title: 2012/148/EÚ: Odporúčanie Komisie z  9. marca 2012 o prípravách na zavádzanie inteligentných meracích systémov

text:
               13.3.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 73/9

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 9. marca 2012
   o prípravách na zavádzanie inteligentných meracích systémov
   (2012/148/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Inteligentné siete prinášajú zmeny umožňujúce posilniť postavenie spotrebiteľa, väčšiu integráciu obnoviteľných zdrojov energie do distribučných sústav a vyššiu energetickú efektívnosť, pričom predstavujú značný príspevok k zníženiu skleníkových plynov a podporu vytvárania pracovných miest a technologického vývoja v Únii.

               (2)

               V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (1), a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (2), sa od členských štátov vyžaduje, aby zaistili realizáciu inteligentných meracích systémov podporujúcich aktívnu účasť spotrebiteľov na trhoch s dodávkami elektrickej energie a plynu a aby sa realizácia týchto meracích systémov mohla stať predmetom ekonomického posúdenia dlhodobých nákladov a prínosov pre trh a jednotlivých spotrebiteľov alebo toho, v akom časovom horizonte ich možno zaviesť.

               (3)

               Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 12. apríla 2011 Inteligentné siete: Od inovácií k zavedeniu (3) obsahuje celý rad opatrení vrátane monitorovania pokroku členských štátov, prípravy usmernení týkajúcich sa kľúčových ukazovateľov výkonnosti a usmernení vymedzujúcich metodiku vykonávacích plánov členských štátov týkajúcich sa inteligentných meracích systémov spolu s analýzou nákladov a prínosov.

               (4)

               Digitálna agenda pre Európu obsahuje zoznam vhodných opatrení, najmä pokiaľ ide o ochranu údajov v Únii, bezpečnosť sietí a informácií, kybernetické útoky a funkcie inteligentných sietí a meracích systémov. Členské štáty v spolupráci s priemyselnými odvetviami, Komisiou a inými zainteresovanými stranami by mali prijať vhodné opatrenia na zaistenie koherentného prístupu.

               (5)

               Jednou z kľúčových úloh a nutných podmienok používania inteligentných meracích systémov je nájdenie vhodných technických a právnych riešení zaručujúcich ochranu osobných údajov ako základné právo podľa článku 8 Charty základných práv Európskej únie a článku 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Členské štáty a zainteresované strany by mali zaistiť, najmä v počiatočnej fáze zavádzania inteligentných meračov, aby sa uplatňovanie inteligentných meracích systémov monitorovalo a aby sa rešpektovali základné práva a slobody jednotlivca.

               (6)

               Inteligentné meracie systémy umožňujú spracovávanie dát, a to vrátane takých, ktoré sú v prevažujúcej miere osobnými údajmi. Navyše zavádzanie inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov by malo umožniť, aby prevádzkovatelia sietí a dodávatelia prešli od širšieho pohľadu na energetické správanie k podrobnejším informáciám o energetickom správaní jednotlivých koncových spotrebiteľov.

               (7)

               Práva a povinnosti ustanovené smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (4) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúcou sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (5) možno v plnej miere uplatniť na spracovávanie osobných údajov inteligentnými meracími systémami, najmä pri používaní verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie v rámci zmluvných a obchodných vzťahov so zákazníkmi.

               (8)

               Stanoviská pracovnej skupiny pre ochranu jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov, ktorá bola vytvorená v súlade s článkom 29 smernice 95/46/ES, obsahujú usmernenia pre určovanie a rozvíjanie „najlepších dostupných techník“ ochrany osobných údajov a zaručenia bezpečnosti dát pri ich spracovávaní v rámci inteligentných meracích systémov a inteligentných sietí.

               (9)

               Vzhľadom na potenciál zavádzania inteligentných sietí by sa mala osobitná pozornosť venovať bezpečnosti a ochrane osobných údajov spracovávaných v rámci inteligentných meracích systémov. Z tohto hľadiska by malo posúdenie vplyvu ochrany údajov umožniť hneď od začiatku identifikovať riziká týkajúce sa ochrany údajov pri rozvoji inteligentných sietí.

               (10)

               Prvky ochrany údajov a bezpečnosti informácií by mali byť do inteligentných meracích systémov zabudované už predtým, než sa začnú zavádzať a rozšíri sa ich používanie. Také prvky môžu spotrebiteľom účinne poskytnúť zlepšenú kontrolu nad spracovaním ich osobných údajov.

               (11)

               Členské štáty by mali spolupracovať so zainteresovanými stranami z priemyselného odvetvia a občianskej spoločnosti, predovšetkým s vnútroštátnymi orgánmi pre ochranu osobných údajov, na stimulácii a podpore zavádzania zásady „bezpečnosť a ochrana údajov už v štádiu návrhu“ pri vývoji inteligentných sietí, predovšetkým v súvislosti so zavádzaním inteligentných meracích systémov.

               (12)

               Každý účastník procesu spracovávania osobných údajov v kontexte inteligentných meracích systémov by mal prijať všetky náležité postupy na zaistenie toho, aby nebolo možné akýmkoľvek spôsobom, ktorý by mohol použiť prevádzkovateľ siete alebo ktorákoľvek tretia strana, vysledovať údaje až k identifikovanej alebo identifikovateľnej osobe, s výnimkou situácie, keď by sa údaje týmto spôsobom spracovávali v súlade s platnými zásadami a právnymi predpismi týkajúcimi sa spracovávania dát.

               (13)

               V oznámení Komisie z 2. mája 2007 o podpore ochrany údajov prostredníctvom technológií na zvyšovanie ochrany súkromia (privacy enhancing technologies, PETs) (6) sú ustanovené jasné opatrenia na dosiahnutie cieľov minimalizovať spracovanie osobných údajov a používať anonymné alebo pseudonymné údaje vždy, keď je to možné prostredníctvom vývoja PETs a ich používania správcami údajov a jednotlivcami.

               (14)

               Vzor vypracovaný na úrovni Únie na vykonávanie posúdení vplyvu na ochranu údajov zaistí, aby sa ustanovenia tohto odporúčania dodržiavali jednotne vo všetkých členských štátoch.

               (15)

               Posúdenie vplyvu ochrany údajov vykonané prevádzkovateľom a zainteresovanými stranami pred zavádzaním inteligentných meracích systémov poskytne informácie potrebné na prijatie vhodných ochranných opatrení. Takéto opatrenia by sa mali monitorovať a skúmať počas celej životnosti inteligentného merača.

               (16)

               V súlade so smernicou 2009/72/ES sa od členských štátov očakáva, že do 3. septembra 2012 dokončia posúdenie nákladov a prínosov v súvislosti so zavádzaním inteligentných meracích systémov. Podľa oznámenia Komisie z 12. apríla 2011 Komisia považuje za dôležité stanoviť kritériá a vytvoriť formulár a všeobecnejšie usmernenia, ktoré by prehĺbili analýzy a zlepšili ich porovnateľnosť. Ako navrhla pracovná skupina pre inteligentné siete (7), kritériá by mali obsahovať kvantifikovateľné ukazovatele.

               (17)

               Členské štáty by v spolupráci s priemyselným odvetvím, Komisiou a ďalšími zainteresovanými stranami mali prijať primerané opatrenia na šírenie informácií a zvýšenie povedomia o potenciálnych prínosoch a rizikách spojených s používaním technológie inteligentných meracích systémov.

               (18)

               V tejto súvislosti by členské štáty v spolupráci s priemyselným odvetvím, občianskymi spoločenskými združeniami a inými zainteresovanými stranami mali určiť a šíriť osvedčené postupy pri používaní inteligentných meracích systémov a prijať vhodné opatrenia – napríklad vytvoriť rozsiahle pilotné projekty – na zvýšenie povedomia verejnosti, ktoré je nevyhnutné pre široké prijímanie tejto technológie.

               (19)

               Vytvorenie súboru odporúčaných funkčných požiadaviek by členským štátom umožnilo ľahšie a v rovnakom čase dosiahnuť optimálnu úroveň nákladovej efektívnosti plánov jej zavádzania. Stanovenie rovnakých požiadaviek by navyše poskytlo regulačným orgánom, odvetviu vyrábajúcemu merače, prevádzkovateľom sietí a dodávateľom náznaky prístupov, ktoré budú s najväčšou pravdepodobnosťou zvolené v tomto sektore.

               (20)

               Na základe usmernení týkajúcich sa osvedčených postupov, ako ich vymedzila Európska skupina regulačných úradov pre elektrickú energiu a zemný plyn (European Regulators’ Group for Electricity and Gas, ďalej len „ERGEG“) (8), a analýzy prvých posúdení nákladov a prínosov oznámených členskými štátmi Komisia považuje za prínosné odporučiť členským štátom a regulačným orgánom súbor spoločných minimálnych funkcií inteligentných meračov.

               (21)

               Po porade s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   OCHRANA ÚDAJOV A HĽADISKÁ BEZPEČNOSTI

               1.

               Tento oddiel obsahuje usmernenia pre členské štáty, tykajúce sa návrhu a fungovania sietí a inteligentných meracích systémov, zabezpečujúceho základné právo na ochranu osobných údajov.

               2.

               Tento oddiel poskytuje aj usmernenie k opatreniam, ktoré sa majú prijať pri zavádzaní aplikácií inteligentných meracích systémov, aby sa podľa možnosti zabezpečilo dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES pri zavádzaní takýchto technológií.

      Vymedzenie pojmov

               3.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby zobrali na vedomie toto vymedzenie pojmov:

                           a)

                           „Inteligentná sieť“ (9) znamená zdokonalenú energetickú sieť, ku ktorej bola pridaná obojsmerná digitálna komunikácia medzi dodávateľom a spotrebiteľom, inteligentné meranie a monitoring a riadiace systémy.

                           b)

                           „Inteligentný merací systém“ znamená elektronický systém, ktorý je schopný merať spotrebu energie a pridávať k tomu viac informácií než bežný merač a ktorý je schopný vysielať a prijímať dáta s využitím niektorej formy elektronickej komunikácie (10).

                           c)

                           „Posúdenie vplyvu ochrany údajov“ znamená systematický proces hodnotenia potenciálneho vplyvu rizika v prípadoch, keď postupy spracovania môžu predstavovať špecifické riziká pre práva a slobody dátových subjektov, a to z dôvodu svojej povahy, rozsahu alebo účelu, ktoré má vykonať správca údajov, spracovávateľ alebo spracovávateľ poverený správcom údajov.

