title: Odporúčanie Rady z 30. októbra 2020 o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí 2020/C 372/01

text:
               4.11.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 372/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 30. októbra 2020
      o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí
      (2020/C 372/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292 v spojení s článkom 149,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlásili v novembri 2017 Európsky pilier sociálnych práv, v ktorom sa stanovuje 20 zásad a práv na podporu dobre fungujúcich a spravodlivých trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia. V Európskom pilieri sociálnych práv sa stanovuje právo na spravodlivé pracovné podmienky, uvádza sa v ňom, že vo všetkých oblastiach sa musí zabezpečiť rovnosť zaobchádzania a príležitostí pre ženy a mužov, a stanovuje sa v ňom právo na prístup k sociálnej ochrane a odbornej príprave. Takisto sa v ňom uvádza, že skúšobné lehoty by mali mať primerané trvanie, a že sa má zakázať zneužívanie atypických zmlúv. V zásade 4 „Aktívna podpora zamestnanosti“ sa uvádza, že „mladí ľudia majú právo na ďalšie vzdelávanie, učňovskú prípravu, stáž alebo ponuku kvalitného pracovného miesta do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia vzdelávania“.

                  (2)

                  V rámci usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov prijatých Radou v jej rozhodnutí (EÚ) 2019/1181 (1), a najmä v usmernení 6, sa členské štáty vyzývajú, aby naďalej riešili nezamestnanosť mladých ľudí a problém mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (ďalej len „NEET“), predchádzaním predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a štrukturálnym zlepšovaním prechodu zo školy do zamestnania vrátane úplného vykonávania záruky pre mladých ľudí.

                  (3)

                  V odporúčaní Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (2) sa stanovujú prvky a zásady potvrdzovania neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ktorými sa jednotlivcom umožní dať si potvrdiť svoje znalosti, zručnosti a kompetencie získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a získať plnú kvalifikáciu alebo prípadne čiastočnú kvalifikáciu.

                  (4)

                  V odporúčaní Rady z 19. decembra 2016 s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých (3) sa odporúča, aby sa dospelým s nízkou úrovňou zručností, vedomostí a kompetencií poskytla príležitosť získať minimálnu úroveň gramotnosti, matematickej gramotnosti a digitálnej kompetencie v súlade s ich individuálnymi potrebami alebo získať širší súbor zručností, vedomostí a kompetencií.

                  (5)

                  V odporúčaní Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (4) sa členské štáty vyzývajú, aby podporovali rozvoj základných digitálnych zručností a zvyšovali a zdokonaľovali úroveň digitálnych kompetencií vo všetkých skupinách obyvateľstva.

                  (6)

                  Odporúčanie Rady z 10. marca 2014 o rámci kvality pre stáže (5) ponúka usmernenia k poskytovaniu kvalitných stáží a zahŕňa prvky týkajúce sa kvality, ktoré sa vzťahujú najmä na obsah vzdelávania, pracovné podmienky a transparentnosť v súvislosti s finančnými podmienkami a náborovými postupmi.

                  (7)

                  V odporúčaní Rady z 15. marca 2018 týkajúcom sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (6) sa stanovuje 14 kľúčových kritérií, ktoré by členské štáty a zainteresované strany mali používať pri tvorbe kvalitnej a účinnej učňovskej prípravy s cieľom zabezpečiť tak rozvoj pracovných zručností, ako aj osobnostný rozvoj učňov.

                  (8)

                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1700 (7) poskytuje spoločný rámec pre sedem dovtedy nezávislých zberov údajov, medzi ktoré patrí aj výberové zisťovanie pracovných síl EÚ. Uvedený spoločný rámec, konkrétne integrovaná európska sociálna štatistika (IESS), poskytuje podrobnejšie porovnávacie údaje z celej EÚ, ktoré umožnia lepšie porozumieť prechodu mladých ľudí zo školy do zamestnania, a presnejšie zachytia ich skúsenosti s učením a prácou, ale aj ich individuálne doplnkové ukazovatele.

                  (9)

                  Európska rada vo svojich záveroch z 15. decembra 2016 vyzýva na pokračovanie záruky pre mladých ľudí. Vo svojich záveroch z 15. júna 2017 Rada opätovne potvrdzuje, že riešenie nezamestnanosti a neaktivity mladých ľudí zostáva politickou prioritou, domnieva sa, že záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí je silným impulzom pre štrukturálne reformy a inováciu politík, a zdôrazňuje, že ovplyvniť osoby NEET si vyžaduje silné a vytrvalé úsilie vnútroštátnych orgánov ako aj medzisektorovú spoluprácu.

                  (10)

                  Európsky parlament vo svojom uznesení z 18. januára 2018 o vykonávaní iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí v členských štátoch vyzýva členské štáty, aby zaviedli vhodné a cielené informačné stratégie na oslovenie všetkých osôb NEET a zaujali integrovaný prístup k viac individualizovanej pomoci a službám na podporu mladých ľudí, ktorí čelia viacnásobným prekážkam. Európsky parlament zdôrazňuje potrebu zlepšiť kvalitu ponúk v rámci záruky pre mladých ľudí a iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a vyzýva na budúcu diskusiu o oprávnenej vekovej skupine.

                  (11)

                  Európska zelená dohoda je novou stratégiou Únie pre rast. Jej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú najneskôr do roku 2050 emisie skleníkových plynov na nule a kde hospodársky rast nebude závisieť od využívania zdrojov.

                  (12)

                  Komisia s cieľom pomôcť napraviť hospodárske a sociálne škody spôsobené pandémiou COVID-19, naštartovať európsku obnovu v nadväznosti na tieto škody a chrániť a vytvárať pracovné miesta navrhla významný plán obnovy pre Európu založený na využití plného potenciálu rozpočtu Únie a nástroj na obnovu s názvom Next Generation EU. Uvedený nástroj bude kľúčový okrem iného aj pri podpore krátkodobých opatrení na podporu zamestnanosti vrátane zamestnanosti mladých ľudí, ako aj investícií do dlhodobejších politických reforiem týkajúcich sa trhu práce, sociálneho systému a systému vzdelávania a odbornej prípravy.

                  (13)

                  V roku 2013 počas predchádzajúcej hospodárskej recesie bola miera nezamestnanosti mladých ľudí (vo veku 15 – 24 rokov) v Únii 24,4 % (oproti 16 % v roku 2008) a v niektorých členských štátoch viac ako 50 %, pričom počet osôb NEET vo veku 15 – 24 rokov dosahoval 6,5 milióna. V reakcii na uvedené sa v apríli 2013 prijalo odporúčanie Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí (8). Predstavuje významnú koordinovanú reakciu na úrovni Únii na výzvy, ktorým čelí mládež, a je založená na opatreniach v oblasti vzdelávania a aktívnej politiky trhu práce v členských štátoch.

                  (14)

                  Pandémia COVID-19 priviedla Úniu do bezprecedentnej hospodárskej recesie, ktorá pravdepodobne opäť prinesie dramaticky vysokú mieru nezamestnanosti mladých ľudí a mieru NEET. Očakáva sa, že hospodárstvo Únie sa v roku 2020 výrazne prepadne a dostane sa do najhlbšej recesie vo svojej histórii. Mladí ľudia, ktorí sa už nachádzali v neistej situácii na trhu práce alebo ktorí čelili prekážkam v prístupe k práci už pred vypuknutím pandémie, budú trpieť najviac, a tí mladí ľudia, ktorí v tejto dobe vstupujú na trh práce, si prvé zamestnanie nájdu ťažšie. Vzhľadom na súčasnú krízu je preto nevyhnutné posilniť záruku pre mladých ľudí.

                  (15)

                  Mladí ľudia môžu na trhu práce čeliť mnohopočetným výzvam, a to aj preto, že sa nachádzajú v prechodnom období života a nemajú žiadnu odbornú prax alebo ju majú len obmedzenú, ako aj z dôvodu ďalších prekážok brániacich vstupu do sveta práce. Ako ukazujú minulé recesie, mladí ľudia sú zasiahnutí výraznejšie ako starší a skúsenejší pracujúci.

                  (16)

                  U mladých žien je vyššia pravdepodobnosť ako u mladých mužov, že sa stanú neaktívnymi v dôsledku opatrovateľských povinností, ako je starostlivosť o deti alebo závislé dospelé osoby, či iných osobných alebo rodinných povinností. Opatrovateľské povinnosti sa ako dôvod neaktivity vyskytujú viac ako päťkrát častejšie u mladých žien než u mladých mužov. To môže viesť k prehlbovaniu rozdielov v zamestnanosti žien a mužov s dôsledkami, ktoré pretrvávajú celý život žien.

                  (17)

                  Nezamestnanosť a neaktivita mladých ľudí, ako aj obmedzený prístup k inkluzívnemu vysokokvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave a sociálnym službám môžu mať trvalý negatívny účinok, ako je zvýšené riziko budúcej nezamestnanosti, nižšie príjmy v budúcnosti, strata ľudského kapitálu a medzigeneračný prenos chudoby. Tieto prvky sa pretavujú do individuálnych ťažkostí a vytvárajú priame a nepriame náklady pre spoločnosť ako celok. Prispievajú aj k regionálnym nerovnostiam, keďže mladí ľudia napríklad nie sú schopní zabezpečiť si udržateľné začlenenie do trhu práce vo vidieckych alebo vzdialených oblastiach a preto hľadajú príležitosti inde.

                  (18)

                  Neustály vývoj, ako je automatizácia a digitalizácia výroby a služieb, naďalej pretvára svet práce. Mladí ľudia sú nadmerne zastúpení v neštandardných zamestnaniach, ako je práca prostredníctvom platforiem alebo príležitostná práca, v ktorých môže chýbať prístup k náležitej sociálnej ochrane. Mladí ľudia patria do skupiny osôb, ktoré sú ohrozené stratou zamestnania v dôsledku automatizácie, keďže na nástupných pozíciách je zvyčajne väčší počet úloh, ktoré je možné automatizovať. Na základe digitálnych technológií zároveň vznikajú nové pracovné miesta a v mnohých odvetviach hospodárstva sa zvyšuje sa dopyt po zručnostiach potrebných na digitálnu transformáciu.

