabej účasti na trhu práce, sú nízky stupeň dosiahnutého vzdelania a nízka úroveň zručností spolu s diskrimináciou. Nízka miera zamestnanosti žien v reprodukčnom veku je dôsledkom dlhej rodičovskej dovolenky (až tri roky), ktorú si zriedka vyberajú muži, nedostatku zariadení starostlivosti o deti (najmä v prípade detí do troch rokov) a obmedzeného využívania pružného pracovného času.

               (12)

               Vzdelávací systém nie je dostatočne zameraný na zvyšovanie hospodárskeho potenciálu Slovenska. Výsledky vzdelávania a úroveň základných zručností sú v medzinárodnom porovnaní slabé a v rokoch 2012 až 2015 sa ďalej zhoršovali. Navyše pretrvávajú výrazné regionálne rozdiely. Slabá výkonnosť súvisí predovšetkým so silným vplyvom sociálno-ekonomického zázemia a etnického pôvodu študentov, s otázkami rovnosti, prístupu a inkluzívnosti, ako aj s relatívne nízkou atraktivitou učiteľského povolania. Napriek dvojstupňovému zvýšeniu platov učiteľov v roku 2016 (4 % v januári a 6 % v septembri) a ďalším zvýšeniam plánovaným na obdobie rokov 2017 až 2020 patria nekonkurencieschopné platové podmienky a nedostatočná priebežná odborná príprava učiteľov medzi faktory, ktoré robia túto profesiu naďalej značne neatraktívnou, a to najmä pre potenciálnych mladých učiteľov a tých, ktorí žijú v rozvinutejších častiach krajiny. Nedávno prijaté právne predpisy proti segregácii týkajúce sa marginalizovanej rómskej komunity sa ešte musia v plnej miere implementovať, aby priniesli pozitívne zmeny a zvýšili zapojenie Rómov do inkluzívneho hlavného prúdu vzdelávania s osobitným dôrazom na vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve a predškolské vzdelávanie.

               (13)

               Slovenská verejná správa sa modernizuje, problémom je však naďalej korupcia. Vnímanie korupcie zostáva na vysokej úrovni a je významnou prekážkou podnikania. Kontrolné mechanizmy a presadzovanie protikorupčných pravidiel sa naďalej zdajú nedostatočné a politické iniciatívy týkajúce sa oznamovania protispoločenskej činnosti a schránkových spoločností nemusia stačiť na vyriešenie tohto problému. Okrem toho prax verejného obstarávania v mnohých oblastiach nezodpovedá najlepším postupom. Pracuje sa na opatreniach v oblasti odbornej prípravy, ktoré by pracovníkom umožnili používať efektívnejší systém verejného obstarávania. Konflikty záujmov, súťažné špecifikácie šité na mieru a nadmerné používanie kritéria najnižšej ceny však zostávajú problémom a vedú k obmedzovaniu súťaže na základe kvalitatívnych kritérií. Dostupné informácie opakovane potvrdzujú, že nedostatky vo verejnom obstarávaní negatívne ovplyvňujú efektívnosť alokácie verejných zdrojov.

               (14)

               Časté zmeny legislatívneho prostredia spôsobujú, že dodržiavanie právnych predpisov je pre spoločnosti zložité a nákladné a legislatívne a regulačné postupy a režimy platobnej neschopnosti sú z podnikateľského hľadiska navyše často vnímané ako nedostatočne ústretové. Nedávno bola vytvorená medzirezortná pracovná skupina pre Doing Business pod vedením štátneho tajomníka ministerstva hospodárstva, ktorá by mala do júna 2017 predložiť návrhy na zlepšenie podnikateľského prostredia. Na Slovensku naďalej existujú výrazné regulačné prekážky v sektore služieb pre podniky. Komisia v snahe riešiť tento problém poskytla v januári 2017 konkrétne usmernenia pre jednotlivé povolania vo svojom oznámení o odporúčaniach reforiem v oblasti regulácie odborných služieb, ktoré bolo súčasťou balíka opatrení na odstránenie prekážok na trhoch so službami.