                           d)

                           „Ochrana údajov už v štádiu návrhu“ vyžaduje vykonanie, tak počas určovania prostriedkov na spracovanie, ako aj v čase samotného spracovania, primeraných technických a organizačných opatrení, pri ktorých sa zohľadnia najnovšie poznatky a realizačné náklady, a to takým spôsobom, aby spracovávanie spĺňalo požiadavky smernice 95/46/ES a zaistilo ochranu dátového subjektu.

                           e)

                           „Ochrana údajov ako štandard“ vyžaduje realizáciu mechanizmu, ktorý štandardne zabezpečí, aby sa spracovali len tie osobné údaje, ktoré sú potrebné na špecifický účel spracovania, a najmä aby sa nezbierali a neuchovávali vo väčšom rozsahu, než je minimálny rozsah potrebný na tieto účely, a to tak z hľadiska množstva údajov, ako aj z hľadiska dĺžky ich uchovávania.

                           f)

                           „Najlepšie dostupné techniky“ znamenajú najúčinnejšie a najpokročilejšie štádium vo vývoji činností a ich operačných metód, ktoré naznačuje praktickú vhodnosť konkrétnych techník na to, aby sa stali základom, na ktorom sa v zásade bude porovnávať súlad s rámcom EÚ na ochranu údajov. Sú navrhnuté na to, aby predchádzali rizikám ohrozujúcim súkromie, osobné údaje a bezpečnosť alebo ich zmierňovali.

      Posúdenie vplyvu ochrany údajov

               4.

               Posúdenie vplyvu ochrany údajov by malo opísať predpokladané postupy spracovania, posúdiť riziká ohrozujúce práva a slobody dátových subjektov, predpokladané opatrenia na odstránenie rizík, záruky, bezpečnostné opatrenia a mechanizmy na zaistenie ochrany osobných údajov a preukázanie zhody so smernicou 95/46/ES, pri zohľadnení práv a legitímnych záujmov dátových subjektov a dotknutých osôb.

               5.

               Aby sa zaručila ochrana osobných údajov v rámci celej Únie, členské štáty by mali prijať a používať vzor posúdenia vplyvu ochrany údajov, ktorý Komisia pripraví a predloží pracovnej skupine zaoberajúcej sa ochranou jednotlivcov, pokiaľ ide o spracovávanie osobných údajov, do dvanástich mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

               6.

               Pri realizácii tohto vzoru by členské štáty mali vziať do úvahy odporúčania pracovnej skupiny pre ochranu jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov.

               7.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia sietí a inteligentných meracích systémov v súlade s ich ďalšími povinnosťami podľa smernice 95/46/ES prijali vhodné technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie ochrany osobných údajov.

               8.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby subjekty, ktoré spracovávajú údaje, vopred konzultovali ich spracovanie s dozorným orgánom pre ochranu údajov uvedeným v článku 28 smernice 95/46/ES v súvislosti s posúdením vplyvu ochrany údajov. To by malo tomuto orgánu umožniť posúdenie súladu spracovania a najmä rizík ohrozujúcich ochranu osobných údajov dátového subjektu a príslušných záruk.

               9.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby po prijatí formulárov posúdenia vplyvu ochrany údajov uvedenom v bode 5 prevádzkovatelia sietí v súlade s tým vykonali body 7 a 8.

      Ochrana údajov už v štádiu návrhu a ochrana údajov ako štandard

               10.

               Členské štáty by mali intenzívne nabádať prevádzkovateľov sietí, aby do zavádzania inteligentných sietí a meracích systémov začleňovali ochranu údajov už v štádiu návrhu a ochranu údajov ako štandard (predvolenú možnosť).

               11.

               Ochrana údajov už v štádiu návrhu a ochrana údajov ako štandard by sa mali začleňovať do metodík strán zúčastnených na vývoji inteligentných sietí v prípade, keď sa spracúvajú osobné údaje.

               12.

               Ochrana údajov už v štádiu návrhu by sa mala implementovať na legislatívnej úrovni (prostredníctvom právnych predpisov, ktoré musia byť v súlade s právnymi predpismi na ochranu údajov), na technickej úrovni (stanovením príslušných požiadaviek v normách týkajúcich sa inteligentných sietí s cieľom zaistiť, aby bola infraštruktúra plne konzistentná s právnymi predpismi na ochranu údajov) aj na organizačnej úrovni (vo vzťahu k spracovaniu).

               13.

               Ochrana údajov ako štandard by sa mala implementovať tak, aby sa zákazníkovi v rámci predvolenej konfigurácie ponúkala možnosť, ktorá najviac prihliada na ochranu údajov.

               14.

               Členské štáty by mali nabádať európske normotvorné organizácie, aby pri inteligentných sieťach uprednostňovali referenčné architektúry vychádzajúce z ochrany údajov už v štádiu návrhu a ochrany údajov ako štandardu.

               15.

               S cieľom optimalizovať transparentnosť a dôveru jednotlivcov by členské štáty mali podporovať používanie vhodných mechanizmov certifikácie a plomb a značiek pre potreby ochrany údajov poskytovaných nezávislými stranami.

               16.

               V článku 8 Charty základných práv Európskej únie a v článku 8 ods. 2 Európskeho dohovoru o ľudských právach sa požaduje, aby každé narušenie práva na ochranu osobných údajov bolo odôvodnené. Oprávnenosť narušenia sa musí posudzovať jednotlivo z hľadiska kumulatívnych kritérií legálnosti, potrebnosti, legitímnosti a primeranosti. Každé spracovanie osobných údajov, ktoré narúša základné právo na ochranu osobných údajov v inteligentnej sieti a inteligentnom meracom systéme, preto musí byť potrebné a primerané, aby sa v jeho prípade mohol konštatovať plný súlad s chartou.

               17.

               S cieľom zmierniť riziká ohrozujúce osobné údaje a bezpečnosť, by členské štáty v spolupráci s priemyselným odvetvím, Komisiou a inými zainteresovanými stranami mali podporiť určenie najlepších dostupných techník pre každú spoločnú minimálnu funkčnú požiadavku uvedenú v bode 42 odporúčania.

      Opatrenia na ochranu údajov

               18.

               Pri rozhodovaní o rozsahu informácií, ktoré je možné spracovávať v inteligentných sieťach, by členské štáty mali prijať všetky potrebné opatrenia na to, aby v čo možno najväčšej miere vyžadovali používanie anonymizovaných údajov, aby už nebolo možné identifikovať jednotlivca. V prípadoch, keď sa majú zbierať, spracovávať a ukladať osobné údaje, by členské štáty mali zaistiť, aby tieto údaje boli primerané a relevantné. Zber údajov by sa mal obmedziť na minimum potrebné na účely spracovania údajov a údaje by sa mali uchovávať vo forme, ktorá umožňuje identifikovanie dátových subjektov len tak dlho, ako je to potrebné na účely, na ktoré sa spracovávajú údaje.

               19.

               Spracovanie osobných údajov v rámci inteligentných meracích systémov by malo byť legitímne v súlade s jedným alebo viacerými dôvodmi uvedenými v článku 7 smernice 95/46/ES. Malo by sa zohľadniť stanovisko pracovnej skupiny pre ochranu jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov zaujaté k inteligentným meracím systémom (11).

               20.

               Spracovanie osobných údajov tretími stranami ponúkajúcimi služby s pridanou hodnotou by tiež malo byť zákonné a malo by vychádzať z jedného alebo viacerých spomedzi šiestich dôvodov pre legitímne spracovanie uvedených v článku 7 smernice 95/46/ES. Ak je základom pre spracovanie súhlas, tento súhlas by dátový subjekt mal poskytnúť dobrovoľne, špecificky, informovane a explicitne, a mal by ho poskytnúť osobitne pre každú službu s pridanou hodnotou. Dátový subjekt by mal mať právo kedykoľvek zrušiť svoj súhlas. Zrušenie súhlasu by nemalo ovplyvniť zákonnosť spracovania založeného na súhlase, ktoré prebehlo pred zrušením súhlasu.

               21.

               Členské štáty by mali jasne určiť úlohy a zodpovednosti správcov údajov a spracovávateľov údajov. Mali by byť kompatibilné so zodpovedajúcimi povinnosťami ustanovenými v smernici 95/46/ES.

               22.

               Členské štáty by mali vykonať analýzu pred začatím operácií spracovávania a určiť, do akej miery dodávatelia a prevádzkovatelia sietí potrebujú uchovávať osobné údaje na účely údržby a prevádzky inteligentných sietí a fakturovania poplatkov. Táto analýza by mala členským štátom umožniť, aby okrem iného určili, či obdobia uchovávania osobných údajov, ktoré sú v súčasnosti ustanovené v ich vnútroštátnych právnych predpisoch, nie sú dlhšie, než je potrebné na účely prevádzkovania inteligentných sietí. Musí obsahovať mechanizmy na zaistenie toho, aby sa dodržiavali časové limity ustanovené na vymazanie osobných údajov a na periodické preskúmanie potreby uchovávania osobných údajov.

               23.

               Na účely tejto analýzy by každý členský štát mal zohľadniť najmä tieto zásady: zásadu minimalizácie údajov, zásadu transparentnosti – zaistenia toho, aby koncový spotrebiteľ bol informovaný prístupnou a zrozumiteľnou formou, jasne a jednoduchým jazykom o účele, časovom ohraničení, okolnostiach, zbere a ukladaní, ako aj všetkých ďalších postupoch spracovania osobných údajov, a zásadu posilnenia postavenia jednotlivca – zaistenia toho, aby prijaté opatrenia zaručovali práva jednotlivca.

      Bezpečnosť údajov

               24.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby bezpečnosť osobných údajov bola navrhnutá v ranom štádiu ako súčasť architektúry siete v rámci procesu ochrany údajov už v štádiu návrhu. To by malo zahŕňať opatrenia na ochranu osobných údajov proti náhodnému alebo nezákonnému zničeniu alebo náhodnej strate a na zabránenie akýmkoľvek nezákonným formám spracovania, najmä nezákonnému zverejneniu, rozšíreniu, sprístupneniu či pozmeneniu osobných údajov.

               25.

               Odporúča sa používanie kódovaných kanálov, pretože je to jeden z najúčinnejších technických prostriedkov proti zneužívaniu.

               26.

               Členské štáty by mali brať do úvahy, že všetky súčasné a budúce komponenty inteligentných sietí zaisťujú súlad so všetkými „bezpečnostne relevantnými“ normami vypracovanými európskymi normotvornými organizáciami vrátane základných požiadaviek na bezpečnosť informácií v inteligentných sieťach v normalizačnom mandáte Komisie M/490. Medzinárodné bezpečnostné štandardy by sa mali taktiež brať do úvahy, najmä séria ISO/IEC 27000 („normy ISMS“).

