title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na roky 2012 – 2017

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/42

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na roky 2012 – 2017
   2013/C 217/11
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy členských štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (4) k národnému programu reforiem Talianska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Talianska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra 2013 pre koordináciu hospodárskych politík. Komisia 28. novembra 2012 takisto prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Taliansko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia uverejnila 10. apríla 2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 výsledky hĺbkového preskúmania, ktoré sa týkalo Talianska. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Taliansku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenie. Ako hlavné príčiny makroekonomickej nerovnováhy Talianska sa opätovne identifikovali predovšetkým strata vonkajšej konkurencieschopnosti, ako aj vysoké verejné zadlženie v prostredí pretrvávajúceho tlmeného rastu.

               (9)

               Taliansko 11. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj program stability na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov 2012 – 2017. Po uvedenom predložení nová vláda vymenovaná 28. apríla vyjadrila zámer posilniť program štrukturálnych reforiem a zároveň potvrdila rozpočtové ciele predložené v programe stability. Dňa 17. mája bol prijatý legislatívny dekrét obsahujúci nové ustanovenia o zdaňovaní nehnuteľností a rozšírenie schémy doplnenia miezd pre nedostatočne zamestnaných pracovníkov. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy a nové vládne opatrenia posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je na rok 2014 pri porovnaní s prognózou útvarov Komisie z jari 2013 optimistický. Tento scenár je realistický od roku 2015. Avšak za predpokladu úplného vykonania schválených štrukturálnych reforiem, čo naďalej predstavuje výzvu. Rozpočtovú stratégiu načrtnutú v programe stability potvrdila nová vláda a schválil ju parlament. Jej cieľom je zachovať deficit pod úrovňou 3 % HDP počas programového obdobia, dosiahnuť strednodobý cieľ v roku 2013 a postarať sa o to, aby pomer dlhu k HDP nabral od roku 2014 klesajúci kurz. V programe sa potvrdil strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení a ktorý je v súlade s Paktom stability a rastu. Deficit sa v roku 2012 dostal pod referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve a podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa očakáva, že v rokoch 2013 – 2014 zostane pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Ustanovenia, ktoré talianska vláda schválila 17. mája, podľa posúdenia nemajú významný vplyv na deficit, ak sa vykonajú konzistentne. Ako sa uvádza v rozhodnutí o zrušení postupu pri nadmernom deficite, ktoré prijala Rada 21. júna 2013, v právnych predpisoch sa uzákonili dve ochranné doložky s cieľom zabezpečiť dosiahnutie rozpočtových cieľov. Po zlepšení o 2,7 percentuálneho bodu HDP v kumulatívnom vyjadrení medzi rokmi 2009 a 2012 a pri predpoklade nezmenenej politiky sa predpokladá, že štrukturálne saldo ako podiel HDP sa zlepší o ďalší percentuálny bod v roku 2013 na –0,5 % a potom sa v roku 2014 okrajovo zhorší.
               Štrukturálne primárne saldo by v roku 2014 malo dosiahnuť takmer 5 % HDP. Odhadovaná štrukturálna úprava na rok 2013 je primeraná takisto na základe analýzy výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov, zatiaľ čo na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2013 vykazuje na rok 2014 odchýlku od postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu. V programe stability sa plánuje, že pomer verejného dlhu dosiahne vrchol v roku 2013 a potom začne klesať, a to aj vďaka predpokladaným výnosom z privatizácie, ktoré dosiahnu jeden percentuálny bod HDP ročne. Podľa prognózy sa však pomer dlhu k DPH bude naďalej zvyšovať na 132,2 % HDP do roku 2014 za predpokladu nezmenenej politiky, a to aj z dôvodu urovnania obchodného dlhu, čo spôsobuje nárast o približne 2,5 percentuálneho bodu v období rokov 2013 – 2014, zatiaľ čo sa nezarátajú žiadne výnosy z privatizácie, keďže sa príslušné údaje ešte nespresnili. Taliansko je od roku 2013 v trojročnom prechodnom období, pokiaľ ide o dodržanie kritérií pre dlh a dlhovou trajektóriou v programe stability sa zaistí dostatočný pokrok smerom k ich dodržaniu. Prognózy deficitu a dlhu v programe stability však vychádzajú z úplného vykonania rozpočtových opatrení a schválenia štrukturálnych reforiem, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie dôvery trhu a oživenie rastu a zamestnanosti.

