Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0935

Odporúčanie Komisie Rade ktorým sa Komisia oprávňuje rokovať s vládou Kanady o dohode, ktorou sa predlžuje program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže  /* SEK/2005/0935 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 12.07.2005SEK(2005) 935 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEktorým sa Komisia oprávňuje rokovať s vládou Kanady o dohode, ktorou sa predlžuje program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže1. DÔVODOVÁ SPRÁVA1. KONTEXT NÁVRHUSúčasný návrh je stanovený na základe dvojakých informácií systému vyššieho vzdelávania v Európskej únii a vzťahov medzi EÚ a Kanadou, ktoré vyžadujú, aby sa vyššie vzdelávanie stalo dôležitým a vynikajúcim odkazom a širšou vzdelávacou spoluprácou na celom svete.Vzdelávanie sa stalo základným prvkom Lisabonskej stratégie, ktorá požaduje, aby sa vzdelávanie v Európskej únii stalo svetovým odkazom do roku 2010. Takýto cieľ je možno dosiahnuť len udržaním európskeho vzdelávania na úrovni svetového rozvoja a najmä spoluprácou a testovaním prístupov a noriem so vzdelávaním v najrozvinutejších krajinách sveta, ako je Kanada.Vzťahy s Kanadou charakterizuje stále rozširovanie, ktorého posledným prejavom je prijatie „Agendy partnerstva“ v roku 2004, ktorou sa aktualizuje súčasná dohoda formou zlepšenia prístupu pre všetky inštitúcie vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy a zvýšenia počtu a rozsahu výmenných pobytov. Osobitným odkazom je zahrnutie činností v oblasti mládeže, ktoré sa netýkajú formálnych vzdelávacích štruktúr.Súčasná dohoda (2000-2005) bola uzavretá v roku 2000. Súčasné odporúčanie sa týka oprávnenia na uzavretie novej dohody na roky 2006-2013.2. CIELE NÁVRHU2.1. Všeobecný cieľVšeobecné ciele programu EÚ/Kanada sú:-  zlepšiť vzájomné porozumenie medzi obyvateľmi Európskej únie a Kanady,-  lepšia príprava občanov na spoločnosť založenú na znalostiach.Program EÚ/Kanada sa preto bude snažiť o vzájomné zlepšenie kvality vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a neformálneho vzdelávania pre mladých ľudí.2.2. Špecifické cieleŠpecifické ciele sú tieto:-  zlepšiť spoluprácu medzi Európskou úniou a Kanadou v hlavných oblastiach vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže;-  prispievať k rozvoju inštitúcií vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj mládežníckych štruktúr a organizácií,-  rozvíjať príležitosti na dialóg a výmenné pobyty v oblasti politiky mládeže a práce s mládežou,-  prispievať k osobnému rozvoju jednotlivých účastníkov v ich vlastnom záujme, a tým dosiahnuť všeobecné ciele programu.2.3. Operačné cieleOperačné ciele sú tieto:1.  Podporovať spoluprácu medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania s cieľom podporiť spoločné študijné programy a mobilitu;2.  Podporovať spoluprácu medzi verejnými a súkromnými organizáciami aktívnymi v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania s cieľom zlepšiť diskusiu a výmenu skúseností v oblasti politiky;3.  Podporovať transatlantickú mobilitu kvalifikovaných odborníkov s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie v oblasti vzťahov EÚ/Kanada;4.  Podporovať spoluprácu medzi mládežníckymi štruktúrami, organizáciami a pracovníkmi s mládežou s cieľom podporovať výmenu osvedčenej praxe a sietí.3. SÚLAD S OSTATNÝMI POLITIKAMIProgram EÚ/Kanada v oblasti vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže by bol v úplnom súlade a zhode s nástrojmi EÚ v týchto oblastiach, ak by ponúkol príležitosť na dosiahnutie cieľov kvalitného vzdelávania prostredníctvom spolupráce medzi EÚ a Kanadou a začatím vzájomnej spolupráce na transatlantickej úrovni. Program by takisto dopĺňal činnosti centier EÚ v oblasti, ktorá ponúka dodatočné možnosti na výmenné pobyty a podporuje štrukturálnu spoluprácu medzi inštitúciami a organizáciami na oboch stranách Atlantiku.4. PORADY S HLAVNÝMI ZÚčASTNENÝMI STRANAMI-  Štúdia 2001 týkajúca sa formy spolupráce v oblasti odborného vzdelávania a odbornej prípravyŠtúdia objednaná Komisiou potvrdila hodnotu spolupráce medzi ES a Kanadou v oblasti odborného vzdelávania. Inštitúcie odborného vzdelávania nie sú v každom ohľade dobre pripravené na transatlantickú spoluprácu, hoci existuje obrovský potenciál na vzájomné obohatenie prostredníctvom tohto typu spolupráce, ktorá ponúka nové príležitosti na transatlantickú mobilitu študentov, poslucháčov vzdelávacích inštitúcií a zamestnancov, ktorí by k nim inak nemali prístup. Štúdia uviedla, že na to, aby mohlo odborné vzdelávanie existovať spolu s vyšším vzdelávaním, bolo potrebné podstatne zvýšiť rozpočet.-  Priebežné externé hodnotenieExterné hodnotenie sa ukončilo začiatkom roku 2005. Hodnotenie potvrdilo efektívnosť a relevantnosť programu a že tento program je prínosom pre zúčastnené inštitúcie, vyučujúcich a študentov. Program sa však pokladá za príliš malý, aby ovplyvnil vzájomné porozumenie medzi ľuďmi Európskej únie a Kanady. Hodnotiaci navrhujú pre úspešné projekty zaviesť najmä systém dodatočných grantov mobility.-  Mládežnícky seminár Kanada-EÚPilotný seminár pre mládežnícke organizácie a pracovníkov s mládežou z Európskej únie a Kanady sa uskutočnil v novembri 2004. Seminár potvrdil na oboch stranách záujem a požiadavku podeliť sa so skúsenosťami v oblasti záujmu o mladých ľudí, ako je občianstvo a kultúrna rozmanitosť, dobrovoľníctvo a podpora neformálneho štúdia. Hlavnými odporúčaniami seminára sú pokračovať v dialógu medzi tvorcami politiky a uľahčiť výmenu osvedčených postupov a rozdelenie zdrojov medzi pracovníkov s mládežou.5. PRESKÚMANÉ MOžNOSTI5.1. Prístupy a nástroje: Politický dialóg a koordináciaPolitický dialóg medzi Európskou úniou a Kanadou môže určite prispieť k lepšiemu porozumeniu vzdelávania, odbornému vzdelávaniu a stratégiám pre mládež, vytvoriť výmenu osvedčených postupov a napokon viesť k opatreniam, ktoré majú priamy dosah na občanov.Samotný politický dialóg však nemusí viesť k vzájomnej spolupráci zdola nahor v oblasti inovácie, ani k zlepšeniu vysoko kvalitnej mobility mladých ľudí a lepšiemu prístupu mladých ľudí a organizácií k transatlantickým skúsenostiam z výmenných pobytov. Na zlepšenie a podporu takejto aktivity je potrebný program osobitných činností.5.2. Možné alternatívne návrhy na výdavkový program5.2.1. Integrácia do existujúcich alebo navrhnutých rámcovExistujúce programy vzdelávania a odborného vzdelávania ako „ Sokrates“ alebo „ Leonardo da Vinci“ sú navrhnuté pre verejnosť členských štátov a zameriavajú sa predovšetkým na ňu. Rozhodovací proces, typológia činností a implementačné mechanizmy sa dobre nehodia pre dvojstrannú spoluprácu medzi EÚ a Kanadou v oblastiach vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania. To isté platí pre budúci program celoživotného štúdia.„Erasmus Mundus“ sa snaží zlepšiť kvalitu vyššieho vzdelávania v Európskej únii a propagovať ho na celom svete prostredníctvom systému štipendií pre študentov a odborníkov z tretích krajín. Erasmus Mundus nebol navrhnutý na dvojstranné výmenné pobyty, vývoj medzinárodného curricula a spoluprácu medzi inštitúciami. Netýka sa odborného vzdelávania ani mládeže a zameriava sa na absolventov, zatiaľ čo navrhovaný program spolupráce s Kanadou sa zameriava najmä na aktivity na vysokoškolskej úrovni.Ostatné externé programy sú tiež vhodné na dosiahnutie cieľov v rámci navrhovanej dvojstrannej spolupráce medzi EÚ a Kanadou.Hoci súčasný program Mládež (a ak bude prijatý, budúci program Mládež v akcii ) v zásade umožňuje spoluprácu s tretími krajinami, táto spolupráca je obmedzená vo svojom rozsahu a zameraná hlavne na susedné krajiny. Takisto nie je navrhnutá na dvojstrannú spoluprácu. Preto sa navrhovanou dvojstrannou dohodou medzi EÚ a Kanadou doplní tento program.5.2.2. Predĺženie dohody a rozšírenie rozsahu súčasného programuNavrhovaná dohoda a program, ktorý by zaviedla, nepredstavuje radikálnu odchýlku od súčasnej spolupráce. Zlepšili by však možnosti na výmenné pobyty, uľahčili by prístup ku všetkým potenciálnym príjemcom a poskytli by nový rámec pre spoluprácu v oblasti mládeže.Program by zohľadnil minulé skúsenosti formou rozlíšenia vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania, na základe výnimočnosti a zlepšením výmenných pobytov študentov a mladých ľudí.Hodnotenie zistilo, že malý rozpočet súčasného programu obmedzil potenciálny vplyv programu na vyššie vzdelávanie a zabránil rozvoju významnej spolupráce v oblasti odborného vzdelávania. Program, ktorý sa vytvorí navrhovanou dohodou, prinesie zvýšenie rozpočtu z 0,8 milióna € na priemerne 2 milióny € ročne.5.3. Hodnotenie pozitívneho a negatívneho dosahu posudzovaných možnostíPri dosahovaní cieľov by mal program krátkodobý a dlhodobý pozitívny vplyv na mladých ľudí, ako aj na inštitúcie a organizácie, ktoré sa zaoberajú vyšším vzdelávaním, odborným vzdelávaním a mládežou.Transatlantická mobilita by dala účastníkom hodnotnú skúsenosť, ktorá im pomôže lepšie sa integrovať v dnešnej spoločnosti, a vedomosti o hospodárstve. Spolupráca medzi inštitúciami by im pomohla zlepšiť ich curriculum a vyučovacie metódy prostredníctvom získavania vedomostí zo vzájomných osvedčených postupov a spoločným rozvíjaním nových prístupov. Z dlhodobého hľadiska by spolupráca pomohla udržať vzájomné porozumenie, ktoré existuje medzi Európskou úniou a Kanadou, na veľmi dobrej úrovni.Medzi vplyvmi na sociálnej, hospodárskej alebo environmentálnej úrovni nie sú žiadne konflikty.5.4. Dôvody na výber súčasnej možnostiExistuje všeobecný konsenzus, že vyššie vzdelávanie by malo ostať ústredným prvkom programu. Zároveň by mal program tiež sprístupniť transatlantickú spoluprácu organizáciám odborného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré by sa inak nezúčastnili takejto spolupráce. V snahe rozvíjať novú spoluprácu v oblasti neformálneho vzdelávania pre mladých ľudí medzi Európskou úniou a Kanadou sa program tiež rozšíri v takom rozsahu, aby zahrnul činnosti pre mládež.V rámci celoživotnej odbornej prípravy a s cieľom posilniť rozmer vzájomných vzťahov medzi EÚ a Kanadou by mal byť program prístupný tiež mladým kvalifikovaným odborníkom, hlavne mimo akadémie a sveta verejnej správy, ktorí chcú pokračovať vo svojom štúdiu alebo sa zúčastniť odbornej prípravy v oblastiach, ktoré sú osobitne relevantné pre vzťah medzi EÚ a Kanadou, ktoré sa určia po porade s kanadskými orgánmi.Začatie projektov orientovaných na politiku so systematickým vplyvom a činnosti pre mládež by zlepšili vplyv programu. Tieto projekty by sa zamerali na zvýšenie vedomostí a výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa celoživotného štúdia, ktoré sú v spoločnom záujme partnerských krajín EÚ a Kanady a ktoré môžu mať vplyv aj mimo tých strán, ktoré sa priamo zúčastňujú na ich implementácii6. PRÁVNE čASTI NÁVRHU6.1. Právny základNávrh je založený na článkoch 149, 150 a 300 Zmluvy.6.2. Subsidiarita a proporcionalitaNávrhom mnohostranného rámca pre spoluprácu by program doplnil schémy dvojstrannej spolupráce medzi členskými štátmi a Kanadou. Plne by rešpektoval právomoc členských štátov tak, že by ponechal iniciatívu cieľovým inštitúciám a organizáciam. Navrhovaný program neuvažuje o regulačnom prístupe, ktorý by bol v rozpore s výhradnou právomocou členských štátov v tejto oblasti.Program by mal nízke náklady na prevádzku s potenciálne významným dosahom. Proporcionalita je zabezpečená.7. OPIS INTERVENCIÍProgram by dosiahol svoje ciele prostredníctvom týchto činností:7.1. Činnosti programov vyššieho vzdelávania, odborného vzdelávania a odbornej prípravy7.1.1. Projekty konzorciíCieľovou skupinou obyvateľstva tejto činnosti by boli inštitúcie a organizácie vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a ich zamestnanci, študenti a poslucháči. Činnosť bude zodpovedať dvom špecifickým cieľom, a to prispievaniu k rozvoju inštitúcií a organizácií vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania, ako aj k mobilite zamestnancov, študentov a poslucháčov týchto inštitúcií.Tento typ projektov by prevažne zahŕňal pokračovanie typu spoločných projektov, ktoré sú v súčasnosti financované. Projekty konzorcia by sa zamerali na prioritné oblasti, ktoré sú hlavnými oblasťami spolupráce medzi EÚ a Kanadou, ktoré sa určia po porade s kanadskými orgánmi.7.1.2. Excelentné (pokračujúce) projekty mobilityPodľa tejto činnosti by projekty konzorcia, ktoré potvrdili výnimočnú kvalitu, mohli získať ďalšiu finančnú podporu na konci prvého troj alebo štvorročného obdobia výhradne na financovanie dodatočných príležitostí pre študentskú mobilitu. Zdôraznením výnimočnosti by toto opatrenie zlepšilo profil programu. Toto by zvýšilo motiváciu financovaných projektov na zabezpečenie a prispievanie k udržateľnosti dobrej kvality projektov v oblasti mobility.7.1.3. Opatrenia orientované na politikuCieľovou skupinou obyvateľstva pri tejto činnosti by boli organizácie, ktoré sa zaoberajú vyšším vzdelávaním a odborným vzdelávaním. Táto činnosť zameriavajúca sa na prioritné témy by dosiahla osobitný cieľ zlepšenia spolupráce medzi EÚ a Kanadou, čo