                  (19)

                  Súčasné investovanie do ľudského kapitálu mladých Európanov pomôže európskym sociálnym trhovým hospodárstvam, ktoré obstoja v budúcnosti, zvládať demografické zmeny a zároveň plne využiť príležitosti, ktoré ponúka digitálny vek a nárast počtu pracovných miest v zelenom hospodárstve. Takéto investície idú ruka v ruke s reformami trhu práce, ktoré môžu riešiť niektoré štrukturálne problémy mladých ľudí a poskytnúť im lepšiu východiskovú pozíciu. Únia bude schopná v plnej miere zužitkovať výhody aktívnej, inovatívnej a kvalifikovanej pracovnej sily a zároveň sa vyhne príliš vysokým ekonomickým a sociálnym nákladom, ktoré vznikajú v dôsledku toho, že mladí ľudia nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy.

                  (20)

                  Posilnená záruka pre mladých ľudí môže prispieť k vytváraniu pracovných príležitostí pre mladých ľudí a podpore ich podnikania, ako aj pomôcť využiť príležitosti, ktoré prináša digitalizácia a zelená transformácia. Môže pomôcť zmierniť pretrvávajúce negatívne následky na trhu práce spôsobené závažným spomalením tým, že bude nabádať firmy, aby zamestnávali nezamestnaných mladých ľudí vrátane tých, ktorí boli nezamestnaní pred pandémiou, a poskytovať odbornú prípravu, ktorá uľahčí dosiahnuť, aby voľné pracovné miesta zaplnili nezamestnaní a neaktívni mladí ľudia.

                  (21)

                  Posilnená záruka pre mladých ľudí by mala zabezpečiť, aby všetci mladí ľudia dostali do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia formálneho vzdelávania kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže. Na naplnenie tejto ambície by mala mladým ľuďom poskytnúť cestu k stabilnému začleneniu do trhu práce a osloviť a motivovať väčší počet mladých ľudí bez ohľadu na prekážky, ktorým môžu čeliť, a pritom zabezpečiť, že sa na žiadneho z nich nezabudne. Cieľom posilnenej záruky pre mladých ľudí by mala byť podpora mladých ľudí pri získavaní cenných pracovných skúseností a rozvíjaní správnych zručností pre meniaci sa svet práce, najmä tých zručností, ktoré sú relevantné z hľadiska rastúcich odvetví a zelenej a digitálnej transformácie. V tejto súvislosti hrá dôležitú úlohu kvalita učňovskej prípravy. Je potrebné zvýšiť ponuku učňovskej prípravy, najmä vo fáze obnovy, a podporiť účasť podnikov s cieľom uľahčiť hladší prechod do zamestnania. Učňovská príprava pripravuje mladých ľudí na zamestnania, ktoré sú veľmi žiadané, a ponúka im teda cestu k udržateľnému začleneniu do trhu práce, a to aj na miestnej úrovni.

                  (22)

                  V odporúčaní Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí z roku 2013 sa členské štáty zaviazali, že zabezpečia, aby všetci mladí ľudia vo veku do 25 rokov dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže, a to do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia formálneho vzdelávania. Rozšírením vekovej kategórie tak, aby zahŕňala mladých ľudí vo veku 25 – 29 rokov, sa uznáva, že prechod zo školy do zamestnania a udržateľné začlenenie do trhu práce trvajú vzhľadom na meniacu sa povahu práce, dlhšie obdobie strávené vo vzdelávaní a požadované zručnosti dlhšie. Je dôležité uznať, že hospodársky pokles spôsobený pandémiou COVID-19 povedie k tomu, že viac ľudí vo veku 25 – 29 rokov sa stane nezamestnanými a bude potrebovať podporu. Je to tiež v súlade s opatreniami a programami členských štátov týkajúcimi sa mladých ľudí, ktoré sú vo všeobecnosti dostupné pre mladých ľudí vo veku od 15 do 29 rokov.

                  (23)

                  Osoby NEET sú rôznorodou skupinou. U niektorých mladých ľudí môže byť skutočnosť, že sú NEET, príznakom viacnásobného a zakoreneného znevýhodnenia a môže naznačovať dlhodobé vyčlenenie zo spoločnosti, a teda si vyžadovať dlhodobejšie opatrenia. Niektorí mladí ľudia sú zvlášť zraniteľní, napríklad mladí ľudia, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, alebo osoby s nedostatočným vzdelaním alebo odbornou prípravou, ktoré často majú nedostatočnú sociálnu ochranu, obmedzený prístup k finančným zdrojom, sú vystavené neistým pracovným podmienkam alebo môžu čeliť diskriminácii. V prípade iných osôb, ako sú vysokokvalifikovaní mladí ľudia alebo tí, ktorí už majú významné a stále relevantné pracovné skúsenosti, je príslušnosť ku skupine NEET pravdepodobne len dočasným postavením, pretože pri vstupe na trh práce čelia len malým prekážkam a vo svojej podstate nemajú žiadne podstatné zraniteľné miesta. Posilnená záruka pre mladých ľudí by mala uznať, že osoby, ktoré nie sú zamestnané ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, si vyžadujú individualizovaný prístup: u niektorých osôb NEET môže postačovať ľahší prístup, zatiaľ čo v prípade iných, zraniteľnejších osôb NEET môžu byť potrebné intenzívnejšie, dlhodobejšie a komplexnejšie zásahy. Uvedené zásahy by sa mali zakladať na prístupe citlivom z rodového hľadiska a prihliadať na rozdielne vnútroštátne, regionálne a miestne podmienky.

                  (24)

                  Viac ako jeden z piatich mladých ľudí v celej Únii nedosiahne základnú úroveň digitálnych zručností, pričom u mladých ľudí s nízkou kvalifikáciou je viac ako trikrát väčšia pravdepodobnosť, že nedosiahnu potrebnú úroveň digitálnych zručností, než u ich náprotivkov s vysokou kvalifikáciou. Keďže v dôsledku pandémie COVID-19 sa urýchľuje digitálna transformácia, stávajú sa rozdiely v digitálnych zručnostiach kľúčovým faktorom v súvislosti so zamestnateľnosťou mladých ľudí a ich schopnosťou využiť príležitosti vyplývajúce z tejto transformácie. Cielené zvyšovanie úrovne zručností pomáha mladým ľuďom reagovať na rastúci dopyt po digitálnych zručnostiach a rieši problém digitálnej priepasti.

                  (25)

                  Súčasťou posilnenej záruky pre mladých ľudí by, ak sa to považuje za vhodné, malo byť prípravné školenie pred prijatím ponuky realizované podľa individuálnych potrieb a súvisiace so špecifickými oblasťami zručností, ako sú digitálne, ekologické, jazykové a podnikateľské zručnosti, ako aj zručnosti v oblasti riadenia kariéry. Takéto praktické školenie môže byť odrazovým mostíkom k úplnému kurzu odbornej prípravy, ukážkou zo sveta práce alebo doplnkom k absolvovanému vzdelávaniu alebo pracovnej skúsenosti pred začiatkom ponuky v rámci záruky pre mladých ľudí. Krátkodobou a neformálnou povahou sa takéto prípravné školenie, ktorým by sa nemalo predĺžiť trvanie štvormesačnej prípravnej fázy, odlišuje od ponuky ako takej.

                  (26)

                  V záujme podpory kvalitných pracovných miest, ako aj príležitostí na vzdelávanie a odbornú prípravu, učňovské vzdelávanie a stáže sú rozhodujúce účinná koordinácia a partnerstvá medzi rôznymi oblasťami politiky vrátane zamestnanosti, vzdelávania, mládeže, rodovej rovnosti a sociálnych vecí. Integrované služby (ako napríklad jednotné kontaktné miesta alebo iné modely) ponúkajú jednoduchší prístup k službám a výhodám a dokážu mladým ľuďom, ktorí na trhu práce čelia viacrozmerným prekážkam, jednoduchšie poskytovať flexibilné a pohotovejšie riešenia šité na mieru. Integrované služby si vyžadujú zmenu v pracovnej kultúre, aby sa do centra pozornosti opatrení dostali mladí ľudia a aby sa podporovala výmena osvedčených postupov medzi všetkými úrovňami verejnej správy a budovali sa siete medzi všetkými príslušnými aktérmi. Okrem toho je potrebné venovať sa otázkam ochrany údajov, aby sa umožnila účinná a bezproblémová spolupráca medzi rôznymi orgánmi verejnej správy a službami.

                  (27)

                  Posilnená záruka pre mladých ľudí by sa mala vykonávať prostredníctvom systému pozostávajúceho z podporných opatrení a mala by byť prispôsobená národným, regionálnym a miestnym podmienkam. Takéto systémy by mali zohľadňovať rôznorodosť členských štátov z hľadiska miery nezamestnanosti a neaktivity mladých ľudí, inštitucionálneho usporiadania a kapacity rôznych účastníkov na trhu práce. Rovnako by mali zohľadňovať aj odlišnú situáciu, pokiaľ ide o verejné rozpočty a finančné obmedzenia z hľadiska rozdelenia zdrojov, a mali by sa nepretržite monitorovať a zlepšovať.