               (15)

               Zvyšovanie účinnosti vrátane nezávislosti justičného systému je pre Slovensko stále výzvou, hoci sa vyvíja úsilie o riešenie nedostatkov. Naďalej však pretrvávajú obavy, pokiaľ ide o efektívnosť a nezávislosť súdnictva. Pre verejnú správu je navyše naďalej charakteristická neefektívnosť, nedostatočná kapacita a fragmentácia, ktoré negatívne vplývajú na jej činnosť. Prijatie stratégie riadenia ľudských zdrojov v októbri 2015 a nedávne schválenie zákona o štátnej službe sú krokmi správnym smerom. Nová, politicky nezávislá Rada pre štátnu službu bude dohliadať na dodržiavanie princípov zákona o štátnej službe, ako aj Etického kódexu štátneho zamestnanca. Komplexný a neprehľadný regulačný rámec komplikuje vzťahy medzi zainteresovanými stranami na trhu s energiou. Nedávne zmeny v stanovovaní distribučných taríf naznačujú pokračujúci vplyv z politického a podnikateľského prostredia. Prijatie právnych predpisov, ktoré dávajú vláde výhradné právo menovať predsedu regulačného orgánu a umožňujú ministerstvu hospodárstva a ministerstvu životného prostredia vstupovať do procesu stanovovania cien, bude pravdepodobne viesť k obmedzeniu nezávislosti regulátora cien energie.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (6) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu a zohľadniť pritom potrebu posilniť prebiehajúce oživenie a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií na Slovensku. Zlepšiť nákladovú efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti vrátane implementácie projektu Hodnota za peniaze.

               2.

               Zlepšiť aktivačné opatrenia pre znevýhodnené skupiny, a to aj vykonávaním akčného plánu pre dlhodobo nezamestnaných a poskytovaním individualizovaných služieb a cielenej odbornej prípravy. Zlepšiť pracovné príležitosti pre ženy, a to najmä rozšírením cenovo dostupnej a kvalitnej starostlivosti o deti. Zlepšiť kvalitu vzdelávania a zvýšiť účasť Rómov v inkluzívnom hlavnom prúde vzdelávania.

               3.

               Zvýšiť konkurenciu a transparentnosť vo verejnom obstarávaní a posilniť boj proti korupcii dôraznejším presadzovaním platných právnych predpisov. Prijať a vykonať komplexný plán na zníženie administratívnych a regulačných prekážok pre podnikateľov. Zlepšiť efektívnosť justičného systému vrátane skrátenia konaní v občianskych a obchodných veciach.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  21. júna 2013 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Španielsku

text:
               26.6.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 180/4

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. júna 2013
   s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Španielsku
   2013/C 180/02
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

               (2)

               Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)

               V súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ZES) Rada 27. apríla 2009 rozhodla, že v Španielsku existoval nadmerný deficit a v súlade s článkom 104 ods. 7 ZES a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (1) vydala odporúčanie na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 (2) (ďalej len „odporúčanie Rady z 27. apríla 2009“).

               (4)

               Rada 2. decembra 2009 v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 rozhodla, že Španielsko prijalo účinné opatrenia a že po prijatí odporúčania Rady z 27. apríla 2009 sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie. Najmä výrazné zhoršenie vyhliadok rastu pri vzniku globálnej hospodárskej a finančnej krízy malo zásadné negatívne dôsledky na rozpočet. V následnosti sa Rada rozhodla prijať revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ (ďalej len „odporúčanie Rady z 2. decembra 2009“) s cieľom odstrániť nadmerný deficit najneskôr do roku 2013, a to dôveryhodným a udržateľným spôsobom prostredníctvom prijatia opatrení v strednodobom rámci.

               (5)

               Komisia 15. júna 2010 dospela k záveru, že Španielsko prijalo účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009 s cieľom znížiť deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP a vyjadrila presvedčenie, že v rámci postupu pri nadmernom deficite preto neboli potrebné žiadne ďalšie kroky.

               (6)

               Rada 10. júla 2012 v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 rozhodla, že boli prijaté účinné opatrenia ale že po prijatí odporúčania Rady z 2. decembra 2009 sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie. Najmä zhoršenie vyhliadok rastu a štruktúra rastu, ktorá bola menej orientovaná na dane, mali zásadné negatívne dôsledky na rozpočet. Rada preto prijala revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ (ďalej len „odporúčanie Rady z 10. júla 2012“) a odporučila Španielsku, aby nadmerný deficit odstránilo najneskôr do roku 2014. S cieľom znížiť celkový deficit verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP do roku 2014 sa Španielsku odporučilo, aby dosiahlo zlepšenie štrukturálneho salda vo výške 2,7 % HDP v roku 2012, 2,5 % HDP v roku 2013 a 1,9 % HDP v roku 2014 na základe aktualizácie prognózy útvarov Komisie z jari 2012. Ciele celkového deficitu boli stanovené na 6,3 % HDP na rok 2012, 4,5 % HDP na rok 2013 a 2,8 % HDP na rok 2014. Španielsku sa takisto odporučilo, aby vykonalo opatrenia prijaté v rozpočte na rok 2012 a vo vyrovnávacích plánoch autonómnych oblastí a aby do konca júla 2012 prijalo oznámený viacročný rozpočtový plán na roky 2013 – 2014 vrátane strednodobej rozpočtovej stratégie, v ktorej sa by plne konkretizovali štrukturálne opatrenia nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014.