sa týka rozvoja vyššieho vzdelania a odborného vzdelania. Z dlhodobého hľadiska by táto činnosť mala vplyv na rozvoj politiky a systému.Aktivity tejto kategórie by mohli zahŕňať štúdie, konferencie, semináre, pracovné skupiny, benchmarking.7.1.4. Granty individuálnej mobility „Schuman-Kanada“Cieľovou skupinou tejto činnosti by boli jednotliví mladí kvalifikovaní odborníci, hlavne mimo akadémie a verejnej správy (aktéri rozhodovania, zástupcovia sociálnych partnerov, novinári, atď.), ktorí chcú pokračovať v štúdiách alebo sa zúčastniť odbornej prípravy v oblastiach, ktoré sú osobitne relevantné pre vzťah medzi EÚ a Kanadou, ktoré sa určia po porade s kanadskými orgánmi.7.2. Činnosti mládežeCieľovou skupinou verejnosti v rámci tohto opatrenia by boli mládežnícke štruktúry, organizácie a pracovníci s mládežou a dôraz by sa kládol na tieto aktivity:a) uľahčenie dialógu a výmena osvedčených postupov, ako aj deľba nástrojov týkajúcich sa metodológie práce s mládežou medzi tvorcami politiky, odborníkmi na prácu s mládežou, mládežníckymi organizáciami a ostatnými štruktúrami zodpovednými za otázky mládeže vrátane mobility mládeže. Tieto aktivity by zahŕňali semináre, kurzy odbornej prípravy, sledovanie situácie na trhu práce a študijné pobyty na vybrané témy, napr. kultúrna rozmanitosť, dobrovoľníctvo a uznanie neformálneho štúdia.b) budovanie udržateľných nových mnohostranných partnerstiev a sietí na účely ďalšej spolupráce a mobility mládeže medzi zúčastnenými organizáciami, prostredníctvom stretnutí, internetových platforiem, vzájomných informácií, atď.8. VPLYV NA ROZPOčETNavrhovaný program by stál maximálne 17,4 milióna € (z ktorých 1 milión € na činnosti mládeže) počas ôsmich rokov (2006-2013), ak Kanada sprístupní zodpovedajúce finančné prostriedky.Komisia sa bude snažiť predložiť vo forme dohody strednodobú revíznu doložku, ktorou sa umožní presmerovanie aktivít a prehodnotenie rozpočtu prideleného programu v rámci finančnej perspektívy.8.1. Odôvodnenie zvýšenia rozpočtuAko sa uvádza v bode 5.2, malý rozpočet súčasného programu obmedzil jeho potenciálny vplyv na vyššie vzdelávanie a zabránil rozvoju významnej spolupráce v oblasti odborného vzdelávania.8.2. Výpočet nákladov8.2.1. Referenčné sumy na výpočet8.2.1.1. Vyššie vzdelávanie, odborné vzdelávanie a odborná prípravaKonzorciá: 138 000 € zo 120 000 € na granty mobility (1000 € za mesiac + 1000 € na cestovné výdavky pre študenta počas študijného obdobia v priemere 4 mesiacov pre celkový počet študentov 24) a paušálne 18 000 € pre partnerov konzorcií. Ak projekty nebudú zahŕňať mobilitu, priemerný grant by bol 100 000 €.Excelencia: 100 000 € pre dodatočné príležitosti na mobilitu (1000 € za mesiac + 1000 € na cestovné výdavky pre študenta počas študijného obdobia v priemere 4 mesiacov pre celkový počet študentov 20).Opatrenia orientované na politiku: 100 000 €.Individuálna mobilita „Schuman–Kanada“: 32 000 € (5 000 € za mesiac + 2 000 € na cestovné výdavky pre príjemcu grantu počas trvania grantu v priemere 6 mesiacov).8.2.1.2. MládežVýmena osvedčených postupov, mnohostranných partnerstiev a sietí: výpočet je na základe priemerných nákladov vo výške 20 000 € za projekt. Príspevok EÚ bude zahŕňať hlavne cestovné náklady pre účastníkov z EÚ, ako aj náklady týkajúce sa realizácie aktivity v EÚ (hlavne ubytovanie a diéty).8.3. Cieľové výstupyProgram bude podporovať asi 210 projektov počas ôsmich rokov (pozri podrobné informácie v bode 8 finančného výkazu). 4 430 ľudí z EÚ a Kanady sa zúčastní na mobilite počas trvania programu.2. ODPORÚČANIEKomisia preto odporúča Rade, aby:-  Komisia bola oprávnená v mene Európskeho spoločenstva rokovať o dohode, ktorou sa predĺži program spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania, odborného vzdelávania a mládeže s vládou Kanady počas rokov 2006-2013.-  V súlade s článkom 300 ods. 1 Zmluvy, po porade so špeciálnym výborom vymenovaným Radou a v rámci priložených rokovacích smerníc, Komisia uskutočnila rokovania.PRÍLOHAROKOVACIE SMERNICE5.  Cieľom rokovania je uzavrieť dohodu medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady v oblastiach vyššieho vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže. Dohoda stanoví program spolupráce v týchto oblastiach;6.  Komisia by riadila program spoločne s príslušnými kanadskými orgánmi; spoločne by stanovili postupy implementácie, monitorovania a hodnotenia;7.  Bolo by päť hlavných činností: projekty konzorcií, excelentné projekty mobility, opatrenia orientované na politiku, granty individuálnej mobility „Schuman-Kanada“ a činnosti programu Mládež;8.  Projekty konzorcií by normálne zahŕňali minimálne tri inštitúcie vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy z Európskej únie a tri takéto inštitúcie z Kanady a zameriavali by sa na vývoj curricula a výmenné pobyty študentov. Projekty by sa sústredili na prioritné oblasti, ktoré sú kľúčovými v spolupráci medzi EÚ a Kanadou, ktoré sa určia po porade s kanadskými orgánmi;9.  Vynikajúcimi projektmi mobility by boli projekty konzorcií, ktoré potvrdili výnimočnú kvalitu, a získali by dodatočnú finančnú podporu určenú výhradne na študentskú mobilitu;10.  Opatrenia orientované na politiku by zahŕňali štúdie, konferencie, semináre, pracovné skupiny, benchmarking a zaoberali by sa otázkami horizontálneho vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania;11.  Granty individuálnej mobility „Schuman-Kanada“ by sa zameriavali na kvalifikovaných odborníkov mimo akadémie a verejnej správy, ako sú aktéri rozhodovania, zástupcovia sociálnych partnerov, novinári, atď., ktorí chcú pokračovať v štúdiách alebo sa zúčastniť odbornej prípravy v oblastiach, ktoré sú osobitne relevantné pre vzťah medzi EÚ a Kanadou;12.  Činnosti programu Mládež by zahŕňali výmenu osvedčených postupov, mnohostranné partnerstvá a siete;13.  Činnosti by sa implementovali prostredníctvom výzvy na predkladanie návrhov;14.  Rovnaké spolufinancovanie by poskytli strany vybraté na projekty;15.  Každá strana by do programu prispela celkovým rozpočtom vo výške asi 17 miliónov €;16.  Založil by sa jednotný výbor na preskúmanie činností spolupráce implementovaných v rámci dohody.17.  Dohoda by obsahovala revíznu doložku, ktorou by sa umožnilo presmerovanie aktivít a prehodnotenie rozpočtu prideleného na program v rámci finančnej perspektívy.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT1. NAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the Government of Canada an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education , training and youth2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics (add rows if necessary) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |15.02.03 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |15.01.04.21 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No 4 |4. SUMMARY OF RESOURCES4.1. Financial Resources4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 and later |Total number of human resources | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education, vocational training and youth will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and Canada, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in Canada.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations to Canada are among the oldest and closest of the European Union. They are characterised by a steady expansion whose most recent expression is the adoption of a “Partnership Agenda” in 2004. It stipulates the will to reinforce and broaden the scope of the education cooperation explicitly in relation to the renewal of the Agreement on Higher Education and Training. It mentions also the upgrade of the existing Agreement as a possibility to be explored by improving access for all higher education and training institutions, and by increasing the exchanges in number and scope. A specific reference is made towards the inclusion of activities in the youth area not linked to formal education structures.The EU-Canada programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-Canada cooperation programme in higher education, vocational training and youth would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in Canada. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/Canada programme in higher education, training, and youth would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and Canada. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training and youth programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training and youth.The programme would also complement the activities of EU Centers supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and Canada; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and Canada in the domains of higher education, training and youth; to contribute to the development of higher education and training institutions, as well as youth structures and organisations, to develop opportunities for dialogue and exchanges on youth policy and youth work, to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on perception among individuals responsible for youth policy and youth work obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/Canada relations; | Individuals: better understanding of key issues in EU/Canada relations. |To support collaboration between youth structures, organisations and youth workers and with a view to promoting exchanges of good practices and networks | Policy makers, youth work practitioners, youth organisations: mutually enriched through exchanges of good practices. Organisations: new multilateral partnerships and networks. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[5] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from Canada. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with Canadian authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. The financial envelope of the EU/Canada programme may not in itself justify the recourse to an Executive Agency. However, it is likely that a very similar agreement programme be concluded with the United States of America increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/Canada projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the Government of Canada.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and Canada.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects;-  as far as youth is concerned, the main recommendations emerging from the EU/Canada seminar on cooperation on this field are to continue dialogue among policy makers and to facilitate the exchange of best practices and the sharing of resources among youth work practitioners.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  introduce a new youth component in the programme;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. ANTI-FRAUD MEASURESFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2. Description of tasks deriving from the action1 A*/AD: Policy development and programme manager1,25 B*/AST Financial assistant1 / 4 C*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)1,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |1 Technical and administrative assistance (including related staff costs) |Executive agencies[9] | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,180 | 0,420 |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,400 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,260 | 0,780 | 1,820 |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007, a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/Canada agreement but also to the future EU/US agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4, the legal basis will include such possibility. If a similar agreement is concluded with the United States of America there would be economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,162 | 0,486 |Calculation– Officials and Temporary agents1,5 staff x 108.000 EUR x 8 years = EUR 1.296.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 1 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011- 2013 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Missions | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,012 | 0,032 |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |XX 01 02 11 03 – Committees[10] Joint EU/Canada committee set up by the agreement | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |XX 01 02 11 05 - Information systems |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,022 | 0,004 | 0,047 | 0,102 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 1 x 3000 (to Canada) + 2 x 700 (to Member States) = EUR 4.400Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05[4] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[5] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[6] Cost of which is NOT covered by the reference amount[7] Cost of which is NOT covered by the reference amount[8] Cost of which is included within the reference amount[9] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[10] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Odporúčanie Rady z 21. marca 2017 o hospodárskej politike eurozóny