               (11)

               Hoci sa na posilnenie fiškálnej udržateľnosti a podporu rastu prijali dôležité reformy, ich úplné vykonanie naďalej predstavuje výzvu a existuje tu priestor na ďalšie opatrenia. Niekoľko navrhnutých kľúčových opatrení sa ešte neprijalo alebo si ešte stále vyžadujú prijatie právnych predpisov a existuje riziko, že ich skutočné uplatňovanie nebude konzistentne kontrolované na všetkých úrovniach verejnej správy. Efektívnosť verejnej správy z hľadiska regulačného a procedurálneho rámca, kvality správy vecí verejných a administratívnej kapacity zostáva aj napriek prijatým opatreniam naďalej slabá, čo má vplyv na vykonávanie reforiem a podnikateľské prostredie.

               (12)

               Na zlepšenie podnikateľského prostredia je potrebné dokončiť reformu občianskej justície, a to rýchlym preskúmaním organizácie súdov a znížením nadmerného trvania riešenia prípadov, nevyriešených súdnych prípadov a vysokej miery súdnych žalôb. Po rozsudku ústavného súdu v októbri 2012 v súvislosti s mediáciou sú potrebné opatrenia na podporu používania mechanizmov mimosúdneho urovnania sporov. Korupcia predstavuje vážne znepokojenie s odhadovanými nákladmi vo výške 4 % HDP, čo vážne brzdí potenciál oživenia hospodárstva. Protikorupčný zákon z novembra 2012 si vyžaduje následné opatrenia a účinnosť potláčania korupcie by sa mohla ďalej zlepšiť, najmä pokiaľ ide o ustanovenia o premlčaní, pre ktoré je v súčasnosti charakteristická krátka premlčacia doba.

               (13)

               Ambicióznu stratégiu fiškálnej konsolidácie, ktorá bola doteraz ustanovená, sprevádzalo začlenenie pravidla vyrovnaného rozpočtu do ústavy v apríli 2012 a opatrenie na zlepšenie efektívnosti a kvality verejných výdavkov. Nedostatky vo vykonávaní však sťažili plnú účinnosť prijatých opatrení. Patová politická situácia zablokovala nevyhnutné zníženie počtu provincií. Akčný plán súdržnosti umožnil urýchliť využívanie štrukturálnych fondov vo výške približne 11,9 miliardy EUR v troch po sebe nasledujúcich fázach. Napriek tomu zlepšenie celkového riadenia fondov stále nie je ambiciózne, predovšetkým na severe Talianska, čo zvyšuje vážne obavy vzhľadom na programové obdobie rokov 2014 – 2020. Vytvára sa tak značný priestor na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov.

               (14)

               Banky tradične zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri posilňovaní talianskeho hospodárstva, najmä prostredníctvom poskytovania úverov malým firmám, ale ich schopnosť prevziať túto úlohu sa z dôvodu predĺženej hospodárskej recesie oslabila. Zvýšené úverové riziko spoločne s veľkým a rastúcim počtom nesplácaných úverov prispeli k obmedzeniu úverov a obnovili nízku ziskovosť bánk. V reakcii na to Talianska národná banka posudzuje primeranosť rezerv na nevýnosné úvery kontrolami na mieste. Osobitné prvky správy a riadenia spoločností vzťahujúce sa na niektoré talianske banky môžu obmedziť účinnosť ich finančného sprostredkovávania. Prijali sa opatrenia na podporu využívania nebankových spôsobov financovania, najmä kapitálového financovania a financovania prostredníctvom podnikových dlhopisov, ako aj na podporu inovačnej kapacity, ich rozsah je však naďalej obmedzený. Transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/35/ES z 29. júna 2000 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (5) a plánovaným urovnaním akumulovaného objemu obchodného dlhu sa prispeje k zlepšeniu likvidity firiem.