                  (28)

                  Podporné opatrenia možno financovať z fondov Únie. Jedným z kľúčových finančných zdrojov Únie na podporu vykonávania záruky pre mladých ľudí je iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí na roky 2014 – 2020 (na ktorú Únia prispieva čiastkou vo výške takmer 9 miliárd EUR) spolu s dodatočnými investíciami z Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“). Ako súčasť Plánu obnovy pre Európu a nástroja Next Generation EU sa prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a Pomoci pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (ďalej len „REACT-EU“) poskytne dodatočná finančná podpora Únie na opatrenia v oblasti zamestnanosti mladých ľudí. Tieto snahy doplní vo finančnom období 2021 – 2027 Európsky sociálny fond plus (ďalej len „ESF+“), ktorý bude podporovať celú škálu opatrení týkajúcich sa zamestnanosti, vzdelávania a odbornej prípravy v rámci posilnenej záruky pre mladých ľudí,

            TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

                  1)

                  zabezpečiť, aby všetci mladí ľudia vo veku do 30 rokov dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže, a to do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia formálneho vzdelávania, v súlade so zásadou 4 Európskeho piliera sociálnych práv.
                  Východiskový bod pre poskytnutie ponuky pre mladú osobu v rámci záruky pre mladých ľudí by mala byť registrácia tejto mladej osoby u poskytovateľa záruky pre mladých ľudí. Systémy záruky pre mladých ľudí by sa mali zakladať na nasledujúcich usmerneniach, ktoré sú štruktúrované do štyroch fáz (mapovanie, osvetová činnosť, príprava a ponuka), a mali by byť organizované v súlade s národnými, regionálnymi a miestnymi podmienkami, pričom by sa v nich malo zohľadňovať i pohlavie a rozdielnosť mladých ľudí, ktorým sú určené:

         Mapovanie

         Určenie cieľovej skupiny, dostupných služieb a potrieb v oblasti zručností

                  2)

                  posilniť mapovanie cieľovej skupiny s cieľom umožniť lepšie pochopenie rozmanitosti osôb NEET a cielenej podpory, ktorú budú pravdepodobne potrebovať, vrátane osôb NEET negatívne postihnutých hospodárskou recesiou;

                  3)

                  zmapovať dostupné služby pre rôzne potreby v oblasti podpory, využívať vnútroštátne prognózy zručností spolu s dostupnými miestnymi prognózami zručností (ktoré sú podložené napríklad informáciami o pracovnom trhu vo forme veľkých dát) s cieľom identifikovať zručnosti, ktoré sa vyžadujú na pracovnom trhu, s osobitným zohľadnením špecifík regionálneho trhu práce a prekážok, ktorým čelia mladí ľudia žijúci vo vidieckych, vzdialených alebo znevýhodnených mestských oblastiach;

         Umožnenie prevencie pomocou systémov sledovania a včasného varovania

                  4)

                  posilniť systémy včasného varovania a spôsobilosti sledovania s cieľom identifikovať tie osoby, ktorým hrozí, že sa stanú NEET, a zároveň prispievať k predchádzaniu predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky a odbornej prípravy (napr. prostredníctvom profesijného poradenstva v školách, flexibilnejších vzdelávacích dráh a vyššej miery učenia sa na pracovisku), a to v spolupráci so vzdelávacím sektorom, s rodičmi alebo poručníkmi alebo opatrovníkmi a miestnymi komunitami, ako aj so zapojením služieb v oblasti mládeže, sociálnych služieb a služieb v oblasti zdravia a zamestnanosti;

         Osvetová činnosť

         Zvyšovanie informovanosti a zameranie komunikácie

                  5)

                  zaviesť moderné a miestne informačné kanály prispôsobené mládeži a systémy pre činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti, a to s využitím digitálnych a nedigitálnych príležitostí, a zároveň zabezpečiť zapojenie mladých ľudí, pracovníkov s mládežou a miestnych mládežníckych organizácií, rodín a rodičovských združení;

                  6)

                  pri každej komunikácii používať rozpoznateľný vizuálny štýl, v prípade potreby na základe usmernení sprístupnených Komisiou, a zároveň zabezpečovať dostupné a ľahko zrozumiteľné informácie o všetkých druhoch dostupnej podpory, napríklad prostredníctvom jedného webového portálu v jazyku (jazykoch) danej krajiny. V uvedenej komunikácii je potrebné vyhýbať sa všetkým stereotypom;

         Intenzívnejšia osvetová činnosť zameraná na zraniteľné skupiny

                  7)

                  viac sa zamerať na osoby NEET (najmä tie, ktoré patria k zraniteľným skupinám, vrátane osôb s telesným postihnutím a viacrozmernými problémami) prostredníctvom osobitne vyškolených poskytovateľov služieb a doplnkových stratégií, ako sú práca s mládežou, mladí „ambasádori“ a spolupráca s partnermi, ktorí sú v kontakte so špecifickými skupinami mladých ľudí. V prípade osôb NEET, ku ktorým je najťažšie sa dostať, preskúmať možnosti koordinácie s poskytovaním výhod, ako aj používanie mobilných jednotiek;

         Príprava

         Využívanie nástrojov na profilovanie pri vypracúvaní prispôsobených individualizovaných akčných plánov

                  8)

                  zlepšiť nástroje a postupy profilovania a skríningu, aby zodpovedali potrebám a reakciám, a to zaujatím mnohorozmerného rodovo citlivého prístupu k profilovaniu a skríningu, ktorý zohľadňuje preferencie a motiváciu, zručnosti a predchádzajúce pracovné skúsenosti, prekážky a znevýhodnenia dotknutých mladých osôb vrátane dôvodov ich nezamestnanosti alebo neaktivity, alebo dôvodov súvisiacich so skutočnosťou, že majú bydlisko vo vidieckych, vzdialených a znevýhodnených mestských oblastiach;

                  9)

                  zabezpečiť, aby sa posilnil proces poradenstva v rámci verejných služieb zamestnanosti a aby poskytovatelia záruky pre mladých ľudí mali náležité personálne kapacity vrátane špeciálne školených zamestnancov na obsluhu a zlepšovanie nástrojov na profilovanie a skríning, ako aj na vypracúvanie individualizovaných akčných plánov, ktoré zohľadňujú potreby a reakcie zamerané na dotknutú osobu;

         Poskytovanie poradenstva, profesijnej orientácie a mentorstva

                  10)

                  zintenzívniť prípravnú fázu pomocou poradenstva, profesijnej orientácie a mentorstva zameraných na dotknutú osobu a poskytovaných skúsenými poradcami, ktoré reagujú na potreby dotknutého jednotlivca a náležite zohľadňujú rodové predsudky a iné formy diskriminácie. Pripraviť osoby NEET na meniacu sa povahu práce a požiadavky celoživotného vzdelávania, či už prostredníctvom kariérneho poradenstva alebo podnikateľskej podpory, a zároveň zaviesť individuálnu podporu, motivačnú prácu, obhajobu alebo partnerskú podporu pre osoby NEET;

                  11)

                  umožniť celostnejší prístup k poradenstvu, profesijnej orientácii a mentorstvu odporúčaním mladých ľudí partnerom (ako sú napr. inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, sociálni partneri a mládežnícke organizácie, ako aj práca s mládežou a služby zdravotnej a sociálnej starostlivosti), ktorí môžu pomôcť motivovať a podporovať týchto mladých ľudí pri prekonávaní ďalších prekážok v súvislosti so zamestnanosťou;

         Zlepšovanie digitálnych zručností prostredníctvom prípravných školení

                  12)

                  posúdiť digitálne zručnosti všetkých osôb NEET, ktoré sa zaregistrujú v systéme záruky pre mladých ľudí, a to napríklad pomocou európskeho rámca digitálnych kompetencií (DigComp) a dostupných nástrojov na hodnotenie a sebahodnotenie, čím sa zabezpečí, aby bola na základe identifikovaných nedostatkov všetkým mladým ľuďom, ktorí to potrebujú, ponúknutá špecializované prípravné školenie zamerané na zlepšenie digitálnych zručností;

                  13)

                  zabezpečiť potvrdzovanie a uznávanie neformálnych a informálnych vzdelávacích výstupov z prípravných školení využívaním opatrení zameraných na potvrdzovanie zakotvených v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy, využívaním existujúcich nástrojov, ako je Europass, a to s cieľom umožniť modulárnejší prístup k zhromažďovaniu kvalifikácií, posilnenie vzdelávacích výstupov a zlepšenie ich uznávania;

         Hodnotenie, zlepšovanie a potvrdzovanie iných dôležitých zručností

                  14)

                  zabezpečiť, aby prípravná fáza podľa potreby umožnila zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, ktoré sú zamerané najmä na digitálne, zelené, jazykové zručnosti, podnikateľské zručnosti a zručnosti v oblasti riadenia kariéry, za využitia existujúcich rámcov kompetencií, nástrojov na hodnotenie a sebahodnotenie a nástrojov na potvrdzovanie, ktoré pomôžu mladým ľuďom využívať príležitosti v rozvíjajúcich sa sektoroch a pripravia ich na potreby meniaceho sa trhu práce;

         Ponuka

         Zabezpečiť, aby stimuly pre zamestnanosť a startupy fungovali

                  15)

                  používať cielené a dobre navrhnuté stimuly pre zamestnanosť, ako napríklad dotácie na mzdy, stimuly na nábor nových pracovníkov (bonusy), zníženie nákladov na sociálne zabezpečenie, daňové úľavy alebo dávky pre osoby so zdravotným postihnutím, ako aj stimuly pre startupy s cieľom vytvoriť kvalitné príležitosti na udržateľné začlenenie mladých ľudí do trhu práce; v prípade potreby by ponuky, ktorými sa podporuje samostatná zárobková činnosť mladých ľudí, mali byť prepojené s hĺbkovou odbornou prípravou a komplexným podnikateľským poradenstvom;

         Zosúladenie ponúk s existujúcimi štandardmi na zabezpečenie kvality a rovnosti

                  16)

                  zosúladiť ponuky pracovných miest s príslušnými zásadami Európskeho piliera sociálnych práv a zároveň zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a rovnaké príležitosti pre ženy a mužov vo všetkých oblastiach, ako aj právo na spravodlivé pracovné podmienky, prístup k sociálnej ochrane a odbornej príprave, primerané trvanie skúšobných lehôt a zákaz zneužívania atypických zmlúv;