text:
               24.3.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 92/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. marca 2017
   o hospodárskej politike eurozóny
   (2017/C 92/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Oživenie hospodárstva v eurozóne pokračuje, zostáva však nestabilné. V posledných rokoch sa zaznamenal značný pokrok: od roku 2015 sa hrubý domáci produkt (ďalej len „HDP“) eurozóny v reálnom vyjadrení dostal na úroveň pred krízou a miera nezamestnanosti klesla na najnižšiu úroveň od rokov 2010 – 2011. Aj napriek veľmi ústretovej menovej politike Európskej centrálnej banky však súhrnný dopyt rastie pomaly a inflácia je výrazne pod cieľovou hranicou, pričom rast brzdia dôsledky krízy, ako napríklad pretrvávajúce makroekonomické nerovnováhy a vysoká úroveň zadlženosti vo všetkých odvetviach hospodárstva, ktoré si vyžadujú zníženia zadlženia a obmedzujú zdroje dostupné pre spotrebu a investície. Navyše, rastový potenciál hospodárstva eurozóny má dlhodobo klesajúci trend, ktorý sa vplyvom krízy ešte zvýraznil. Pretrvávajúci nedostatok investícií a vysoká nezamestnanosť aj napriek náznakom zlepšenia sú rizikom ďalšieho tlmenia vyhliadok rastu. Asymetrický charakter obnovy rovnováhy v hospodárstve eurozóny pokračoval, pričom k náprave nerovnováh došlo iba v krajinách, ktoré sú čistými dlžníkmi, a jeho následkom je zvyšovanie prebytku bežného účtu. V rámci globálnej dohody skupiny G20 sa členské štáty eurozóny vyzývajú, aby na dosiahnutie silného, udržateľného, vyrovnaného a inkluzívneho rastu využívali individuálne aj kolektívne všetky nástroje politiky vrátane fiškálnych a štrukturálnych.

               (2)

               Ambiciózne štrukturálne reformy by mali uľahčiť hladké a efektívne prerozdeľovanie ľudských a kapitálových zdrojov a pomôcť pri riešení výziev, ktoré sú spôsobené prebiehajúcimi technologickými a štrukturálnymi zmenami. Potrebné sú reformy, ktoré vytvárajú priaznivé podnikateľské prostredie, dobudovávajú jednotný trh a odstraňujú prekážky brániace investíciám. Tieto snahy sú rozhodujúce pre zvyšovanie produktivity a zamestnanosti, posilňovanie konvergencie a zvyšovanie rastového potenciálu a adaptačnej kapacity hospodárstva eurozóny. Vykonávanie štrukturálnych reforiem vytvorením efektívnych trhov s pohotovo reagujúcimi cenovými mechanizmami by podporilo menovú politiku uľahčením jej prenosu do reálnej ekonomiky. Reformy na odstránenie prekážok brániacich investovaniu a na podporu investícií môžu priniesť dvojaký úžitok podporovaním hospodárskej činnosti v krátkodobom horizonte a vytváraním kapacít pre dlhodobo udržateľný a inkluzívny rast. Reformy, ktoré zvyšujú produktivitu, sú obzvlášť dôležité pre členské štáty s veľkou potrebou znižovania zadlženosti súvisiacej s vysokým vonkajším dlhom, pretože rýchlejší rast prispieva k znižovaniu podielu dlhu na HDP. Zvýšenie cenovej a necenovej konkurencieschopnosti by ďalej prispelo k obnove vonkajšej rovnováhy v uvedených krajinách. Členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu môžu prispieť k obnove rovnováhy v eurozóne zavedením opatrení vrátane štrukturálnych reforiem, ktoré uľahčujú nasmerovanie nadmerných úspor do domáceho dopytu, a to najmä posilnením investícií. Súčasné prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami tiež ponúka v uvedenej súvislosti ďalšie možnosti, najmä v členských štátoch, ktoré majú značný fiškálny priestor.

               (3)

               Lepšia koordinácia vykonávania štrukturálnych reforiem vrátane reforiem stanovených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a reforiem, ktoré sú potrebné na dobudovanie hospodárskej a menovej únie (HMÚ), môže priniesť pozitívne účinky presahovania v jednotlivých členských štátoch a posilniť ich pozitívne krátkodobé účinky. Ukázalo sa, že tematické diskusie Euroskupiny boli užitočné pri vytváraní spoločného chápania reformných priorít v eurozóne, pri výmene najlepších postupov, podporovaní vykonávania reforiem a štrukturálnej konvergencii. Uvedené diskusie by mali v Euroskupine pokračovať, a mali by sa v rámci možností zintenzívňovať, a to aj účinným využívaním dohodnutých spoločných zásad a referenčných porovnávaní. V týchto diskusiách by sa malo pokračovať bez toho, aby boli dotknuté prebiehajúce diskusie v príslušných zloženiach Rady, a zároveň by sa mala tam, kde je to uplatniteľné, uznať relevantnosť Únie a povaha spoločných výziev a skúseností. V reakcii na odporúčanie Rady o zriadení národných rád pre produktivitu (1), prijaté 20. septembra 2016 môžu národné rady pre produktivitu prispieť aj k posilneniu zodpovednosti a vykonávaniu potrebných reforiem na vnútroštátnej úrovni.