               (15)

               V júni 2012 bola prijatá rozsiahla reforma trhu práce, ktorá bola zameraná na nepružné prvky a segmentáciu na trhu práce. Na dokončenie tejto reformy je potrebné prijatie prejednávaných vykonávacích právnych predpisov a ich konkrétne uvedenie do praxe sa musí v reálnom živote dôsledne monitorovať. Na podporu vykonávania efektívnych aktivačných stratégií sa navyše musia verejné služby zamestnanosti ešte začleniť do správy dávok v nezamestnanosti. Sociálni partneri vymedzili v dohodách nasledujúcich po sebe v období rokov 2011 – 2013 nový rámec stanovovania miezd. Je posilnený daňovými stimulmi na podporu lepšieho zosúladenia miezd s produktivitou a miestnymi podmienkami trhu práce. Tento rámec by sa mal účinne vykonať a postupne upravovať na základe monitorovania výsledkov.

               (16)

               Nezamestnanosť mladých ľudí a podiel mladých ľudí, ktorí sú bez zamestnania, vzdelania alebo odbornej prípravy, sa naďalej zvyšujú a koncom roka 2012 dosiahli 37 %, resp. 21,1 %. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelania, ako aj miera zamestnanosti mladých absolventov terciárneho vzdelávania patria medzi najnižšie v Únii, čo ukazuje, že zručnosti mladých absolventov nie sú riadne zosúladené s požiadavkami trhu práce. Predčasné ukončovanie školskej dochádzky zostáva napriek miernemu znižovaniu vysoké. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o výkonnosť vzdelávacieho systému. Jedným z kľúčových prvkov v tomto ohľade je učiteľské povolanie, pre ktoré je v súčasnosti charakteristický jediný kariérny vývoj, a v prípade tohto povolania existujú obmedzené vyhliadky z hľadiska profesionálneho vývoja. Účasť žien na trhu práce je naďalej slabá a rozdiel zamestnanosti podľa pohlaví je jedným z najvyšších v Únii. Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia, a najmä výrazná materiálna deprivácia sú zreteľne na vzostupe, zatiaľ čo v rámci systému sociálnej ochrany sa čoraz viac vyskytujú ťažkosti s vyrovnávaním sa so sociálnymi potrebami, keďže v ňom prevládajú výdavky na dôchodky.

               (17)

               Štruktúra daňového systému je naďalej zložitá a vo veľkej miere závisí od pracovnej sily a kapitálu. Po úsilí vynaloženom v období rokov 2010 – 2011 sú ďalšie opatrenia prijaté na posun daňového zaťaženia z faktorov produktivity na spotrebu, majetok a životné prostredie obmedzenejšie. Stále sú potrebné opatrenia na zjednodušenie daňového systému a daňových výdavkov, zosúladenie základu majetkovej dane s trhovou hodnotou, zlepšenie daňovej disciplíny a odradenie od daňových únikov. Až do preskúmania katastrálnych hodnôt bude predpokladaná reforma zdaňovania nehnuteľností zameraná na zlepšovanie svojej spravodlivosti v rámci obmedzení rozpočtovej stratégie uvedených v programe stability. Zo znižovania tieňovej ekonomiky a neprihlásenej práce môžu ťažiť verejné financie a toto znižovanie môže mať pozitívny dôsledok na daňovú spravodlivosť. Preskúmanie oslobodenia od DPH alebo znížených sadzieb a výdavkov na priame dane si môže vyžadovať určitú úpravu sociálnych transferov, aby sa minimalizoval ich distribučný vplyv.

               (18)

               V súvislosti s liberalizáciou v odvetví služieb sa vynaložilo značné úsilie. Reforma regulovaných povolaní by však mala napredovať s cieľom vyriešiť zostávajúce obmedzenia a jej kľúčové zásady by mali byť zabezpečené proti možným nedostatkom, predovšetkým vyplývajúcim z reformy právnických povolaní. V nadväznosti na rozsudok ústavného súdu z júla 2012 je takisto dôležité opatrenie na otvorenie miestnych verejných služieb hospodárskej súťaži. K riešeniu týchto otázok prispejú kroky nadväzujúce na návrhy talianskeho úradu pre verejnú súťaž, ako sa uvádza v talianskych právnych predpisoch.