                  17)

                  uľahčiť návrat mladých ľudí k vzdelávaniu a odbornej príprave diverzifikovaním ponuky ďalšieho vzdelávania (napríklad prostredníctvom flexibilných vzdelávacích dráh, učenia sa na pracovisku, premosťujúcich programov a programov druhej šance) a podľa potreby pritom zabezpečiť potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa;

                  18)

                  zintenzívniť podporu kvalitnej učňovskej prípravy a zabezpečiť, aby ponuky spĺňali minimálne štandardy stanovené v európskom rámci pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu;

                  19)

                  zabezpečiť, aby stáže spĺňali minimálne štandardy stanovené v rámci kvality pre stáže;

         Poskytovanie podpory po nástupe do zamestnania a spätnej väzby

                  20)

                  rozšíriť nepretržitú podporu mladých ľudí po nástupe do zamestnania s cieľom pomôcť im vyrovnať sa s novými situáciami a v prípade potreby upraviť individualizované akčné plány, a to za využitia možnosti spätnej väzby po nástupe do zamestnania s cieľom zabezpečiť poskytnutie kvalitnej ponuky a zabrániť tomu, aby sa mladí ľudia vrátili do postavenia osôb NEET;

         Prierezové faktory

         Mobilizovanie partnerstiev

                  21)

                  posilniť partnerstvá na všetkých administratívnych úrovniach medzi poskytovateľmi záruky pre mladých ľudí a príslušnými zainteresovanými stranami, ako sú zamestnávatelia, inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, sociálni partneri, služby v oblasti práce s mládežou, poskytovatelia činností v oblasti solidarity a občianskych aktivít, mládežnícke organizácie a iné organizácie občianskej spoločnosti; presadzovať protokoly pre spoluprácu medzi poskytovateľmi záruky pre mladých ľudí a inými sociálnymi službami ako napr. starostlivosť o deti, zdravotná starostlivosť, rehabilitácia, sociálne bývanie, služby dostupnosti;

                  22)

                  podporovať ďalší rozvoj modelov integrovaných služieb, ako sú jednotné kontaktné miesta, spojené riadenie prípadov alebo multidisciplinárne tímy, ktoré posilňujú partnerstvá a poskytujú mladým ľuďom jednotné kontaktné miesto;

         Zlepšovanie zberu údajov a monitorovania systémov

                  23)

                  zintenzívnenie snáh o obohatenie nadväzujúcich údajov posilnením systémov, ktoré umožňujú sledovanie mladých ľudí po prijatí ponuky, a to s cieľom monitorovať dlhodobé udržateľné začlenenie do trhu práce;

                  24)

                  podporovať rozsiahlejšiu výmenu údajov týkajúcich sa sledovania a profilovania a nadväzujúcich údajov medzi partnermi záruky pre mladých ľudí a dodržiavať pritom pravidlá ochrany údajov s cieľom zlepšiť podporu, čo má osobitný význam pre úspech opatrení zameraných na zraniteľné osoby NEET;

         Plné a optimálne využívanie finančných prostriedkov

                  25)

                  venovať náležité vnútroštátne zdroje na vykonávanie opatrení politiky predložených v rámci posilnenej záruky pre mladých ľudí, aby sa zabezpečilo, že sú dobre zacielené na individuálne potreby ktoréhokoľvek mladého človeka, najmä z najzraniteľnejších skupín;

                  26)

                  plne a optimálne využívať súčasné nástroje Únie v rámci politiky súdržnosti, najmä iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, ESF a Európsky fond regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“) (2014 – 2020) a mobilizovať značnú časť dodatočných finančných prostriedkov poskytnutých v rámci REACT-EU, ako aj ESF+ a EFRR (2021 – 2027) s cieľom podporovať zamestnanosť, vzdelávanie a odbornú prípravu mladých ľudí, prechádzať nezamestnanosti a neaktivite mladých ľudí a uskutočňovať príslušné politické reformy;

                  27)

                  využiť potenciál doplnkového financovania z vnútroštátnych zdrojov spolu s inými zdrojmi financovania Únie, ktoré by mohli prispieť k vykonávaniu posilnenej záruky pre mladých ľudí, a to najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“), Programu InvestEU, Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (ďalej len „AMIF“), programu Erasmus+ a Nástroja technickej podpory;

            TÝMTO VÍTA ZÁMER KOMISIE:

         Zlepšovať zber údajov a monitorovania systémov

                  28)

                  naďalej podporovať kvantitatívne monitorovanie systémov záruky pre mladých ľudí na základe spoločne dohodnutého rámca ukazovateľov a navrhovať úpravy tam, kde je to vhodné, vzhľadom na toto odporúčanie Rady;

                  29)

                  od roku 2022 zlepšovať mieru podrobnosti hodnotenia cieľovej skupiny osôb NEET a profitovať pritom zo zlepšenia výberového zisťovania pracovných síl EÚ zavedené nariadením (EÚ) 2019/1700;

         Monitorovať vykonávanie

                  30)

                  monitorovať vykonávanie systémov záruky pre mladých ľudí v súlade s týmto odporúčaním prostredníctvom multilaterálneho dohľadu Výboru pre zamestnanosť v rámci európskeho semestra;

                  31)

                  pravidelne spolupracovať s členskými štátmi v kontexte európskeho semestra s cieľom zabezpečiť monitorovanie nepretržitého vnútroštátneho investovania do politík a programov zameraných na zamestnanosť mladých ľudí; v prípade potreby adresovať členským štátom odporúčania pre jednotlivé krajiny na základe usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov;

                  32)

                  pravidelne podávať Výboru pre zamestnanosť správy o vývoji v oblasti vykonávania a výsledkov systémov záruky pre mladých ľudí;

         Zvyšovať informovanosť a zamerať komunikáciu

                  33)

                  posilňovať snahy členských štátov v oblasti zvyšovania informovanosti a komunikácie a prehlbovať šírenie výsledkov a príkladov osvedčených postupov medzi členskými štátmi, a to aj prostredníctvom európskej siete verejných služieb zamestnanosti.

            Odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí sa nahrádza týmto odporúčaním.

         V Bruseli 30. októbra 2020

               Za Radu

               predseda

            M. ROTH

         (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1181 z 8. júla 2019 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 185, 11.7.2019, s. 44).

         (2)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 484, 24.12.2016, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1.

         (5)  Ú. v. EÚ C 88, 27.3.2014, s. 1.

         (6)  Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1.

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1700 z 10. októbra 2019, ktorým sa zavádza spoločný rámec pre európske štatistiky o osobách a domácnostiach na základe individuálnych údajov zbieraných zo vzoriek, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004, (ES) č. 452/2008 a (ES) č. 1338/2008 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 a nariadenie Rady (ES) č. 577/98 (Ú. v. EÚ L 261I, 14.10.2019, s. 1).

         (8)  Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1085 z 1. júla 2021, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

text:
                  2.7.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 235/27

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/1085
         z 1. júla 2021,
         ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,
         keďže:

                     (1)

                     Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“).

                     (2)

                     Od uvedeného dátumu Rada prijala odporúčania (EÚ) 2020/1052 (2), (EÚ) 2020/1144 (3), (EÚ) 2020/1186 (4), (EÚ) 2020/1551 (5), (EÚ) 2020/2169 (6), (EÚ) 2021/89 (7), (EÚ) 2021/132 (8), (EÚ) 2021/767 (9), (EÚ) 2021/892 (10) a (EÚ) 2021/992 (11), ktorými sa zmenilo odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia.

                     (3)

                     Rada prijala 20. mája 2021 odporúčanie 2021/816, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia (12) s cieľom aktualizovať kritériá, na základe ktorých sa posudzuje, či sú cesty z tretích krajín, ktoré nie sú nevyhnutné, bezpečné a či by sa mali povoliť.

                     (4)

                     V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.

                     (5)

                     Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa mali na zoznam doplniť Arménsko, Azerbajdžan, Bosna a Hercegovina, Brunejsko-darussalamský štát, Čierna Hora, Jordánsko, Kanada, Katar, Moldavská republika a Saudská Arábia, ako aj Kosovo (*) v rámci kategórie jednotiek a územných správnych orgánov, ktoré nie sú uznané za štáty najmenej jedným členským štátom.

                     (6)

                     Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 1. júla 2021 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách, osobitných administratívnych oblastiach a iných jednotkách a územných správnych orgánoch uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním.

                     (7)

                     V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní, či ho bude transponovať.

                     (8)

                     Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (13); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                     (9)

                     Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (14).

                     (10)

                     Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (15) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (16).

                     (11)

                     Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (17) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (18).

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
         Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia, zmenené odporúčaniami (EÚ) 2020/1052, (EÚ) 2020/1144, (EÚ) 2020/1186, (EÚ) 2020/1551,(EÚ) 2020/2169, (EÚ) 2021/89, (EÚ) 2021/132, (EÚ) 2021/767, (EÚ) 2021/816, (EÚ) 2021/892 a (EÚ) 2021/992, sa mení takto:

                     (1)

                     Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Členské štáty by mali od 1. júla 2021 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I“.

                     (2)

                     Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:

                           „PRÍLOHA I
                           Tretie krajiny, osobitné administratívne oblasti a iné jednotky a územné správne orgány, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:
                           I.   ŠTÁTY

                                       1.

                                       ALBÁNSKO

                                       2.

                                       ARMÉNSKO

                                       3.

                                       AUSTRÁLIA

                                       4.

                                       AZERBAJDŽAN

                                       5.

                                       BOSNA A HERCEGOVINA

                                       6.

                                       BRUNEJSKO-DARUSSALAMSKÝ ŠTÁT

                                       7.

                                       KANADA

                                       8.

                                       IZRAEL

                                       9.

                                       JAPONSKO

                                       10.

                                       JORDÁNSKO

                                       11.