               (7)

               Na základe prognózy útvarov Komisie z jesene 2012 Komisia 14. novembra 2012 dospela k záveru, že Španielsko prijalo účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady z 10. júla 2012 a že v rámci postupu pri nadmernom deficite sa nepožadovali žiadne ďalšie kroky.

               (8)

               Podľa článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté účinné opatrenia a po prijatí pôvodného odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na verejné financie. Podľa článku 3 ods. 5 uvedeného nariadenia sa výskyt neočakávaných nepriaznivých ekonomických udalostí so zásadným nepriaznivým vplyvom na rozpočet má posúdiť na základe ekonomickej prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie Rady.

               (9)

               V súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby príslušnému členskému štátu predložila odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote. V odporúčaní sa musí stanoviť maximálna lehota šesť mesiacov na to, aby príslušný členský štát prijal účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu. V odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu Rada navyše požaduje dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, a to cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení vo výške referenčnej hodnoty na úrovni minimálne 0,5 % HDP. V súlade s článkom 9 ods. 1 a článkom 17 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (3) by Španielsko malo predložiť program ekonomického partnerstva.

               (10)

               Po krátkom oživení v roku 2011 hospodárstvo opäť skĺzlo do recesie a zaznamenalo negatívny štvrťročný rast reálneho HDP od tretieho štvrťroka 2011. V ročnom vyjadrení HDP klesol v roku 2012 o 1,4 %. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 bude recesia pokračovať aj v roku 2013, pričom pozitívny čistý vývoz stále nebude schopný kompenzovať prebiehajúce zníženie domáceho dopytu. Očakáva sa, že produkcia sa stabilizuje až ku koncu roka 2013. Reálny HDP sa teda podľa predpokladov v roku 2013 zníži o 1,5 % a v roku 2014 vzrastie o 0,9 % (za predpokladu nezmenenej politiky). V čase posledného odporúčania Rady sa očakávalo, že reálny HDP sa zníži o 1,9 % v roku 2012, o 0,3 % v roku 2013 a stúpne o 1,1 % v roku 2014. K výslednému menej negatívnemu rastu v roku 2012 došlo hlavne z dôvodu o niečo pružnejšieho domáceho dopytu možno aj v dôsledku likvidity poskytnutej prostredníctvom mechanizmu splatenia obchodného dlhu vytvoreného regiónmi a miestnymi orgánmi pred 1. januárom 2012 (27,4 miliárd EUR alebo 2,6 % HDP). V súvislosti s rokom 2013 a 2014 sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2013 predpokladá výraznejšie zníženie reálneho HDP v roku 2013 a miernejšie oživenie v roku 2014, čo zahŕňa výraznejší pokles domáceho dopytu za obidva roky a zdĺhavejší prepad zamestnanosti. Zhoršenie makroekonomického výhľadu je sčasti spojené s dodatočnými konsolidačnými opatreniami zahrnutými do rozpočtového plánu na roky 2013 – 2014 a zohľadňuje sa aj rozpočet na rok 2013.

               (11)

               Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 deficit verejných financií v roku 2012 dosiahol 10,6 % HDP v porovnaní s cieľom vlády a cieľom v rámci postupu pri nadmernom deficite vo výške 6,3 % HDP a výslednou hodnotou vo výške 9,4 % HDP v roku 2011. Po prispôsobení kapitálových transferov bankám (čo sa považuje za jednorazové operácie) boli zodpovedajúce deficity 7,0 % HDP v roku 2012 a 9,0 % HDP v roku 2011. Zníženie celkového salda zodpovedá zlepšeniu primárneho salda o 2,4 percentuálneho bodu (bez kapitálových transferov do bánk) na pozadí zmenšujúceho sa hospodárstva a štruktúry rastu, ktorá je slabo orientovaná na dane. V prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa poukazuje na zlepšenie štrukturálneho deficitu v roku 2012 o 1,8 percentuálneho bodu v porovnaní s odporúčaným zlepšením o 2,7 percentuálneho bodu. Po úprave o revíziu potenciálnej produkcie mierne smerom nadol od posledného odporúčania Rady zostalo odhadované fiškálne úsilie nezmenené. Odhadovanú zmenu štrukturálneho salda však výrazne ovplyvnili neočakávané prepady príjmov, ktoré predstavovali približne 1,0 percentuálny bod. Pri zohľadnení týchto účinkov by sa upravené fiškálne úsilie zvýšilo celkovo na 2,9 percentuálneho bodu nad odporúčané úsilie podľa odporúčania Rady z 10. júla 2012. Okrem rekapitalizačných opatrení súvisí odchýlka od rozpočtu v roku 2012 s kombináciou nižších príjmov, než sa očakávalo (po zohľadnení vplyvu diskrečných opatrení a základného vplyvu), vyššej medzispotreby a sociálnych transferov. Zo štruktúry rastu, ktorá je menej orientovaná na dane, a výrazného zhoršenia na trhu práce vyplynuli zásadné prepady príjmov, najmä priamych a nepriamych daní, ako aj vyššie sociálne výdavky. Počas roku 2012 Španielsko prijalo rozsiahle konsolidačné opatrenia, ktoré predstavovali približne 4 % HDP, vrátane približne 1 1/2 % HDP na strane príjmov a 2 1/2 % HDP na strane výdavkov. Tieto opatrenia sčasti kompenzovali aj príslušné zhoršenie štrukturálneho salda z dôvodu stúpajúcich úrokových platieb a vyšších sociálnych transferov.

               (12)

               Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá, že deficit verejných financií v roku 2013 klesne na 6,5 % HDP v porovnaní s cieľom postupu pri nadmernom deficite vo výške 4,5 % HDP. Očakáva sa zlepšenie primárneho salda o 4,5 percentuálneho bodu (0,9 percentuálneho bodu bez kapitálových transferov do bánk). Podľa posledného odporúčania Rady španielska vláda predložila v auguste 2012 viacročný rozpočtový plán na roky 2013 – 2014, v ktorom naznačila niektoré prvky konsolidačnej stratégie v strednodobom horizonte. Vplyv diskrečných opatrení na rozpočet v roku 2013 sa celkovo odhaduje približne na 1 % HDP na strane výdavkov a približne 1 1/2 % HDP na strane príjmov. Očakávaná odchýlka od rozpočtu vo výške približne 2 % HDP v porovnaní s cieľom v rámci postupu pri nadmernom deficite sa čiastočne vysvetľuje horšou východiskovou pozíciou. Hlavným faktorom spôsobujúcim odchýlku je však nepriaznivá štruktúra rastu s výraznejším znižovaním súkromnej spotreby a horšími výsledkami trhu práce, než sa očakávalo v odporúčaní Rady z 10. júla 2012. V prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá ďalšie zúženie štrukturálneho deficitu v roku 2013 o 1,1 percentuálneho bodu v porovnaní s odporúčaným úsilím vo výške 2,5 percentuálneho bodu. Po úprave o zmenu v odhadovanom potenciálnom raste a o vyšší prepad príjmov, než sa očakávalo, sa odhadované fiškálne úsilie zlepší o 1,4 percentuálneho bodu, čím sa upravené fiškálne úsilie dostane na úroveň 2,5 % HDP v súlade s úsilím odporúčaným v odporúčaní Rady z 10. júla 2012. Vo svojom programe stability na rok 2013 španielska vláda oznámila cieľ deficitu verejných financií vo výške 6,3 % HDP na rok 2013, ktorý bude podporený dodatočnými konsolidačnými opatreniami vo výške približne 3 miliardy EUR (0,3 % HDP), ktoré sa ešte majú prijať a vykonať v tomto roku.