               (19)

               Reforma sieťových odvetví pokračuje, pokiaľ ide o otvorenie prístupu na trh a zlepšenie kapacity infraštruktúry, ale stále existujú závažné problémy. Oddelenie vlastníctva v sektore zemného plynu je takmer ukončené a je potrebné ďalej pokračovať vo vykonávaní vnútroštátnej stratégie pre energetiku z marca 2013. Otvorenie telekomunikácií hospodárskej súťaži je ďalšou možnou oblasťou na prijatie opatrení. Nový dopravný úrad zodpovedný za diaľnice, letiská, prístavy a železnice sa ešte nezriadil. Mal by byť nezávislý, vybavený zdrojmi potrebnými na jeho fungovanie a mal by mať právomoci na udeľovanie sankcií. Takisto existuje vážny problém vnútorných a cezhraničných nedostatkov v oblasti infraštruktúry, pričom sa vyskytujú nerovnosti medzi severom a juhom. Tieto nedostatky prispievajú k vysokým cenám za energiu, nízkej penetrácii širokopásmového pripojenia a problematickým miestam v doprave.

               (20)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska. Posúdila národný program reforiem i program stability a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Talianska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.

               (21)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (22)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (23)

               V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Ako krajina ktorej menou je euro, Taliansko by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zaistiť, aby deficit v roku 2013 zostal pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve, a to úplným vykonaním prijatých opatrení. Presadzovať štrukturálnu úpravu primeraným tempom a prostredníctvom fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, aby sa strednodobý cieľ dosiahol a udržiaval od roku 2014. Dosiahnuť plánované štrukturálne primárne prebytky s cieľom neustále znižovať vysoký pomer dlhu k HDP. Naďalej presadzovať trvalé zlepšenie efektívnosti a kvality výdavkov verejnej správy prostredníctvom úplného vykonania opatrení prijatých v roku 2012 a pokročením v úsilí pomocou pravidelných hĺbkových prieskumov o výdavkoch na všetkých úrovniach verejnej správy.

               2.

               Zaistiť včasné vykonanie prebiehajúcich reforiem prostredníctvom rýchleho prijatia potrebných právnych predpisov, ich následného konkrétneho dodržiavania na všetkých úrovniach verejnej správy a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami a monitorovaním ich vplyvu. Posilniť efektívnosť verejnej správy a zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Zjednodušiť správny a regulačný rámec pre občanov a podniky a znížiť trvanie riešenia prípadov a vysokú mieru súdnych žalôb v občianskoprávnom súdnictve, a to aj podporením mimosúdneho urovnania sporov. Posilniť právny rámec pre potláčanie korupcie, a to aj preskúmaním pravidiel vzťahujúcich sa na premlčaciu dobu. Prijať štrukturálne opatrenia na zlepšenie riadenia fondov EÚ v južných regiónoch, pokiaľ ide o programové obdobie rokov 2014 – 2020.

               3.

               Rozšíriť do celého bankového sektora dobré postupy správy a riadenia spoločností, ktoré prispievajú k vyššej efektívnosti a ziskovosti, s cieľom podporiť tok úverov na produktívne činnosti. Pokračovať v prebiehajúcej práci, pokiaľ ide o kontrolu kvality aktív v bankovom sektore, a zjednodušiť rozlíšenie nesplácaných úverov v súvahách bánk. Podporovať ďalší rozvoj kapitálových trhov na diverzifikáciu a zlepšenie prístupu firiem k financovaniu, najmä ku kapitálovému financovaniu, a opätovne posilňovať ich inovačnú kapacitu a rast.

               4.

               Zaistiť účinné vykonanie reforiem trhu práce a stanovovania miezd, aby sa umožnilo lepšie zosúladenie miezd s produktivitou. Prijať ďalšie opatrenia na posilnenie účasti na trhu práce, najmä žien a mladých ľudí, napríklad prostredníctvom záruky pre mladých. Posilniť odborné vzdelávanie a prípravu, zaistiť efektívnejšie verejné služby zamestnanosti a zlepšiť kariérne a poradné služby pre študentov terciárneho vzdelávania. Znížiť finančné demotivačné faktory v súvislosti s prácou pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine a zlepšiť poskytovanie starostlivosti, najmä starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti, a mimoškolských služieb. Zintenzívniť úsilie o prevenciu predčasného ukončovania školskej dochádzky. Zlepšiť kvalitu a výsledky škôl, a to aj zlepšením odborného rozvoja učiteľov a diverzifikáciou ich kariérneho vývoja. Zaistiť účinnosť sociálnych transferov, najmä prostredníctvom lepšieho zacielenia dávok, najmä pre nízkopríjmové domácnosti s deťmi.