                                       LIBANON

                                       12.

                                       ČIERNA HORA

                                       13.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       14.

                                       KATAR

                                       15.

                                       MOLDAVSKÁ REPUBLIKA

                                       16.

                                       SEVEROMACEDÓNSKA REPUBLIKA

                                       17.

                                       RWANDA

                                       18.

                                       SAUDSKÁ ARÁBIA

                                       19.

                                       SRBSKO

                                       20.

                                       SINGAPUR

                                       21.

                                       JUŽNÁ KÓREA

                                       22.

                                       THAJSKO

                                       23.

                                       SPOJENÉ ŠTÁTY AMERICKÉ

                                       24.

                                       ČÍNA (*1)

                                 II.   OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY

                                       OAO Hongkong

                                       OAO Macao

                                 III.   JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM

                                       Kosovo (*)

                                       Taiwan

                        (*1)  s výhradou potvrdenia reciprocity"

                        (*)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova."

            V Bruseli 1. júla 2021

                  Za Radu

                  predseda

               G. DOVŽAN

            (1)  Ú. v. EÚ L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Ú. v. EÚ L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Ú. v. EÚ L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Ú. v. EÚ L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Ú. v. EÚ L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Ú. v. EÚ L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Ú. v. EÚ L 165I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Ú. v. EÚ L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  Ú. v. EÚ L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  Ú. v. EÚ L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (*)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

            (13)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (14)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (15)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (16)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (17)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (18)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 7. augusta 2020 Rade Európskej únie o externom audítorovi Suomen Pankki (ECB/2020/37) 2020/C 268/01

text:
               14.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 268/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      zo 7. augusta 2020
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Suomen Pankki (ECB/2020/37)
      (2020/C 268/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Suomen Pankki, spoločnosti PricewaterhouseCoopers Oy, sa skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2019. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2020.

                  (3)

                  Suomen Pankki si za svojho externého audítora na finančné roky 2020 až 2025 vybrala spoločnosť KPMG Oy Ab,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG Oy Ab vymenovaná za externého audítora Suomen Pankki na finančné roky 2020 až 2025.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 7. augusta 2020

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2021 o hospodárskej politike eurozóny 2021/C 283/01

text:
               15.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 283/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2021
      o hospodárskej politike eurozóny
      (2021/C 283/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 zaznamenalo hospodárstvo eurozóny v prvom polroku 2020 náhlu a hlbokú recesiu. Napriek výraznému oživeniu hospodárstva v treťom štvrťroku 2020, ktoré sprevádzalo zrušenie opatrení na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19, sa opätovným nárastom šírenia ochorenia COVID-19 v štvrtom štvrťroku 2020 a novými opatreniami na jeho zamedzenie sa ešte viac zvýšila neistota, pričom sa ukázalo, že v prípade pretrvávajúcej krízy v oblasti zdravia je eurozóna i naďalej zraniteľná. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 vyvolala rad veľkých otrasov na strane dopytu a ponuky, ktoré sa podľa hospodárskej prognózy útvarov Komisie z jesene 2020 premietnu do 7,8 % poklesu hrubého domáceho produktu (ďalej len „HDP“) v roku 2020. Náležite sa predpokladá, že oživenie v roku 2021 bude pomalšie, než sa pôvodne očakávalo, a veľká produkčná medzera predstavujúca približne –7,0 % potenciálneho HDP eurozóny v roku 2020 sa podľa prognóz neuzavrie ani do konca roku 2021. Pokiaľ ide o hospodársky výhľad, pretrváva značná neistota v súvislosti s vývojom pandémie ochorenia COVID-19 a zmenami správania hospodárskych subjektov. Rýchle opatrenia na vnútroštátnej a únijnej úrovni, a to aj prostredníctvom dohody dosiahnutej v Európskej rade o balíku Next Generation EU, významne prispeli k vyváženiu niektorých negatívnych dôsledkov veľkých otrasov na strane dopytu a ponuky a k stabilizácii trhov. Súkromná spotreba aj investície utŕžili ťažký úder, čo negatívne ovplyvnilo ceny a mzdy. Aj výhľad na trhu práce sa obrátil k horšiemu, čím sa prerušilo sedem rokov zlepšovania. Nárast nezamestnanosti sa doteraz zmierňoval úspešným vykonávaním ambicióznych politických opatrení vo všetkých členských štátoch, napríklad režimov skráteného pracovného času a iných podporných politík s cieľom zabrániť hromadnému prepúšťaniu a veľkým stratám príjmov, a súvisiacim znížením celkového počtu odpracovaných hodín, ako aj poklesom miery ekonomickej aktivity obyvateľstva.

                  (2)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 prehlbuje hospodárske rozdiely medzi členskými štátmi eurozóny. Tieto rozdiely sú dané viacerými faktormi, ako sú napríklad: intenzita a trvanie otrasu spôsobeného ochorením COVID-19, relatívna veľkosť a hospodársky význam odvetví, v ktorých dochádza k častým kontaktom ako sú cestovný ruch a gastronómia a rozdielmi v dostupnom fiškálnom priestore. Tieto rozdiely majú vplyv na dôveru, investície a vyhliadky rastu, ako aj na regionálne rozdiely, ktoré existovali už pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19, ale ktoré sa môžu ešte zhoršiť. Z dlhodobého hľadiska hrozí, že súčasná kríza spôsobená ochorením COVID-19 môže mať trvalé negatívne následky na potenciálny rast a príjmové rozdiely v dôsledku nižšieho ľudského a fyzického kapitálu, hmotného aj nehmotného. Tieto potenciálne negatívne účinky by sa mohli premietnuť do ešte nižšieho rastu produktivity práce a príjmov, ako aj do výraznejšej nerovnosti.

                  (3)

                  Rýchla a rázna reakcia Únie – aj pomocou nástroja Next Generation EU, ktorý zahŕňa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (3), posilnila dôveru trhu a ukázala solidaritu i jednotu členských štátov v cieľoch, ktoré sa pretavilo do koordinovaného úsilia o obnovenie hospodárskeho rastu a posilnenie hospodárskej a sociálnej odolnosti. Vo veľmi krátkom časovom horizonte sa schválilo niekoľko nových nástrojov pre Úniu a eurozónu. Tieto nástroje už vytvárajú záchrannú sieť pre pracovníkov prostredníctvom európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii – SURE zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/672 (4), pre podniky prostredníctvom paneurópskej schémy záruk Európskej investičnej banky a pre členské štáty s cieľom podporiť financovanie priamych a nepriamych nákladov spätých so zdravotnou starostlivosťou, liečením a prevenciou v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, a to prostredníctvom nástroja podpory vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu prijatého radou guvernérov Európskeho mechanizmu pre stabilitu 15. mája 2020. Politická reakcia Únie zahŕňala aj aktiváciu všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu a dočasný rámec na využívanie flexibility pravidiel Únie o štátnej pomoci. Fondy politiky súdržnosti boli prostredníctvom Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 (6) presmerované tam, kde boli najviac potrebné.

                  (4)

                  Vykonávanie dobre navrhnutých politík v kontexte iniciatívy Next Generation EU a jej hlavného nástroja Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti poskytne členským štátom nový impulz na zavádzanie reforiem podporujúcich rast a zvýši úroveň a kvalitu investícií tak, aby napĺňali ciele odolnosti a zelenej a digitálnej transformácie. Toto vykonávanie by malo pomôcť budovať ľudský kapitál, podporovať pracovníkov pri úspešnej zmene pracovného miesta, ktorá bude spolu s fondmi politiky súdržnosti nevyhnutná na zabezpečenie kohézie, posilňovať zamestnanosť a produktivitu a zlepšovať hospodársku a sociálnu odolnosť. Kľúčové sú v tomto ohľade ciele Únie v oblasti rastu a vnútroštátne štrukturálne výzvy, ktoré boli identifikované napríklad v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020. Na tieto ciele sa zameriava aj ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021 stanovená v oznámení Komisie zo 17. septembra 2020, v ktorej sa uvádza sedem najvýznamnejších iniciatív rastu: 1. Naštartujme, 2. Renovujme, 3. Dobíjajme a dotankujme, 4. Pripojme sa, 5. Modernizujme, 6. Rozširujme sa, 7. Rekvalifikujme a zlepšujme zručnosti. Tieto hlavné oblasti predstavujú zároveň aj spoločné výzvy, ktoré si vyžadujú koordinované investície a reformy. Členské štáty sa nabádajú, aby nasmerovali investície, vykonávali reformy a hlbšie integrovali svoje hodnotové reťazce do týchto hlavných oblastí. V nariadení (EÚ) 2021/241 sa stanovuje, že členské štáty eurozóny majú svoje plány podpory obnovy a odolnosti vypracovať tak, aby boli v súlade s výzvami a prioritami určenými v odporúčaní Rady o hospodárskej politike eurozóny. Pri posudzovaní plánov na podporu obnovy a odolnosti by sa malo prihliadať na takýto súlad.

                  (5)

                  V záujme zmiernenia vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 potrebuje eurozóna podporný, koordinovaný, komplexný a konzistentný súbor hospodárskych politík, a to v plnom súlade so zárukami zmluvy týkajúcimi sa príslušných inštitúcií. Cieľom je obmedziť akýkoľvek negatívny dlhodobý vplyv na trh práce, znížiť výrazné hospodárske a sociálne rozdiely, riešiť nerovnováhy a iné makroekonomicky významné riziká a v širšom zmysle zabrániť negatívnym dôsledkom na potenciálny rast a cenovú stabilitu a zaistiť udržateľnosť verejných financií v strednodobom horizonte. Vzájomná konzistentnosť troch základných dimenzií súboru politík eurozóny: menovej, fiškálnej a štrukturálnej, je spolu s finančnou stabilitou zásadná pre zabezpečenie podporného nastavenia celkovej politiky pre eurozónu.