               27.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia sietí určili bezpečnostné riziká a vhodné bezpečnostné opatrenia zaručujúce adekvátnu úroveň bezpečnosti a odolnosti inteligentných meracích systémov. V tomto ohľade by prevádzkovatelia sietí v spolupráci s vnútroštátnymi príslušnými orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti mali aplikovať existujúce normy, usmernenia a plány, a ak nie sú k dispozícii, navrhnúť nové. Mali by sa zohľadniť aj príslušné usmernenia, ktoré uverejnila Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA).

               28.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby v súlade s článkom 4 smernice 2002/58/ES v prípade narušenia bezpečnosti siete poskytovateľ služby bez zbytočného meškania (podľa možnosti do 24 hodín od zistenia narušenia) informoval dozorný orgán a dátový subjekt, či je pravdepodobné, že toto porušenie bude mať nepriaznivý účinok na ochranu jeho osobných údajov.

      Informácie a transparentnosť vo vzťahu k inteligentným meracím systémom

               29.

               Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti správcu údajov, v súlade so smernicou 95/46/ES by členské štáty mali vyžadovať, aby prevádzkovatelia sietí pre každú zo svojich aplikácií vypracovali a uverejnili presné a zrozumiteľné informačné zásady. Tieto zásady by mali obsahovať prinajmenšom prvky uvedené v článkoch 10 a 11 smernice 95/46/ES.
               V prípade, ak sa zbierajú osobné údaje týkajúce sa dátových subjektov, správca údajov by mal dátovému subjektu poskytnúť prinajmenšom tieto informácie:

                           a)

                           totožnosť a kontaktné údaje a jeho zástupcu a úradníka povereného ochranou údajov, ak taký existuje;

                           b)

                           zamýšľaný účel spracovania osobných údajov vrátane podmienok a všeobecných zásad a legitímnych záujmov správcu údajov, ak sa spracovanie zakladá na článku 7 smernice 95/46/ES;

                           c)

                           obdobie, počas ktorého sa osobné údaje budú uchovávať;

                           d)

                           právo požiadať správcu údajov o sprístupnenie a opravu alebo vymazanie osobných údajov týkajúcich sa dátového subjektu alebo objektu spracovania takýchto osobných údajov;

                           e)

                           právo na podanie sťažnosti dozornému orgánu uvedenému v článku 28 smernice 95/46/ES a kontaktné údaje dozorného orgánu;

                           f)

                           príjemcovia alebo kategórie príjemcov osobných údajov;

                           g)

                           akékoľvek ďalšie informácie potrebné na zaručenie spravodlivého spracovania vo vzťahu k dotknutej osobe, a to so zreteľom na špecifické okolnosti, za ktorých sa osobné údaje zbierajú.

         II.   METODIKA EKONOMICKÉHO POSÚDENIA DLHODOBÝCH NÁKLADOV A PRÍNOSOV ZAVÁDZANIA INTELIGENTNÝCH MERACÍCH SYSTÉMOV

               30.

               Tento oddiel obsahuje usmernenia pre členské štáty spolu s rámcom pre analýzu nákladov a prínosov ako základ pre vykonanie konzistentného, dôveryhodného a transparentného ekonomického posúdenia dlhodobých nákladov a prínosov zavádzania inteligentných meracích systémov.

               31.

               Toto ekonomické posúdenie by malo dodržiavať usmernenia uvedené v prílohe a malo by vždy obsahovať tieto štyri kroky:

                           —

                           prispôsobenie miestnym podmienkam,

                           —

                           analýzu nákladov a prínosov (cost-benefit analysis, ďalej len „CBA“),

                           —

                           analýzu citlivosti,

                           —

                           posúdenie výkonnosti, vonkajších vplyvov a sociálneho vplyvu.

      Prispôsobenie miestnym podmienkam

               32.

               Pri vykonávaní ekonomického posúdenia zavádzania inteligentných meracích systémov by členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány mali, ak je to možné, preskúmať a vziať do úvahy príslušné pilotné programy, v ktorých sa už implementovali inteligentné meracie systémy. Mali by tiež podľa možnosti konzultovať skutočnú výkonnosť v teréne a príslušné „reálne“ skúsenosti, aby mohli presnejšie doladiť svoje predpoklady týkajúce sa výberu technológií a optimalizácie príslušných nákladov a prínosov a zapojenia spotrebiteľov, tak z hľadiska verejného povedomia, ako aj používania inteligentných meracích systémov.

               33.

               Na vykonanie analýzy nákladov a prínosov by členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány mali zaistiť, aby sa uvažovalo najmenej o dvoch scenároch, pričom jedným z nich by bol scenár „nezmeneného postupu“ („nerobme nič a nič sa nestane“). V prípade elektrickej energie by druhý scenár mal byť v súlade s povinnosťou 80 % zavedenia inteligentných meracích systémov do roku 2020 stanovenou v smernici 2009/72/ES a mal by sa v ňom uvážiť súbor spoločných minimálnych funkcií ustanovený v oddiele III tohto odporúčania. Odporúča sa preskúmať ďalšie alternatívne scenáre. Takéto scenáre by tiež mali vziať do úvahy synergie medzi existujúcimi a budúcimi opatreniami na úsporu energie spolu s inými formami reakcií a rád spotrebiteľom, najmä zavedenie častého fakturovania alebo výkazov nákladov vychádzajúcich zo skutočnej spotreby, a nie z paušálu alebo z odhadovanej spotreby. Členské štáty by mali vo svojich alternatívnych scenároch uvážiť pozitívnu úlohu jasného informovania spotrebiteľov a cenovej transparentnosti, ako aj úlohu, ktorú by na strane výrobcov a poskytovateľov mohla pri zavádzaní inteligentných meracích systémov zohrať hospodárska súťaž.

               34.

               Pri stanovovaní podmienok a rozhodovaní o hypotézach pre priebeh rôznych scenárov by členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány mali zabezpečiť, aby sa vykonali včasné konzultácie na túto tému s národnými regulačnými orgánmi a navrhovateľmi a vykonávateľmi zavádzania inteligentných meracích systémov – ktorými sú vo väčšine členských štátov prevádzkovatelia distribučných systémov – a s nositeľmi príslušných pilotných projektov, ak sú.

               35.

               Pokiaľ ide o proces stanovovania rámcových podmienok, členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány by v tomto procese mali zaistiť, aby sa zohľadnili všetky príslušné technológie komunikačných infraštruktúr, architektúry a opatrenia potrebné na zaručenie interoperability a súladu s dostupnými úniovými alebo medzinárodnými normami a osvedčenými postupmi. Navyše členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány by mali zaistiť, aby predpoklady, z ktorých vychádzajú analýzy, boli prispôsobené miestnym okolnostiam a aby sa nezabúdalo na parametre, ako sú geografické pokrytie, dopyt po elektrickej energii, odberová špička a mikro- a makroekonomické podmienky. Oddiel 2 prílohy k tomuto odporúčaniu obsahuje zoznam parametrov, ktorých použitie v tejto operácii by členské štáty mali zaistiť.

      Analýza nákladov a prínosov (CBA)

               36.

               Členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány by mali zaistiť, aby CBA sledovali podporné usmernenia a rámce metodických postupov („sedem krokov CBA“) uvedené v prílohe k tomuto odporúčaniu. Navyše členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány by mali zaistiť rozumnú, transparentnú a preukázateľnú kalkuláciu všetkých očakávaných nákladov a prínosov v súlade s logickým sekvenčným postupom navrhnutým na ich odhadnutie. Náklady, ktoré by pri zavádzaní inteligentných meracích systémov potenciálne mohli pocítiť spotrebitelia, by sa mali explicitne uviesť v CBA a porovnať s dlhodobými potenciálnymi prínosmi pre spotrebiteľov. V prílohe I sa v tabuľkách 4 a 5 navrhuje základný zoznam prvkov, ktoré sa majú zaradiť do CBA.

      Analýza citlivosti

               37.

               Členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány by mali určiť kritické premenné pre analýzu citlivosti a oznámiť rozsah týchto premenných (minimálne a maximálne hodnoty určených kritických premenných) pre pozitívne podmienky zavádzania, pri ktorých prínosy prevyšujú náklady, získané z vykonanej analýzy citlivosti. Okrem toho ich analýza by mohla obsahovať aj citlivosť na volatilitu a možné kontrolné opatrenia na udržanie premenných v žiadanom rozsahu.

      Posúdenie výkonnosti, vonkajších vplyvov a sociálneho vplyvu

               38.

               Pri posudzovaní prínosov zavádzania, vonkajších vplyvov (ako vplyv na životné prostredie alebo zdravie), vplyvov opatrení verejnej politiky a spoločenských prínosov očakávaných od zavedenia inteligentných meracích systémov by členské štáty alebo nimi označené príslušné orgány mali zaistiť, aby sa zohľadnili vhodné váhové faktory, dopĺňajúce kvantitatívne výsledky predchádzajúcich krokov CBA.
               V prílohe k tomuto odporúčaniu je zoznam odkazov na ďalšie súvisiace prínosy.

         III.   SPOLOČNÉ MINIMÁLNE FUNKČNÉ POŽIADAVKY NA INTELIGENTNÉ MERACIE SYSTÉMY PRE ELEKTRINU

               39.

               Tento oddiel vychádza z osvedčených postupov v rámci skorých CBA pre inteligentné meracie systémy pre elektrinu vykonaných v 11 členských štátoch. Poskytuje usmernenia týkajúce sa meraní, ktoré treba vykonať, aby sa zabezpečilo, že členské štáty riadne použijú vhodnú interoperabilitu a normy pre inteligentné meracie systémy, ktoré sa v súčasnosti vyvíjajú v rámci mandátov M/441, M/468 a M/490, a osvedčené postupy.

               40.

               Členským štátom sa poskytujú usmernenia týkajúce sa súboru spoločných minimálnych funkčných požiadaviek na inteligentné meracie systémy pre elektrinu, ktoré im umožnia určiť spoločné prostriedky dosiahnutia nákladovej efektívnosti v plánoch zavádzania. To by zase mohlo poslúžiť členským štátom, dodávateľom meračov a prevádzkovateľom sietí ako spoločný základ pre ich vlastné CBA a investície na uľahčenie obstarávania týkajúceho sa zavádzania a poskytnúť regulačným orgánom európske referenčné definície.

               41.