               (4)

               Pre dosiahnutie vhodných súhrnných zámerov fiškálnej politiky a riadne fungovanie menovej únie je rozhodujúca silná koordinácia vnútroštátnych fiškálnych politík založená na spoločných pravidlách. Spoločné fiškálne pravidlá sú zamerané na dosahovanie udržateľnosti dlhovej služby na vnútroštátnej úrovni a zároveň poskytujú priestor na makroekonomickú stabilizáciu. Vnútroštátne a súhrnné zámery fiškálnej politiky v eurozóne majú následne vyvážiť dvojitý cieľ, a to zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť vnútroštátnych verejných financií a krátkodobú makroekonomickú stabilizáciu na úrovni krajín, ako aj na úrovni eurozóny. V súčasnej situácii vysokej neistoty súvisiacej s intenzitou oživenia hospodárstva a úrovňou voľnej kapacity v hospodárstve, keď menová politika vedie k značnej akomodácii, treba, aby fiškálna politika na úrovni eurozóny dopĺňala menovú politiku pri podporovaní dopytu, a najmä investícií, a pri odpútaní sa od nízkej inflácie pri riadnom zohľadnení pretrvávajúcich obáv v súvislosti s udržateľnosťou dlhu. Účinnosť fiškálnej politiky vrátane účinkov presahovania medzi krajinami sa v kontexte nízkych úrokových sadzieb posilňuje. Vo svojom oznámení Európskemu parlamentu, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom „Smerom k pozitívnym zámerom fiškálnej politiky pre eurozónu“ zo 16. novembra 2016 sa Komisia domnieva, že za súčasných okolností je na rok 2017 na úrovni eurozóny ako celku žiaduca fiškálna expanzia až 0,5 % HDP.
               Euroskupina v júli 2016 na základe analýzy Komisie dospela k záveru, že primeraná rovnováha sa zabezpečí vo všeobecnosti neutrálnymi súhrnnými zámermi fiškálnej politiky v roku 2017. V decembri 2016 Euroskupina zdôraznila význam nájdenia primeranej rovnováhy medzi potrebou zabezpečiť udržateľnosť a potrebou podporovať investície, aby sa posilnilo krehké oživenie hospodárstva, a prispelo sa tak k vyváženejšiemu súboru politík. Zároveň pretrváva vysoký verejný dlh a vo viacerých členských štátoch je stále potrebné dosiahnuť udržateľnosť verejných financií v strednodobom horizonte. Z uvedeného dôvodu treba zabezpečiť vhodnú diferenciáciu fiškálneho úsilia jednotlivých členských štátov, a to so zreteľom na fiškálny priestor a presahovanie medzi krajinami eurozóny. Členské štáty, ktoré prekonali svoje fiškálne ciele, by mohli využiť svoju priaznivú rozpočtovú situáciu na ďalšie posilnenie svojho domáceho dopytu a potenciálu rastu, v závislosti od konkrétnych okolností v každom členskom štáte, pričom by rešpektovali strednodobý cieľ, vnútroštátne rozpočtové právomoci a vnútroštátne požiadavky.
               Napríklad záruky Európskeho fondu pre strategické investície, stanovené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 (2) predstavujú zvlášť účinný spôsob, akým môžu členské štáty s fiškálnym priestorom maximalizovať vplyv na reálnu ekonomiku a oživenie hospodárstva v eurozóne. Členské štáty, ktoré potrebujú ďalšie fiškálne úpravy v rámci preventívnej časti paktu, by mali zabezpečiť dodržiavanie požiadaviek Paktu stability a rastu na rok 2017. V rámci nápravnej časti paktu musia členské štáty zabezpečiť včasnú a trvalú nápravu svojich nadmerných deficitov, ktorá poskytuje fiškálne rezervy pre prípady nepredvídaných okolností. Členské štáty by mali pokračovať v plnení fiškálnych politík pri plnom dodržiavaní Paktu stability a rastu a zároveň čo najlepšie využívať flexibilitu, ktorá sa poskytuje v rámci existujúcich pravidiel. Štrukturálne reformy, najmä tie, ktoré zvyšujú produktivitu, by podporili rast a zlepšili udržateľnosť verejných financií. Rozhodujúcim zlepšením štruktúry a riadenia vnútroštátnych rozpočtov, a to na strane príjmov, ako aj na strane výdavkov, presunutím zdrojov na hmotné a nehmotné investície by sa okrem toho zvýšil vplyv rozpočtov na dopyt v krátkodobom horizonte a na produktivitu v dlhodobejšom horizonte. Na posilnenie dôveryhodnosti politík členských štátov a na pomoc pri dosahovaní správnej rovnováhy medzi krátkodobou makroekonomickou stabilizáciou, udržateľnosťou dlhovej služby a dlhodobým rastom sú potrebné účinné vnútroštátne fiškálne rámce.

               (5)

               Trhy práce v eurozóne sa naďalej postupne zotavujú a nezamestnanosť stále klesá. Miera dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí však zostáva vysoká, zatiaľ čo chudoba, sociálne vylúčenie a nerovnosť spôsobujú vo viacerých členských štátoch aj naďalej vážne obavy. Napriek pokroku v oblasti reforiem, ktorých cieľom je zlepšiť odolnosť a adaptačnú kapacitu trhov práce, pretrvávajú medzi jednotlivými členskými štátmi eurozóny značné rozdiely, ktoré sú z hľadiska hladkého fungovania eurozóny aj naďalej výzvou. Pre bezproblémové a permanentné prerozdeľovanie pracovných síl na produktívnejšie činnosti, na podporu integrácie alebo opätovnej integrácie osôb, ktoré sú v procese prechodu medzi pracovnými miestami alebo sú vylúčené z trhu práce, na zníženie segmentácie a na podporu hospodárskej a sociálnej konvergencie vrátane zvýšenia príležitostí na kvalitné zamestnanie je potrebný dobre navrhnutý, spravodlivý a inkluzívny trh práce, systém sociálnej ochrany, daňový systém a systém sociálneho zabezpečenia. Výsledkom bude aj účinnejšia automatická stabilizácia a intenzívnejší, udržateľnejší a inkluzívnejší rast a zamestnanosť, ktoré sú dôležité pre riešenie sociálnych výziev v eurozóne.
               Potrebné reformy zahŕňajú tieto oblasti: i) zmeny v právnych predpisoch na ochranu zamestnanosti zamerané na spoľahlivé zmluvné dojednania, ktoré zamestnancom aj zamestnávateľom poskytujú flexibilitu a bezpečnosť, podporujú presuny na trhu práce, bránia dvojakému (two-tier) trhu práce a v prípade potreby umožňujú úpravu nákladov práce, t. j. oblasť, v ktorej bolo v posledných rokoch zvlášť intenzívne reformné úsilie; ii) prehĺbenie zručností zlepšením výkonu a účinnosti vzdelávacích systémov a komplexných stratégií celoživotného vzdelávania zameraných na potreby trhu práce; iii) účinné aktívne politiky trhu práce na pomoc nezamestnaným vrátane dlhodobo nezamestnaných, aby sa mohli vrátiť na trh práce a zvýšiť účasť na trhu práce a iv) moderné, udržateľné a primerané systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré počas životného cyklu účinne a efektívne prispievajú k sociálnemu začleneniu a k integrácii na trhu práce. Okrem toho, oslobodením práce od daňového zaťaženia, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami, a zaistením spravodlivých daňových systémov sa môže zlepšiť situácia na trhu práce. Členské štáty eurozóny, ktoré vykonávajú takéto reformy, sú odolnejšie a preukazujú lepšie výsledky v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti. V rámci takýchto reforiem sa musí zohľadňovať ich možný sociálny vplyv.

               (6)

               Vytváranie bankovej únie napreduje, stále však nie je dokončené. V súlade s plánom z júna 2016, ako sa stanovilo v záveroch Rady zo 16. júna 2016, bude sa pokračovať v práci na dokončení bankovej únie s ohľadom na zníženie a rozdelenie rizík, vrátane európskeho systému ochrany vkladov a sfunkčnenia spoločného fiškálneho zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií najneskôr do konca prechodného obdobia fondu, ako je vymedzené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (3). Aj keď sa celková odolnosť bankového sektora eurozóny od obdobia krízy zvýšila, tlak na banky vzrástol, a to v dôsledku niekoľkých faktorov, napríklad vysokej úrovne nesplácaných úverov, neefektívnych obchodných modelov a nadmernej kapacity v niektorých členských štátoch, čo spôsobilo nízku ziskovosť a v niektorých prípadoch problémy týkajúce sa životaschopnosti. Tento tlak ohrozuje schopnosť bánk poskytovať úvery hospodárstvu. Riziká sa rozširujú aj do reálneho hospodárstva, kde v niektorých členských štátoch zostáva aj naďalej zvýšená úroveň verejného a nefinančného súkromného dlhu. Treba pokračovať v disciplinovanom znižovaní zadlženia v súkromnom sektore prostredníctvom riešenia, splácania a v prípade potreby aj reštrukturalizácie dlhu ekonomicky životaschopných dlžníkov nachádzajúcich sa v problematickej situácii a vyriešením dlhov, ktoré nie sú životaschopné, aby sa kapitál mohol rýchlejšie a efektívnejšie prerozdeliť. V tejto súvislosti riešenie stále zvýšených úrovní nesplácaných úverov a dodržiavanie spoločných zásad pri tvorbe rámcov pre platobnú neschopnosť pre podniky a domácnosti, a to aj prostredníctvom zlepšenia vnútroštátnych insolvenčných postupov a rámcov mimosúdneho urovnávania, predstavujú kľúčové prvky úspešného procesu znižovania zadlženia, ktorý podporuje rast.