                  (6)

                  Včasné intervencie Európskej centrálnej banky (ECB) v oblasti menovej politiky majú za cieľ zachovať neporušenosť transmisných kanálov menovej politiky a ochrániť strednodobú cenovú stabilitu. ECB oznámila významné nákupy aktív verejného a súkromného sektora v rámci svojho núdzového pandemického programu nákupu aktív, zriadeného rozhodnutím Európskej centrálnej banky (EÚ) 2020/440 (7), vo výške 1,850 miliardy EUR aspoň do konca marca 2022, ako aj v rámci programu nákupu cenných papierov podnikového sektora zriadeného rozhodnutím Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/948 (8), čisté nákupy vo výške 20 miliárd EUR mesačne spolu s dodatočným krytím vo výške 120 miliárd EUR do konca roka 2020. ECB okrem toho ponúka za veľmi priaznivých podmienok cielené dlhodobejšie refinančné operácie, ktorými sa podporujú bankové úvery podnikom a domácnostiam.

                  (7)

                  Zámery fiškálnej politiky boli v roku 2020 vysoko expanzívne a predpokladá sa, že podporný charakter budú mať aj v roku 2021 na úrovni eurozóny i na vnútroštátnej úrovni, odhliadnuc od núdzových opatrení a aj vďaka niektorým opatreniam s cieľom obnovy, ktoré sa už ohlásili. Koordinácia vnútroštátnych fiškálnych politík pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu je zásadná pre účinnú reakciu na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, pre udržateľnú obnovu i pre riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie (HMÚ). Komisia 20. marca 2020 konštatovala, že hospodárstvo Únie prechádza prudkým hospodárskym poklesom a že boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Tento záver schválili ministri financií členských štátov 23. marca 2020. Členské štáty zaviedli rozsiahle rozpočtové opatrenia s cieľom obmedziť krízu spôsobenú ochorením COVID-19 a poskytnúť podporu jednotlivcom a podnikom, ktorých sa osobitne dotkla, a začali proces mimoriadnej podpory likvidity, najmä prostredníctvom záruk poskytnutých spoločnostiam a bankám na zabezpečenie úverovania. Ďalšia koordinovaná fiškálna podpora sa bude poskytovať na úrovni Únie, najmä prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, a všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021. Komisia na jar 2021 po zohľadnení aktualizovaných makroekonomických prognóz prehodnotí situáciu a zhodnotí uplatňovanie všeobecnej únikovej doložky.

                  (8)

                  Hospodársky prepad v dôsledku kríze spôsobenej ochorením COVID-19 má veľký negatívny vplyv na verejné financie. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením núdzových opatrení, pokiaľ to umožnia zdravotné a hospodárske podmienky, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Takéto preorientovanie by sa malo uskutočniť tak, aby sa zmiernil sociálny vplyv krízy a jej vplyv na trh práce a prispelo sa k sociálnej udržateľnosti. Mimoriadne dôležité sa javia reformy zamerané na zlepšenie štruktúry národných rozpočtov a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v dlhodobom horizonte, a to aj so zreteľom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Zlepšenie štruktúry národných rozpočtov, najmä prostredníctvom preskúmavania výdavkov a účinných rámcov verejného obstarávania, môže vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor. Postupy zeleného rozpočtovania môžu pomôcť aj pri riešení výziev súvisiacich s prispôsobením sa zmene klímy a jej zmierňovaním a ochrany životného prostredia. Primerané, efektívne a inkluzívne systémy zdravotnej a sociálnej ochrany ponúkajú veľmi potrebnú ochranu osobám, ktoré ju potrebujú, zohrávajú kľúčovú úlohu ako automatické stabilizátory a mali by uchovať fiškálnu udržateľnosť. Podobne platí, že reformy, ktoré prostredníctvom vhodnej implementácie a postupnosti posilňujú fungovanie trhu práce, kapitálu, výrobkov a služieb, zvyšujú potenciálny produkt a zároveň zabraňujú negatívnemu krátkodobému vplyvu na agregovaný dopyt.

                  (9)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôrazňuje význam reforiem pre efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Keďže daňovo-odvodové zaťaženie práce vo väčšine členských štátov eurozóny zostáva vysoké, medzi tieto reformy patrí presun daňového zaťaženia na základy dane, ktoré sú menej škodlivé pre ponuku pracovnej sily i dopyt po nej, produktivitu, investície a rast, pričom sa zohľadňuje aj súvisiaci distribučný vplyv. Intenzívnejšie využívanie environmentálneho zdaňovania, respektíve iných foriem stanovovania cien pre externality môže prispieť k udržateľnému rastu motivovaním k „ekologickejšiemu“ správaniu. Opatrenia cielené na agresívne daňové plánovanie a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, či už na medzinárodnej úrovni alebo v Únii, môžu zlepšiť efektívnosť a spravodlivosť daňových systémov. Globalizácia si okrem toho vyžiadala úpravu daňového rámca tak, aby vyhovoval modernému a čoraz viac digitalizovanému hospodárstvu, a to tak na úrovni EÚ, ako aj na celosvetovej úrovni. V rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) sa pracuje na dosiahnutí riešenia založeného na globálnom konsenze pre daňové výzvy vyplývajúce z digitalizácie hospodárstva.

                  (10)

                  Vzhľadom na vysokú mieru neistoty spôsobenú krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a jej škodlivého vplyvu na investície je osobitne dôležité prednostne uskutočniť reformy, ktoré by odstránili investičné prekážky a obmedzenia na strane ponuky. Nevyhnutné sú opatrenia urýchľujúce čerpanie finančných prostriedkov Únie a účinné a efektívne využívanie zdrojov, a to najmä v členských štátoch, ktoré v týchto oblastiach zaostávajú a kde sa z fondov Únie financuje významný podiel investícií. Reformy, ktoré znižujú administratívnu záťaž pre firmy, ako sú digitalizácia verejnej správy vrátane elektronickej identifikácie alebo reformy súdnictva, a zabraňujú zneužívaniu finančných prostriedkov, napríklad prostredníctvom boja proti korupcii, podvodom, alebo boja proti praniu špinavých peňazí, môžu zlepšiť podnikateľské prostredie a pomôcť podporiť súkromné investície, vytváranie pracovných miest či zakladanie firiem.

                  (11)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 priniesla mnohým firmám značné straty príjmov a ohrozuje platobnú schopnosť podnikov v celej eurozóne. Účinné rámce upravujúce platobnú neschopnosť zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore životaschopných firiem, ktoré čelia dočasným problémom, a pri zabezpečovaní riadneho zániku neživotaschopných firiem. Skvalitnenie rámcov pre platobnú neschopnosť môže zároveň prispieť k zvládnutiu pravdepodobného nárastu nesplácaných úverov a zachovaniu úverovania hospodárstva, keďže umožní očistiť bankové súvahy a z dlhodobého hľadiska podporí cezhraničné investície. V tejto súvislosti bola prijatá smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 (9), ktorou sa do vnútroštátnych právnych predpisov všetkých členských štátov týkajúcich sa platobnej schopnosti zavádzajú minimálne normy s cieľom zabezpečiť, aby dlžníci vo finančných ťažkostiach mali k dispozícii rámce preventívnej reštrukturalizácie, aby sa stanovili postupy vedúce k oddlženiu nadmerne zadlžených podnikateľov a aby sa zvýšila účinnosť všetkých druhov insolvenčných konaní. Je dôležité pokročiť v transpozícii a vykonávaní smernice (EÚ) 2019/1023. Komisia zároveň v akčnom pláne pre úniu kapitálových trhov stanovenom v jej oznámení z 24. septembra 2020 s názvom „Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán“ avizovala, že pracuje na minimálnej harmonizácii, respektíve vyššej konvergencii v cieľových oblastiach základnej nebankovej platobnej neschopnosti. Okrem toho majú členské štáty priestor na ďalšie posúdenie efektívnosti a účinnosti svojich rámcov pre platobnú neschopnosť v súlade s najlepšími medzinárodnými postupmi a na riešenie zostávajúcich nedostatkov.

                  (12)

                  Ďalšie prehlbovanie jednotného trhu s tovarom a službami a prispôsobovanie eurozóny na digitálnu éru môže byť hlavnou hnacou silou rastu, konvergencie a odolnosti. Spoločná mena a jednotný trh pôsobia kombinovanou silou na vytváranie lepších podmienok pre hospodársku stabilizáciu a dlhodobý rast. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 posilnila využívanie digitálnych nástrojov, zdôraznila význam digitálneho jednotného trhu a urýchlila používanie digitálnych a bezhotovostných platobných metód. Jednotný trh je však stále neúplný, a to najmä v oblasti služieb a konkrétnejšie v oblasti maloobchodu a profesionálnych služieb. Jednotný trh má potenciál obmedziť cenovú nepružnosť, čo sa pozitívne prejaví na transmisii menovej politiky aj odolnosti hospodárstva. Jednotný trh prispieva aj k mobilite výrobných faktorov, ktorá umožňuje odvetviam, regiónom a členským štátom minimalizovať hospodárske náklady, napr. nezamestnanosť, v reakcii na otrasy. Pre ďalšiu integráciu jednotného trhu s tovarom a službami bude potrebné odstrániť všetky zvyšné zbytočné obmedzenia, posilniť mechanizmy trhového dohľadu a prijať opatrenia na zaručenie potrebnej administratívnej kapacity na dosiahnutie takýchto cieľov.