               Oddiel obsahuje aj usmernenia o podmienkach zabezpečenia prínosov pre spotrebiteľov a prispieva k zvýšeniu energetickej efektívnosti. Mal by uľahčiť prepojenie inteligentných meracích systémov s normalizovanými rozhraniami vybavenými nástrojmi orientovanými na spotrebiteľov, v ktorých sa kombinujú údaje o spotrebe a informácie o cene, čo by malo zvýšiť záujem spotrebiteľov o akcie smerujúce k úsporám energie a o reakcie na dopyt. Tento prístup by sa mal plne zohľadniť pri analýze nákladov a prínosov zavádzania inteligentných systémov na meranie elektriny v súlade s právnymi predpismi Únie.

      Spoločné minimálne funkčné požiadavky

               42.

               Každý inteligentný merací systém pre elektrinu by mal ponúkať najmenej takéto funkcie:

                           Pre zákazníka:

                                       a)

                                       Poskytovať namerané výsledky priamo zákazníkovi a ním označenej tretej strane. Táto funkcia je základom inteligentného meracieho systému, pretože priama odozva spotrebiteľa je dôležitá pre dosiahnutie úspor energie na strane dopytu. Existuje významný konsenzus, pokiaľ ide o poskytovanie štandardizovaných rozhraní, ktoré by umožnili riešenia riadenia spotreby energie „v reálnom čase“, ako je domáca automatizácia, a schémy reakcií na rôzne požiadavky a uľahčenie bezpečného poskytovania údajov priamo zákazníkovi. Dôrazne sa odporúča presné používateľsky prístupné a včasné zobrazovanie nameraných výsledkov poskytované zákazníkovi a ním označenej tretej strane priamo cez rozhranie, ktoré si vyberie zákazník, pretože je kľúčom k fungovaniu služby reakcií na požiadavky, prijímaniu „online“ rozhodnutí o úsporách energie a účinnej integrácii distribuovaných energetických zdrojov. S cieľom stimulovať úspory energie sa členským štátom dôrazne odporúča, aby zaistili, že koncoví zákazníci, ktorí budú používať inteligentné meracie systémy, boli vybavení štandardizovaným rozhraním poskytujúcim spotrebiteľovi vizualizované údaje o individuálnej spotrebe.

                                       b)

                                       Aktualizovať zobrazované namerané údaje uvedené v bode a) dostatočne často na to, aby sa táto informácia mohla využiť na dosiahnutie úspor energie. Táto funkcia sa týka čisto strany dopytu, konkrétne koncového zákazníka. Ak sa majú spotrebitelia spoliehať na informácie poskytované systémom, potrebujú vidieť, ako informácie reagujú na ich akcie. Táto frekvencia aktualizovania sa musí prispôsobiť reakčnému času výrobkov produkujúcich alebo spotrebujúcich energiu. Existuje všeobecná zhoda, že je potrebná frekvencia aktualizovania najmenej raz sa 15 minút. Ďalší vývoj a nové služby súvisiace s energiou pravdepodobne povedú k zrýchleniu komunikácie. Odporúča sa tiež, aby inteligentný merací systém bol schopný uchovávať určitý rozumný čas údaje o spotrebe zákazníka, aby umožnil zákazníkovi a ním označenej tretej strane konzultovať a vyhľadávať údaje o spotrebe v minulosti. Toto by malo umožniť vypočítať náklady súvisiace so spotrebou.

                           Pre prevádzkovateľa meracieho systému:

                                       c)

                                       Umožniť diaľkový odpočet meračov prevádzkovateľom Táto funkcia sa týka strany dodávky (prevádzkovateľov meracieho systému). Existuje široká zhoda na tom, že je to kľúčová funkcia.

                                       d)

                                       Poskytovať možnosť obojsmernej komunikácie medzi inteligentným meracím systémom a vonkajšou sieťou pre údržbu s kontrolu meracieho systému. Táto funkcia sa týka meracieho systému. Existuje široká zhoda na tom, že je to kľúčová funkcia.

                                       e)

                                       Umožniť odpočet s dostatočnou frekvenciou na to, aby sa informácie dali využívať pri plánovaní siete. Táto funkcia sa týka tak strany dopytu, ako aj strany dodávky.

                           Pre obchodné aspekty dodávok energie:

                                       f)

                                       Podpora pokročilých tarifných systémov. Táto funkcia sa týka tak strany dopytu, ako aj strany dodávky. Inteligentné meracie systémy by mali obsahovať pokročilé tarifné štruktúry, registre času využívania a diaľkové ovládanie taríf. Malo by to pomôcť spotrebiteľom a prevádzkovateľom sietí dosiahnuť energetickú efektívnosť a úsporu nákladov pomocou redukovania špičiek v dopyte po energii. Táto funkcia, spolu s funkciami uvedenými v bodoch a) a b) je kľúčovou hnacou silou pri posilňovaní postavenia zákazníka a zlepšovaní energetickej efektívnosti systému dodávok. Dôrazne sa odporúča, aby inteligentné meracie systémy umožňovali automatický prenos informácií o pokročilých tarifných možnostiach ku koncovým zákazníkom napríklad prostredníctvom štandardizovaného rozhrania uvedeného v bode a).

                                       g)

                                       Umožniť diaľkové ovládanie zapínania a vypínania dodávok a/alebo obmedzovania toku alebo napätia. Táto funkcia sa týka tak strany dopytu, ako aj strany dodávky. Poskytuje dodatočnú ochranu pre spotrebiteľa umožnením odstupňovania obmedzení. Urýchľuje procesy napríklad pri sťahovaní – starú dodávku možno odpojiť a novú rýchlo a jednoducho zapojiť. Je potrebná pre núdzové technické opatrenia v rámci siete Môžu sa ňou však zaviesť dodatočné bezpečnostné riziká, ktoré je potrebné obmedziť.

                           Pre bezpečnosť a ochranu údajov:

                                       h)

                                       Poskytnúť bezpečnú dátovú komunikáciu. Táto funkcia sa týka tak strany dopytu, ako aj strany dodávky. Pre celú komunikáciu medzi meračom a prevádzkovateľom sú nevyhnutné vysoké úrovne bezpečnosti. To sa týka tak priamej komunikácie s meračom, ako aj všetkých správ posielaných cez merač zo spotrebičov alebo ovládačov v priestoroch spotrebiteľa. Pre miestnu komunikáciu v priestoroch spotrebiteľa sa vyžaduje ochrana súkromia aj ochrana údajov.

                                       i)

                                       Predchádzanie podvodom a ich zisťovanie. Táto funkcia sa týka strany dodávky: ide o bezpečnostnú ochranu a bezpečnosť v prípade prístupu. Silný konsenzus naznačuje, aká dôležitosť sa prikladá tejto funkcii. Toto je potrebné na ochranu spotrebiteľa, napríklad pred zásahmi hackerov, a nie je to len prevencia podvodov.

                           Pre distribuovanú výrobu:

                                       j)

                                       Poskytovať import/export a reaktívne meranie. Táto funkcia sa týka tak strany dopytu, ako aj strany dodávky. Väčšina krajín poskytuje funkcie potrebné na umožnenie mikrovýroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a na miestnej úrovni, čím robí inštalácie meračov použiteľnými aj v budúcnosti. Odporúča sa, aby sa táto funkcia nainštalovala ako štandard a aktivovala/deaktivovala v súlade so želaniami a potrebami spotrebiteľa.

      Následné opatrenia

               43.

               Členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia na postup podľa tohto odporúčania a upozorniť naň všetky zainteresované strany, ktorých sa týka návrh a prevádzkovanie aplikácií inteligentných sietí v rámci Únie.

               44.

               Členské štáty by mali oznámiť Komisii do 3. septembra 2012 výsledky svojich analýz nákladov a prínosov týkajúcich sa zavádzania inteligentných meracích systémov a plány, ktoré prijali v súvislosti s týmto odporúčaním.

               45.

               Komisia hodlá posúdiť, s prihliadnutím na toto odporúčanie, oznámené hospodárske hodnotenia zavádzania inteligentných meracích systémov.

      Adresáti

               46.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom a všetkým nimi označeným príslušným orgánom, ktoré sa budú zaoberať ekonomickým posúdením inteligentných meracích systémov.

      V Bruseli 9. marca 2012

            Za Komisiu

         Günther OETTINGER

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55.

      (2)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94.

      (3)  KOM(2011) 202 v konečnom znení.

      (4)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (5)  Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37.

      (6)  KOM(2007) 228 v konečnom znení.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.

      (8)  Usmernenia ERGEG týkajúce sa osvedčených postupov (Guidelines of Good Practice, GGP) o regulačných aspektoch inteligentných meračov pre elektrinu a plyn (ref. č. E10-RMF-29-05).

      (9)  Európska pracovná skupina pre inteligentné siete definuje inteligentné siete ako energetické siete, ktoré dokážu efektívne integrovať správanie a konanie všetkých používateľov, ktorí sú na ne pripojení v záujme zaistenia ekonomicky efektívneho, udržateľného systému výroby elektrickej energie s nízkymi stratami a vysokou kvalitou a spoľahlivosťou dodávok a prevádzkového zabezpečenia: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (10)  Výkladová poznámka k smernici 2009/72/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a smernici 2009/73/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom – Maloobchodné trhy, s. 7.

      (11)  Stanovisko č. 183 pracovnej skupiny pre ochranu jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov vytvorenej podľa článku 29 z apríla 2011.

      PRÍLOHA

         Usmernenia pre metodiku ekonomického posudzovania dlhodobých nákladov a prínosov zavádzania inteligentných meracích systémov v súlade s prílohou I k smerniciam 2009/72/ES a 2009/73/ES

      1.   ODKAZY

                  1.1.

                  Európska komisia — Spoločné výskumné centrum – Ústav pre energetiku a dopravu (2012). Usmernenia pre vykonávanie analýzy nákladov a prínosov projektov inteligentných sietí dostupné na webovej stránke: http://ses.jrc.ec.europa.eu/.

                  1.2.

                  Európska komisia — Spoločné výskumné centrum – Ústav pre energetiku a dopravu (2012). Usmernenia pre analýzu nákladov a prínosov zavádzania inteligentných meracích systémov dostupné na webovej stránke: http://ses.jrc.ec.europa.eu/.

                  1.3.

                  Európska skupina regulačných úradov pre elektrickú energiu a zemný plyn. Konečné usmernenia pre osvedčené postupy týkajúce sa regulačných aspektov inteligentných meracích systémov pre elektrinu a plyn, február 2011, ref. č.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf.

                  1.4.

                  Európska pracovná skupina pre inteligentné siete (2010), skupina expertov č. 3: Úlohy a zodpovednosti aktérov zainteresovaných na zavádzaní inteligentných meracích systémov, Matica záslužnosti zavádzania, dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls.

                  1.5.

                  Návrh smernice o energetickej účinnosti a o zrušení smernice 2004/8/ES a smernice 2006/32/ES [KOM(2011) 370 v konečnom znení, 22. jún 2011].