               5.

               Presunúť daňové zaťaženie z práce a kapitálu na spotrebu, majetok a životné prostredie rozpočtovo neutrálnym spôsobom. Na tento účel preskúmať rozsah oslobodenia od DPH a znížených sadzieb a výdavkov na priame dane a reformovať katastrálny systém s cieľom zosúladiť základ dane periodického nehnuteľného majetku s trhovou hodnotou. Pokračovať v boji proti daňovým únikom, zlepšiť daňovú disciplínu a prijať rozhodné kroky proti tieňovej ekonomike a neprihlásenej práci.

               6.

               Zaistiť správne vykonanie opatrení zameraných na otvorenie trhu v odvetví služieb. Odstrániť zostávajúce obmedzenia v profesionálnych službách a podporiť prístup na trh napríklad v oblasti poskytovania miestnych verejných služieb, kde by sa malo uprednostniť využívanie verejného obstarávania pred priamym udelením koncesií. Presadzovať uplatňovanie opatrení prijatých na zlepšenie podmienok prístupu na trh v sieťových odvetviach, najmä zriadením dopravného úradu na prvom mieste. Zlepšiť kapacitu infraštruktúry zameraním sa na energetické prepojenia, intermodálnu dopravu a vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie v telekomunikáciách, takisto s cieľom riešiť rozdiely medzi severom a juhom.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 46.

      (5)  Ú. v. ES L 200, 8.8.2000, s. 35.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 10. decembra 2015 – Rade Európskej únie o externom audítorovi Národnej banky Slovenska (ECB/2015/45)

text:
               18.12.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 425/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 10. decembra 2015
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Národnej banky Slovenska
   (ECB/2015/45)
   (2015/C 425/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Národnej banky Slovenska, Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o., sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2014. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2015.

               (3)

               Národná banka Slovenska vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2015 a 2016 spoločnosť Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o.,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. vymenovaná za externého audítora Národnej banky Slovenska na finančné roky 2015 a 2016.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 10. decembra 2015

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na obdobie od júna 2005 do novembra 2009


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1319 z 29. júla 2016, ktorým sa mení odporúčanie 2006/576/ES, pokiaľ ide o deoxynivalenol, zearalenón a ochratoxín A v krmive pre spoločenské zvieratá (Text s významom pre EHP)

text:
                  2.8.2016

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 208/58

            ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/1319
      z 29. júla 2016,
      ktorým sa mení odporúčanie 2006/576/ES, pokiaľ ide o deoxynivalenol, zearalenón a ochratoxín A v krmive pre spoločenské zvieratá
      (Text s významom pre EHP)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  V odporúčaní Komisie 2006/576/ES (1) sa stanovujú smerodajné hodnoty obsahu deoxynivalenolu, zearalenónu, ochratoxínu A, fumonizínov B1 + B2 a toxínov T-2 a HT-2 v kŕmnych surovinách a v kŕmnych zmesiach.

                  (2)

                  Súčasná smerodajná úroveň deoxynivalenolu v krmivách pre psy je 5 mg/kg. So zreteľom na najnovšie informácie, pokiaľ ide o toxicitu deoxynivalenolu v krmivách pre psy, a na stanovisko EFSA k deoxynivalenolu v krmivách (2) sa zdá, že súčasná smerodajná úroveň neposkytuje v prípade psov dostatočné záruky, pokiaľ ide o zdravie zvierat, a je preto vhodné znížiť v krmivách pre psy smerodajnú úroveň deoxynivalenolu.

                  (3)

                  So zreteľom na najnovšie informácie, pokiaľ ide o toxicitu zearalenónu v krmivách pre mačky a psy, je vhodné stanoviť smerodajnú úroveň zearalenónu v krmivách pre mačky a psy, ktorou by sa v prípade psov a mačiek poskytli záruky, pokiaľ ide o zdravie zvierat, kým EFSA aktualizuje posúdenie rizika v súvislosti s možnými rizikami pre zdravie zvierat v dôsledku prítomnosti zearalenónu v krmivách.