                  (13)

                  Nevyhnutné sú reformy a investície, ktoré zlepšia integráciu do trhu práce a zmeny postavenia na trhu práce, s osobitným dôrazom na digitálne a ekologické pracovné miesta, aby sa zvýšila hospodárska a sociálna odolnosť a podporila sa obnova. Bezprostredne prijaté krízové opatrenia na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie obmedzili negatívny hospodársky a sociálny vplyv na pracovníkov. Zároveň sa ukázala čoraz naliehavejšia potreba mnohých dlho odkladaných reforiem, ako sú napríklad: účinné aktívne politiky trhu práce vrátane individualizovanej podpory, zlepšenie kvality a inkluzívnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom posilniť výsledky vzdelávania od útleho veku, dôrazné opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie a investície do vzdelávania a odbornej prípravy dospelých a do online vzdelávacích platforiem, riešenie nedostatkových zručností a zlepšenie vyhliadok na zamestnanie pre najzraniteľnejšie skupiny pracujúceho obyvateľstva vrátane mladých a dlhodobo nezamestnaných, ako aj odstránenie rodových rozdielov. Podpora vytvárania kvalitných pracovných miest a zlepšovanie pracovných podmienok, najmä zabezpečením primeraných minimálnych miezd a riešením segmentácie trhu práce a prekážok v mobilite pracovnej sily, sú kľúčom k podpore udržateľnej a inkluzívnej obnovy. Dialóg medzi sociálnymi partnermi a kolektívne vyjednávanie zohrávajú dôležitú úlohu v úspešnom navrhovaní a vykonávaní politík.

                  (14)

                  Pre hospodársku a sociálnu odolnosť je dôležitý prístup k primeraným, inkluzívnym a udržateľným systémom zdravotnej a sociálnej ochrany, ktoré počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 fungujú ako automatické stabilizátory. Prístup k týmto systémom prispieva k zachovaniu sociálnej súdržnosti, dôstojnej životnej úrovne a dobrého zdravotného stavu obyvateľstva, čo je základom hospodárstva s produktívnou pracovnou silou, a to počas celého hospodárskeho cyklu, a pomáhajú pri odstraňovaní chudoby a sociálneho vylúčenia. Investície na podporu reforiem zdravotníctva a na podporu odolných systémov zdravotnej starostlivosti musia zostať prioritou členských štátov. Kľúčom, podľa ktorého by sa mali riadiť politiky, je vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia v roku 2017. V kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 je ešte dôležitejšie zabezpečiť primeranú sociálnu ochranu pre všetkých, a to z hľadiska kvalitnej zdravotnej a dlhodobej starostlivosti a z hľadiska náhrady príjmu pre všetkých pracovníkov vrátane pracovníkov s atypickými zmluvami a samostatne zárobkovo činných osôb. Mnohé členské štáty prijali dočasné opatrenia na podporu príjmu a sociálnu pomoc pre zraniteľné skupiny s veľmi nízkymi príjmami a pre pracovníkov, ktorí nemajú nárok na dávky v nezamestnanosti. Prijali sa opatrenia týkajúce sa dávok, podmienok oprávnenosti a ďalších vecných plnení. Primeranosť a pokrytie v systémoch sociálnej ochrany sa musia posilniť tak, aby sa zabezpečila dlhodobá udržateľnosť verejných financií a medzigeneračná spravodlivosť.

                  (15)

                  V posledných rokoch sa dosiahol významný pokrok, ale hospodársky výpadok v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 opäť vyvolal tlak na finančný sektor. Banky eurozóny vstúpili do súčasnej krízy s väčšou schopnosťou absorbovať straty v porovnaní s obdobím pred vypuknutím globálnej finančnej krízy. Spolu s opatreniami menovej a fiškálnej politiky sa tým zabránilo sprísneniu podmienok pre trhové financovanie, a to aj po odznení počiatočnej fázy krízy, takže súkromný sektor môže aj naďalej čerpať úvery. Kríza pravdepodobne vyvinie ďalší tlak na už aj tak nízke úrovne ziskovosti bánk a podiely nesplácaných úverov. Nepriaznivý vývoj v týchto oblastiach by mohol brzdiť poskytovanie úverov, ktoré sú nevyhnutné pre obnovu. Rozvoj sekundárnych trhov s nesplácanými úvermi, v príslušných prípadoch účinné využitie vnútroštátnych správcovských spoločností a reforma rámcov pre platobnú neschopnosť sú mimoriadne dôležité na dosiahnutie pokroku v tejto oblasti spolu s riešením štrukturálnych problémov nízkej ziskovosti. Promptné a rozsiahle politické intervencie prispievajú k dôvere a pomáhajú zachovať makrofinančnú stabilitu. Systémy štátnych záruk za úvery síce pomáhajú udržať poskytovanie úverov v hospodárstve, chránia podniky a zmierňujú nepriaznivé mechanizmy spätnej väzby pre bankový sektor, ale zároveň vytvárajú podmienené záväzky pre rozpočty členských štátov. Predlžovanie moratórií a vyhlásenie platobnej neschopnosti a odkladanie splatnosti nesplácaných úverov nesie so sebou náročné hľadanie rovnováhy medzi zabezpečením trvalej podpory životaschopným firmám a rizikom nesprávnej alokácie finančných prostriedkov, zároveň zvýšilo straty v dôsledku prípadného konkurzu a znížilo zreteľnosť, pokiaľ ide o podkladovú úverovú kvalitu.

                  (16)

                  Dobudovanie štruktúry HMÚ má aj naďalej zásadný význam. Vyplnenie zostávajúcich medzier by mohlo zvýšiť stabilitu a odolnosť eurozóny ešte viac a následne posilniť medzinárodnú úlohu eura, ktoré zostalo v posledných rokoch celkovo stabilné. V rámci ďalších krokov by sa mali zohľadniť poznatky získané z európskej komplexnej reakcie hospodárskej politiky na krízu spôsobenú ochorením COVID-19. Nástroj Next Generation EU má okrem krátkodobého stabilizačného účinku a úlohy pri podpore obnovy potenciál na to, aby stimulovaním investícií podporujúcich rast a realizácie štrukturálnych reforiem, ako aj zvyšovaním odolnosti eurozóny voči budúcim otrasom ovplyvňoval HMÚ aj z dlhodobého hľadiska. Masívnym vydávaním dlhopisov denominovaných v eurách vrátane zelených a sociálnoinvestičných dlhopisov sa zvýši hĺbka a likvidita na trhu kvalitných dlhových cenných papierov denominovaných v eurách a týmto spôsobom sa môže prispieť k posilneniu eura ako medzinárodnej rezervnej meny. V HMÚ však stále chýbajú dôležité prvky, ako je napríklad dobudovaná banková únia a prehĺbená únia kapitálových trhov. Posilnenie bankovej únie je aj naďalej kľúčové. To si vyžaduje, aby sa bezodkladne, s rovnakou úrovňou ambícií a na základe konsenzu pokračovalo v práci na všetkých prvkoch vrátane tých, o ktorých sa rokovalo v pracovnej skupine na vysokej úrovni pre európsky systém ochrany vkladov. Ďalší dôležitý krok smerom k dobudovaniu bankovej únie a posilneniu HMÚ predstavuje pokračovanie balíku reforiem európskeho mechanizmu dohľadu a, vzhľadom na pokrok dosiahnutý pri znižovaní rizika a ďalšie opatrenia uvedené vo vyhlásení Euroskupiny z 30. novembra 2020, nadobudnutie účinnosti spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií v predstihu, zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (10), do začiatku roka 2022. Ďalej sa bude pracovať na riešeniach, ako prekonať obmedzenia v súčasnom systéme poskytovania likvidity v prípade riešenia krízových situácií. Prehĺbenie únie kapitálových trhov je kľúčovou prioritou, o čom svedčí aj nový akčný plán zo septembra 2020. Silná a odolná HMÚ bude dôležitá aj pre posilnenie medzinárodnej úlohy eura a zabezpečenie hospodárskej a finančnej autonómie Únie ako sa uvádza v oznámení Komisie z 19. januára 2021 s názvom „Európsky hospodársky a finančný systém: podpora otvorenosti, sily a odolnosti“, pričom sa bude plne rešpektovať vnútorný trh Únie a bude sa presadzovať otvoreným a transparentným spôsobom vo vzťahu k členským štátom, ktoré nepatria do eurozóny,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2021 až 2022 prijali jednotlivo – aj prostredníctvom svojich plánov na podporu obnovy a odolnosti – a spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zabezpečiť nastavenie politiky, ktoré podporuje obnovu z krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Keďže núdzová situácia v oblasti zdravia pretrváva, prijať fiškálne politiky, ktoré zostanú expanzívne vo všetkých členských štátoch eurozóny aj počas roka 2021. Prijať politické opatrenia, ktoré budú prispôsobené okolnostiam jednotlivých krajín a budú včasné, dočasné a cielené. Naďalej koordinovať opatrenia s cieľom účinne riešiť pandémiu ochorenia COVID-19, posilniť hospodárstvo a podporovať udržateľnú obnovu. Ak to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, postupne ukončiť núdzové opatrenia a zároveň bojovať proti vplyvu krízy na sociálnu oblasť a trh práce. Vykonávať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečiť udržateľnosť dlhovej služby pri súbežnej podpore investícií. Uskutočňovať reformy, ktoré posilnia pokrytie, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej a sociálnej ochrany pre všetkých. Venovať osobitnú pozornosť kvalite rozpočtových opatrení. Zlepšiť rámce verejného obstarávania a riadenie verejných financií, najmä investičných rámcov a využívanie nástrojov ekologického rozpočtovania. Využívať preskúmavanie výdavkov s cieľom lepšie zamerať verejné výdavky na potreby obnovy a odolnosti.

                  2.