               (7)

               Počas roku 2016 sa dosiahol určitý pokrok v oblasti iniciatív predstavených v správe piatich predsedov s názvom „Dobudovanie hospodárskej a menovej Únie“ z 22. júna 2015 vypracovanej predsedom Európskej komisie, v úzkej spolupráci s predsedami Európskej rady, Európskej centrálnej banky, Euroskupiny a Európskeho parlamentu, ako napríklad zvýšená úloha rozmeru eurozóny v európskom semestri, odporúčanie Rady týkajúce sa národných rád pre produktivitu a zriadenie Európskej fiškálnej rady v rámci Komisie. Prebiehajú aj práce na zlepšovaní transparentnosti a znižovaní zložitosti fiškálnych pravidiel a Komisia vydala v novembri 2015 návrh európskeho systému ochrany vkladov. Okrem toho existujú širšie problémy, ktoré treba riešiť so zreteľom na správu piatich predsedov. Komisia 1. marca 2017 predložila Bielu knihu o budúcnosti Európy, v ktorej sa venuje aj budúcnosti HMÚ. Dohoda o operačnom napredovaní si vyžaduje spoločný zmysel pre zodpovednosť a spoločné chápanie cieľa u všetkých členských štátov eurozóny a inštitúcií Únie, ako aj u členských štátov, ktoré nepatria do eurozóny, pretože silná HMÚ pomôže dôraznejšie riešiť problémy, ktorým čelí Únia, a bude mať pozitívny vplyv aj na členské štáty mimo eurozóny. V uvedenej súvislosti je dôležité, aby sa rokovania o dobudovaní HMÚ viedli spôsobom, ktorý je pri plnom rešpektovaní vnútorného trhu Únie otvorený a transparentný vo vzťahu k členským štátom mimo eurozóny, a aby boli príslušné iniciatívy otvorené pre členské štáty mimo eurozóny, a to na rovnakom základe, ak je to vhodné.

               (8)

               S Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu sa konzultovalo o zamestnanosti a sociálnych aspektoch tohto odporúčania,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny prijali v rokoch 2017 až 2018 jednotlivo aj spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom:

               1.

               Uskutočňovať politiky, ktoré podporujú udržateľný a inkluzívny rast v krátkodobom i dlhodobom horizonte a zlepšujú adaptačnú kapacitu, obnovu rovnováhy a konvergenciu. Uprednostniť reformy, ktoré zvyšujú produktivitu, zlepšujú inštitucionálne a podnikateľské prostredie, odstraňujú prekážky brániace investovaniu a podporujú vytváranie pracovných miest. Členské štáty s deficitom bežného účtu alebo vysokým vonkajším dlhom by mali zvýšiť produktivitu a zároveň znížiť jednotkové náklady práce. Členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu by mali ako prioritné zaviesť opatrenia, ktoré pomáhajú posilniť ich domáci dopyt a rastový potenciál vrátane štrukturálnych reforiem a podpory investícií.

               2.

               Snažiť sa o primeranú rovnováhu vo fiškálnych politikách medzi potrebou zabezpečiť udržateľnosť a potrebou podporovať investície na posilnenie oživenia hospodárstva, čím sa prispieva k primeraným súhrnným zámerom fiškálnej politiky a vyváženejšiemu súboru politík. Členské štáty, ktorým podľa posúdenia Komisie hrozí, že v roku 2017 nesplnia svoje povinnosti v rámci Paktu stability a rastu, by preto mali prijať v primeranom čase dodatočné opatrenia na zabezpečenie súladu. Naopak, členské štáty, ktoré svoje strednodobé ciele prekročili, sa vyzývajú, aby naďalej uprednostňovali investície na posilnenie potenciálneho rastu a zároveň zachovávali dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Členské štáty, ktoré by v roku 2017 podľa očakávaní mali vo všeobecnosti dodržiavať Pakt stability a rastu, by mali zabezpečiť súlad s PSR v rámci svojich národných rozpočtových procesov. Pokračovať v plnení fiškálnych politík pri plnom dodržiavaní PSR a zároveň čo najlepšie využívať flexibilitu, ktorá sa poskytuje v rámci súčasných pravidiel. Celkovo by členské štáty mali zlepšiť štruktúru verejných financií vytvorením väčšieho priestoru na hmotné a nehmotné investície a zabezpečiť účinné fungovanie vnútroštátnych rozpočtových rámcov.

               3.

               Vykonať reformy, ktoré podporujú konkurencieschopnosť, vytváranie pracovných miest, kvalitu pracovných miest, odolnosť a hospodársku a sociálnu konvergenciu, podložené efektívnym sociálnym dialógom. Tieto opatrenia by mali byť kombináciou: i) spoľahlivých pracovných zmlúv, ktoré zamestnancom aj zamestnávateľom poskytujú flexibilitu a bezpečnosť; ii) kvalitných a efektívnych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a komplexných stratégií celoživotného vzdelávania zameraných na potreby trhu práce; iii) účinných aktívnych politík trhu práce na podporu účasti na trhu práce; iv) moderných, udržateľných a primerané systémov sociálnej ochrany, ktoré počas celého životného cyklu účinne a efektívne prispievajú k sociálnej inklúzii, ako aj k integrácii na trhu práce. Oslobodiť prácu od daňového zaťaženia, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami a v členských štátoch, v ktorých nákladová konkurencieschopnosť zaostáva za priemerom eurozóny, a v krajinách, ktoré nemajú fiškálny priestor na manévrovanie, zabezpečiť rozpočtovú neutralitu tohto oslobodenia práce od daňového zaťaženia.

               4.

               V súlade s plánom z júna 2016 pokračovať v práci na dokončení bankovej únie s ohľadom na zníženie a rozdelenie rizík, vrátane európskeho systému ochrany vkladov a sfunkčnenia spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií najneskôr do konca prechodného obdobia fondu. Navrhnúť a zaviesť účinnú stratégiu pre celú eurozónu, aby sa doplnili prudenciálne opatrenia dohľadu s cieľom riešiť riziká životaschopnosti v rámci bankového sektora, a to aj pokiaľ ide o vysokú úroveň nesplácaných úverov, neefektívne obchodné modely a nadmernú kapacitu. V členských štátoch, ktoré majú vysokú úroveň súkromného dlhu, podporovať disciplinované znižovanie zadlženia.

               5.

               Pokročiť v práci na dobudovaní HMÚ pri plnom rešpektovaní vnútorného trhu Únie a otvoreným a transparentným spôsobom vo vzťahu k členským štátom mimo eurozóny. Ďalej napredovať v prebiehajúcich iniciatívach a pracovať na dlhodobejších otázkach týkajúcich sa HMÚ pri náležitom zohľadnení Bielej knihy Komisie o budúcnosti Európy.

      V Bruseli 21. marca 2017

            Za Radu

            predseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Odporúčanie Rady z 20. septembra 2016 týkajúce sa zriadenia národných rád pre produktivitu (Ú. v. EÚ C 349, 24.9.2016, s. 1).

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1017 z 25. júna 2015 o Európskom fonde pre strategické investície, Európskom centre investičného poradenstva a Európskom portáli investičných projektov a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 – Európsky fond pre strategické investície (Ú. v. EÚ L 169, 1.7.2015, s. 1).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1).


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka vykonávania všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov, ktorých menou je euro

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/98

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka vykonávania všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov, ktorých menou je euro
   (2015/C 272/26)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Udržiavanie a posilňovanie rozvoja eurozóny si vyžaduje nepretržité politické úsilie o podporu vyrovnanej úpravy v súkromnom a verejnom sektore a o zvýšenie rastového potenciálu hospodárstva v strednodobom až dlhodobom horizonte. Aj keď v eurozóne prebieha hospodárske oživenie, brzdia ho pretrvávajúce dôsledky nedávnych hospodárskych a finančných kríz vrátane prebiehajúcej obnovy vonkajšej rovnováhy, vysokých úrovní verejného a súkromného dlhu a súvisiacich tlakov na znižovanie pákového efektu, pretrvávajúcich štrukturálnych nepružností na národných trhoch práce a produktových trhoch, vysokej nezamestnanosti a nízkej dôvery, ako aj pretrvávajúcich slabých investícií. Pokrok pri vykonávaní reforiem stanovených v odporúčaniach pre jednotlivé členské štáty nebol doteraz dostatočne ambiciózny.

               (2)

               Eurozóna je viac než len súhrn svojich členov. Ekonomiky v eurozóne sú úzko prepojené, čo podčiarkuje potrebu výraznejšej koordinácie fiškálnych, finančných a štrukturálnych politík. Orientáciou politiky na úrovni eurozóny by sa mal podporovať rast a zamestnanosť a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby sa udržiaval a posilňoval pokrok pri obnove rovnováhy. Členské štáty eurozóny majú osobitnú zodpovednosť za účinné vykonávanie rámca správy hospodárskych záležitostí, ktorý sa v posledných rokoch výrazne posilnil. Vyžaduje si to silnejší tlak zo strany ostatných krajín na podporu vykonávania vnútroštátnych reforiem a fiškálnej obozretnosti. Takisto si to vyžaduje rozsiahlejšie posudzovanie vnútroštátnych reforiem z perspektívy eurozóny, osvojenie si potenciálnych účinkov presahovania a stimuláciu politík, ktoré majú osobitný význam pre riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie.