                  (4)

                  So zreteľom na najnovšie informácie, pokiaľ ide o toxicitu ochratoxínu A v krmivách pre mačky a psy, a na stanovisko EFSA k ochratoxínu A v krmivách (3) je vhodné stanoviť smerodajnú úroveň ochratoxínu A v krmivách pre mačky a psy, ktorou by sa poskytli záruky, pokiaľ ide o zdravie uvedených druhov zvierat.

                  (5)

                  Pre zachovanie čitateľnosti ustanovení v odporúčaní je vhodné nahradiť prílohu k odporúčaniu novou prílohou,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Príloha k odporúčaniu 2006/576/ES sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

         V Bruseli 29. júla 2016

               Za Komisiu

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               člen Komisie

         (1)  Odporúčanie Komisie 2006/576/ES zo 17. augusta 2006 o prítomnosti deoxynivalenolu, zearalenónu, ochratoxínu A, T-2 a HT-2 a fumonizínov vo výrobkoch určených na krmivo pre zvieratá (Ú. v. EÚ L 229, 23.8.2006, s. 7).

         (2)  Stanovisko vedeckého panelu pre kontaminanty v potravinovom reťazci vydané na žiadosť Komisie týkajúce sa deoxynivalenolu (DON) ako nežiaducej látky v krmivách pre zvieratá http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73.

         (3)  Stanovisko vedeckého panelu pre kontaminanty v potravinovom reťazci vydané na žiadosť Komisie, ktoré sa týka ochratoxínu A (OTA) ako nežiaducej látky v krmivách pre zvieratá http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101.

         PRÍLOHA

            SMERODAJNÉ HODNOTY

                     Mykotoxín

                     Výrobky určené na kŕmenie zvierat

                     Smerodajná hodnota v mg/kg (ppm) krmiva v prepočte na 12 % obsah vlhkosti

                     Deoxynivalenol

                     Kŕmne suroviny (*)

                                 —

                                 obilniny a obilninové výrobky (**) okrem vedľajších produktov z kukurice

                     8

                                 —

                                 vedľajšie produkty z kukurice

                     12

                     Kŕmne zmesi okrem:

                     5

                                 —

                                 kŕmnych zmesí pre ošípané

                     0,9

                                 —

                                 kŕmnych zmesí pre teľatá (< 4 mesiace), jahňatá, kozľatá a psy

                     2

                     Zearalenón

                     Kŕmne suroviny (*)

                                 —

                                 obilniny a obilninové výrobky (**) okrem vedľajších produktov z kukurice

                     2

                                 —

                                 vedľajšie produkty z kukurice

                     3

                     Kŕmne zmesi pre:

                                 —

                                 odstavčatá a prasničky (mladé prasnice), šteňatá, mačiatka, psy a mačky na reprodukciu

                     0,1

                                 —

                                 dospelé psy a mačky, iné ako na reprodukciu

                     0,2

                                 —

                                 prasnice a ošípané na výkrm

                     0,25

                                 —

                                 teľatá, dojnice, ovce (vrátane jahniat) a kozy (vrátane kozliat)

                     0,5

                     Ochratoxín A

                     Kŕmne suroviny (*)

                                 —

                                 obilniny a výrobky z obilnín (**)

                     0,25

                     Kŕmne zmesi pre:

                                 —

                                 ošípané

                     0,05

                                 —

                                 hydinu

                     0,1

                                 —

                                 mačky a psy

                     0,01

                     fumonizín B1 + B2

                     Kŕmne suroviny (*)

                                 —

                                 kukurica a výrobky z kukurice (***)

                     60

                     Kŕmne zmesi pre:

                                 —

                                 ošípané, kone (Equidae), králiky a spoločenské zvieratá

                     5

                                 —

                                 ryby

                     10

                                 —

                                 hydinu, teľatá (< 4 mesiace), jahňatá a kozľatá

                     20

                                 —

                                 dospelé prežúvavce (> 4 mesiace) a norky

                     50

                     Toxíny T-2 + HT-2

                     Kŕmne zmesi pre mačky

                     0,05

            (*)  Mimoriadnu pozornosť treba venovať obilninám a obilninovým výrobkom skrmovaným priamo, aby ich použitie v dennej kŕmnej dávke neviedlo k tomu, že zvieratá budú vystavené vyššej úrovni uvedených mykotoxínov, ako sú príslušné úrovne vystavenia v prípade, že sú v dennej dávke použité iba kompletné krmivá.