                  Ďalej zlepšovať konvergenciu, odolnosť a udržateľný a inkluzívny rast. Zmierňovať riziko ďalších divergencií a posilňovať hospodársku a sociálnu odolnosť v eurozóne pokračujúcim riešením štrukturálnych výziev, vykonávaním reforiem, ktoré posilňujú produktivitu a zamestnanosť, zabezpečujú hladkú realokáciu zdrojov a zlepšujú fungovanie trhov a verejnej správy, zvyšovaním úrovne verejných investícií a podnecovaním súkromného investovania na podporu spravodlivej a inkluzívnej obnovy v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Hlbšie integrovať jednotný trh s tovarom a službami vrátane digitálneho jednotného trhu, a to odstránením zbytočných obmedzení, posilnením trhového dohľadu a zaručením dostatočnej administratívnej kapacity. Zabezpečovať účinné aktívne politiky trhu práce a podporu pre zmenu pracovného miesta, najmä smerom k zelenému a digitálnemu hospodárstvu. Presadzovať spravodlivé pracovné podmienky, riešiť segmentáciu trhu práce pri posilnení začlenenia. Zabezpečiť účinné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík a posilňovať dialóg medzi sociálnymi partnermi a kolektívne vyjednávanie. Posilňovať inkluzívne systémy vzdelávania a odbornej prípravy a investície do zručností s dôrazom na nedostatkové zručnosti. Pokračovať v rámci Rady v práci na riešení daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie hospodárstva založenom na globálnom konsenze, a to v inkluzívnom rámci OECD pre problematiku narúšania základu dane a presun ziskov s očakávaním, že dohoda sa na tomto fóre dosiahne do polovice roku 2021. Zapojiť sa do príslušných prípravných prác v kontexte napredovania v riešení týchto daňových výziev vznikajúcich z digitálneho hospodárstva, a to aj v prípade, že sa do polovice roku 2021 medzinárodný konsenzus nedosiahne. Pokročiť v boji proti agresívnemu daňovému plánovaniu, znižovať daňovo-odvodové zaťaženie a podporovať posun smerom k stanovovaniu cien uhlíka a environmentálnemu zdaňovaniu.

                  3.

                  Posilňovať vnútroštátne inštitucionálne rámce. Uskutočňovať a uprednostňovať reformy, ktoré riešia prekážky brániace investíciám, a zabezpečiť efektívne a včasné využívanie finančných prostriedkov Únie vrátane prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Posilňovať efektívnosť a digitalizáciu verejnej správy vrátane súdnictva a zdravotníckych systémov, ako aj verejných služieb zamestnanosti. Znižovať administratívne zaťaženie podnikov a zlepšovať podnikateľské prostredie. Pokračovať v zlepšovaní rámcov na boj proti podvodom, korupcii a na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Podporovať konkrétne opatrenia na zvýšenie efektívnosti, účinnosti a primeranosti rámcov pre platobnú neschopnosť, riešiť problémové expozície a zabezpečiť efektívnu alokáciu kapitálu.

                  4.

                  Zabezpečiť makrofinančnú stabilitu. Zachovať úverové kanály pre ekonomiku a opatrenia na podporu životaschopných spoločností, pokiaľ to bude potrebné počas núdzovej situácie plynúcej z tejto bezprecedentnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Udržiavať zdravé súvahy bankového sektora, a to aj pokračovaním v riešení nesplácaných úverov, okrem iného prostredníctvom rozvoja sekundárnych trhov pre nesplácané úvery.

                  5.

                  Dobudovať HMÚ a posilniť medzinárodnú úlohu eura. Pokročiť pri prehlbovaní HMÚ s cieľom zvýšiť odolnosť eurozóny dobudovaním bankovej únie, bezodkladne a s rovnakou úrovňou ambícií pokračovať v práci na všetkých prvkoch vrátane tých, o ktorých sa rokovalo v pracovnej skupine na vysokej úrovni pre európsky systém ochrany vkladov, a prehĺbením únie kapitálových trhov, ako aj prostredníctvom podpory iniciatív, ktorými sa vykonávajú politiky v oblasti digitálneho financovania, retailového financovania a udržateľného financovania. Ďalej sa zamerať na riešenia na prekonanie obmedzení súčasného nastavenia poskytovania likvidity pri riešení krízových situácií a na posilnenie regulačného rámca a rámca dohľadu Únie, aj zabezpečením konzistentného a účinného dohľadu nad dodržiavaním pravidiel v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a presadzovaním práva v tejto oblasti.

            V rámci ďalších krokov prehlbovania HMÚ by sa mali zohľadniť poznatky získané z komplexnej reakcie hospodárskej politiky Únie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19. Pokrok v prehlbovaní HMÚ, ktorý plne rešpektuje vnútorný trh Únie a ktorý sa dosahuje otvoreným a transparentným spôsobom vo vzťahu k členským štátom mimo eurozóny, prispeje k posilneniu medzinárodnej úlohy eura a podporí presadzovanie hospodárskych záujmov Únie vo svete.

         V Bruseli 13. júla 2021.

               Za Radu

               minister financií

            Andrej ŠIRCELJ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (4)  Nariadenie Rady (EÚ) 2020/672 z 19. mája 2020 o zriadení európskeho nástroja dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) v dôsledku výskytu ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 159, 20.5.2020, s. 1).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2020/440 z 24. marca 2020 o dočasnom núdzovom pandemickom programe nákupu aktív (ECB/2020/17) (Ú. v. EÚ L 91, 25.3.2020, s. 1).

         (8)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/948 z 1. júna 2016 o vykonávaní programu nákupu cenných papierov podnikového sektora (ECB/2016/16) (Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 28).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1023 z 20. júna 2019 o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, o oddlžení a diskvalifikácii a o opatreniach na zvýšenie účinnosti reštrukturalizačných, konkurzných a oddlžovacích konaní a o zmene smernice (EÚ) 2017/1132 (Smernica o reštrukturalizácii a insolvencii) (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 18).

         (10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225 30.7.2014, s. 1).


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1170 15. júla 2021, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

text:
                  16.7.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 255/3

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/1170
         15. júla 2021,
         ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,
         keďže:

                     (1)

                     Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“).

                     (2)

                     Od uvedeného dátumu Rada prijala odporúčania (EÚ) 2020/1052 (2), (EÚ) 2020/1144 (3), (EÚ) 2020/1186 (4), (EÚ) 2020/1551 (5), (EÚ) 2020/2169 (6), (EÚ) 2021/89 (7), (EÚ) 2021/132 (8), (EÚ) 2021/767 (9), (EÚ) 2021/892 (10), (EÚ) 2021/992 (11) a (EÚ) 2021/1085 (12), ktorými sa zmenilo odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia.

                     (3)

                     Rada prijala 20. mája 2021 odporúčanie 2021/816, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia (13) s cieľom aktualizovať kritériá, na základe ktorých sa posudzuje, či sú cesty z tretích krajín, ktoré nie sú nevyhnutné, bezpečné a či by sa mali povoliť.

                     (4)

                     V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.

                     (5)

                     Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Najmä Rwanda a Thajsko by sa mali zo zoznamu vypustiť a Ukrajina by sa mala na zoznam doplniť.

                     (6)

                     Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 15. júla 2021 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách, osobitných administratívnych oblastiach a iných jednotkách a územných správnych orgánoch uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním.

                     (7)

                     V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní, či ho bude transponovať.

                     (8)

                     Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (14); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                     (9)

                     Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (15).

                     (10)

                     Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (16) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (17).

                     (11)

                     Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (18) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (19),

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
         Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia, zmenené odporúčaniami (EÚ) 2020/1052, (EÚ) 2020/1144, (EÚ) 2020/1186, (EÚ) 2020/1551,(EÚ) 2020/2169, (EÚ) 2021/89, (EÚ) 2021/132, (EÚ) 2021/767, (EÚ) 2021/816, (EÚ) 2021/892, (EÚ) 2021/992 a (EÚ) 2021/1085, sa mení takto:

                     1.

                     Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Členské štáty by mali od 15. júla 2021 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I.“

                     2.

                     Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:

                           „PRÍLOHA I
                           Tretie krajiny, osobitné administratívne oblasti a iné jednotky a územné správne orgány, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:

                                       I.

                                       ŠTÁTY

                                                   1.

                                                   ALBÁNSKO

                                                   2.

                                                   ARMÉNSKO

                                                   3.

                                                   AUSTRÁLIA

                                                   4.

                                                   AZERBAJDŽAN

                                                   5.

                                                   BOSNA A HERCEGOVINA

                                                   6.

                                                   BRUNEJSKO-DARUSSALAMSKÝ ŠTÁT

                                                   7.

                                                   KANADA

                                                   8.

                                                   IZRAEL

                                                   9.

                                                   JAPONSKO

                                                   10.

                                                   JORDÁNSKO

                                                   11.

                                                   LIBANON

                                                   12.

                                                   ČIERNA HORA

                                                   13.

                                                   NOVÝ ZÉLAND

                                                   14.

                                                   KATAR

                                                   15.

                                                   MOLDAVSKÁ REPUBLIKA

                                                   16.

                                                   SEVEROMACEDÓNSKA REPUBLIKA

                                                   17.

                                                   SAUDSKÁ ARÁBIA

                                                   18.

                                                   SRBSKO

                                                   19.

                                                   SINGAPUR

                                                   20.

                                                   JUŽNÁ KÓREA

                                                   21.

                                                   UKRAJINA

                                                   22.

                                                   SPOJENÉ ŠTÁTY AMERICKÉ

                                                   23.

                                                   ČÍNA ((*))

                                       II.

                                       OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY

                                                   OAO Hongkong (*)

                                                   OAO Macao (*)

                                       III

                                       JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM

                                                   Kosovo (*)

                                                   Taiwan

                        ((*))  S výhradou potvrdenia reciprocity."

                        (*)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova."

            V Bruseli 15. júla 2021

                  Za Radu

                  predseda

               G. DOVŽAN

            (1)  Ú. v. EÚ L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Ú. v. EÚ L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Ú. v. EÚ L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Ú. v. EÚ L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Ú. v. EÚ L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Ú. v. EÚ L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Ú. v. EÚ L 165I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Ú. v. EÚ L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  Ú. v. EÚ L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  Ú. v. EÚ L 235, 2.7.2021, s. 27.

            (13)  Ú. v. EÚ L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (14)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (15)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (16)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (17)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (18)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (19)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).