               (13)

               Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa na rok 2014 očakáva rozšírenie celkového deficitu na 7,0 % HDP v porovnaní s cieľom v rámci postupu pri nadmernom deficite vo výške 2,8 % HDP. Primárny deficit by sa rozšíril o 0,4 % HDP. Okrem základného vplyvu sa v očakávanej odchýlke odráža hlavne uplynutie dočasných opatrení prijatých v predchádzajúcich rokoch a skutočnosť, že plánované konsolidačné opatrenia na rok 2014 neboli dostatočne konkretizované vo viacročnom rozpočtovom pláne z augusta 2012, ktorý bol zahrnutý do prognózy útvarov Komisie. Štruktúra hospodárskeho rastu by okrem toho bola naďalej slabo orientovaná na dane a sociálne príspevky a nepriame dane by sa v plnej miere nezvyšovali v pomere k nominálnemu HDP. V dôsledku vyššieho stavu dlhu by stúpali aj úrokové platby. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá zhoršenie štrukturálneho deficitu o 1,1 percentuálneho bodu v porovnaní s odporúčaným zlepšením o 1,9 % HDP. Po úprave o zmenu odhadovaného potenciálneho rastu a nečakaných prepadov príjmov sa medzera zvýši o ďalšie 0,2 percentuálneho bodu.

               (14)

               Pokiaľ ide o fiškálne riadenie, zásadný pokrok sa dosiahol pri podávaní správ o plnení rozpočtu na nižších úrovniach, než je ústredná štátna správa. Ustanovenia zákona o rozpočtovej stabilite týkajúce sa včasného varovania a nápravných mechanizmov s cieľom obmedziť rozpočtové odchýlky však nie sú plne účinné a mohla by sa zlepšiť transparentnosť ich vykonávania. Napriek pokroku v súvislosti s podávaním správ o plnení rozpočtu na regionálnej úrovni by dosiahnutie vyššej fiškálnej transparentnosti vyžadovalo komplexnejšie, konzistentnejšie a včasnejšie podávanie správ, a to aj o rozpočtových plánoch, na konsolidovanom základe na všetkých úrovniach verejnej správy v súlade s Európskym systémom účtov. Na zriadení fiškálnej rady, ktorá bude mať úplnú inštitucionálnu a finančnú nezávislosť, sa stále pracuje.

               (15)

               Verejný dlh stúpol v roku 2012 približne na 84 % HDP v porovnaní s 80,9 % HDP predpokladanými v aktualizovanej prognóze útvarov Komisie z jari 2012. Dôvodom zvýšenia pomeru dlhu bol vyšší výsledný deficit, než sa očakávalo, nižší rast nominálneho HDP, náklady na operácie súvisiace s rekapitalizáciou bánk a splácanie nedoplatkov verejnej správy. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa ďalej zvýši a v roku 2014 prekročí 95 % za predpokladu nezmenenej politiky, teda vo všetkých rokoch prekročí referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve.

               (16)

               Komisia 10. apríla 2013 na základe svojho hĺbkového preskúmania Španielska v rámci postupu pri makroekonomických nerovnováhach (4) v roku 2013 dospela k záveru, že v Španielsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Náprava týchto nerovnováh vytvorených počas rokov rozmachu, a najmä využívanie veľmi vysokej súkromnej a vonkajšej zadlženosti, má zásadné negatívne dôsledky na hospodársky rast, finančnú stabilitu a verejné financie. Udržateľné odstránenie nadmerného deficitu v strednodobom horizonte si súčasne vyžaduje pokrok pri zaistení nápravy makroekonomických nerovnováh podporovaný štrukturálnymi reformami na posilnenie rastu a vytváranie pracovných miest, ako aj na zníženie štrukturálnej nepružnosti, ktorá obmedzuje proces úpravy.

               (17)

               Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 Španielsko nesplní nominálne rozpočtové ciele stanovené v odporúčaní Rady z 10. júla 2012. Španielsko však v roku 2012 a 2013 vyvinulo štrukturálne úsilie, ktoré je po zohľadnení neočakávaného nepriaznivého hospodárskeho vývoja v porovnaní so situáciou, keď bolo vydané odporúčanie Rady, v súlade s odporúčaním Rady z 10. júla 2012. Tento neočakávaný nepriaznivý hospodársky vývoj mal na verejné financie zásadné nepriaznivé dôsledky. Najmä významné prepady príjmov súvisiace s prebiehajúcim vyrovnávaním hospodárstva smerom k štruktúre rastu, ktorá je menej orientovaná na dane, a príslušné negatívne účinky na pružnosť príjmov viedli k výraznému zhoršeniu rozpočtovej pozície. Hospodárska recesia navyše veľmi negatívnym spôsobom ovplyvnila zamestnanosť, v dôsledku čoho výrazne stúpla nezamestnanosť. Vzhľadom na všetky uvedené faktory v súlade s pravidlami Paktu stability a rastu, ako aj vzhľadom na potrebu nápravy nadmerných makroekonomických nerovnováh so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na verejné financie, sa zdá oprávnené poskytnúť Španielsku na odstránenie nadmerného deficitu skôr lehotu dvoch rokov do roku 2016 ako jednoročné predĺženie, ktoré spravidla predpokladá Pakt stability a rastu.