                  1.6.

                  SEK(2011) 288 v konečnom znení — pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Posúdenie vplyvu, sprievodný dokument k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050 (KOM(2011) 112 v konečnom znení) (SEC(2011) 289 v konečnom znení).

            2.   ZÁKLADNÝ ZOZNAM PREMENNÝCH/ÚDAJOV, KTORÉ SA MAJÚ ZAVIESŤ/ZBIERAŤ V ODVETVÍ ELEKTRICKEJ ENERGIE

                  Premenné/údaje, ktoré sa majú zaviesť/zbierať

                  Jednotka

                  Projektovaná variácia spotreby energie

                  %

                  Projektovaná variácia cien energie

                  %

                  Presmerovanie odberu počas špičky

                  %

                  Straty elektriny na úrovni prenosu a rozvodu

                  %

                  Odhadovaný počet minút bez dodávky

                  Počet minút

                  Vyjadrenie ceny, ktorú je zákazník ochotný zaplatiť za zachovanie dodávky elektriny (Value of Lost Load), hodnota dodávky

                  EUR/kWh

                  Diskontná sadzba

                  %

                  Cena hardvéru (napr. inteligentného merača, GPRS/PLC modemu atď.)

                  EUR

                  Počet inteligentných meracích systémov, ktorý sa má inštalovať

                  Počet inteligentných meračov

                  Náklady na inštaláciu inteligentného meracieho systému

                  EUR

                  Životnosť inteligentného meracieho systému

                  Počet rokov

                  Náklady na odpočet merača

                  EUR/rok

                  Miera telekomunikačnej úspešnosti

                  %

                  Miera inflácie

                  %

                  Zníženie nákladov spojené s vyzretím technológie

                  %

                  Harmonogram realizácie

                  Počet inteligentných meračov/rok

                  Percento meračov umiestnených vo vidieckych verzus mestských oblastiach

                  %

                  Náklady na emisie oxidu uhličitého

                  EUR/tona

            3.   DIAGRAM POSTUPU PRI VYKONÁVANÍ ANALÝZY NÁKLADOV A PRÍNOSOV A ANALÝZY CITLIVOSTI

      V prípadoch, keď analýza umožňuje kalkuláciu nákladov a prínosov výsledných zmien emisií CO2, odporúča sa, aby sa v analýze zohľadnili ceny CO2 uvedené v referenčnom scenári a v scenári znižovania emisií CO2, ktoré vypracovala Komisia (1).
      4.   ZÁKLADNÝ ZOZNAM NÁKLADOV, KTORÉ TREBA BRAŤ DO ÚVAHY PRI ZAVÁDZANÍ INTELIGENTNÝCH MERACÍCH SYSTÉMOV V PRÍPADE ELEKTRINY

                  Všeobecná kategória

                  Typ nákladov, ktorý sa má sledovať pri zavádzaní a odhadnúť pre základný scenár

                  CAPEX (investičné náklady)

                  Investície do inteligentných meracích systémov

                  Investície do IT

                  Investície do komunikácie

                  Investície do domácich displejov (ak prichádzajú do úvahy)

                  Výroba

                  Prenos

                  Distribúcia

                  Ušetrené investície do konvenčných meračov (negatívne náklady, treba pridať do zoznamu prínosov

                  OPEX (prevádzkové náklady)

                  Náklady na údržbu IT

                  Náklady na správu siete a počiatočné náklady

                  Náklady na komunikáciu/prenos dát (vrátane GRPS, rádiokomunikácie atď.)

                  Náklady na scenáre

                  Výmeny/poruchy inteligentných meracích systémov (prírastkové)

                  Zníženie príjmov (napríklad v dôsledku efektívnejšej spotreby)

                  Výroba

                  Distribúcia

                  Prenos

                  Odpočet merača

                  Infolinka/starostlivosť o zákazníka

                  Náklady na školenia (napr. personálu vykonávajúceho starostlivosť o zákazníkov a inštalácie)

                  Spoľahlivosť

                  Náklady na obnovu

                  Environmentálne súvislosti

                  Náklady na emisie (zariadenia na kontrolu CO2, prevádzkové a emisné povolenia)

                  Bezpečnosť zásobovania

                  Náklady na fosílne palivá spotrebované na výrobu energie

                  Náklady na fosílne palivá na dopravu a prevádzku

                  Iné

                  Náklady na programy zákazníckej zaangažovanosti

                  Stratené náklady na predtým nainštalované (tradičné) merače

            5.   ZÁKLADNÝ ZOZNAM VZORCOV NA KVANTIFIKÁCIU PRÍNOSOV V PRÍPADE ELEKTRINY

                  Výhoda

                  Čiastková výhoda

                  Monetizačná kalkulácia

                  Zníženie nákladov na odpočet meračov a na prevádzku

                  Zníženie nákladov na prevádzku meračov

                  Hodnota (EUR) = [odhadované zníženie nákladov pri diaľkovom prevádzkovaní meračov (EUR/rok)] zavádzanie – [odhadované zníženie nákladov pri diaľkovom prevádzkovaní meračov (EUR/rok) × miera komunikačných zlyhaní (%/100)] scenár zavádzania

                  Zníženie nákladov na odpočet meračov

                  Hodnota (EUR) = [náklady pri odpočte meračov na mieste (EUR)]základný scenár – [odhadované náklady na miestny „disperzný“ odpočet meračov (EUR)]scenár zavádzania

                  kde:
                  [náklady pri odpočte meračov na mieste (EUR)]základný scenár= počet klientov na úrovni NN (2) × historická cena odpočtu merača/klient/rok (EUR)
                  [odhadované náklady na miestny „disperzný“ odpočet meračov (EUR)]scenár zavádzania= [počet klientov na úrovni NN × % klientov nezaradených do zavádzania × priemerné náklady na disperzný odpočet na klienta (EUR/klient)] + [počet klientov na úrovni NN × % klientov zaradených do zavádzania × miera komunikačných zlyhaní (%) × priemerné náklady na disperzný odpočet na klienta (EUR/počet klientov)]

                  Znížené fakturačné náklady

                  Hodnota (EUR) = [počet klientov na úrovni NN × cena fakturácie/klient/rok (EUR)]základný scenár – [počet klientov na úrovni NN × cena fakturácie/klient/rok (EUR)]scenár zavádzania

                  Znížené náklady na infolinku/starostlivosť o zákazníka

                  Hodnota (EUR) = [počet klientov na úrovni NN × cena starostlivosti o zákazníka/klient/rok (EUR)]základný scenár – [počet klientov na úrovni NN × cena starostlivosti o zákazníka/klient/rok (EUR)]scenár zavádzania

                  Zníženie prevádzkových nákladov a nákladov na údržbu

                  Zníženie nákladov na údržbu majetku

                  Hodnota (EUR) = [priame náklady na údržbu majetku(EUR/rok)]základný scenár – [priame náklady na údržbu majetku (EUR/rok)] scenár zavádzania

                  Zníženie nákladov na poruchy zariadení

                  Hodnota (EUR) = [náklady na poruchy zariadení (EUR/rok)]základný scenár – [náklady na poruchy zariadení (EUR/rok)] scenár zavádzania

                  Odložené/ušetrené investície do distribučnej kapacity

                  Investície do distribučnej kapacity odložené v dôsledku zhodnotenia majetku

                  Hodnota (EUR) = ročné investície do podpory rastu kapacity (EUR/rok) × čas odloženia (počet rokov) × miera zhodnotenia investícií (%/100)

                  Investície do distribučnej kapacity odložené v dôsledku amortizácie majetku

                  Hodnota (EUR) = ročné investície do podpory rastu kapacity (EUR/rok) × čas odloženia (počet rokov) × počet rokov amortizácie majetku určeného na zvýšenie kapacity

                  Odložené/ušetrené investície do prenosovej kapacity

                  Investície do prenosovej kapacity odložené v dôsledku zhodnotenia majetku

                  Hodnota (EUR) = ročné investície do podpory rastu kapacity (EUR/rok) × čas odloženia (počet rokov) × miera zhodnotenia investícií (%/100)

                  Investície do prenosovej kapacity odložené v dôsledku amortizácie majetku

                  Hodnota (EUR) = ročné investície do podpory rastu kapacity (EUR/rok) × čas odloženia (počet rokov) × počet rokov amortizácie majetku určeného na zvýšenie kapacity

                  Odložené/ušetrené investície do výrobnej kapacity

                  Odložené investície do výrobnej kapacity na elektrárne využívané počas špičkového odberu

                  Hodnota (EUR) = ročné investície do podpory výroby počas špičkového odberu (EUR/rok) × čas odloženia (počet rokov)

                  Odložené investície do okamžite disponibilných (pohotových) rezerv

                  Hodnota (EUR) = ročné investície do podpory výroby v rámci okamžite disponibilných rezerv (EUR/rok) × čas odloženia (počet rokov)

                  Zníženie technických strát elektriny

                  Zníženie technických strát elektriny

                  Hodnota (EUR) = zníženie strát v dôsledku energetickej účinnosti (EUR/rok) + zníženie strát v dôsledku riadenia napätia (EUR/rok) + zníženie strát na úrovni prenosu (EUR/rok)

                  Úspory nákladov na elektrinu

                  Zníženie spotreby

                  Hodnota (EUR) = cena elektriny (EUR/MWh) × celková spotreba energie na úrovni NN (MWh) × odhadované % zníženia spotreby pri zavádzaní (%/100)

                  Presmerovanie odberu počas špičky

                  Hodnota (EUR) = rozdiel veľkoobchodnej marže medzi výrobou počas špičky a výrobou mimo špičky (EUR/MWh) × % presmerovanie odberu počas špičky (%/100) × spotreba energie na úrovni NN spolu (MWh)

                  Znižovanie obchodných strát

                  Znižovanie krádeží elektriny

                  Hodnota (EUR) = % klientov s krádežami energie (%/100) × odhadovaná hodnota priemernej ceny nezaznamenanej vyrobenej energie/klient/rok (EUR) × počet klientov na úrovni NN spolu (počet klientov)

                  Vymožený príjem za nezaplatený kontrahovaný objem elektrickej energie

                  Hodnota (EUR) = % klientov s nezaplatenou kontrahovanou elektrinou (%/100) × hodnota odhadovanej ceny nezaplatenej kontrahovanej energie/klient/rok (EUR) × počet klientov na úrovni NN spolu (počet klientov)