               (3)

               Uskutočňovanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktorými sa modernizuje ekonomika a zvyšuje konkurencieschopnosť a rastový potenciál, zatiaľ nie je v eurozóne dostatočné. Rozsah nerovnováh spred krízy, postavenie v rámci hospodárskeho cyklu a dostupný fiškálny priestor sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšia. Napriek zlepšeniam na trhoch práce a určitému pokroku v reformách na zlepšenie odolnosti trhov práce pretrváva vysoká miera nezamestnanosti a riziko dlhodobej nezamestnanosti sa čoraz viac prehlbuje, čím sa ešte viac zhoršuje sociálna situácia v najzraniteľnejších krajinách. Hoci prebieha obnova vonkajšej rovnováhy, pokrok nie je symetrický a v niekoľkých členských štátoch pretrvávajú zvýšené prebytky na bežnom účte. Ambiciózne štrukturálne reformy na trhu práce a produktovom trhu by uľahčili potrebnú hospodársku úpravu v rámci eurozóny a podporili rast v krajinách, ktoré ich uskutočňujú. Zvyšovaním zamestnanosti a znižovaním cien pre spotrebiteľov reformy zároveň prispievajú aj k vyššej miere sociálneho začlenenia. Štrukturálne reformy – ak sa uskutočňujú spoločne vo všetkých členských štátoch – sú prínosom pre eurozónu ako celok vďaka pozitívnym účinkom presahovania cez obchodné a finančné kanály. Podporilo by to vhodné politické rozhodnutia aj vo zvyšku eurozóny. Tematické diskusie Euroskupiny môžu tomuto procesu pomôcť pomocou posudzovania a referenčného porovnávania reforiem a ich dosahu na eurozónu ako celok. Dá sa to dosiahnuť pomocou ponaučenia sa z najlepších postupov, dohody o spoločných zásadách pre dobré reformy a tlaku zo strany ostatných krajín. Vzhľadom na proces úpravy na národnej úrovni, a teda aj fungovanie eurozóny, je obzvlášť dôležité pravidelné sledovanie pokroku reforiem v členských štátoch, v ktorých existujú nadmerné nerovnováhy a nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia.

               (4)

               Jednou z kľúčových výziev politiky, ktorým čelí eurozóna, je zníženie dlhu verejných financií pomocou realizácie fiškálnej zodpovednosti. Fiškálna situácia v eurozóne sa vďaka konsolidačnému úsiliu v uplynulých rokoch zlepšila, ale koordinácia fiškálnych politík je aj naďalej nedostatočná. Viaceré členské štáty eurozóny musia stále pokračovať vo fiškálnej úprave v záujme zníženia veľmi vysokej úrovne dlhu. Iné krajiny majú väčší manévrovací priestor a mohli by ho využiť na podporu domáceho dopytu s osobitným dôrazom na investície; podporil by sa tým rast a aj eurozóna ako celok. Pružnosť zakotvená v pravidlách Paktu stability a rastu umožňuje členským štátom uľahčiť štrukturálne reformy a investície a zároveň dodržiavať spoločne dohodnuté pravidlá. Fiškálne stratégie zatiaľ dostatočne nepodporujú rast. Na strane príjmov existuje napriek zvýšenej koordinácii v Euroskupine ďalší priestor na zlepšovanie efektívnosti daňových systémov a znižovanie daňovo-odvodového zaťaženia práce. Na strane výdavkov je potrebný väčší dôraz na verejné investície založené na dôkladnej analýze nákladov a prínosov, ako aj na ďalšie verejné výdavky so silnými a pozitívnymi účinkami na rast. Z preskúmaní výdavkov vyplýva značná potreba zvýšenia efektívnosti vo verejnej správe. Tento proces budú podporovať riadne fungujúce vnútroštátne fiškálne rámce.

               (5)

               Podmienky na finančnom trhu v eurozóne sa zlepšujú, poskytovanie úverov súkromnému sektoru však zostáva utlmené a finančné trhy zostávajú rozdrobené. Brzdí to investície v eurozóne. V dôsledku toho sa otvorila široká investičná medzera, aj napriek tomu, že investičné potreby existujú tak v oblasti hmotných, ako aj v oblasti nehmotných investícií. Investičný plán EÚ ponúka možnosti mobilizovať investície a nasmerovať ich na produktívne účely. Dosah investičného plánu a rozšíreného programu ECB na nákup aktív však bude výraznejší, ak budú sprevádzané opatreniami v širšom finančnom sektore na obnovenie úverových tokov, prehĺbenie kapitálových trhov a zvýšenie dlhodobého financovania hospodárstva. Prebieha dobudovanie bankovej únie, ktorú bude podporovať uplatňovanie jednotného súboru pravidiel a jednotného regulačného prístupu. Vďaka lepšie integrovaným a efektívnejšie fungujúcim kapitálovým trhom by sa zmobilizovali ďalšie finančné prostriedky potrebné na investície, znížila by sa závislosť európskeho hospodárstva od bánk a ešte viac by sa vyvážili a stabilizovali jej finančné štruktúry.

               (6)

               Napriek nedávnym úspechom pri posilňovaní štruktúry HMÚ si súčasné výzvy vyžadujú pokrok pri dokončovaní jej podoby. Ďalší rozvoj HMÚ si bude vyžadovať postupný prístup, ktorý v sebe kombinuje disciplínu a solidaritu. Predseda Komisie spoločne s predsedom Európskej rady, predsedom Európskeho parlamentu, prezidentom Európskej centrálnej banky a predsedom Euroskupiny pripravia ďalšie kroky zamerané na lepšiu správu hospodárskych záležitostí v eurozóne,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2015 až 2016 prijali opatrenia v rámci Euroskupiny s cieľom:

               1.

               Využívať tlak zo strany členských krajín na podporu štrukturálnych reforiem, prostredníctvom ktorých sa uľahčí náprava veľkých vnútorných a vonkajších dlhov a ktorými sa podporia investície. Pravidelne posudzovať plnenie reforiem v členských štátoch, ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Pokračovať v pravidelnom tematickom posudzovaní štrukturálnych reforiem. Do jari 2016 prijať rozhodnutia o nadviazaní na koordinačné cvičenie zamerané na zníženie vysokého daňovo-odvodového zaťaženia práce a o reforme trhov so službami.

               2.

               Koordinovať fiškálne politiky a zabezpečiť, aby boli celkové zámery fiškálnej politiky eurozóny v súlade s rizikami udržateľnosti a cyklickými podmienkami. Týmto nie je dotknuté plnenie požiadaviek Paktu stability a rastu. Do jari 2016 zorganizovať tematické diskusie o zlepšení kvality a udržateľnosti verejných financií so zameraním najmä na prioritizáciu hmotných a nehmotných investícií na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ a o prispôsobení daňových systémov, aby vo väčšej miere podporovali rast. Monitorovať účinné fungovanie nedávno posilnených národných fiškálnych rámcov.

               3.

               Zabezpečiť včasnú finalizáciu následných opatrení nadväzujúcich na komplexné posúdenie zo strany Európskej centrálnej banky, vykonávanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (3) (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk), dokončenie ratifikácie medzivládnej dohody o jednotnom fonde na riešenie krízových situácií a zabezpečiť, aby bol tento fond plne funkčný od januára 2016. Podporovať opatrenia na prehĺbenie trhového financovania, zlepšenie prístupu k finančným prostriedkom pre MSP a na vytvorenie alternatívnych zdrojov financovania. Podporovať ďalšie reformy národných rámcov pre platobnú neschopnosť.

               4.

               Pokročiť v práci na prehlbovaní hospodárskej a menovej únie a prispieť k zlepšeniu rámca pre hospodársky dohľad v kontexte správy o ďalších krokoch pre lepšiu správu hospodárskych záležitostí v eurozóne pripravenej predsedom Európskej komisie Jeanom-Claudom Junckerom v úzkej spolupráci s predsedom Európskej rady Donaldom Tuskom, predsedom Európskeho parlamentu Martinom Schulzom, prezidentom Európskej centrálnej banky Mariom Draghim a predsedom Euroskupiny Jeroenom Dijsselbloemom, ako aj jej následných opatrení.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).


title: Odporúčanie pre odporúčanie Rady s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Spojenom kráľovstve

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                  KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                                Brusel, 2.7.2008
                                                SEK(2008) 2189 v konečnom znení

                                   Odporúčanie pre

                              ODPORÚČANIE RADY

     s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Spojenom kráľovstve

                                (predložená Komisiou)

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                                   Odporúčanie pre

                                            ODPORÚČANIE RADY

           s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Spojenom kráľovstve

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 7,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     keďže:

     (1)      V článku 104 Zmluvy sa ustanovuje postup pri nadmernom deficite s cieľom
              zabezpečiť, aby členské štáty predchádzali nadmernému deficitu verejných financií,
              alebo aby v prípade jeho vzniku zabezpečili korekciu.

     (2)      Podľa bodu 5 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené
              kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska povinnosť podľa článku 104 ods. 1
              Zmluvy predchádzať nadmernému deficitu verejných financií sa nevzťahuje na
              Spojené kráľovstvo, pokiaľ sa nedostane do tretej etapy hospodárskej a menovej únie1.
              V druhej etape hospodárskej a menovej únie sa od Spojeného kráľovstva podľa článku
              116 ods. 4 Zmluvy vyžaduje, aby sa snažilo predchádzať nadmernému deficitu.

     (3)      Pakt stability a rastu sa zakladá na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako
              prostriedku na posilňovanie podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu
              smerujúceho k vytváraniu pracovných miest.

     (4)      Dňa 8. júla 2008 v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy Rada rozhodla, že
              v Spojenom kráľovstve existuje nadmerný deficit.

     (5)      V súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97
              o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku2 (ktorý je
              súčasťou Paktu stability a rastu) Rada takisto predloží dotknutému členskému štátu
              odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v priebehu stanovenej lehoty.
              Odporúčanie má stanoviť lehotu najviac šiestich mesiacov na to, aby dotknuté členské
              štáty prijali účinné opatrenia na korekciu nadmerného deficitu, ako aj lehotu na
              korekciu nadmerného deficitu, ktorá by sa mala dosiahnuť v nasledujúcom roku
              (v prípade Spojeného kráľovstva vo finančnom roku) po jeho zistení, pokiaľ nenastanú
              mimoriadne okolnosti. Pri rozhodovaní o tom, či existujú mimoriadne okolnosti, by sa
              mali náležite zvážiť „relevantné faktory“ objasnené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES)

     1
              http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
     2
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ
              L 174, 7.7.2005, s. 5).

SK                                                        2                                                          SK
 ---pagebreak---            č. 1467/97. Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 by Rada mala vo svojom
           odporúčaní určenom členskému štátu na korekciu nadmerného deficitu takisto
           požadovať dosiahnutie minimálneho ročného zlepšenia štrukturálneho salda na
           referenčnej úrovni 0,5 % HDP.

     (6)   Podľa prognózy Komisie z jari 2008 by sa na základe nezmenenej politiky deficit
           verejných financií zvýšil z 2,9% HDP vo finančnom roku 2007–2008 na 3,3% v roku
           2008–2009, a zostal na úrovni 3,3% v roku 2009–2010. Po výslednej hodnote 3,0% v
           roku 2007 sa odhaduje spomalenie reálneho rastu HDP na úroveň 1,7 % v roku 2008 a
           1,6 % v roku 2009. Vzhľadom na zmenu cyklickej pozície z pozitívnej produkčnej
           medzery v roku 2007 na zápornú v roku 2008 sa odhadovalo zvýšenie cyklicky
           upraveného deficitu z 3,0 % HDP v roku 2007–2008 na 3,1 % HDP v roku 2008–
           2009. Potom by sa podľa predpokladov mal cyklicky upravený deficit znížiť v roku
           2009–2010 na 2,9 % HDP v dôsledku kombinovaných efektov diskrečných opatrení
           vrátane vyšších daní z alkoholu a motorových vozidiel, ktoré sa zaviedli v rozpočte na
           rok 2008, a malého plánovaného poklesu podielu vládnych výdavkov. Čiastočne v
           dôsledku existencie značného odhadovaného primárneho deficitu sa odhadovalo
           zvýšenie hrubého dlhu verejných financií zo 43,2 % HDP vo finančnom roku 2007–
           2008 na úroveň 47½ % HDP v roku 2009–2010.

     (7)   V rozpočte Spojeného kráľovstva na rok 2008 predložili orgány rozpočtové plány,
           ktoré počítajú s deficitom verejných financií vo výške 3,2 % HDP v roku 2008–2009,
           ktorý sa má potom v roku 2009–2010 znížiť na 2,8 %. Údaj o deficite v roku 2009–
           2010 je nižší ako zodpovedajúci údaj vo výške 3,3 % HDP v prognóze útvarov
           Komisie z jari 2008, najmä v dôsledku rozdielu v očakávanom raste HDP v roku
           2009–2010. V nadväznosti na rozpočet na rok 2008 a jarnú prognózu útvarov Komisie
           ohlásilo Spojené kráľovstvo 13. mája 2008 zavedenie dodatočných fiškálnych opatrení
           týkajúcich sa zmien v pásmach daní z príjmov fyzických osôb vo finančnom roku
           2008–2009. Účelom zmien má byť zníženie príjmov daní z príjmov fyzických osôb v
           roku 2008–2009, ktoré bude financované z dodatočných vládnych pôžičiek. Za
           nezmenených ostatných podmienok to bude viesť k nárastu prognózy útvarov Komisie
           týkajúcej sa miery deficitu na rok 2008–2009 o 0,2 percentuálnych bodov3 na
           približne 3,5 % HDP, s podobným vplyvom na štrukturálny deficit. Ďalej je vo
           vyhlásení vlády Spojeného kráľovstva naznačené riziko prekročenia deficitu aj v roku
           2009–2010 v pomere k deficitu odhadovanom v jarnej prognóze.

     (8)   V prípade Spojeného kráľovstva zo zváženia relevantných faktorov objasnených
           v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97 a posúdených v správe Komisie podľa
           článku 104 ods. 3 nevyplýva existencia mimoriadnych okolností oprávňujúcich k
           odchýlke od štandardnej lehoty pre korekciu deficitu. Zatiaľ čo sa v roku 2008 a 2009
           očakáva spomalenie rastu HDP v pomere k potenciálnej miere rastu, čo bude viesť k
           vzniku zápornej produkčnej medzery, očakáva sa, že rast HDP zostane v priebehu
           celého obdobia jarnej prognózy naďalej pozitívny, s ročnými mierami rastu
           presahujúcimi 1,5 % v roku 2008 a 2009. Lehota na korekciu nadmerného deficitu
           musí byť stanovená v súlade s uvedeným nariadením, čo znamená, že deficit by mal
           byť odstránený v nasledujúcom roku po jeho identifikovaní. V prípade Spojeného

     3
           Vo vyhlásení vlády Spojeného kráľovstva o dani z príjmov, ktoré bolo uverejnené 13. mája 2008, sa
           uvádzali náklady na zníženie daní z príjmov v roku 2008–2009 vo výške 2,7 mld. GBP, čo by podľa
           odhadov Komisie zodpovedalo 0,2 % HDP.

SK                                                    3                                                        SK
 ---pagebreak---             kráľovstva bol deficit zistený v roku 2008 na základe plánovaného deficitu
            presahujúceho referenčnú hodnotu 3 % HDP v roku 2008–2009. Vzhľadom na to by sa
            mal celkový deficit znížiť pod úroveň 3 % referenčnej hodnoty HDP najneskôr do
            konca finančného roka 2009–2010. Aby bola táto korekcia deficitu udržateľná, orgány
            Spojeného kráľovstva by museli na základe jarnej prognózy útvarov Komisie
            dosiahnuť v roku 2009–2010 štrukturálne zlepšenie aspoň vo výške 0,5 % HDP.

     (9)    Vo všeobecnosti by podľa názoru Rady mali opatrenia na konsolidáciu rozpočtu
            zabezpečiť trvalé zlepšenie salda verejných financií, pričom by sa mali zamerať na
            zvýšenie kvality verejných financií a posilnenie potenciálu hospodárskeho rastu.
            Korekcia rozpočtu v Spojenom kráľovstve by mala byť v súlade s týmito cieľmi,

     TÝMTO ODPORÚČA:

     – Orgány Spojeného kráľovstva by mali v súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES)
       č. 1467/97 čo najskôr, najneskôr však do finančného roku 2009–2010, odstrániť nadmerný
       deficit, tým, že dôveryhodne a udržateľným spôsobom znížia deficit vládnych financií pod
       hranicu 3 % HDP.

     – Na tieto účely by mali orgány Spojeného kráľovstva na základe jarnej prognózy útvarov
       Komisie z roku 2008 zabezpečiť v roku 2009–2010 štrukturálne zlepšenie aspoň vo výške
       0,5 % HDP.

     Rada stanovuje pre orgány Spojeného kráľovstva konečný termín 8. január 2009 na prijatie
     účinných opatrení na tento účel.

     Okrem toho Rada vyzýva orgány Spojeného kráľovstva, aby po korekcii nadmerného deficitu
     zabezpečili udržanie konsolidácie rozpočtu smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu,
     ktorý (i) poskytuje adekvátne rozpätie vo vzťahu k limitu deficitu na úrovni 3 % HDP, (ii)
     udržiava vhodný dlhový pomer zohľadňujúci vplyv starnutia obyvateľstva na hospodárstvo a
     rozpočet a (iii) s prihliadnutím na body (i) a (ii) poskytuje priestor pre rozpočtové
     manévrovanie, najmä pokiaľ ide o potrebu verejných investícií.

     Toto odporúčanie je určené Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.

     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                               4                                                SK


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/83

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2017
   (2017/C 261/19)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Rakúsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaní 1.

               (3)

               Správa o Rakúsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)

               Rakúsko predložilo 21. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 2. mája 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 očakáva, že celkový deficit sa v roku 2017 zlepší na úroveň 1,0 % HDP a v roku 2021 dosiahne úroveň 0,3 % HDP. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,45 % HDP do roku 2016 a 0,5 % HDP v nasledujúcom období, sa dosiahne v roku 2019. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne klesne z 84,6 % v roku 2016 na 71,0 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický a predpokladá výrazný rast investícií a vývozu v rokoch 2017 a 2018.

               (7)

               V programe stability sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet je značný a poskytuje dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie dosiahli oprávnené dodatočné výdavky v roku 2016 úroveň 0,25 % HDP, pokiaľ ide o výnimočný prílev utečencov, a úroveň 0,04 % HDP, pokiaľ ide o bezpečnostné opatrenia. V súčasnosti sa odhaduje, že v roku 2017 bude dodatočný vplyv bezpečnostných opatrení na rozpočet v porovnaní s rokom 2016 predstavovať 0,01 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú nezvyčajnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Rakúska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto bola požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2016 znížená s cieľom zohľadniť dodatočné náklady súvisiace s utečencami a bezpečnostnými opatreniami. Konečné posúdenie v súvislosti s rokom 2017 vrátane posúdenia oprávnených súm sa vykoná na jar 2018 na základe zistených údajov poskytnutých rakúskymi orgánmi.

               (8)

               Podľa odporúčania Rady z 12. júla 2016 malo Rakúsko zabezpečiť, aby odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa bola obmedzená na úľavu súvisiacu s vplyvom výnimočného prílevu utečencov (5) na rozpočet a aby na ten účel dosiahlo v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,3 % HDP, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nepodarí dodržať pri nižšom úsilí. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa požaduje, aby štrukturálne saldo zostalo v roku 2017 s prihliadnutím na poskytnuté úľavy stabilné. V prognóze Komisie sa poukazuje na to, že v roku 2017 hrozí riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. V roku 2018 by Rakúsko na základe prognózy Komisie z jari 2017 malo zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) neprekročila 2,2 %, čo zodpovedá zlepšeniu štrukturálneho salda najmenej o 0,3 % HDP. (7) Za predpokladu nezmenenej politiky by Rakúsku hrozila v roku 2018 určitá odchýlka od uvedenej požiadavky. Zároveň sa predpokladá, že Rakúsko dodrží v rokoch 2017 a 2018 dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že Rakúsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie súladu s požiadavkami v rokoch 2017 a 2018.