               (18)

               Vzhľadom na vysokú neistotu v oblasti hospodárskeho a rozpočtového vývoja by sa mal rozpočtový cieľ odporúčaný na posledný rok nápravného obdobia stanoviť jednoznačne pod úrovňou referenčnej hodnoty s cieľom zaručiť účinnú a trvalú nápravu v požadovanej lehote.

               (19)

               Priebežné ciele celkového deficitu vedúce k odstráneniu nadmerného deficitu do roku 2016 sú stanovené na 6,5 % HDP v roku 2013, 5,8 % HDP v roku 2014, 4,2 % HDP v roku 2015 a 2,8 % HDP v roku 2016. Dosiahnutie týchto cieľov vyžaduje ročné zlepšenie primárneho salda (bez jednorazových opatrení) vo výške 1,3 % HDP v priemere za obdobie rokov 2013 – 2016 a na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2013 rozšírenej na rok 2016 zlepšenie štrukturálneho rozpočtového salda vo výške 1,1 % HDP v roku 2013, 0,8 % HDP v roku 2014, 0,8 % HDP v roku 2015 a 1,2 % HDP v roku 2016. Pri tejto viac postupnej úprave sa zohľadňuje súčasné zložité hospodárske prostredie a prebiehajúca zásadná štrukturálna transformácia španielskeho hospodárstva a musia ju podporiť ambiciózne štrukturálne reformy. Od tejto úpravy sa očakáva, že podporí uvoľnenie vonkajších a vnútorných makroekonomických nerovnováh, zmierni negatívny krátkodobý vplyv fiškálnej konsolidácie na hospodársky rast, pričom stabilizuje a zvráti stúpajúci trend verejného dlhu.

               (20)

               Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 rozšírenej na rok 2016, ktorá vychádza z predpokladu nezmenenej politiky, sa javí, že v tejto fáze nie sú potrebné žiadne dodatočné opatrenia na dosiahnutie odporúčaného zlepšenia štrukturálneho salda v roku 2013 (a nového cieľa deficitu HDP vo výške 6,5 %), rozpočtové plány na všetkých úrovniach sa však musia jednoznačne vykonať. V rokoch 2014 – 2016 si bude zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve na udržateľnom základe vyžadovať značné štrukturálne fiškálne opatrenia nad rámec opatrení už zahrnutých v prognóze útvarov Komisie z jari 2013. Pri týchto opatreniach, ktoré predstavujú približne 2 % HDP v roku 2014, 1 % HDP v roku 2015 a 1 1/2 % HDP v roku 2016, by sa mala zohľadniť potreba kompenzovať druhotné negatívne dôsledky, negatívny potenciálny rast produkcie, ako aj zvyšujúce sa úrokové a sociálne platby.

               (21)

               V programe stability na rok 2013 sa predpokladá smer úpravy, ktorý je zhruba v súlade s odstránením nadmerného deficitu do roku 2016 a celkový deficit sa stanovuje na 6,3 % HDP v roku 2013, 5,5 % HDP v roku 2014, 4,1 % HDP v roku 2015 a 2,7 % HDP v roku 2016. Cieľ na rok 2013 je založený na dodatočných konsolidačných opatreniach vo výške približne 3 miliardy EUR, ako sa predpokladá v programe, ktoré však ešte treba plne konkretizovať.

               (22)

               Rozpočtovými konsolidačnými opatreniami by sa malo zaistiť trvalé zlepšenie salda verejných financií a súčasne sa zamerať na zvyšovanie kvality verejných financií a posilňovanie rastového potenciálu hospodárstva.

               (23)

               Španielsko čelí vysokým rizikám udržateľnosti v strednodobej perspektíve a stredným rizikám v dlhodobom horizonte. Návrat k vyššiemu štrukturálnemu primárnemu saldu na úrovni približne – 0,5 % HDP, aké bolo v priemere v období rokov 1998 – 2012, by pomohlo obmedziť uvedené riziká. Očakáva sa, že reforma mechanizmu predčasného odchodu do dôchodku z roku 2013 prispeje k dlhodobej udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia. Zdá sa však, že budú potrebné ďalšie opatrenia na obmedzenie rastu výdavkov súvisiacich s vekom, a to prostredníctvom primeranej regulácie faktora udržateľnosti predpokladaného v reforme dôchodkového systému z roku 2011 vrátane zabezpečenia, aby sa vek odchodu do dôchodku zvyšoval v súlade so zvyšovaním strednej dĺžky života.