                  Vymožený príjem týkajúci sa dodatočnej kontrahovanej elektriny

                  Hodnota (EUR) = % klientov požadujúcich prírastkový zmluvný odber energie po inštalovaní inteligentného meracieho systému (%/100) × priemerná odhadovaná hodnota vymoženého príjmu na základe dodatočného kontrahovaného objemu energie (EUR) × počet klientov na úrovni NN spolu (počet klientov)

                  Skrátenie výpadkov (vďaka pokročilému monitorovaniu a informáciám o sieti v reálnom čase)

                  Hodnota služby (Cena, ktorú je zákazník ochotný zaplatiť za zachovanie dodávky elektriny)

                  Hodnota (EUR) = celková spotrebovaná energia VN (3) + N (MWh)/minút za rok (počet/rok) × priemer nedodaných minút/rok (počet/rok) × Value of Lost Load (EUR/MWh) × % zníženie času výpadkov (%/100)

                  Znížené náklady na odškodňovanie klientov

                  Hodnota (EUR) = priemerné ročné odškodnenie klientov (EUR) × % znížené odškodnenia klientov

                  Zníženie emisií CO2

                  Znížené emisie CO2 vďaka znižovaniu strát vo vedení

                  Hodnota (EUR) = [straty na vedeniach(MWh) × obsah CO2 (tony/MWh) × hodnota CO2 (EUR/tona)]základný scenár -
                  [Straty vo vedení (MWh) × obsah CO2 (tony/MWh) × hodnota CO2 (EUR/tona)] scenár zavádzania

                  Znížené emisie CO2 vďaka zvýšenému rozšíreniu nízkouhlíkových výrobných zdrojov (ako dôsledku zavádzania inteligentných meracích systémov)

                  Hodnota (EUR) = [emisie CO2 (tony) × hodnota CO2 (EUR/tona)] základný scenár – [emisie CO2 (tony) × hodnota CO2 (EUR/tona)] scenár zavádzania

                  Znížené emisie CO2 vďaka obmedzenému využívaniu vozidiel na presun personálu v teréne

                  Hodnota (EUR) = počet nespotrebovaných litrov paliva (počet) × náklady na liter paliva (EUR)

                  Znížená spotreba paliva vďaka obmedzenému využívaniu vozidiel na presun personálu v teréne

                  Hodnota (EUR) = počet nespotrebovaných litrov paliva (počet) × náklady na liter paliva (EUR)

                  Zníženie znečistenia ovzdušia (tuhé častice, NOx, SO2)

                  Znížené emisie látok znečisťujúcich ovzdušie vďaka znižovaniu strát vo vedení

                  Pre každú znečisťujúcu látku:
                  Hodnota (EUR) = [straty vo vedení(MWh) × obsah látok znečisťujúcich ovzdušie (jednotka/MWh) × cena látok znečisťujúcich ovzdušie (EUR/jednotka)] základný scenár

                  Straty vo vedení(MWh) × obsah látok znečisťujúcich ovzdušie (jednotka/MWh) × cena látok znečisťujúcich ovzdušie (EUR/jednotka)] scenár zavádzania

                  Znížené emisie látok znečisťujúcich ovzdušie vďaka zvýšenému rozšíreniu nízkouhlíkových výrobných zdrojov (ako dôsledku zavádzania inteligentných meracích systémov)

                  Pre každú znečisťujúcu látku:
                  Hodnota (EUR) = [emisie látok znečisťujúcich ovzdušie (jednotka) × cena látok znečisťujúcich ovzdušie (EUR/jednotka)] základný scenár – [emisie látok znečisťujúcich ovzdušie (jednotka) × cena látok znečisťujúcich ovzdušie(EUR/jednotka)] scenár zavádzania

                  Znížené emisie znečisťujúcich látok vďaka obmedzenému využívaniu vozidiel na presun personálu v teréne

                  Hodnota (EUR) = počet litrov nespotrebovaného paliva (počet) × cena za liter nespotrebovaného paliva (EUR)

         Poznámka: Pokiaľ ide o „náklady na látky znečisťujúce ovzdušie“ (tuhé častice, NOx, SO2), odporúča sa konzultovať smernicu o ekologických vozidlách – smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES z 23. apríla 2009 o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy (4) – a postup kvantifikácie prínosov kvality vzduchu „CAFÉ“ (Clean Air For Europe).

         (1)  Príloha 7.10 k pracovnému dokumentu útvarov Komisie SEK(2011) 288 v konečnom znení – Posúdenie vplyvu: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

         (2)  Nízke napätie.

         (3)  Vysoké napätie.

         (4)  Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 5.


title: Odporúčanie Rady z  12. februára 2008 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2006

text:
               15.2.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 41/24

      ODPORÚČANIE RADY

   z 12. februára 2008
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2006
   (2008/118/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú a doplnenú v Luxemburgu (Luxemburské veľkovojvodstvo) 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve AKT – ES (3), ktorá ustanovila medzi iným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na jej článok 32 ods. 3,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003 uplatňované na 9. Európsky rozvojový fond (4), a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2006 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2006 spolu s odpoveďami Komisie (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2006 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadom vykonávania operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2006.

      V Bruseli 12. februára 2008

            Za Radu

            predseda

         A. BAJUK

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 259, 31.10.2007, s. 1.


title: Odporúčanie Komisie z  28. októbra 2009 o uľahčení uvoľnenia digitálnej dividendy v Európskej únii (Text s významom pre EHP)

text:
               24.11.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 308/24

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 28. októbra 2009
   o uľahčení uvoľnenia digitálnej dividendy v Európskej únii
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/848/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Rada vo svojich záveroch z 12. júna 2008 vyzvala Komisiu, aby pripravila jednotný základ koordinovaného využívania spektra uvoľneného v dôsledku prechodu z analógového vysielania na digitálne (digitálna dividenda) na neexkluzívnom a nepovinnom základe. Tento základ by mal zahŕňať predovšetkým technické aspekty, analýzu nákladov a socioekonomické vplyvy rozličných možností a regulačné podmienky prístupu k spektru.

               (2)

               Európsky parlament vo svojom uznesení z 24. septembra 2008 o plnom využití výhod digitálnej dividendy v Európe: prístup k využívaniu spektra uvoľneného digitalizáciou (1) takisto zdôraznil možné výhody spoločnej koncepcie využívania spektra v Európskej únii vzhľadom na úspory z rozsahu, rozvoj interoperabilných bezdrôtových služieb a zamedzenie roztrieštenosti situácie, ktorá by mala za následok suboptimálne využívanie tohto vzácneho zdroja. Z tohto dôvodu parlament vyzval na aktívnu spoluprácu medzi členskými štátmi, aby sa podarilo prekonať prekážky efektívneho (pre-)rozdelenia digitálnej dividendy.

               (3)

               Rada už vo svojich záveroch z 1. decembra 2005 vyzvala členské štáty, aby v čo najväčšej možnej miere ukončili prechod na digitálne vysielanie do roku 2012.

               (4)

               Členské štáty by podľa regulačného rámca elektronických komunikácií mali podporovať efektívne využívanie rádiového spektra a zaručiť jeho účinné riadenie. Spolu so zásadou lepšej regulácie to znamená, že rádiové spektrum sa musí prideľovať takým spôsobom, aby spoločnosti prinieslo čo najväčšie kultúrne, hospodárske a sociálne výhody. Vzhľadom na rozličné vnútroštátne súvislosti a východiskové situácie sa však táto zásada musí začať uplatňovať postupne a s dostatočnou pružnosťou.

               (5)

               Možné spoločenské a hospodárske výhody z budúcich služieb, ktoré budú fungovať na základe digitálnej dividendy, sa nemôžu úplne vytvoriť dovtedy, kým sa neuvoľní rádiové spektrum predtým alebo v súčasnosti využívané na analógové vysielanie. Okrem toho sú digitálne pozemné televízne technológie v čoraz väčšej miere dostupné používateľom a spotrebiteľom za dostupné ceny. Niekoľko členských štátov už vyplo analógové vysielacie zariadenia a ďalšie majú v úmysle zabezpečiť, aby do roku 2012 prebiehalo všetko vysielanie pomocou digitálnych technológií.

               (6)

               Preto je vzhľadom na prechod na digitálne technológie a vypnutie analógového vysielania mimoriadne dôležité zabezpečiť jednotnú politiku na úrovni EÚ, aby sa tieto ciele dosiahli čo najrýchlejšie a v súlade s pôvodnými plánmi niektorých členských štátov. V prípadoch, keď sa na tento účel poskytuje štátna pomoc, malo by sa tak diať v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci.

               (7)

               Súčasná ekonomická kríza zviditeľnila nutnosť sprístupniť dostatočné rádiové spektrum na rozvoj vysokorýchlostnej bezdrôtovej infraštruktúry na poskytovanie širokopásmových služieb s cieľom dosiahnuť celohospodársky rast produktivity a úspory nákladov. To je v súlade s cieľmi plánu na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila na svojom zasadnutí 12. decembra 2008 a v rámci ktorého si predsavzala dosiahnuť 100 % širokopásmového pokrytia v období rokov 2010 až 2013. Ako sa zdôraznilo v dokumente o zásadných otázkach Rady pre konkurencieschopnosť z marca 2009, tento cieľ možno dosiahnuť len pomocou využívania bezdrôtových technológií, napríklad vo vidieckych oblastiach, v ktorých sú drôtové infraštruktúry nepraktické. Včasné vypnutie analógového vysielania je preto mimoriadne dôležité, aby sa zabezpečilo, že nové služby umožnené na základe rádiového spektra uvoľneného digitálnou dividendou budú účinne prispievať k úsiliu EÚ o oživenie hospodárstva.

               (8)

               V medzinárodných dohodách vrátane dohôd dosiahnutých na regionálnej konferencii o rádiokomunikácii (RRC-06) Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU) v júni 2006 a na Svetovej rádiokomunikačnej konferencii ITU v novembri 2007 je už zakotvené pridelenie časti frekvencií digitálnej dividendy, podpásma 790 MHz – 862 MHz, na spoločnom primárnom základe mobilným službám, ako aj vysielaniu a službám pevných liniek od roku 2015 alebo aj skôr v závislosti od prípadnej technickej koordinácie s inými krajinami. Okrem toho niekoľko členských štátov už oznámilo, že plánujú alebo aktívne zvažujú poskytnutie podpásma 790 MHz – 862 MHz aj službám iným, ako je vysokovýkonné pozemné vysielanie.