            (**)  Výraz „obilniny a obilninové výrobky“ zahŕňa nielen kŕmne suroviny uvedené v bode 1 „Zrná obilnín a z nich získané produkty“ zoznamu kŕmnych surovín v časti C prílohy k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 68/2013 zo 16. januára 2013 o Katalógu kŕmnych surovín (Ú. v. EÚ L 29, 30.1.2013, s. 1), ale aj iné kŕmne suroviny získané z obilnín, najmä krmivá a objemové krmivá z obilnín.

            (***)  Výraz „kukurica a výrobky z kukurice“ zahŕňa nielen kŕmne suroviny uvedené v bode 1 „Zrná obilnín a z nich získané produkty“ zoznamu kŕmnych surovín uvedených v časti C prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 68/2013, ale aj iné kŕmne suroviny získané z kukurice, najmä krmivá a objemové krmivá z kukurice.


title: Odporúčanie európskej centrálnej banky z  5. júna 2009 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije (ECB/2009/12)

text:
               11.6.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 132/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 5. júna 2009
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije
   (ECB/2009/12)
   2009/C 132/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1.,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banka Slovenije sa skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2008. Je preto potrebné vymenovať externého audítora od finančného roka 2009.

               (3)

               Banka Slovenije si za svojho externého audítora na finančné roky 2009 až 2011 vybrala spoločnosť Deloitte revizija d.o.o.,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Deloitte revizija d.o.o. vymenovaná za externého audítora Banka Slovenije na finančné roky 2009 až 2011.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 5. júna 2009

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Holandska na obdobie rokov 2005-2008


     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                     EURÓPSKA KOMISIA

                                                  Brusel, 20.7.2010
                                                  SEK(2010) 914 v konečnom znení

                            ODPORÚČANIE KOMISIE RADE,

     ktorého cieľom je poveriť Komisiu začatím rokovaní v mene Európskej únie na účely
       obnovenia protokolu k dohode o partnerstve v oblasti rybolovu s Guineou-Bissau.

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                     ODPORÚČANIE KOMISIE RADE,

         ktorého cieľom je poveriť Komisiu začatím rokovaní v mene Európskej únie na účely
           obnovenia protokolu k dohode o partnerstve v oblasti rybolovu s Guineou-Bissau.

     A.        DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Európska únia a Guinejsko-bissauská republika uzavreli protokol k dohode o
               rybolove1, ktorý obidve strany parafovali 23. mája 2007, a ktorý nadobudol účinnosť
               18. marca 2008. Protokol, v ktorom sa plavidlám EÚ poskytujú možnosti rybolovu a
               stanovuje sa finančná náhrada, prestane platiť 15. júna 2011.

               Komisia navrhuje dohodnúť nový protokol, ktorý zodpovedá skutočným možnostiam
               a potrebám flotily členských štátov, a ktorý je v súlade s usmerneniami Rady z júla
               2004 o dohodách o partnerstve v oblasti rybolovu.

               Žiadame Radu o prijatie usmernení na rokovanie, ktoré sú priložené k tomuto
               odporúčaniu.

     B.        ODPORÚČANIE

               Na základe uvedených skutočností Komisia odporúča, aby:

               – Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní o obnovení protokolu v rámci
                 dohody o partnerstve v oblasti rybolovu s Guinejsko-bissauskou republikou;

               – ustanovila Komisiu za vyjednávača Únie v tejto veci;

               – Komisia viedla takéto rokovania po porade s osobitným výborom v súlade
                 s ustanoveniami vytýčenými v Zmluve o fungovaní Európskej únie;

               – Rada schválila         usmernenia      na rokovanie,     ktoré    sú   priložené   k tomuto
                 odporúčaniu.

     1
              Nariadenie Rady (ES) č. 241/2008 zo 17. marca 2008, Ú. v. EÚ L 75, 18.marca 2008.

SK                                                        2                                                    SK
 ---pagebreak---                                            PRÍLOHA

     Usmernenia týkajúce sa rokovaní

     – Cieľom rokovaní je obnova protokolu v rámci dohody o partnerstve v oblasti rybolovu
       medzi Európskou úniou a Guinejsko-bissauskou republikou v súlade so závermi Rady
       z 15. júla 2004 o partnerských dohodách v oblasti rybolovu, ktoré sú založené
       na oznámeniach Komisie z 23. decembra 2002, a zároveň zohľadňovanie situácie v oblasti
       ľudských práv v tejto krajine.