               (9)

               Výdavky na dôchodky a zdravotnú starostlivosť predstavujú stredne veľké riziko pre fiškálnu udržateľnosť z dôvodu rýchleho starnutia obyvateľstva. Verejné výdavky Rakúska na dôchodky sú pomerne vysoké v porovnaní s ostatnými členskými štátmi a očakáva sa, že sa do roku 2060 zvýšia o 0,5 percentuálneho bodu HDP. To je v kontraste s vývojom priemeru Únie, ktorý sa podľa očakávaní má v rovnakom období znížiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Skutočný vek odchodu do dôchodku zostáva napriek súčasným reformám nízky a je jedným z hlavných faktorov vyšších výdavkov na dôchodky. Vyjadrený ako priemerný vek odchodu z trhu práce je tento vek 62 rokov a 6 mesiacov v prípade mužov a 61 rokov v prípade žien, čo je pod priemerom Únie, ktorý je 63 rokov a 7 mesiacov v prípade mužov a 62 rokov a 7 mesiacov v prípade žien (údaje za rok 2014). Okrem toho súčasný zákonný vek odchodu do dôchodku žien, ktorý je 60 rokov, patrí k najnižším v Únie a začne sa zosúlaďovať s vekom odchodu do dôchodku mužov až v roku 2024. Naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na zmeny strednej dĺžky života by pomohlo zabezpečiť udržateľnosť dôchodkov v kontexte starnúceho obyvateľstva, a to aj tým, že by to prispelo k zvýšeniu skutočného veku odchodu do dôchodku.

               (10)

               Pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, v strednodobom a dlhodobom horizonte sa očakáva výrazný nárast verejných výdavkov, ktoré sú už teraz na vysokej úrovni, a to o 1,3 percentuálneho bodu do roku 2060, pričom priemer Únie sa má zvýšiť o 0,9 percentuálneho bodu. Hlavnou príčinou rastu výdavkov na zdravotnú starostlivosť je veľký nemocničný sektor, pričom menej nákladná ambulantná starostlivosť sa nevyužíva v dostatočnej miere. Podiel nemocničných výdavkov na celkových nákladoch na zdravotnú starostlivosť je jedným z najvyšších v Únie. Preto je potrebné dôsledne vykonať súčasné iniciatívy zamerané na posilnenie poskytovania primárnej starostlivosti vrátane podpory nových finančných dohôd medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a fondmi sociálneho zabezpečenia. Rakúsky nemocničný sektor okrem toho nedostatočne využíva účinné postupy verejného obstarávania, ako napríklad postupy zadávania zákaziek s pôsobnosťou v celej Únii (0,23 % HDP v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 0,62 % HDP), hromadné obstarávanie a necenové kritériá na vyhodnotenie ponúk.

               (11)

               Zákon o finančnom vyrovnávaní z roku 2017 pomohol zjednodušiť finančné vzťahy medzi rôznymi stupňami verejnej správy v Rakúsku. Rakúsky fiškálny rámec však zostáva príliš zložitý z hľadiska rozdelenia kompetencií a finančných dojednaní a je aj naďalej poznačený nesúladom medzi obmedzenými právomocami generovať príjmy a vyššou mierou zodpovednosti za výdavky miestnych samospráv a federálnej štátnej správy.

               (12)

               Hoci sa daňovou reformou z roku 2016 znížilo daňovo-odvodové zaťaženie zo 49,5 % na 46,7 %, stále však zostáva pomerne vysoké v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 40,6 % (údaje sa týkajú slobodnej bezdetnej osoby s priemerným zárobkom). Keďže sa neuplatňuje indexácia daňových pásiem vzhľadom na infláciu, daňovo-odvodové zaťaženie sa v dôsledku ročnej fiškálnej záťaže bude znovu postupne zvyšovať. Na druhej strane sa nedostatočne využívajú zdroje príjmov, ktoré viac podporujú rast, ako napríklad periodické dane z nehnuteľností, a to najmä preto, že základ dane je už neaktuálny. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností v Rakúsku sú veľmi nízke a dosahujú 0,2 % HDP, pričom v roku 2014 bol priemer Únie na úrovni 1,6 % HDP. Podobne implicitná sadzba dane za energie v Rakúsku je pomerne nízka, čo svedčí o nevyužitom potenciáli environmentálnych daní, ktoré zároveň zahŕňajú pozitívne behaviorálne stimuly.

               (13)

               Hoci je situácia na trhu práce v Rakúsku lepšia než vo väčšine členských štátov, je ešte stále potrebné vysporiadať sa s určitými výzvami. Nedostatočne sa využíva najmä potenciál žien na trhu práce, o čom svedčí vysoký rozdiel v odmeňovaní žien a mužov, ktorý je okrem iného zapríčinený vysokým podielom práce na čiastočný úväzok. V roku 2015 bol rozdiel v odmeňovaní žien a mužov 21,7 %, pričom priemer Únie bol 16,3 %. Vysoký a nadpriemerný podiel žien, ktoré pracujú na čiastočný úväzok, je z veľkej časti podnietený zodpovednosťou za starostlivosť o deti a staršie osoby. V roku 2015 bol počet miest v zariadeniach starostlivosti o deti vo veku do 3 rokov 25,5 %, čo je výrazne pod úrovňou barcelonského cieľa 33 %.

               (14)

               Rakúsko už prekročilo svoje národné ciele stratégie Európa 2020 v oblasti vzdelávania. Podľa výsledkov Programu OECD pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) z roku 2015 však výsledky v oblasti vzdelávania do veľkej miery závisia od sociálno-ekonomického zázemia. Okrem toho sú výsledky vzdelávania žiakov prostredia migrantov oveľa horšie než v prípade ostatných žiakov. V roku 2016 existovala v prípade žiakov narodených v cudzine 2,7-krát vyššia pravdepodobnosť, že ukončia školskú dochádzku pred dosiahnutím vyššieho sekundárneho vzdelania, než u žiakov narodených v krajine. Bez problémov nie je ani integrácia detí prisťahovalcov, ktoré sa narodili už v Rakúsku. Rakúsko okrem toho čelí výzvam v súvislosti s integráciou veľkého počtu žiadateľov o azyl a utečencov do svojho vzdelávacieho systému.

               (15)

               Vývoj v bankovom sektore svedčí o stabilnom, ale pomalom zlepšovaní. Kapitalizácia rakúskych bánk zostáva pod úrovňou bánk v iných členských štátoch Únie a ich schopnosť generovať zisky na domácom trhu je pod tlakom. Pokiaľ ide o medzinárodné operácie, došlo k ďalšiemu zlepšeniu kvality aktív a ziskovosti na viacerých trhoch v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe, hoci stále pretrvávajú určité slabé miesta. Zvýšenie cien nehnuteľností a oživenie hypotekárneho financovania zároveň zdôrazňuje dôležitosť makroprudenciálnych opatrení.

               (16)

               V roku 2016 došlo v Rakúsku opätovne k rastu investícií, ale v prípade investícií zo strany MSP a v sektore služieb pretrvávajú nedostatky. Rakúsko uznáva úlohu, ktorú zohráva zakladanie podnikov a silný rast z hľadiska nových investícií (t. j. investícií, ktoré prekračujú rámec investícií na obnovu) a súvisiacej tvorby pracovných miest. Rakúsko si preto stanovilo ambiciózne ciele, a to uľahčiť digitálnu transformáciu a riešiť tradične nízku mieru zakladania nových podnikov (7,4 % v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 10,8 %) a rastu spoločností (7,3 % v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 9,2 %). Boli už oznámené niektoré konkrétne opatrenia, ktoré spájajú zníženie investičných prekážok so zlepšenými rámcovými podmienkami na financovanie z vlastného kapitálu, s podporou podnikania a s daňovými stimulmi.

               (17)

               V sektore služieb pre podniky a regulovaných povolaní pretrvávajú vysoké regulačné prekážky, pričom najmä v prípade architektov a inžinierov je úroveň obmedzení vyššia, než je priemer Únie. Okrem toho v prípade týchto povolaní, ako aj v prípade právnikov, účtovníkov/daňových poradcov, patentových zástupcov, realitných maklérov a sprievodcov cestovného ruchu je miera straty zákazníkov výrazne nižšia než priemer Únie, čo môže svedčiť o pomerne nízkej miere dynamiky a hospodárskej súťaže v oblasti odborných služieb v Rakúsku. K týmto prekážkam okrem iného patria 1. obmedzenia týkajúce sa držby podielov a právnej formy v prípade architektov, inžinierov a patentových zástupcov; 2. multidisciplinárne obmedzenia v prípade architektov a inžinierov, ako aj 3. obzvlášť veľký rozsah vyhradených činností v prípade architektov, inžinierov a sprievodcov cestovného ruchu. Zníženie takýchto prekážok by mohlo viesť k intenzívnejšej hospodárskej súťaži, vďaka čomu by na trh mohlo vstúpiť viac podnikov, čo by viedlo k výhodám pre zákazníkov vo forme nižších cien. V záujme vyriešenia tohto problému vydala Komisia v januári 2017 v rámci súboru opatrení na odstránenie prekážok na trhoch so službami niekoľko odporúčaní.

               (18)

               Rakúsko vyvinulo značné úsilie pri prijímaní žiadateľov o azyl a začleňovaní utečencov, ako aj iných prisťahovalcov. Integrácia osôb z prostredia migrantov na trh práce, a to najmä žien narodených mimo Únie a utečencov uchádzajúcich sa o prácu, však stále zostáva problémom.

               (19)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018, a to po zohľadnení úľavy súvisiacej s nezvyčajnými udalosťami. Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému. Zracionalizovať a zefektívniť kompetencie medzi rôznymi stupňami verejnej správy a zosúladiť ich povinnosti v oblasti financovania a výdavkov.

               2.

               Zlepšiť situáciu žien na trhu práce, a to aj poskytovaním služieb celodennej starostlivosti. Zlepšiť študijné výsledky znevýhodnených mladých ľudí, a to najmä tých, ktorí pochádzajú z prostredia migrantov. Podporovať investície v sektore služieb znížením administratívnych a regulačných prekážok, zjednodušením vstupu na trh a uľahčením rastu spoločností.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Rakúsku sa do roku 2017 a 2018 povoľuje odchýliť sa od jeho strednodobého rozpočtového cieľa o výšku dodatočného vplyvu výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet, ktorý vznikol v rokoch 2015 a 2016, keďže dočasné odchýlky sa v každom jednotlivom prípade prenášajú do nasledujúceho roku maximálne v rámci obdobia troch rokov.

      (6)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (7)  V prípade Rakúska sa pri požiadavke na úpravu v roku 2018 zohľadňuje úľava súvisiaca s nezvyčajnými udalosťami udelená na rok 2016, keďže dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho roku v rámci obdobia troch rokov.

      (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.