               (9)

               V súvislosti s týmto vývinom situácie je mimoriadne naliehavé, aby sa vypracovala spoločná koncepcia digitálnej dividendy v Európskej únii, aby sa zamedzilo narastaniu roztrieštenosti medzi členskými štátmi. V opačnom prípade sa vytvoria prekážky vzniku jednotného trhu služieb a zariadení, súvisiace úspory z rozsahu sa nezrealizujú a digitálna dividenda nebude predstavovať účinný príspevok k oživeniu hospodárstva na úrovni EÚ. Okrem toho by Komisia na dosiahnutie tohto cieľa mohla poskytovať členským štátom pomoc pri ich bilaterálnych a multilaterálnych rokovaniach s nečlenskými štátmi.

               (10)

               Skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra vo svojom stanovisku k digitálnej dividende z 18. septembra 2009 Európskej komisii odporučila, aby najneskôr do 31. októbra 2009 podnikla kroky s cieľom minimalizovať na úrovni EÚ neistotu súvisiacu so schopnosťou členských štátov sprístupniť podpásmo 790 MHz – 862 MHz a tak podporila rast, hospodársku súťaž a inovácie pri poskytovaní elektronických komunikačných sietí a služieb. Takisto vyzvala členské štáty, ktoré sprístupňujú podpásmo 790 MHz – 862 MHz novým a/alebo zdokonaleným elektronickým komunikačným sieťam alebo službám, aby uplatňovali zásady neutrality služieb a technológií za podmienok, ktorými sa zamedzí negatívnemu vplyvu na vysielacie služby.

               (11)

               Zo štúdií o socioekonomických aspektoch koordinovanej koncepcie digitálnej dividendy vyplývajú výrazné spoločenské a hospodárske výhody koordinácie prideľovania časti digitálnej dividendy na úrovni EÚ novým formám jej využívania, ako sú napríklad širokopásmové služby vo vidieckych oblastiach, a všeobecnejšie na zmenšovanie širokopásmových rozdielov vznikajúcich v dôsledku nedostatočnej dostupnosti týchto služieb.

               (12)

               Komisia z týchto dôvodov plánuje v nadchádzajúcich mesiacoch prijať rozhodnutie, v ktorom ustanoví harmonizované technické požiadavky budúceho využívania podpásma 790 MHz – 862 MHz nízko a stredne výkonnými elektronickými komunikačnými službami. Toto technické vykonávacie opatrenie by sa malo prijať s pomocou Výboru pre rádiové spektrum podľa článku 4 rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre (2). Harmonizované technické podmienky by členské štáty museli uplatňovať len v tom prípade, ak by sa rozhodli poskytnúť pásmom iným službám, ako je vysielanie.

               (13)

               Komisia na prípravu tejto technickej harmonizácie udelila Európskej konferencii poštových a telekomunikačných správ (CEPT) mandát určiť technické podmienky pre podpásmo 790 MHz – 862 MHz optimalizované na bezdrôtové pevné a/alebo mobilné komunikačné siete, ale nie sú obmedzené výlučne na ne. CEPT ako výsledok svojej činnosti predostrela Komisii niekoľko správ obsahujúcich čo najmenej reštriktívne technické podmienky a súvisiace usmernenia, ktoré sa majú uplatňovať na základné stanice a koncové stanice prevádzkované v podpásme 790 MHz – 862 MHz s cieľom riadiť riziko škodlivého rušenia.

               (14)

               Ďalšie poskytovanie podpásma 790 MHz – 862 MHz na vysokovýkonné vysielanie v jednom členskom štáte by mohlo vážnym spôsobom narúšať využívanie časti spektra digitálnej dividendy možnými novými spôsobmi v susediacich členských štátoch z toho dôvodu, že vysokovýkonné signály sa prenášajú na veľké vzdialenosti a môžu spôsobovať škodlivé rušenie, a preto by členské štáty, hoci by neboli povinné odstaviť vysokovýkonné vysielače alebo sprístupniť podpásmo pre elektronické komunikačné služby, mali uľahčiť budúcu reorganizáciu tohto podpásma a umožniť tak z dlhodobého hľadiska jeho optimálne využívanie nízko a stredne výkonnými elektronickými komunikačnými službami.

               (15)

               Z tohto dôvodu je mimoriadne dôležité, aby členské štáty nezavádzali vnútroštátne opatrenia, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť uplatňovanie právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa toho istého pásma, predovšetkým akékoľvek harmonizačné opatrenia pre nové elektronické komunikačné služby, ktoré sa budú prevádzkovať v podpásme 790 MHz – 862 MHz,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Aby členské štáty vykonali opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby do 1. januára 2012 všetky pozemné televízne vysielacie služby na ich území využívali technológie digitálneho prenosu a prestali používať technológie analógového prenosu.

               2.

               Aby členské štáty podporovali regulačné úsilie zamerané na harmonizované podmienky používania podpásma 790 MHz – 862 MHz v Spoločenstve na iné elektronické komunikačné služby ako vysielacie služby a dodatočne k nim a nepodnikali žiadne kroky, ktoré by mohli brániť začatiu prevádzky takýchto komunikačných služieb v uvedenom podpásme alebo ho zdržiavať.

               3.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 28. októbra 2009

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  2008/2099 (INI).

      (2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 1).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
       EURÓPSKA KOMISIA

                                     V Bruseli, 7.6.2011
                                     SEK(2011) 802 v konečnom znení

                         Odporúčanie pre

                    ODPORÚČANIA RADY

 týkajúce sa národného programu reforiem Belgicka na rok 2011,

              ktorým sa predkladá stanovisko Rady

k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2011 – 2014

               {SEK(2011) 710 v konečnom znení}
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie pre

                                           ODPORÚČANIA RADY

                   týkajúce sa národného programu reforiem Belgicka na rok 2011,

                                    ktorým sa predkladá stanovisko Rady

                 k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2011 – 2014

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
     148 ods. 4,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2,

     so zreteľom na závery Európskej rady,

     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     keďže:

     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej
              stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
              koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
              potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.

     (2)      Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k
              hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
              prijala rozhodnutie týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov3,
              ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby
              integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych
              politikách a politikách zamestnanosti.

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
     2
              Ú. v. EÚ C , s. .
     3
              Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

SK                                                        2                                                     SK
 ---pagebreak---      (3)   Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok
           nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a
           integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

     (4)   Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej
           reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na
           ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu
           stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
           prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie
           rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
           konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
           konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

     (5)   Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na
           Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do
           ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných
           programov reforiem.

     (6)   Belgicko 15. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho programu stability na rok
           2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program
           reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
           posudzovali súčasne.

     (7)   Za desaťročie pred rokom 2008 HDP Belgicka výrazným spôsobom rástol v priemere
           o 2,3 % ročne. Krajina naplno pocítila vplyv celosvetovej hospodárskej krízy v roku
           2009 a jej HDP sa znížil o 2,8 %. Vplyv recesie na zamestnanosť bol relatívne
           obmedzený. Dočasné zníženie počtu odpracovaných hodín a pokles produktivity práce
           na hodinu splnili tlmiacu funkciu. Po znížení o 0,4 % v roku 2009 zamestnanosť v
           roku 2010 opäť narástla. Nezamestnanosť však vzrástla zo 7 % pred recesiou na 8,3 %
           v roku 2010. Vďaka konjunktúre celosvetového obchodu bolo oživenie v roku 2010
           silnejšie, ako sa očakávalo, pričom HDP narástol o 2,2 %. V dôsledku fungovania
           automatických stabilizátorov a diskrečných opatrení prijatých v reakcii na krízu deficit
           verejných financií vzrástol z 1,3 % v roku 2008 na 5,9 % HDP v roku 2009.

     (8)   Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia Rady
           (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ
           rozpočtových prognóz v programe, je realistický. Hoci tento scenár vychádza z trochu
           menej optimistických predpokladov rastu na rok 2011, je vo všeobecnosti v súlade s
           predpoveďou Komisie z jari 2011. Po 4,1 % deficite z roku 2010, ktorý bol lepší, ako
           sa očakávalo, je cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe ďalej znížiť deficit
           v roku 2011 na 3,6 % a pod referenčnú hodnotu 3 % do roku 2012, ktorý Rada
           stanovila ako lehotu na nápravu nadmerného deficitu. Zníženie deficitu plánované na
           rok 2011 sa zdá realizovateľné vzhľadom na dosť opatrné ekonomické prognózy.
           Fiškálne úsilie je pravdepodobne nižšie ako priemerné ročné úsilie vo výške 0,75 %
           HDP, ktoré odporučila Rada najmä na roky 2011 a 2012, a dosiahlo by len 0,4 %,
           resp. 0,3 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Navyše sa na cieľové deficity na rok 2012
           a ďalšie roky nevzťahujú žiadne osobitné nápravné opatrenia. Nakoniec, v
           programovom období 2011 – 2014 sa neočakáva dosiahnutie strednodobého cieľa,
           ktorým je štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP.

SK                                                3                                                   SK
 ---pagebreak---      (9)    Vzhľadom na to, že sa v roku 2010 zaznamenal lepší výsledok, ako sa očakávalo, bolo
            by pre rok 2011 vhodné ambicióznejšie zníženie deficitu, ako aj rýchlejší pokrok
            smerom k prahovej hodnote 3 % HDP než podľa prognózy. Okrem toho nebude
            možné odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 a napredovať pri plnení
            strednodobého cieľa bez toho, aby sa zaviedli ďalšie konsolidačné opatrenia. Keďže je
            daňové zaťaženie v Belgicku už beztak veľmi vysoké, a to predovšetkým pokiaľ ide
            o zdaňovanie pracovných príjmov, mali by byť tieto konsolidačné opatrenia založené
            hlavne na výdavkoch.

     (10)   Hospodárska a finančná kríza zvrátila predchádzajúci dlhodobý trend znižovania
            štátneho dlhu. Pomer dlhu, ktorý mal od roku 1993 klesajúcu tendenciu (keď dosiahol
            134 % HDP a následne nepretržite klesal až na 84 % HDP v roku 2007), sa od roku
            2008 zase zvýšil a koncom roka 2010 dosiahol 96,8 %. Vysoká úroveň verejného dlhu
            naďalej predstavuje hlavnú výzvu, a to najmä preto, že dlhodobý vplyv starnutia
            obyvateľstva na rozpočet je vyšší ako priemer v EÚ, predovšetkým z dôvodu relatívne
            veľkého nárastu výdavkov na dôchodky, ktorými sa ešte viac zaťažia verejné financie.
            Zabezpečením dostatočných primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu
            s ďalšími reformami belgického systému sociálneho zabezpečenia, najmä
            dôchodkového systému, aby sa obmedzil predpovedaný podstatný nárast výdavkov
            súvisiacich so starnutím obyvateľstva, by sa mala zlepšiť dlhodobá udržateľnosť
            verejných financií.