               (24)

               So zreteľom na decentralizovanú povahu verejných financií by fiškálne úpravy v Španielsku mala podporiť dôveryhodná strednodobá konsolidačná stratégia, ktorá zahŕňa i) podrobný viacročný rozpočtový plán s plne konkretizovanými opatreniami na roky 2014 – 2016, ii) ďalšie posilnenie účinnosti inštitucionálneho rámca (ďalším zvýšením transparentnosti pri vykonávaní zákona o rozpočtovej stabilite, ako aj zriadením nezávislej fiškálnej rady), iii) vykonanie konkrétnych krokov s cieľom kontrolovať zvyšujúci sa štrukturálny deficit v systéme sociálneho zabezpečenia a iv) väčší dôraz na konsolidáciu orientovanú na rast (vrátane vykonávania systematického preskúmania výdavkov a daňového systému).

               (25)

               Paralelne s pravidelnými preskúmaniami finančnej pomoci z EMS na rekapitalizáciu finančných inštitúcií v Španielsku (5) a podľa dohody v memorande o porozumení podpísanej 23. júla 2012, sa bude každý štvrťrok uskutočňovať aj monitorovanie pokroku pri vykonávaní záväzkov Španielska v rámci postupu pri nadmernom deficite.

               (26)

               Španielsko spĺňa podmienky na predĺženie termínu na odstránenie nadmerného deficitu verejných financií v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Španielsko by malo odstrániť súčasný nadmerný deficit do roku 2016.

               2.

               Španielsko by malo dosiahnuť celkový cieľový deficit vo výške 6,5 % HDP v roku 2013, 5,8 % HDP v roku 2014, 4,2 % HDP v roku 2015 a 2,8 % HDP v roku 2016, čo je v súlade so zlepšením štrukturálneho salda vo výške 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % a 1,2 % HDP postupne v rokoch 2013 – 2016 na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2013 rozšírenej na rok 2016.

               3.

               Španielsko by malo vykonať opatrenia prijaté v rozpočtových plánoch na rok 2013 na všetkých úrovniach verejnej správy a v prípade odchýlok od rozpočtových plánov by malo byť pripravené prijať nápravné opatrenia. Orgány by mali posilniť strednodobú rozpočtovú stratégiu s dobre konkretizovanými štrukturálnymi opatreniami na roky 2014 – 2016, ktoré sú potrebné na dosiahnutie odstránenia nadmerného deficitu do roku 2016.

               4.

               Rada stanovuje pre španielsku vládu termín 1. október 2013 na prijatie účinných opatrení a v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia (ES) č. 1467/97 na predloženie podrobnej správy o konsolidačnej stratégii, ktorá sa predpokladá pri dosiahnutí týchto cieľov.

         Španielsko by okrem toho malo:

               a)

               posilniť účinnosť inštitucionálneho rámca ďalším zvýšením transparentnosti pri vykonávaní zákona o rozpočtovej stabilite, ako aj zriadením nezávislej fiškálnej rady na poskytovanie analýz, poradenstva a na monitorovanie dodržiavania vnútroštátnych fiškálnych pravidiel a fiškálnych pravidiel Únie v oblasti fiškálnej politiky;

               b)

               vykonať konkrétne kroky s cieľom kontrolovať zvyšujúci sa štrukturálny deficit v systéme sociálneho zabezpečenia; a

               c)

               klásť väčší dôraz na konsolidáciu orientovanú na rast, a to aj vykonávaním systematického preskúmania výdavkov a daňového systému.

         Napokon s cieľom zaistiť úspech stratégie fiškálnej konsolidácie bude dôležité podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady adresovanými Španielsku v kontexte európskeho semestra a postupu pri makroekonomických nerovnováhach.
   Toto odporúčanie je určené Španielskemu kráľovstvu.

      V Luxemburgu 21. júna 2013

            Za Radu

            predseda

         M. NOONAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite pre Španielsko sa nachádzajú na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

      (3)  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

      (4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

      (5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm