title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Progamme 2011 for Cyprusand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Cyprus, 2011-2014

text:
      EURÓPSKA KOMISIA

                                    V Bruseli, 7.6.2011
                                    SEK(2011) 803 v konečnom znení

                       Odporúčanie pre

                   ODPORÚČANIA RADY

     k národnému programu reforiem Cypru na rok 2011,

             ktorým sa predkladá stanovisko Rady

k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2011 – 2014

              {SEK(2011) 721 v konečnom znení}
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie pre

                                           ODPORÚČANIA RADY

                          k národnému programu reforiem Cypru na rok 2011,

                                    ktorým sa predkladá stanovisko Rady

                   k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2011 – 2014

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 121 ods. 2 a 148
     ods. 4,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie2,

     so zreteľom na závery Európskej rady,

     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     keďže:

     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej
              stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
              koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
              potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.

     (2)      Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k
              hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
              prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov3,
              ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby
              integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych
              politikách a politikách zamestnanosti.

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
     2
              Ú. v. EÚ C , , s. .
     3
              Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

SK                                                        2                                                     SK
 ---pagebreak---      (3)   Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok
           nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a
           integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

     (4)   Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej
           reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na
           ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu
           stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
           prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie
           rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
           konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
           konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

     (5)   Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na
           Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do
           ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných
           programov reforiem.

     (6)   Cyprus 6. mája 2011 predložil svoj národný program reforiem a 7. mája 2011
           aktualizáciu svojho programu stability na obdobie 2010 – 2014. S cieľom zohľadniť
           vzájomné prepojenia boli tieto dva programy posúdené súčasne.

     (7)   Cyperské hospodárstvo sa mierne oživuje po tom, čo v roku 2009 zažilo prvý
           hospodársky pokles za posledných tridsaťpäť rokov s poklesom reálneho HDP o
           1,7 %. Pracovný trh vďaka recesii utrpel, pričom miera nezamestnanosti v roku 2010
           dosiahla 6,5 %. Stav verejných financií sa takisto zhoršil. V dôsledku automatických
           stabilizátorov, diskrečných fiškálnych stimulačných opatrení proti spomaleniu
           hospodárstva, ako aj pomerne veľkého vplyvu modelu rastu menej založeného na
           daniach rozpočet verejnej správy klesol z prebytku v roku 2009 na deficit vo výške 6
           % HDP. Po veľkom znížení stavu zásob, ktoré sa konalo v roku 2009 v spolupráci s
           miernym obnovením súkromnej spotreby, sa ekonomická aktivita v roku 2010 mierne
           zvýšila s rastom vo výške 1 %, najmä v dôsledku hromadenia zásob. Posilňujúce
           hospodárske vyhliadky budú podľa očakávaní prínosom pre trh práce a predpokladá
           sa, že zamestnanosť sa mierne zlepší, zatiaľ čo nezamestnanosť sa bude postupne
           znižovať zo svojho vrcholu z konca roka 2010.

     (8)   Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia Rady
           (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ
           rozpočtových prognóz, je do roku 2012 realistický, no potom príliš optimistický, ako
           to zhodnotili útvary Komisie vo svojej prognóze z jari 2011. Podľa programu stability
           sa má v súlade s odporúčaniami Rady v roku 2011 znížiť rozpočtový deficit na úroveň
           4 % HDP a v roku 2012 na 2,6 % a pokračovať v rozpočtovej konsolidácii aj po jeho
           skončení. V programe sa odhaduje, že miera zadĺženia dosiahne vrchol v roku 2012 a
           potom bude klesať. Priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda na obdobie 2011 –
           2012 je 1,5 % HDP, čo je v súlade s odporúčaniami Rady. Štrukturálne zlepšenie je
           však nastavené na nižšie hodnoty, ako je v požiadavkách Paktu o stabilite a raste na
           roky 2013 a 2014. Strednodobý cieľ, ktorý sa potvrdzuje ako vyrovnaný rozpočet v
           štrukturálnom vyjadrení, sa v programovom období nedosiahne. Aj keď bude celková
           plánovaná úprava založená na obmedzení výdavkov, väčšina opatrení v roku 2011 je
           na strane príjmov. Celkovo sa riziká poklesu programu konsolidácie, ktoré sú
           vytýčené v programe, spájajú s pokračujúcim vyvažovaním smerom k štruktúre

SK                                               3                                                  SK
 ---pagebreak---             modelu rastu menej založenej na daniach, praxou prijímania dodatkových rozpočtov v
            priebehu roka a včasným vykonaním opatrení, ktoré je ešte potrebné dohodnúť so
            sociálnymi partnermi a ďalšími spôsobmi, ktoré sa ešte spresnia (napr. obmedzenie
            bežných výdavkov). Ak bude makroekonomický alebo rozpočtový vývoj horší, než sa
            očakáva, budú sa musieť vzhľadom na tieto riziká prijať ďalšie opatrenia.

     (9)    Napriek poklesu približne na 9 % HDP v roku 2010 je deficit bežného účtu aj naďalej
            vysoký a pravdepodobne obmedzí hospodársky rast v strednodobom horizonte.
            Vysokú spotrebu verejného sektora bude potrebné financovať buď zo zahraničného
            dlhu alebo z vyšších domácich súkromných úspor. Takéto úspory by znamenali menší
            rast produkcie vytesnením súkromnej spotreby alebo investícií. V strednodobom
            horizonte by sa deficit stále zlepšoval, ale miernym tempom. V kontexte postupu pri
            nadmernom deficite Rada 13. júla 2010 odporučila, aby cyperské orgány tiež posilnili
            záväzný charakter svojho strednodobého rozpočtového rámca. Doteraz nebol ohlásený
            žiadny pokrok. Podľa programu stability by sa mal strednodobý rozpočtový rámec
            plne realizovať až od finančného roku 2014, nie od 2012 ako sa donedávna očakávalo.
            Jeho vplyv by sa tak pocítil až v strednodobom horizonte. Včasné vykonávanie
            nového rámca by bolo dôležité pre úspešnú a trvalú konsolidáciu verejných financií.

     (10)   Bankový sektor dobre odolal globálnej finančnej kríze a kríze štátneho dlhu eurozóny
            bez toho, aby boli potrebné zásahy vlády. S aktívami, ktoré sú bez pobočiek a
            dcérskych spoločností zahraničných bánk viac než šesťnásobkom HDP, a ak sú tieto
            zahrnuté, desaťnásobkom HDP, je však v pomere k hospodárstvu veľký. Okrem toho
            je pomerne koncentrovaný, trhu dominujú tri vnútroštátne skupiny, ktoré vlastnia asi
            55 % z celkových bankových aktív okrem družstevných bánk. Prebiehajúce riziká na
            medzinárodných finančných trhoch si vyžadujú pokračovanie konzervatívneho
            riadenia súvah, ako aj obozretný dohľad nad nimi. Existujú dva orgány dohľadu:
            Central Bank of Cyprus (cyperská centrálna banka) pre komerčné banky a Úrad pre
            dohľad a rozvoj družstiev pre družstevné úverové inštitúcie. V rozpore s odporúčaním
            MMF, ktoré sa týkalo zriadenia jedného jednotného orgánu dohľadu pre banky i
            družstevné úverové inštitúcie, sa v tomto bode nedosiahol žiadny pokrok.

     (11)   Predpokladaný dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je jednoznačne
            vyšší ako priemer EÚ, hlavne v dôsledku relatívne veľkého zvýšenia výdavkov na
            dôchodky ako podielu na HDP v nasledujúcich desaťročiach. V apríli 2009 sa zaviedla
            dôchodková reforma. Reforma je zameraná hlavne na stranu príjmov a len mierne by
            spomalila nárast výdavkov na dôchodky. Pokrok v reforme zdravotníctva, ktorá je
            zameraná na obmedzenie predpokladaného zvýšenia výdavkov prostredníctvom
            zriadenia národného systému zdravotnej starostlivosti a premeny štátnych nemocníc
            na samostatné subjekty, bol veľmi obmedzený.

     (12)   Automatická úprava príspevku na životné náklady dvakrát ročne je priamo prepojená
            na priemernú percentuálnu zmenu indexu spotrebiteľských cien počas posledných
            šiestich mesiacov v porovnaní s predchádzajúcimi šiestimi mesiacmi. Má silnú
            podporu sociálnych partnerov a zostala otázkou kolektívneho vyjednávania, ktorá
            nemôže byť predmetom dojednania. Jej jednotné uplatňovanie však neumožňuje, aby
            mzdy odzrkadľovali rozdiely v produkcii v rámci sektorov. Prvým nedostatkom
            príspevku na životné náklady je prepojenie mzdy na ceny výrobku a nie na zvýšenie
            produktivity. Druhým je skutočnosť, že tí, ktorí najviac profitujú z tohto systému, sú tí
            s vyššími príjmami (70 % z nich má indexované mzdy prostredníctvom príspevku na
            životné náklady), zatiaľ čo väčšina najmenej platených (napr. nekvalifikovaných

SK                                                  4                                                   SK
 ---pagebreak---             pracovníkov) nie je krytá (iba 6 % z nich je indexovaných prostredníctvom príspevku
            na životné náklady). Po tretie má príspevok na životné náklady aj významný vplyv na
            verejné financie, pretože okrem miezd a platov je takisto neoddeliteľnou súčasťou
            dôchodkov, sociálnych dávok a iných príspevkov.

     (13)   Hoci účasť na trhu práce na Cypre je vyššia ako priemer EÚ, na cyperskom
            pracovnom trhu sa ukazuje veľká rodová nerovnováha. Podľa národného programu
            reforiem sú hlavnými prekážkami brániacimi zamestnanosti a rastu rodové rozdiely v
            zamestnanosti, náklady a dostupnosť zariadení starostlivosti o deti (vrátanie
            geografického umiestnenia a blízkosti pracovísk), nedostatok flexibilných foriem
            zamestnanosti a pretrvávajúce vysoké rozdiely v odmeňovaní žien a mužov. Zatiaľ čo
            úroveň vzdelania na stredoškolskej a vysokoškolskej úrovni na Cypre je vysoká,
            odborné vzdelávanie a príprava sa nezdajú byť príťažlivými možnosťami. Vysoká
            nezamestnanosť mládeže v kombinácii s vysokým podielom ľudí s vysokou úrovňou
            dosiahnutého vzdelania na celkovej nezamestnanosti sú znamením významného
            nesúladu kvalifikovaných pracovných síl v cyperskom hospodárstve. Účasť na
            celoživotnom vzdelávaní je v krajine, ktorá má vo všeobecnosti dobrú úroveň
            vzdelávania, takisto nízka, najmä čo sa týka určitých skupín (ľudí s nízkou
            kvalifikáciou, starších ľudí a nezamestnaných). Pri riešení týchto problémov sa v
            národnom programe reforiem od školského roku 2012 – 2013 predpokladá zriadenie
            radu nových postsekundárnych inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy. Takisto je
            na tento školský rok naplánované zavedenie nového systému učňovského vzdelávania.
            Pre celkový strategický cieľ tohto členského štátu presunúť sa z pracovných miest s
            nižšou produktivitou na tie s vyššou produktivitou by bolo veľmi prospešné nové
            zameranie systému vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť lepšiu
            kombináciu kvalifikácií, ktoré by zodpovedali dopytu na trhu práce.

     (14)   Cyprus prijal všeobecný zákon o transpozícii smernice o službách v júli 2010. Existujú
            však obavy týkajúce sa úplnosti a dôslednosti procesu transpozície, keďže v
            osobitných právnych predpisoch jednotlivých odvetví, v ktorých neboli uskutočnené
            žiadne zmeny a doplnenia, stále existujú mnohé prekážky pre právo usadiť sa a
            slobodu poskytovania služieb. Tieto prekážky sa pohybujú v rozmedzí od všeobecne
            uplatniteľných, akými sú poverenia, ktoré si vyžiadajú miestne orgány na akúkoľvek
            podnikateľskú činnosť alebo obmedzené trvanie povolení bez ohľadu na oblasti
            služieb a obsiahnuté riziká, až po veľmi špecifické, ako sú pevne stanovené sadzby
            uplatniteľné na služby cestovného ruchu, testy hospodárskych potrieb a zahrnutie
            konkurentov do povolení na prenájom auta, diskriminačný prístup stavebných
            spoločností z iných členských štátov, zákaz týkajúci sa vykonávania povolania
            architektov a inžinierov ako právnických osôb.

     (15)   Celkovo by mohli obmedzenia a otázky týkajúce sa životného prostredia, ktoré sú
            spojené s využívaním zdrojov a energie, vytvoriť silné prekážky rastu na Cypre. Týka
            sa to osobitej geografickej polohy Cypru a dôsledkov klimatických zmien v podobe
            veľkých súch. Bolo by potrebné posúdiť nákladovú efektívnosť podporných systémov
            pre obnoviteľné energie. Fungovanie energetického sektora sa dá krátkodobo výrazne
            zvýšiť prostredníctvom liberalizácie trhu, zavedením hospodárskej súťaže a
            umožnením investícií do infraštruktúry.

SK                                                5                                                  SK
 ---pagebreak---      (16)   Cyprus sa v rámci Paktu Euro Plus4 zaviazal k viacerým opatreniam. Z fiškálnej strany
            pakt tento štát zaväzuje k posilneniu fiškálnej udržateľnosti tým, že sa pripraví
            rámcový zákon na riešenie finančných kríz a zriadi sa plne nezávislý fond finančnej
            stability. Okrem toho sa uskutoční dialóg o reštrukturalizácii verejného dôchodkového
            systému, ktorý by sa mal zavŕšiť koncom roka 2011. Opatrenia týkajúce sa
            zamestnanosti sú zamerané na boj proti nezákonnej a neevidovanej práci, na riešenie
            nesúladu kvalifikácií a na zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov. Opatrenia
            týkajúce sa konkurencieschopnosti sa vzťahujú na obmedzovanie miezd vo verejnom
            sektore (zmenu mechanizmu indexácie miezd), posilnenie konkurencieschopnosti
            MSP, dokončenie národnej digitálnej stratégie do roku 2011 a podporu energetickej
            účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie. Tieto záväzky odzrkadľujú štyri oblasti
            paktu. Stanovujú pokračovanie v širšej reformnej agende načrtnutej v programoch
            stability a národných programoch reforiem a potvrdzujú vopred ohlásené plány
            uskutočniť reformy zamerané na odstránenie štrukturálnych nedostatkov krajiny bez
            toho, aby sa v tomto štádiu určoval časový rámec na riešenie otázok, ako sú mzdy vo
            verejnom sektore a dôchodkový systém. Tieto záväzky sa posúdili a zohľadnili v
            odporúčaniach.

     (17)   Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov v
            rámci Paktu Euro Plus5. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
            sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich dodržiavanie pravidiel a usmernení
            EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým,
            že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. V
            tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že je potrebné vyvinúť viac úsilia na dosiahnutie
            deficitu rozpočtu na rok 2011 a že by sa mali špecifikovať dodatočné konsolidačné
            opatrenia na rok 2012 a neskôr. Aby sa zlepšila dlhodobá udržateľnosť verejných
            financií, sú potrebné ďalšie opatrenia týkajúce sa dôchodkového systému a systému
            zdravotnej starostlivosti. S cieľom posilniť obozretný rámec bankového dohľadu,
            upraviť systém indexácie miezd, zlepšiť odborné vzdelávanie, odbornú prípravu a
            zručnosti, podnikateľské prostredie a energetickú účinnosť by sa mali prijať ďalšie
            opatrenia.

     (18)   Na základe tohto hodnotenia, tiež s prihliadnutím na odporúčanie Rady z 13. júla 2010
            podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada skúmala v roku
            2011 aktualizáciu programu stability Cypru a jej stanovisko6 sa odráža najmä v jej
            odporúčaniach v bodoch 1) a 3), ktoré sú uvedené nižšie. Po zohľadnení záverov
            Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Cypru,

     TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v období 2011 – 2012 prijal opatrenia, podľa ktorých:

     (1)     prijme potrebné opatrenia trvalého charakteru, aby sa dosiahla korekcia nadmerného
             deficitu do roku 2012. Prijme opatrenia na udržanie prísnej kontroly nad výdavkami
             a využije každý lepší než očakávaný vývoj rozpočtu na rýchlejšie zníženie deficitu a
             dlhu. Zaistí pokrom smerom k strednodobému cieľu vo výške minimálne 0,5 % HDP
             ročne. Urýchli zavádzanie vykonateľného viacročného rozpočtového rámca so

     4
            Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus sa uvádzajú v SEK(2011) 721.
     5
            SEK(2011) 721.
     6
            Predpokladá sa v článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

SK                                                      6                                                   SK
 ---pagebreak---              záväzným právnym základom a nápravnými mechanizmami, počínajúc prípravou
             rozpočtu na rok 2012, ako aj rozpočtovanie podľa programov a výsledkov.

     (2)     ďalej posilní obozretný rámec dohľadu nad bankami a družstevnými úverovými
             spoločnosťami, aby sa tak včas odhalili riziká.

     (3)     zlepší dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením reformných opatrení na
             kontrolu výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť s cieľom obmedziť
             predpokladaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Pokiaľ ide o
             dôchodky, predĺži roky prispievania, prepojí vek odchodu do dôchodku s priemernou
             dĺžkou života, pričom bude dbať na riešenie vysokej miery rizika chudoby pre
             starších ľudí. Čo sa týka zdravotnej starostlivosti, podnikne ďalšie kroky, aby
             urýchlil vykonávanie národného systému zdravotného poistenia.

     (4)     po konzultáciách so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi
             zreformuje systém vyjednávania o mzdách a indexácie miezd, aby sa tak
             zabezpečilo, že rast miezd bude lepšie odzrkadľovať vývoj v oblasti produktivity
             práce a konkurencieschopnosť.

     (5)     podnikne ďalšie kroky v rámci reforiem plánovaných pre systémy odborného
             vzdelávania a prípravy s cieľom lepšie zosúladiť výsledky vzdelávania s potrebami
             trhu práce, konkrétne zriadením inštitútu postsekundárneho odborného vzdelávania a
             prípravy. Prijme opatrenia na zvýšenie účinnosti systému odborného vzdelávania
             prostredníctvom zvýšenia stimulov a zlepšenia prístupu k vzdelávaniu a odbornej
             príprave, najmä v prípade nízko kvalifikovaných pracovníkov, žien a starších
             pracovníkov.

     (6)     zruší zostávajúce prekážky pre vytváranie a slobodné poskytovanie služieb na
             základe právnych predpisov špecifických pre príslušný sektor do októbra 2011 s
             cieľom vytvoriť viac príležitostí pre rast a pracovné miesta v sektore služieb.

     (7)     zavedie opatrenia na zvýšenie hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach
             umožnením väčšej slobody pri stanovovaní cien. Do roku 2012 zriadi plán vodného
             hospodárstva a systém stanovovania cien, ktoré by odzrkadľovali nákladovú
             efektívnosť a spravodlivý prístup v záujme zabezpečenia trvalejšieho hospodárenia s
             vodnými zdrojmi.

     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                               7                                                 SK


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  23. marca 2012 Rade Európskej únie o externých audítoroch Banque de France (ECB/2012/5)

text:
               30.3.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 93/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 23. marca 2012
   Rade Európskej únie o externých audítoroch Banque de France
   (ECB/2012/5)
   2012/C 93/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku L.142-2 Menového a finančného zákonníka menuje generálna rada Banque de France dvoch zákonných audítorov, aby overili účty Banque de France. Podľa článku L.823-1 Obchodného zákonníka sa vymenuje jeden alebo viacerí náhradní audítori pre prípad, že menovaní audítori mandát odmietnu, nie sú schopní ho vykonávať z dôvodu prekážok, vzdajú sa ho alebo zomrú.

               (3)

               Mandát externého audítora Banque de France sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2011. Preto je nevyhnutné vymenovať externého audítora od finančného roku 2012.

               (4)

               Banque de France vybrala na finančné roky 2012 až 2017 za svojich externých audítorov spoločnosti Deloitte & Associés a KPMG SA a za ich náhradných audítorov spoločnosti B.E.A.S. a KPMG Audit FS I SAS,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Odporúča sa, aby boli spoločnosti Deloitte & Associés a KPMG SA spoločne vymenované za externých audítorov Banque de France na finančné roky 2012 až 2017.

               2.

               Odporúča sa, aby bola spoločnosť B.E.A.S. vymenovaná za náhradného audítora spoločnosti Deloitte & Associés a spoločnosť KPMG Audit FS I SAS vymenovaná za náhradného audítora spoločnosti KPMG SA na finančné roky 2012 až 2017.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 23. marca 2012

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0016

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2004-2008  /* SEK/2005/0016 v konečnom znení */

	Brusel, 11.1.2005SEK(2005) 16 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2004-2008(predložená Komisiou)ODÔVODNENIENariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že účastnícke členské štáty, t.j. tie, ktoré prijali jednotnú menu, majú do 1. marca 1999 predložiť Rade a Komisii svoje programy stability. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia mala Rada preskúmať každý program stability na základe hodnotenia pripraveného Komisiou a výborom zriadeným článkom 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, Rada po preskúmaní programu predložila svoje stanovisko. Podľa tohto nariadenia je potrebné, aby členské štáty poskytli ročné aktualizácie svojich programov stability, ktoré môžu byť takisto predmetom skúmania Rady v súlade s tými istými postupmi.Rakúsko predložilo dňa 30. novembra 1998 svoj prvý program stability na obdobie rokov 1998-2002 a 18. januára 1999 ho Rada vyhodnotila. Aktualizácie boli predložené každý ďalší rok. Najnovšiu aktualizáciu svojho programu stability predložilo Rakúsko dňa 30. novembra 2004. Útvary Komisie uskutočnili technické hodnotenie tejto aktualizácie s prihliadnutím na výsledky predpovedí ekonomických útvarov Komisie z jesene 2004 a so zreteľom na kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenej metodiky na odhad potenciálneho výkonu a cyklicky upraveného salda, na odporúčania všeobecných usmernení hospodárskych politík na obdobie rokov 2003-2005 a na princípy zakotvené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Z uvedeného hodnotenia vyplynuli tieto zistenia:-  Rada ministrov Rakúska prijala aktualizáciu programu stability Rakúska dňa 30. novembra 2004. Pokrýva obdobie od roku 2004 do roku 2008, a v plnom rozsahu spĺňa „Kódex pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“, okrem malého počtu zanedbateľných odchýlok vo forme predkladania správ ESA. Zatiaľ čo je konsolidácia právne stanovená v Národnom pakte stability, program sa len veľmi vágne vyjadruje o konkrétnych opatreniach, pomocou ktorých by sa mohla dosiahnuť významná konsolidácia rozpočtu v posledných dvoch rokoch programu.-  Základná makroekonomická prognóza do roku 2006, z ktorej aktualizácia vychádza, je všeobecne v súlade s predpoveďou Komisie z jesene 2004. Predpokladá sa, že rast sa zvýši z úrovne 1,9 % z roku 2004 a ostane na úrovni približne 2½ % po zvyšok programového obdobia. V programe sa uvádza, že súčasné vývozom poháňané oživenie sa postupne transformuje do silnejšieho domáceho dopytu. Očakáva sa, že vzostup naberie rýchlosť vplyvom pomerne veľkých daňových škrtov nadobúdajúcich účinnosť v roku 2005 spojeným s posilňovaním rastu zamestnanosti. Predpokladá sa, že v rokoch 2007 a 2008 prekoná reálny HDP svoju hodnotu potenciálneho rastu odhadovanú na 2 % o ¼ a ½ percentuálneho bodu. Následkom toho sa negatívna produkčná medzera podľa výpočtov útvarov Komisie uzavrie a v roku 2008 sa napokon zmení na pozitívnu. Krátkodobé makroekonomické predpoklady aktualizácie sú presvedčivé; avšak predpoklad rastu HDP na obdobie 2007/08 pokračujúceho na úrovni 2 % ročne sa považuje za príliš optimistický, keďže v tom prípade by rast prekročil potenciál štyri roky za sebou.-  V porovnaní s predchádzajúcim programom sa rozpočtové ciele aktualizácie znížili o približne ½ % HDP vo všetkých programových rokoch. Cieľ dosiahnuť stav vyrovnaného rozpočtu sa tak posunul o jeden rok, na rok 2008. Očakáva sa, že výška deficitu narastie z pomeru 1,3 % z HDP v roku 2004 na úroveň 1,9 % HDP v roku 2005, po ktorom najprv v roku 2006 mierne poklesne na 1,7 %, a potom dvoma rovnako veľkými krokmi padne v roku 2008 na nulovú hodnotu. Tento priebeh odzrkadľuje rozpočtovú stratégiu, ktorá kombinuje trvalé zníženie daňového zaťaženia a návrat k vyrovnanému rozpočtu v strednodobej vyhliadke. Podľa ESA 95 sa daňové zaťaženie zníži zo 43 % v roku 2003 na 40 % v roku 2008, čím sa druhá hodnota dosiahne o dva roky skôr ako pôvodne predpokladala vláda.-  Ešte viac ako v predchádzajúcej aktualizácii sa rozpočet na začiatku programového obdobia sústreďuje na daňové úľavy, zatiaľ čo zodpovedajúce obmedzenie výdavkov sa odkladá na neskoršie obdobie. Nárastu deficitu v roku 2005 dominujú značné daňové škrty, ktoré nadobudnú účinnosť 1. januára. Napriek tomu sa rozpočtové riziká zdajú byť v roku 2005 a 2006 vyvážené, najmä vzhľadom na vlastný reálny makroekonomický scenár. Pre neskoršie roky 2007/08 však vyvstávajú jednoznačné riziká, po prvé z predpokladu, že rast HDP ostane stále nad úrovňou potenciálu, a po druhé, na základe skutočnosti, že zásadný predpokladaný pokles v pomere výdavkov a HDP nie je v programe z veľkej časti upresnený. Strednodobý cieľ takmer vyrovnaného stavu rozpočtu tak nemusí byť z cyklicky upraveného hľadiska v rámci programového obdobia dosiahnutý. Zdá sa však, že poskytuje dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu prahovej hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch v priebehu programového obdobia.-  Proces konsolidácie do roku 2008 je zakotvený v Národnom pakte stability medzi územnými orgánmi, ktorý sa má presadiť na všetkých úrovniach vlády prostredníctvom sankčného mechanizmu. Ambiciózny cieľ dôrazne obmedziť výdavky v týchto dvoch rokoch nie je úplne podložený opatreniami politiky, ktoré sú predstavené v programe a ktoré už boli schválené zákonmi.-  Čiastočným prevrátením významných revízií smerom hore v posledných rokoch boli údaje hrubého verejného dlhu revidované smerom dole. Keďže boli v tom istom čase revidované smerom hore aj údaje HDP kvôli zmene v štatistickej metóde, miera zadlženia sa na rok 2003 znížila takmer o 2 percentuálne body, na 64,5 % HDP. Kým docielenie referenčnej hodnoty 60 % by tak malo byť jednoduchšie, dátum na dosiahnutie tohto cieľa sa v dôsledku obmedzenej snahy znížiť deficit posunul o jeden rok, na rok 2008. Scenár vyššieho rastu by tento dátum posunul dopredu, zatiaľ čo nižší rast by ho posunul o jeden rok späť. Pri predpoklade, že hodnoty rastu HDP ostanú prakticky konštantné počas celého programového obdobia, dominujú dynamike dlhu zmeny v primárnom deficite. Priaznivé riziko spočíva v tom, že aktualizácia nezahŕňa plný potenciál privatizácie v Rakúsku. Dosiahnutie kritéria dlhu v roku 2008 je stále možné, aj keď sa vyskytne sklz v cieľovom deficite.-  Ambiciózne zníženie pomeru výdavkov a HDP sa plánuje dosiahnuť pomocou významných obmedzení vo všetkých kategóriách výdavkov počas celého programového obdobia. Väčšia časť dlhodobej konsolidácie sa očakáva na základe zníženia platieb sociálnych transferov. Zatiaľ čo sa štátne investície nadmerne znižujú, najväčší objem úspor pochádza zo zníženia platieb sociálnych transferov. Aktualizácia je optimistická v súvislosti s úsporami nákladov na základe predpokladaných budúcich administratívnych reforiem na nižšej vládnej úrovni, ktoré už boli úspešne uskutočnené na spolkovej úrovni.-  Zdá sa, že vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií je Rakúsko v pomerne výhodnej pozícii, i napriek významným plánovaným rozpočtovým nákladom na starnúce obyvateľstvo. Dôchodkové reformy z rokov 2003 a 2004 rozpočet v podstatnej miere dlhodobo odbremenia. Avšak reformný krok z roku 2004 odsúva konsolidačný účinok na neskoršie obdobie: kým plán úpravy dôchodkov od roku 2030 iba o výšku inflácie pri udržaní konštantných úrovní reálnych výhod je vskutku ambiciózny, upustilo sa do istej miery od úspor zavedených reformnými krokmi z roku 2003.-  Hospodárske politiky načrtnuté v programe sú čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík charakteristických pre jednotlivé krajiny v oblasti verejných financií. Hoci Rakúsko zníži svoje vysoké daňové zaťaženie, nie je to možné súčasne s obmedzením výdavkov, takže sa predpokladá, že cyklicky upravený, takmer vyrovnaný stav rozpočtu sa dosiahne až v poslednom roku tohto programu.-  Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Rakúsku odporúča, aby sústredilo väčšie ťažisko celkovej konsolidácie rozpočtu na skoršie programové roky. Okrem toho by malo Rakúsko podrobnejšie vysvetliť, akými konkrétnymi opatreniami by mohlo dosiahnuť významnú konsolidáciu rozpočtu v posledných dvoch programových rokoch.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (% zmena) | PS Dec 2004 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |COM | 1,9 | 2,4 | 2,4 | neuv. | neuv. |PS Nov 2003 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2.4 | neuv. |HICP inflácia (%) | PS Dec 2004 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |COM | 2,1 | 1,8 | 1,4 | neuv. | neuv. |PS Nov 2003 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS Dec 2004 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0.0 |COM | -1,3 | -2,0 | -1,7 | neuv. | neuv. |PS Nov 2003 | -0,7 | -1,5 | -1,1 | -0,4 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | PS Dec 2004 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |COM | 1,7 | 0,9 | 1,2 | neuv. | neuv. |PS Nov 2003 | 2,8 | 1,9 | 2,2 | 2,8 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS Dec 20041 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |COM | -1,0 | -1,9 | -1,7 | neuv. | neuv. |PS Nov 20031 | -0,4 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS Dec 2004 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |COM | 64,0 | 63,9 | 63,4 | neuv. | neuv. |PS Nov 2003 | 65,8 | 64,1 | 62,3 | 59,9 | neuv. |Poznámka: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. Zdroje: Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (COM); Výpočty útvarov Komisie. |Na základe tohto hodnotenia prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Rakúska a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2004-2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:Dňa [18. januára 2005] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Rakúska, ktorý pokrýva obdobie rokov 2004-2008. Program je v plnom rozsahu v súlade s požadovanými údajmi „Kódex pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“, okrem malého počtu zanedbateľných odchýlok vo forme predkladania správ ESA.Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že rast reálneho HDP sa zdvihne z úrovne 1,9 % z roku 2004 a ostane na úrovni približne 2½ % po zvyšok programového obdobia. Na základe momentálne dostupných informácii sa zdá, že tento scenár pre prvé roky odráža hodnoverné predpoklady rastu, avšak pre posledné roky až príliš optimistické, pretože predpoveď ostáva nad potenciálnym výkonom štyri roky za sebou. Prognózy programu v súvislosti s infláciou sú reálne.Cieľom Rakúska je dosiahnuť stav vyrovnaného rozpočtu do roku 2008. Očakáva sa, že sa výška deficitu zvýši z pomeru 1,3 % z HDP z roku 2004 na úroveň 1,9 % HDP v roku 2005, po ktorom najprv v roku 2006 mierne poklesne na 1,7 % a potom dvoma rovnako veľkými krokmi padne v roku 2008 na nulovú hodnotu. Tento priebeh odzrkadľuje rozpočtovú stratégiu, ktorá kombinuje trvalé zníženie daňového zaťaženia a návrat k vyrovnanému stavu rozpočtu v strednodobom výhľade. Podľa ESA 95 sa daňové zaťaženie zníži zo 43 % v roku 2003 na 40 % v roku 2008. Proces konsolidácie je zakotvený v Národnom pakte stability medzi územnými orgánmi, ktorý sa má presadiť na všetkých úrovniach vlády prostredníctvom sankčného mechanizmu.Rozpočtový výsledok by mohol byť horší než sa v programe plánuje. Rozpočet sa predovšetkým na začiatku programového obdobia sústreďuje na daňové úľavy, zatiaľ čo sa zodpovedajúce obmedzenie výdavkov odkladá na neskoršie obdobie. Riziká pre roky 2005 a 2006 sú vyvážené, kedy vývoju deficitu dominujú značné daňové škrty, ktoré nadobudnú účinnosť 1. januára, a vzhľadom na vlastný reálny makroekonomický scenár. Pre neskoršie roky 2007/08 sa však zdá, že riziká boli podcenené, keďže, po prvé, existuje predpoklad, že rast HDP ostane nad úrovňou potenciálu, a po druhé, zásadný predpokladaný pokles v pomere výdavkov a HDP nie je v programe z veľkej časti upresnený. Z hľadiska posúdenia rizika zrejme rozpočtová pozícia nebude postačujúca na dosiahnutie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu týkajúceho sa takmer vyrovnaného stavu rozpočtu z cyklicky upraveného hľadiska do roku 2008. Zdá sa však, že poskytuje dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu prahovej hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch v priebehu programového obdobia.Odhaduje sa, že miera zadlženia dosiahla v roku 2004 úroveň 64,2 % HDP, čo je nad referenčnú hodnotu HDP vo výške 60 %, ktorú predpokladá zmluva. Program predpokladá, že v priebehu programového obdobia sa miera zadlženia zníži o 5 percentuálnych bodov. Vzhľadom na už uvedené riziká rozpočtových cieľov môže byť vývoj miery zadlženia menej priaznivý než sa predpokladá. Na druhej strane by však Rakúsko potenciálne mohlo kompenzovať toto riziko rozsiahlou privatizáciou.Zdá sa, že vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií je Rakúsko v pomerne výhodnej pozícii, i napriek významným plánovaným rozpočtovým nákladom na starnúce obyvateľstvo. Dôchodkové reformy z rokov 2003 a 2004 rozpočet v podstatnej miere dlhodobo odbremenia. Avšak reformný krok z roku 2004 odsúva konsolidačný účinok na neskoršie obdobie: kým plán úpravy dôchodkov od roku 2030 iba o výšku inflácie pri udržaní konštantných úrovní reálnych výhod je vskutku ambiciózny, upustilo sa do istej miery od úspor zavedených reformnými krokmi z roku 2003.Hospodárske politiky načrtnuté v programe sú čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík charakteristických pre jednotlivé krajiny v oblasti verejných financií. Hoci Rakúsko zníži svoje vysoké daňové zaťaženie, nie je to možné súčasne s obmedzením výdavkov, takže sa predpokladá, že cyklicky upravený takmer vyrovnaný stav sa dosiahne až v poslednom roku tohto programu.***Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Rakúsku odporúča, aby sústredilo väčšie ťažisko celkovej konsolidácie rozpočtu na skoršie programové roky. Okrem toho by malo Rakúsko podrobnejšie vysvetliť, akými konkrétnymi opatreniami by mohlo dosiahnuť významnú konsolidáciu rozpočtu v posledných dvoch programových rokoch.Kľúčové prognózy podľa aktualizovaného programu stability Rakúska2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Rast reálneho HDP (%) | 0,8 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 |HICP inflácia (%) | 1,3 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 |Saldo verejných financií (% HDP) | -1,1 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 |Primárne saldo (% HDP) | 2,1 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 |Cyklicky upravené saldo (% HDP)1 | -0,7 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 |Hrubý verejný dlh (% HDP) | 64,5 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 |1 Výpočty útvarov Komisie s použitím spoločne odsúhlasenej metodiky na informácie uvedené v programe.[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov odsúhlasené Radou ECOFIN dňa 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/27

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2016
   (2016/C 299/07)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Na Cyprus sa do 31. marca 2016 vzťahoval program makroekonomických úprav v súlade s článkom 1 ods. 2 vykonávacieho rozhodnutia Rady 2013/463/EÚ (3). Podľa článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 (4) bol Cyprus počas trvania tohto programu vyňatý z monitorovania a posudzovania v rámci európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. Po vystúpení z programu je momentálne Cyprus opäť plne integrovaný do európskeho semestra.

               (2)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej uviedla, že situácia Cypru sa posúdi v kontexte postupu pri makroekonomickej nerovnováhe po skončení programu makroekonomických úprav. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí v dňoch 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (5). Cyprus ako krajina, ktorej menou je euro, by aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii mal zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie odporúčania.

               (3)

               Správa o Cypre na rok 2016 bola uverejnená 7. apríla 2016. Posudzovala sa v nej hospodárska a sociálna situácia Cypru, výzvy po jeho vystúpení z programu makroekonomických úprav 31. marca 2016, ako aj pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 7. apríla 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Dôležité je najmä to, aby sa Cyprus zaoberal veľkými nerovnováhami vo forme previsu súkromného, verejného a vonkajšieho dlhu a vysokou úrovňou nesplácaných úverov.

               (4)

               Cyprus predložil 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a 13. mája 2016, po termíne, svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (6) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Po zrušení postupu pri nadmernom deficite sa Cyprus nachádza v preventívnej časti paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Odhaduje sa, že štrukturálna rovnováha v roku 2015 je v prebytku 1,7 % HDP, čím presahuje strednodobý cieľ o rovnakú hodnotu. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa očakáva, že strednodobý rozpočtový cieľ sa splní aj v roku 2016. Za predpokladu nezmenenej politiky však hrozí v roku 2017 určitá odchýlka od strednodobého cieľa. Predpokladá sa, že štrukturálne saldo Cypru sa zhorší viac, než je dovolené na základe prechodného dlhového pravidla. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Cyprus nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v roku 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)

               Cyprus uskutočnil v rámci svojho programu makroekonomických úprav dôležité fiškálno-štrukturálne reformy. Niektoré sekundárne právne predpisy, pokiaľ ide o postupy pri príprave rozpočtu, požiadavky na rozpočtové úpravy v priebehu daného roka a úlohy úradníkov zodpovedných za kontrolu záväzkov, sa ešte neprijali. Vo verejnom sektore sú naďalej markantné prípady neefektívnosti. Najmä verejná správa sa vyznačuje jednými z najvyšších mzdových nákladov (ako percentuálny podiel HDP) v eurozóne, pričom ukazovatele efektívnosti stále zostávajú priemerné a možno ich pripísať nedostatočnej mobilite a chýbajúcim výkonnostným stimulom. Verejnoprospešné služby poskytované štátom (telekomunikácie, energetika) sa vyznačujú vysokými cenami a sú stále relatívne chránené pred konkurenciou. Cyprus sa v rámci programu makroekonomických úprav zaviazal prijať záväzný mechanizmus na obmedzenie zvyšovania miezd zamestnancov verejnej správy ako prostriedok na zaručenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Návrh zákona sa pripravil a predložil Snemovni reprezentantov, stále sa však čaká na jeho schválenie. V rámci programu makroekonomických úprav bola s cieľom zlepšiť efektívnosť verejného sektora predložená horizontálna reforma verejnej správy, plán reformy miestnych samospráv a nový zákon o správe a riadení štátnych subjektov, prijaté však ešte neboli.

               (8)

               Dlh súkromného sektora na Cypre stále zostáva nadmerný. Hoci reformované rámce na zhabanie majetku v prípade neplatenia hypotéky a pre platobnú neschopnosť predstavujú dôležitý krok pri vyvažovaní práv dlžníkov a veriteľov, existuje priestor na zvýšenie ich efektívnosti a rozšírenie ich využitia. Viaceré nedostatky vo fungovaní týchto rámcov bránia tomu, aby súkromný dlh nadobudol udržateľnú klesajú tendenciu, ako aj rýchlejšiemu znižovaniu objemu nesplácaných úverov. To zároveň negatívne vplýva na schopnosť poskytovať podnikateľom druhé príležitosti. Pretrvávajú aj mnohé nedostatky vo fungovaní riešení reštrukturalizácie dlhu súkromného sektora. Prijatie všetkých potrebných predpisov a pravidiel v oblasti občianskeho práva procesného je navyše dôležité pre účinné vykonávanie právnych predpisov v oblasti platobnej neschopnosti. Na plné sfunkčnenie Služby správy konkurzov jej treba zabezpečiť primerané personálne zabezpečenie, informačno-technologickú infraštruktúru a dostatočný počet riadne vyškolených a akreditovaných konkurzných správcov. Okrem toho sú spoľahlivé a rýchle systémy na vydávanie a prevod listov vlastníctva rozhodujúce na to, aby sa zabránilo hromadeniu nevybavených záležitostí a aby sa kupujúcim poskytli záruky, ktorými sa zabezpečí správne určenie vlastníckych práv a ktoré prispejú k obnoveniu dôvery na trhu s obytnými nehnuteľnosťami.

               (9)

               Cyprus zároveň čelí zásadným výzvam, pokiaľ ide o fungovanie súdneho systému. Neefektívne súdne konania a obmedzená kapacita vedú k značným prieťahom pri spracúvaní súdnych prípadov, ktoré bránia fungovaniu rámcov na zhabanie majetku v prípade neplatenia hypotéky a pre platobnú neschopnosť a oslabujú celkové podnikateľské prostredie. Keďže reforma občianskeho súdneho poriadku sa neuskutočnila, spracovanie a výkon súdnych rozhodnutí, ako aj znižovanie počtu nevybavených prípadov sú stále pomalé.

               (10)

               V rámci programu makroekonomických úprav sa pri reštrukturalizácii a obnovovaní dôvery v cyperský finančný systém dosiahol značný pokrok. Cyprus však stále čelí výzve, ktorou je obnovenie normálneho poskytovania úverov do hospodárstva a zníženie objemu nesplácaných úverov, ktoré predstavujú približne 55 % z celkového objemu úverov domácnostiam a nefinančným korporáciám. Vysoká miera dlhu podnikov spôsobuje, že sú menej konkurencieschopné, a negatívne vplýva na ich schopnosť investovať a rásť. Hoci sa dosiahol určitý pokrok, úsilie bánk o reštrukturalizáciu dlhu životaschopných dlžníkov sa zatiaľ nepretavilo do hmatateľných výsledkov a financovanie nesplácaných expozícií zostáva relatívne mierne. Nedostatky v oblasti vymáhateľnosti zmlúv a splátkovej disciplíny negatívne vplývajú na schopnosť riešiť strategické zlyhania a zabraňovať vzniku nesplácaných úverov. Banky majú napriek vytvoreniu úverového registra len obmedzený prístup k informáciám o príjme a majetku dlžníkov.

               (11)

               Cyprus prešiel vo vyvedení hospodárstva z recesie dlhú cestu, ale investície zostávajú na nízkej úrovni a rastový potenciál hospodárstva je nevysoký. Cyprus prijal v rámci programu makroekonomických úprav akčný plán pre rast, ktorý bol zameraný na zlepšenie hospodárskej súťaže, posilnenie inovačných stimulov a podporu investícií vytvorením transparentnejšieho a efektívnejšieho prostredia pre podnikanie a zjednodušením postupov udeľovania licencií a povolení. Cieľom uskutočňovania plánu privatizácie a posilnenia národných regulačných orgánov je prilákať zahraničné investície zamerané na zvýšenie produktivity. Začínajúce a malé a stredné podniky majú v súčasnosti veľmi obmedzené možnosti prístupu k financovaniu, okrem iného v dôsledku prísnych úverových podmienok a neexistencie alternatívnych zdrojov financovania. Prístup k financiám by sa mohol uľahčiť zlepšením koordinácie nástrojov EÚ, napr. európskych štrukturálnych a investičných fondov, Európskeho fondu pre strategické investície a programov EÚ na zvýšenie konkurencieschopnosti.

               (12)

               Pracovný trh začal v roku 2015 vykazovať znaky oživenia, ale nezamestnanosť, hoci klesá, je aj naďalej vysoká. Obavy vzbudzuje najmä nezamestnanosť mládeže a dlhodobá nezamestnanosť. Prijali sa určité opatrenia v oblasti aktívnych politík trhu práce a verejných služieb zamestnanosti. V týchto službách však stále chýba kapacita na uspokojenie dopytu, na poskytovanie kvalitnej pomoci pri hľadaní zamestnania a poradenstva a na poskytovanie pomoci neevidovaným nezamestnaným. Oneskorili sa plány na posilnenie administratívnej kapacity verejných služieb zamestnanosti vrátane špecializácie a zvýšenia počtu poradcov, ktorí priamo riešia potreby zákazníkov. Účinnosť aktívnych politík trhu práce je obmedzená nedostatkom účinného monitorovania kvality súčasných programov.

               (13)

               Účasť mladých ľudí na odbornom vzdelávaní a príprave je stále nízka a vyznačuje sa nedostatočne aktívnym zapojením zamestnávateľov do vzdelávania študentov. V súčasnosti sa však vykonávajú opatrenia v súlade so stratégiou odborného vzdelávania a prípravy.

               (14)

               Na Cypre neexistuje všeobecná zdravotná starostlivosť a jeho systém zdravotnej starostlivosti neposkytuje primeraný a účinný prístup k zdravotnej starostlivosti. Neuspokojené potreby sú kvôli nízkej úrovni verejného financovania zdravotnej starostlivosti a v dôsledku nákladov a hotovostných doplatkov výrazne vyššie než v iných členských štátoch EÚ. Existuje priestor na zlepšenie efektívnosti pri využívaní zdrojov. Medzi opatrenia, ktoré sa považovali za relevantné pre zlepšenie primeranosti a nákladovej účinnosti cyperského systému zdravotnej starostlivosti, ale ešte sa neprijali, patrí väčšia autonómia verejných nemocníc a vytvorenie národného systému zdravotnej starostlivosti.

               (15)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Posúdila aj program stability a národný program reforiem Cypru. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (17)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2016 a 2017 prijal opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Po náprave nadmerného deficitu dodržiavať v rokoch 2016 a 2017 strednodobý rozpočtový cieľ. Do konca roka 2016 prijať záväzný mechanizmus obmedzujúci tempo rastu odmeňovania zamestnancov verejnej správy. Do konca roka 2016 prijať horizontálnu reformu verejnej správy a zákon o správe a riadení štátnych subjektov a uskutočniť reformu miestnych samospráv. Do konca roka 2016 prijať sekundárne právne predpisy na dokončenie nového rozpočtového rámca.

               2.

               Do júna 2017 odstrániť prekážky úplného vykonávania rámcov na zhabanie majetku v prípade neplatenia hypotéky a pre platobnú neschopnosť a zabezpečiť primerané zdroje pre Službu správy konkurzov. Zabezpečiť spoľahlivé a rýchle systémy na vydávanie listov vlastníctva a prevod vlastníckych práv na nehnuteľnosti. Zvýšiť efektívnosť a kapacitu súdneho systému. Uskutočniť reformu občianskeho súdneho poriadku.

               3.

               Do konca roka 2016 prijať ďalšie opatrenia na zaistenie znižovania objemu nesplácaných úverov a na presné oceňovanie kolaterálu na účely tvorby rezerv. Zvýšiť rozsah informácií dostupných veriteľom a zlepšiť informácie, ktoré sa poskytujú v súčasnosti, s cieľom plne sfunkčniť úverový register.

               4.

               Odstrániť zábrany brániace investíciám najmä vykonaním akčného plánu pre rast, uskutočnením plánu privatizácie a posilnením národných regulačných orgánov. Prijať opatrenia na zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k financovaniu.

               5.

               Zvýšiť kapacitu verejných služieb zamestnanosti a ich poskytovanie dlhodobo nezamestnaným; zlepšiť pomoc neevidovaným nezamestnaným. Prijať právne predpisy na reformu nemocníc a pokročiť v plánovanom zabezpečení všeobecnej zdravotnej starostlivosti.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Vykonávacie rozhodnutie Rady 2013/463/EÚ z 13. septembra 2013, ktorým sa schvaľuje program makroekonomických úprav pre Cyprus a zrušuje rozhodnutie 2013/236/EÚ (Ú. v. EÚ L 250, 20.9.2013, s. 40).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1).

      (5)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  12. mája 2009 o vykonávaní zásad ochrany súkromia a údajov v aplikáciách podporovaných rádiofrekvenčnou identifikáciou [oznámené pod číslom K(2009) 3200]

text:
               16.5.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 122/47

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 12. mája 2009
   o vykonávaní zásad ochrany súkromia a údajov v aplikáciách podporovaných rádiofrekvenčnou identifikáciou
   [oznámené pod číslom K(2009) 3200]
   (2009/387/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   po porade s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov,
   keďže:

               (1)

               Rádiofrekvenčná identifikácia (RFID) znamená nový vývoj v informačnej spoločnosti, v ktorej sa zariadenia vybavené mikroelektronikou, ktorá dokáže spracovať údaje automaticky, budú čoraz viac stávať neoddeliteľnou súčasťou každodenného života.

               (2)

               RFID sa postupne stáva bežnejšia, a teda súčasťou života jednotlivcov v rôznych oblastiach, medzi ktoré patrí logistika (1), zdravotná starostlivosť, verejná doprava, maloobchod, najmä pre zlepšenú bezpečnosť výrobkov a rýchlejšie spätné prevzatie výrobkov, zábava, práca, správa cestného mýta, správa batožiny a cestovné doklady.

               (3)

               Technológia RFID má potenciál stať sa novým motorom rastu a zamestnanosti, a tým výrazne prispieva k lisabonskej stratégii, pretože je z hospodárskeho hľadiska veľkým prísľubom, keďže môže priniesť nové podnikateľské príležitosti, znížiť náklady a zvýšiť účinnosť najmä v boji proti falšovaniu a v správe elektronického odpadu, nebezpečných materiálov a v recyklovaní výrobkov na konci ich životnosti.

               (4)

               Technológia RFID umožňuje spracovať údaje vrátane osobných údajov na krátke vzdialenosti bez fyzického kontaktu alebo viditeľnej interakcie medzi čítačkou alebo zapisovačkou a štítkom, takže táto interakcia sa môže uskutočniť bez toho, aby o tom vedel dotknutý jednotlivec.

               (5)

               Aplikácie RFID majú potenciál spracovať údaje týkajúce sa identifikovaných alebo identifikovateľných fyzických osôb, pričom fyzická osoba sa identifikuje priamo alebo nepriamo. Dokážu spracovať osobné údaje uchované na štítku, napríklad meno osoby, dátum narodenia alebo adresu, alebo biometrické údaje alebo údaje spájajúce číslo osobitnej položky RFID s osobnými údajmi uloženými niekde inde v systéme. Okrem toho existuje možnosť použitia tejto technológie na monitorovanie jednotlivcov prostredníctvom toho, že vlastnia jednu alebo viac položiek, ktoré obsahujú číslo položky RFID.

               (6)

               V dôsledku toho, že RFID má potenciál byť všadeprítomná a súčasne prakticky neviditeľná, je pri jej zavedení potrebné venovať osobitnú pozornosť otázkam ochrany súkromia a údajov. V dôsledku toho by sa vlastnosti bezpečnosti súkromia a informácií mali zabudovať do aplikácií RFID pred ich širokým využívaním (zásada „bezpečnosti a prihliadania na ochranu súkromia už od návrhu“).

               (7)

               RFID dokáže so sebou priniesť mnohé hospodárske a spoločenské výhody iba vtedy, ak sa zavedú účinné opatrenia na zabezpečenie ochrany osobných údajov, súkromia a súvisiacich etických zásad, ktoré tvoria základ diskusie o uznaní RFID verejnosťou.

               (8)

               Členské štáty a zainteresované strany by najmä v tejto počiatočnej fáze realizácie RFID mali vyvinúť ďalšie úsilie na zabezpečenie, aby sa aplikácie RFID monitorovali a aby sa dodržiavali práva a slobody jednotlivcov.

               (9)

               Komisia vo svojom oznámení z 15. marca 2007 s názvom Rádiofrekvenčná identifikácia (RFID) v Európe: kroky k politickému rámcu (2) oznámila, že prostredníctvom jedného alebo viacerých odporúčaní Komisie sa poskytne objasnenie a usmernenie týkajúce sa aspektov ochrany údajov a súkromia v aplikáciách RFID.

               (10)

               Práva a povinnosti týkajúce sa ochrany osobných údajov a voľného pohybu takýchto údajov, ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (3) a smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (4), sa v plnej miere vzťahujú na používanie aplikácií RFID, ktoré spracúvajú osobné údaje.

               (11)

               Zásady ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (5) by sa mali uplatňovať pri vývoji aplikácií RFID.

               (12)

               V stanovisku európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (6) sa poskytuje usmernenie k spôsobu, ako zaobchádzať s výrobkami, ktoré obsahujú štítky, ktoré sa poskytujú jednotlivcom, a vyzýva, aby sa v posúdeniach vplyvu na súkromie a bezpečnosť údajov určili a vypracovali „najlepšie dostupné metódy“ na zabezpečenie súkromia a bezpečnosti systémov RFID.

               (13)

               Prevádzkovatelia aplikácií RFID by mali prijať všetky primerané opatrenia zabezpečujúce, aby sa údaje netýkali identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby prostredníctvom akýchkoľvek prostriedkov, v prípade ktorých je pravdepodobné, že ich použije buď prevádzkovateľ aplikácie RFID, alebo akákoľvek iná osoba, pokiaľ sa takéto údaje nespracujú v súlade s platnými zásadami a právnymi predpismi o ochrane údajov.

               (14)

               V oznámení Komisie z 2. mája 2007 o „podpore ochrany údajov prostredníctvom technológií na zvyšovanie ochrany súkromia (PET)“ (7) sú ustanovené jasné opatrenia na dosiahnutie cieľa, ktorým je minimalizovať spracovanie osobných údajov a používanie anonymných alebo pseudonymných údajov vždy, keď je to možné prostredníctvom vývoja PET a ich používania správcom údajov a jednotlivcami.

               (15)

               V oznámení Komisie z 31. mája 2006 s názvom Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť – Dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenie (8) sa potvrdzuje, že rôznorodosť, otvorenosť, interoperabilita, využiteľnosť a hospodárska súťaž sú kľúčovými hnacími silami pre bezpečnú informačnú spoločnosť, vyzdvihuje úloha členských štátov a verejnej správy v zlepšovaní informovanosti a v podpore dobrých bezpečnostných predpisov a vyzývajú sa zainteresované strany zo súkromného sektora, aby sa chopili iniciatívy a vypracovali cenovo dostupné systémy osvedčovania bezpečnosti výrobkov, procesov a služieb, ktoré spĺňajú osobitné potreby EÚ, najmä pokiaľ ide o ochranu súkromia.

               (16)

               Uznesenie Rady z 22. marca 2007 (9) o stratégii pre bezpečnú informačnú spoločnosť v Európe vyzýva členské štáty, aby venovali náležitú pozornosť potrebe predchádzať novým a bojovať proti už existujúcim bezpečnostným hrozbám pre elektronické komunikačné siete.

               (17)

               Rámec vypracovaný na úrovni Spoločenstva na vykonávanie posúdení vplyvu na ochranu súkromia a údajov zabezpečí, aby sa ustanovenia tohto odporúčania dodržiavali jednotne vo všetkých členských štátoch. Vypracovanie takéhoto rámca by malo byť založené na existujúcich postupoch a skúsenostiach získaných v členských štátoch, v tretích krajinách a v práci, ktorú vykonáva Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií (ENISA – European Network and Information Security Agency) (10).

               (18)

               Komisia zabezpečí vypracovanie usmernení na úrovni Spoločenstva o riadení bezpečnosti informácií pre aplikácie RFID, pričom bude vychádzať z existujúcich postupov a skúseností získaných v členských štátoch a tretích krajinách. Členské štáty by mali prispieť k uvedenému procesu a podporiť účasť súkromných subjektov a verejných orgánov.

               (19)

               Posúdenie vplyvov na ochranu súkromia a údajov vykonané prevádzkovateľom pred realizáciou aplikácie RFID poskytne informácie, ktoré sú potrebné na prijatie primeraných ochranných opatrení. Takéto opatrenia sa budú musieť monitorovať a skúmať počas celej životnosti aplikácie RFID.

               (20)

               V maloobchodnom sektore by posúdenie vplyvov výrobkov obsahujúcich štítky, ktoré sa predávajú spotrebiteľom, na ochranu súkromia a údajov malo poskytnúť potrebné informácie umožňujúce určiť, či existuje pravdepodobná hrozba pre súkromie alebo ochranu osobných údajov.

               (21)

               Používanie medzinárodných noriem, napríklad noriem, ktoré vypracovala Medzinárodná organizácia pre normalizáciu (ISO – International Organisation for Standardisation), kódexov správania a najlepších postupov, ktoré sú v súlade s regulačným rámcom EÚ, môže pomôcť pri riadení opatrení v oblasti bezpečnosti informácií a súkromia počas celého obchodného procesu využívajúceho technológiu RFID.

               (22)

               Aplikácie RFID s dosahom na širokú verejnosť, napríklad elektronické cestovné lístky vo verejnej doprave, si vyžadujú primerané ochranné opatrenia. Aplikácie RFID, ktoré majú vplyv na jednotlivcov v dôsledku spracovania napríklad biometrických identifikačných údajov alebo údajov týkajúcich sa zdravotného stavu sú osobitne dôležité, pokiaľ ide o bezpečnosť informácií a súkromie, a preto si vyžadujú osobitnú pozornosť.

               (23)

               Spoločnosť ako celok musí byť informovaná o povinnostiach a právach, ktoré sa uplatňujú v súvislosti s používaním aplikácií RFID. Strany, ktoré zavádzajú túto technológiu, sú preto zodpovedné za poskytnutie informácií o používaní týchto aplikácií verejnosti.

               (24)

               Zvyšovanie informovanosti medzi verejnosťou a malými a strednými podnikmi (MSP) o vlastnostiach a schopnostiach RFID pomôže tomu, aby táto technológia mohla splniť svoj hospodársky prísľub, pričom súčasne zmierni riziko, že sa RFID bude používať na úkor verejného záujmu, čím sa posilní jej prijateľnosť.

               (25)

               Komisia prispeje k vykonávaniu tohto odporúčania priamo a nepriamo podporou dialógu a spolupráce medzi zainteresovanými stranami, najmä prostredníctvom rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP – Competitiveness and Innovation framework Programme) ustanoveného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (11) a siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu (7. RP) ustanoveného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (12).

               (26)

               Výskum a vývoj nízkonákladových technológií na zvýšenie ochrany súkromia a technológií na zaručenie bezpečnosti informácií je nevyhnutný na úrovni Spoločenstva, aby sa podporilo širšie zavedenie týchto technológií za prijateľných podmienok.

               (27)

               Toto odporúčanie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Cieľom tohto odporúčania je predovšetkým zabezpečiť najmä úplné rešpektovanie súkromného a rodinného života a ochranu osobných údajov,

         TÝMTO ODPORÚČA:

      Rozsah pôsobnosti

               1.

               Toto odporúčanie poskytuje členským štátom usmernenie k navrhovaniu a prevádzke aplikácií RFID zákonným, etickým a spoločensky a politicky prijateľným spôsobom, tak aby sa zároveň rešpektovalo právo na súkromie a zabezpečila ochrana osobných údajov.

               2.

               Toto odporúčanie poskytuje usmernenie k opatreniam, ktoré sa majú prijať pri zavádzaní aplikácií RFID, aby sa podľa možnosti zabezpečilo dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonávajú smernice 95/46/ES, 1999/5/ES a 2002/58/ES, keď sa takéto aplikácie zavedú.

      Vymedzenie pojmov

               3.

               Na účely tohto odporúčania by sa mali uplatňovať vymedzenia pojmov uvedené v smernici 95/46/ES. Mali by sa uplatňovať aj tieto vymedzenia pojmov:

                           a)

                           „rádiofrekvenčná identifikácia“ (RFID) znamená používanie elektromagnetických radiačných vĺn alebo väzby reaktívneho poľa v rádiofrekvenčnej časti spektra na prenesenie na štítok alebo zo štítka prostredníctvom rôznych modulačných a kódovacích systémov s cieľom špecificky prečítať identitu rádiofrekvenčného štítka alebo iné údaje uložené na ňom;

                           b)

                           „štítok RFID“ alebo „štítok“ znamená buď zariadenie RFID, ktoré dokáže vytvoriť rádiový signál, alebo zariadenie RFID, ktoré znovu spája, spätne rozptyľuje alebo odráža (v závislosti od druhu zariadenia) a moduluje nosný signál získaný z čítačky alebo zapisovačky;

                           c)

                           „čítačka alebo zapisovačka RFID“ alebo „čítačka“ znamená pevné alebo mobilné zariadenie na zachytávanie a identifikáciu údajov používajúce rádiofrekvenčnú elektromagnetickú vlnu alebo väzbu reaktívneho poľa na stimulovanie a uskutočnenie modulovanej dátovej odpovede zo štítka alebo skupiny štítkov;

                           d)

                           „aplikácia RFID“ alebo „aplikácia“ znamená aplikáciu, ktorá spracúva údaje prostredníctvom používania štítkov a čítačiek a ktorú podporuje záložný systém a sieťová komunikačná infraštruktúra;

                           e)

                           „prevádzkovateľ aplikácie RFID“ alebo „prevádzkovateľ“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, verejný orgán, agentúru alebo akýkoľvek iný orgán, ktorý sám alebo spoločne s ostatnými určuje účely a prostriedky prevádzkovania aplikácie vrátane správcov osobných údajov používajúcich aplikáciu RFID;

                           f)

                           „bezpečnosť informácií“ znamená zachovanie dôvernosti, celistvosti a dostupnosti informácií;

                           g)

                           „monitorovanie“ znamená akúkoľvek činnosť vykonávanú na účely zistenia, sledovania, kopírovania alebo zaznamenania miesta, pohybu, činností alebo stavu jednotlivca.

      Posúdenia vplyvu na ochranu súkromia a údajov

               4.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby priemyselné odvetvie v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti vytvorilo rámec na posudzovanie vplyvu na ochranu súkromia a údajov. Tento rámec by sa mal predložiť na schválenie Pracovnej skupine pre ochranu údajov zriadenej podľa článku 29 do 12 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

               5.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia bez ohľadu na svoje ďalšie povinnosti podľa smernice 95/46/ES:

                           a)

                           posúdili dôsledky realizácie aplikácie pre ochranu osobných údajov a súkromia vrátane posúdenia, či by sa aplikácia mohla používať na monitorovanie jednotlivca. Úroveň podrobnosti posúdenia by mala byť primeraná rizikám pre súkromie, ktoré sú pravdepodobne spojené s aplikáciou;

                           b)

                           prijali primerané technické a organizačné opatrenia zabezpečujúce ochranu osobných údajov a súkromia;

                           c)

                           určili osobu alebo skupinu osôb zodpovednú(-ých) za preskúmanie posúdení a nepretržitú primeranosť technických a organizačných opatrení zabezpečujúcich ochranu osobných údajov a súkromia;

                           d)

                           sprístupnili posúdenie príslušnému orgánu aspoň šesť týždňov pred zavedením aplikácie;

                           e)

                           po sprístupnení rámca na posudzovanie vplyvov na ochranu súkromia a údajov, ako je ustanovené v bode 4, vykonali uvedené ustanovenia v súlade s rámcom.

      Bezpečnosť informácií

               6.

               Členské štáty by mali podporiť Komisiu pri určovaní tých aplikácií, ktoré by mohli ohroziť bezpečnosť informácií s dôsledkami pre širokú verejnosť. V prípade takýchto aplikácií by členské štáty mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia spolu s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti vytvorili nové systémy alebo uplatňovali existujúce systémy, napríklad vydávanie osvedčení alebo samohodnotenie prevádzkovateľa, s cieľom preukázať, že je zavedená primeraná úroveň bezpečnosti informácií a ochrana súkromia vo vzťahu k posúdeným rizikám.

      Informácie o používaní RFID a transparentnosť jeho používania

               7.

               Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti správcu údajov v súlade so smernicami 95/46/ES a 2002/58/ES, by členské štáty mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia pre každú zo svojich aplikácií vypracovali a uverejnili stručné, presné a zrozumiteľné informačné zásady. Tieto zásady by mali obsahovať aspoň:

                           a)

                           totožnosť a adresu prevádzkovateľov;

                           b)

                           účel aplikácie;

                           c)

                           ktoré údaje má aplikácia spracúvať, najmä ak sa budú spracúvať osobné údaje, a či sa bude monitorovať miesto štítkov;

                           d)

                           zhrnutie posúdenia vplyvu na ochranu súkromia a údajov;

                           e)

                           pravdepodobné riziká pre súkromie, ak existujú, týkajúce sa používania štítkov v aplikácii, a opatrenia, ktoré môžu prijať jednotlivci na zmiernenie týchto rizík.

               8.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia prijali opatrenia na informovanie jednotlivcov o prítomnosti čítačiek na základe spoločnej európskej značky vytvorenej európskymi organizáciami pre normalizáciu s podporou príslušných zainteresovaných strán. Táto značka by mala obsahovať totožnosť prevádzkovateľa a kontaktné miesto, na ktorom môžu jednotlivci získať informácie o aplikácii.

      Aplikácie RFID používané v maloobchodnom sektore

               9.

               Na základe spoločnej európskej značky vytvorenej európskymi organizáciami pre normalizáciu s podporou príslušných zainteresovaných strán by prevádzkovatelia mali informovať jednotlivcov o prítomnosti štítkov, ktoré sú umiestnené na výrobkoch alebo sú zakomponované do výrobkov.

               10.

               Pri posudzovaní vplyvov na ochranu súkromia a údajov, ako je uvedené v bodoch 4 a 5, by prevádzkovateľ aplikácie mal osobitne určiť, či štítky umiestnené na výrobkoch alebo zakomponované do výrobkov, ktoré sa predávajú spotrebiteľom prostredníctvom maloobchodníkov, ktorí nie sú prevádzkovateľmi uvedenej aplikácie, predstavujú pravdepodobnú hrozbu pre súkromie alebo ochranu osobných údajov.

               11.

               Maloobchodníci by mali na mieste predaja deaktivovať alebo odstrániť štítky používané v ich aplikácii, pokiaľ spotrebitelia po tom, ako boli informovaní o zásadách uvedených v bode 7, nedajú svoj súhlas so zachovaním funkčnosti štítkov. Deaktivácia štítkov by sa mala chápať ako akýkoľvek proces, ktorý zastaví interakcie štítka s jeho prostredím, ktoré si nevyžadujú aktívne zapojenie spotrebiteľa. Maloobchodník by mal deaktivovať alebo odstrániť štítky pre spotrebiteľa okamžite a bezplatne. Spotrebitelia by mali byť schopní overiť, či skutočne došlo k deaktivácii alebo odstráneniu.

               12.

               Bod 11 by sa nemal uplatňovať, ak sa pri posúdení vplyvu na ochranu súkromia a údajov dospelo k záveru, že štítky, ktoré sa používajú v maloobchodnej aplikácii a ktoré zostanú funkčné po mieste predaja, nepredstavujú pravdepodobnú hrozbu pre súkromie alebo ochranu osobných údajov. Maloobchodníci by však mali bezplatne sprístupniť jednoduché prostriedky na okamžitú alebo neskoršiu deaktiváciu alebo odstránenie týchto štítkov.

               13.

               Deaktivácia alebo odstránenie štítkov by nemalo znamenať žiadne zníženie alebo skončenie zákonných povinností maloobchodníka alebo výrobcu voči spotrebiteľovi.

               14.

               Body 11 a 12 by sa mali vzťahovať iba na maloobchodníkov, ktorí sú prevádzkovateľmi.

      Opatrenia na zvýšenie informovanosti

               15.

               Členské štáty by v spolupráci s priemyselným odvetvím, Komisiou a ďalšími zainteresovanými stranami mali prijať primerané opatrenia na informovanie verejných orgánov a spoločností, najmä MSP, a na zvýšenie ich informovanosti o potenciálnych prínosoch a rizikách spojených s používaním technológie RFID. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aspektom bezpečnosti informácií a súkromia.

               16.

               Členské štáty by v spolupráci s priemyselným odvetvím, združeniami občianskej spoločnosti, Komisiou a ďalšími zainteresovanými stranami mali určiť a poskytnúť príklady správnych postupov pri realizácii aplikácií RFID s cieľom informovať širokú verejnosť a zvyšovať jej informovanosť. Mali by prijať aj primerané opatrenia, napríklad rozsiahle pilotné projekty, na zvýšenie informovanosti verejnosti o technológii RFID, jej prínosoch, rizikách a dôsledkoch používania, ktoré by boli podmienkou na širšie zavedenie tejto technológie.

      Výskum a vývoj

               17.

               Členské štáty by mali spolupracovať s priemyselným odvetvím, príslušnými zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti a Komisiou s cieľom stimulovať a podporiť zavedenie zásady „bezpečnosti a ochrany súkromia od návrhu“ už v počiatočnom štádiu vývoja aplikácií RFID.

      Následný postup

               18.

               Členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia, aby upozornili všetky zainteresované strany, ktoré sú zapojené do návrhu a prevádzky aplikácií RFID v rámci Spoločenstva, na toto odporúčanie.

               19.

               Členské štáty by mali najneskôr do 24 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie informovať Komisiu o opatrení prijatom ako reakcia na toto odporúčanie.

               20.

               Do troch rokov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie Komisia predloží správu o vykonávaní tohto odporúčania, jeho účinnosti a vplyve na prevádzkovateľov a spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o opatrenia odporúčané v bodoch 9 až 14.

      Adresáti

               21.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 12. mája 2009

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  KOM(2007) 607 v konečnom znení.

      (2)  KOM(2007) 96 v konečnom znení.

      (3)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (4)  Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37.

      (5)  Ú. v. ES L 91, 7.4.1999, s. 10.

      (6)  Ú. v. EÚ C 101, 23.4.2008, s. 1.

      (7)  KOM(2007) 228 v konečnom znení.

      (8)  KOM(2006) 251 v konečnom znení.

      (9)  Ú. v. EÚ C 68, 24.3.2007, s. 1.

      (10)  Článok 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 1).

      (11)  Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15.

      (12)  Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1.


title: Odporúčanie Komisie z  28. apríla 2010 o spoločnej výskumnej programovej iniciatíve Zdravým stravovaním za zdravý život

text:
               1.5.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 110/36

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 28. apríla 2010
   o spoločnej výskumnej programovej iniciatíve Zdravým stravovaním za zdravý život
   (2010/250/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 181 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               Zdravie občanov je základným faktorom rastu a prosperity Únie.

               (2)

               V posledných troch desaťročiach došlo k dramatickému nárastu úrovne nadváhy a obezity u obyvateľstva Únie, najmä u detí.

               (3)

               Trend zlého stravovania a nízkej telesnej aktivity u obyvateľstva Únie sa zhoršuje.

               (4)

               Narastá výskyt množstva chronických ochorení, ako sú kardiovaskulárne choroby, vysoký krvný tlak, cukrovka typu 2, mŕtvice, určité druhy rakoviny, poruchy pohybového ústrojenstva a dokonca aj rad porúch duševného zdravia.

               (5)

               Ak by sa odstránili rizikové faktory súvisiace s bežným životným štýlom, okrem iného aj rizikové faktory súvisiace so stravovaním, mohlo by sa predísť 80 % prípadov srdcových ochorení, mŕtvic a cukrovky typu 2 a 40 % prípadov rakoviny.

               (6)

               Rada pre konkurencieschopnosť na svojom zasadaní 3. decembra 2009 uznala iniciatívu Zdravie, výživa a prevencia ochorení súvisiacich so stravovaním (názov navrhovatelia neskôr zmenili na názov Zdravým stravovaním za zdravý život) za oblasť, v ktorej by sa spoločným programovaním vniesla veľká pridaná hodnota do súčasného roztriešteného výskumného úsilia členských štátov. Preto prijala závery, ktorými uznala potrebu začať spoločnú programovú iniciatívu na túto tému, a vyzvala Komisiu, aby prispela k jej príprave. Rada takisto znovu potvrdila, že spoločné programovanie je proces, ktorý vedú členské štáty a pri ktorom Komisia pôsobí ako sprostredkovateľ.

               (7)

               Spoločné programovanie výskumu v oblasti výživy a zdravia by znamenalo koordináciu výskumu vplyvu životného štýlu a stravovania na zdravie, čím by sa významne prispelo k vybudovaniu plne funkčného európskeho výskumného priestoru v oblasti prevencie ochorení súvisiacich so stravovaním a k posilneniu vedúceho postavenia a konkurencieschopnosti výskumnej činnosti v tejto oblasti.

               (8)

               S cieľom zabezpečiť efektívnosť spoločného úsilia členských štátov v oblasti výživy a zdravia by členské štáty mali vytvoriť a vykonať strategický výskumný plán na základe spoločného prístupu k prevencii ochorení súvisiacich so stravovaním.

               (9)

               S cieľom zabezpečiť účinné riadenie spoločnej akcie, ktorá sa má zrealizovať, by členské štáty mali vytvoriť spoločnú riadiacu štruktúru s mandátom na stanovenie spoločných podmienok, pravidiel a postupov spolupráce a koordinácie a na monitorovanie vykonávania tohto strategického výskumného plánu.

               (10)

               S cieľom dosiahnuť ciele stanovené v tomto odporúčaní by členské štáty mali s Komisiou spolupracovať na preskúmaní možných iniciatív Komisie na pomoc členským štátom pri vypracúvaní a vykonávaní tohto strategického výskumného plánu.

               (11)

               S cieľom umožniť Komisii informovať o tejto záležitosti Európsky parlament a Radu by členské štáty mali Komisii pravidelne podávať správy o pokroku dosiahnutom v tomto spoločnom programovaní,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členským štátom sa odporúča vypracovať spoločnú víziu v súvislosti s tým, ako spolupráca a koordinácia v oblasti výskumu na úrovni Únie môže pomôcť pri zlepšovaní prevencie ochorení súvisiacich so stravovaním.

               2.

               Členským štátom sa odporúča vypracovať strategický výskumný plán so stanovením strednodobých až dlhodobých potrieb a cieľov výskumu v oblasti prevencie ochorení súvisiacich so stravovaním. Tento strategický výskumný plán by mal obsahovať plán vykonávania so stanovením priorít a časových lehôt a s určením akcií, nástrojov a zdrojov potrebných na vykonávanie uvedeného strategického výskumného plánu.

               3.

               Členským štátom sa odporúča zahrnúť do strategického výskumného plánu a plánu vykonávania tieto akcie:

                           a)

                           určenie a výmena informácií o príslušných národných programoch a výskumných činnostiach;

                           b)

                           určenie oblastí alebo výskumných činností, v ktorých by koordinácia, spoločné výzvy na predkladanie návrhov alebo zlúčenie zdrojov boli prínosom;

                           c)

                           výmena informácií, zdrojov, najlepších postupov, metód a usmernení najmä pri vytváraní veľkých kohort a klinických štúdií;

                           d)

                           vymedzenie postupu (vrátane kritérií kvality) výskumu, ktorý sa má v oblastiach uvedených v písmene b) vykonávať spoločne;

                           e)

                           kde je to vhodné, spoločné využívanie existujúcej výskumnej infraštruktúry alebo vyvíjanie nových nástrojov, ako sú koordinované databázy, biobanky alebo modely na účely extrapolácie údajov na ľudí;

                           f)

                           exportovanie a šírenie poznatkov, inovácií a interdisciplinárnych prístupov a zabezpečovanie účinného využívania výsledkov výskumu s cieľom posilniť európsku konkurencieschopnosť a tvorbu politiky;

                           g)

                           povzbudzovanie a podporovanie užšej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom spolu s otvorenou inováciou medzi rôznymi podnikateľskými sektormi;

                           h)

                           vytvorenie siete existujúcich stredísk, ktoré sa špecializujú najmä na vedu o spotrebe, výživu a spracovateľské technológie.

               4.

               Členským štátom sa odporúča vytvoriť spoločnú riadiacu štruktúru v oblasti prevencie ochorení súvisiacich so stravovaním s mandátom na ustanovenie spoločných podmienok, pravidiel a postupov spolupráce a koordinácie a monitorovať vykonávanie tohto strategického výskumného plánu.

               5.

               Členským štátom sa odporúča spoločne vykonávať strategický výskumný plán vrátane vykonávania prostredníctvom národných výskumných programov alebo iných národných výskumných činností.

               6.

               Členským štátom sa odporúča spolupracovať s Komisiou s cieľom preskúmať možné iniciatívy Komisie na pomoc členským štátom pri vytváraní a vykonávaní uvedeného strategického výskumného plánu a s cieľom koordinovať spoločné programy s inými iniciatívami Únie v tejto oblasti.

               7.

               Členským štátom sa odporúča pravidelne podávať Komisii správy o pokroku dosiahnutom v tejto spoločnej programovej iniciatíve.

      V Bruseli 28. apríla 2010

            Za Komisiu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komisie