     (11)   Pre Belgicko je dôležitou výzvou zaistiť stabilný a dobre fungujúci finančný sektor,
            ktorý by bol schopný napĺňať potreby finančného sprostredkovania reálnej
            ekonomiky. Belgický finančný sektor za posledné dva roky tvrdo postihla finančná
            kríza, ktorá mala za následok zredukované súvahy, výdatnú štátnu pomoc a zmenu
            bankového dozoru. Finančná situácia bankového sektora je naďalej oslabená. Bankový
            sektor v Belgicku je navyše vysoko koncentrovaný a relatívne rozsiahly v porovnaní s
            veľkosťou ekonomiky.

     (12)   Zákonom       o      „podporovaní       zamestnanosti      a preventívnej     ochrane
            konkurencieschopnosti“ z roku 1996 sa ustanovuje, že vývoj miezd v Belgicku by mal
            byť v súlade s vývojom miezd v troch susedných krajinách (Francúzsko, Nemecko,
            Holandsko), čím by sa mala udržať kontrola nad pracovnými nákladmi. Tento zákon
            však nedokázal zabrániť situácii, keď sa v období 2005 – 2010 mzdy zvýšili
            v Belgicku rýchlejšie ako v troch susedných krajinách, zatiaľ čo rast produktivity bol
            pomalší. V dôsledku toho jednotkové náklady práce rástli v Belgicku rýchlejšie
            v porovnaní s jeho susednými krajinami a s priemerom v eurozóne. Je to obzvlášť
            problematické z toho dôvodu, že Belgicko sa špecializuje na tovar s relatívne nízkym
            technologickým obsahom a čelí neľútostnej konkurencii krajín, ktoré majú nižšie
            náklady. Hoci stanoveniu mantinelov pri rokovaní o mzdách pomáhajú pravidlá
            týkajúce sa miezd, mohlo by sa to zlepšiť, ak by sa zohľadnili rozdiely týkajúce sa
            rastu produktivity a ak by sa ustanovil efektívnejší systém zavádzania opráv ex post
            v prípade nesplnenia cieľov.

     (13)   Trh práce charakterizuje vo viacerých oblastiach nepružnosť, ktorá značnou mierou
            odrádza od zapojenia sa do práce, konkrétne: neobmedzené trvanie podpory
            v nezamestnanosti, vysoké efektívne hraničné daňové sadzby a vysoké daňovo-
            odvodové zaťaženie (najmä u nízko platených pracovníkov), a kombinácia stiahnutia
            dávok sociálnej pomoci a vysokého zdanenia pri zapojení sa do práce. Okrem toho
            existuje viacero spôsobov, ktoré motivujú starších pracovníkov k odchodu z trhu práce

SK                                                4                                                  SK
 ---pagebreak---             pred dosiahnutím zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku 65 rokov. Ďalšou
            reformou aktívnej politiky trhu práce a rozšírením tejto politiky na osoby nad 50 rokov
            by sa prispelo k zvýšeniu celkovej miery zamestnanosti a k zlepšeniu podnetov na
            hľadanie pracovného miesta. Navyše ďalšie zníženie úrovne a trvania
            nezamestnaneckých dávok postupom času by mladých pracovníkov viac stimulovalo k
            vstupu na trh práce. Sprísnením kritérií na predčasný dôchodok by sa povzbudili starší
            pracovníci, aby zostali aktívnou pracovnou silou, a starší pracovníci, ktorí boli mimo
            práce dlhší čas, aby sa vrátili na trh práce. Napokon, miera zamestnanosti štátnych
            príslušníkov z krajín mimo EÚ (40,9 %) je oveľa nižšia ako priemer v EÚ.

     (14)   Celkové daňové zaťaženie práce v Belgicku je jedným z najvyšších v EÚ; jeho
            znížením by sa preto mohlo prispieť k zatraktívneniu práce. Vzhľadom na značné
            konsolidačné úsilie v budúcnosti však treba tieto potreby kompenzovať
            ekvivalentnými zvýšeniami menej deformujúcich daní, napríklad spotrebných, alebo
            prostredníctvom prechodu na dane priaznivé pre životné prostredie. Belgicko má
            oveľa nižšie implicitné daňové sadzby na energiu ako susedné krajiny. V kombinácii
            s vysokým daňovo-odvodovým zaťažením pracovnej sily má Belgicko najnižší pomer
            environmentálnych daní v porovnaní so zdanením práce v celej EÚ. Prispieva to k
            situácii, kde vysokú nezamestnanosť sprevádza relatívne vysoká spotreba energie, čo
            sťažuje plnenie cieľov týkajúcich sa zamestnanosti a energetickej efektívnosti.

     (15)   Ceny mnohých druhov tovaru a služieb sú vo všeobecnosti vyššie ako v iných
            členských štátoch, čo je odzrkadlením slabého konkurenčného tlaku, predovšetkým
            v maloobchodnom sektore a sieťových odvetviach, ako aj slabého rámca dozoru.
            V maloobchodnom sektore sú prekážky pre vstup a prevádzkové obmedzenia vysoké.
            Právnymi predpismi obmedzujúcimi konkurenciu sa hlavne stále obmedzujú otváracie
            hodiny, chránia sa etablované subjekty už pôsobiace na trhu pred novými subjektmi
            a znemožňuje sa šírenie nových obchodných modelov a technológií. Spoločným
            problémom hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach v Belgicku je silné
            postavenie etablovaných subjektov a vysoké vstupné prekážky v porovnaní
            s ostatnými členskými štátmi, čo znamená, že bývalí monopolisti v týchto sektoroch
            môžu na základe vyšších účtovaných cien stále žať vyššie zisky, ako by to bolo možné
            na súťažne orientovanom trhu.

     (16)   Belgické orgány prijali niekoľko záväzkov v súvislosti s Paktom Euro Plus4. Záväzky
            sa týkajú štyroch oblastí paktu. Sú zamerané na opatrenia na zníženie deficitu,
            udržanie cien energie pod kontrolou a podporovanie hospodárskej súťaže, kontrolu
            zvyšovania reálnych miezd, zavedenie rámca dozoru na monitorovanie finančného
            sektora a zavedenie opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku.
            Neexistujú však informácie o opatreniach, ktoré treba prijať na dosiahnutie
            požadovaného cieľa z fiškálneho hľadiska, ani informácie o tom, ako by sa dal
            kontrolovať rast reálnych miezd alebo ceny energie. Pokiaľ ide o schémy predčasného
            odchodu do dôchodku, nie je jasné, či a kedy sa uskutoční revízia „generačného paktu“
            a aký bude mať táto revízia vplyv z hľadiska konkrétnych opatrení. Tieto záväzky boli
            posúdené a zohľadnené v odporúčaniach.

     4
            Podrobnejšie informácie o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájsť v dokumente
            SEK(2011) 710.

SK                                                   5                                                      SK
 ---pagebreak---      (17)   Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane Paktu Euro
            Plus5. Zohľadnila ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku
            v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
            posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na
            úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Vzhľadom na to Komisia
            usudzuje, že by malo byť v roku 2011 možné ambicióznejšie zníženie deficitu a že by
            sa pre rok 2012 a ďalšie roky mali spresniť ďalšie konsolidačné opatrenia. S cieľom
            zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií sú potrebné ďalšie reformy
            dôchodkového systému. Mali by sa prijať ďalšie kroky na posilnenie
            konkurencieschopnosti, na pomáhanie ľuďom zamestnať sa a na prevedenie daňového
            zaťaženia z pracovnej sily na spotrebu a energiu, ako aj na otvorenie väčšieho
            množstva možností na investície a rast v sektore služieb a sieťových odvetviach.

     (18)   Vzhľadom na toto posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady z 2. decembra 2009
            podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada preskúmala
            aktualizáciu programu stability Belgicka na rok 2011 a jej stanovisko6 sa odráža najmä
            v jej odporúčaní v ďalej uvedených bodoch 1) a 2),

     TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

     (1)     Využiť prebiehajúce ozdravenie hospodárstva a urýchliť nápravu nadmerného
             deficitu. Prijať do roku 2012 na tento účel potrebné opatrenia, predovšetkým na
             strane výdavkov, s cieľom zaistiť priemerné štrukturálne úsilie vo výške aspoň
             0,75 % HDP. Deficit verejných financií by sa tak mal výrazne znížiť pod referenčnú
             hodnotu 3 % HDP najneskôr do roku 2012. Zaistiť napredovanie pri plnení
             strednodobého cieľa najmenej o 0,5 % HDP ročne.

     (2)     Podniknúť kroky na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Pozornosť
             by sa mala venovať zavedeniu stratégie zameranej na obmedzenie výdavkov
             spojených so starnutím obyvateľstva, a to aj tak, že sa bude predchádzať
             predčasnému odchodu z trhu práce s cieľom zvýšiť skutočný vek odchodu do
             dôchodku, a tak, že sa zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku prepojí
             s priemernou dĺžkou života.

     (3)     Zaoberať sa štrukturálnymi nedostatkami vo finančnom sektore, najmä dokončením
             reštrukturalizácie bánk, ktoré potrebujú primerane financovaný a životaschopný
             obchodný model.

     (4)     Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi
             zreformovať systém vyjednávania miezd a indexácie miezd s cieľom zaistiť, aby rast
             miezd lepšie odzrkadľoval vývoj produktivity práce a konkurencieschopnosti.

     (5)     Zlepšiť účasť na trhu práce tak, že sa rozpočtovo neutrálnym spôsobom zníži vysoké
             daňové zaťaženie a odvody na sociálne zabezpečenie pre osoby s nízkymi mzdami
             a že sa zavedie systém, v ktorom sa úroveň nezamestnaneckých dávok v závislosti od
             trvania nezamestnanosti postupne znižuje. Uskutočniť kroky na prevedenie daňového
             zaťaženia z práce na spotrebu a zaistiť, aby bol daňový systém priaznivejší pre

     5
            SEK(2011) 710.
     6
            Ustanovené v článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

SK                                                       6                                           SK
 ---pagebreak---              životné prostredie. Zlepšiť účinnosť aktívnych politík práce zameraním sa na starších
             pracovníkov a zraniteľné skupiny.

     (6)     Zaviesť opatrenia na povzbudenie konkurencieschopnosti v maloobchodnom sektore
             tým, že sa zmenšia prekážky pri vstupe a znížia sa prevádzkové obmedzenia,
             a zaviesť opatrenia na posilnenie konkurencieschopnosti na trhoch s elektrinou
             a plynom prostredníctvom ďalšieho zlepšenia efektívnosti sektorového regulačného
             orgánu a orgánov pre hospodársku súťaž.

     V Bruseli

                                                Za Radu
                                                predseda

SK                                                7                                                  SK