     – Tento protokol bude obsahovať klauzulu o následkoch v prípade porušovania ľudských
       práv a demokratických princípov.

     – S cieľom zabezpečiť prostredníctvom nového protokolu podporu udržateľného a
       zodpovedného rybolovu, ciele rokovaní Komisie budú založené na:

             • zabezpečení prístupu k výhradnej hospodárskej zóne (VHZ) Guinejsko-bissauskej
               republiky a potrebných povolení pre plavidlá európskej flotily na vykonávanie
               výlovu tuniakov v uvedenej VHZ;

             • náležitom zohľadnení najlepších dostupných vedeckých stanovísk;

             • zabezpečení, aby bol prístup k zdrojom rybného hospodárstva založený na tých
               istých kritériách, ktoré platia pre súčasný protokol a na vývoji pozorovanom
               v priebehu posledných pár rokov;

             • posilnení dialógu o sektorovej politike s cieľom podpory vykonávania
               zodpovednej politiky rybolovu, v súlade s rozvojovými cieľmi krajiny, najmä s
               ohľadom na monitorovaciu kontrolu a dohľad nad rybolovnými činnosťami,
               riadenie zdrojov rybného hospodárstva a zlepšenie hygienických noriem
               produktov rybolovu.

SK                                              3                                               SK


				|

		52013DC0353

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2012 – 2016 /* COM/2013/0353 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Českej republiky na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
Českej republiky na rok 2012 – 2016
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada schválila 26.
marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada prijala 13. júla 2010 na
základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a
zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec pre opatrenia na vnútroštátnej
úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých
dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa
prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Českej republiky
na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému
programu Českej republiky na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia 28. novembra 2012
prijala ročný prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych
politík na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania[6], v ktorej neurčila
Českú republiku za jeden z členských štátov, v súvislosti s
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu
presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať
rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania
rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov
krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Česká republika 26.
apríla 2013 predložila svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa
týka obdobia rokov 2013 – 2016, a 17. apríla 2013 predložila svoj
národný program reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia
medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 Rada zastáva názor, že Česká republika znížila celkový
deficit o 1,4 % HDP od roku 2009 do roku 2012, a to v dôsledku podstatného
konsolidačného úsilia, a že na základe súčasných očakávaní
je na dobrej ceste k odstráneniu nadmerného deficitu. Makroekonomický
scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je
realistický. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že rast reálneho
HDP v roku 2013 dosiahne 0 % a v roku 2014 dosiahne 1,2 %, pričom v
prognóze útvarov Komisie z jari 2013 to bolo –0,4 % na rok 2013 a 1,6 % na rok
2014. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je
udržať deficit verejných financií pod úrovňou referenčnej
hodnoty 3 % HDP. Cieľ týkajúci sa deficitu verejných financií vo výške 2,9
% HDP v roku 2013 je v súlade s lehotou na odstránenie nadmerného deficitu
stanovenou v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009. V prognóze útvarov
Komisie z jari 2013 sa predpokladá deficit verejných financií vo výške 2,9 %
v roku 2013 a vo výške 3 % HDP v roku 2014. Existuje riziko horšieho
rozpočtového výsledku v roku 2013, než sa očakávalo, čo vyplýva
z dodatočných náprav v náhradách fondov EÚ. Pokiaľ ide o
pozitívnu stránku, jednorazové príjmy týkajúce sa plánovanej aukcie nových
telekomunikačných frekvenčných pásiem by mohli v roku 2013
viesť k lepšiemu rozpočtovému výsledku, než sa očakávalo.
Konvergenčným programom sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ
deficitu vo výške 1 % HDP, v ktorom sa primerane odrážajú požiadavky Paktu
stability a rastu. (Prepočítaný) štrukturálny rozpočtový deficit sa
podľa predpokladov zvýši o 0,3 % HDP v roku 2014, 0,2 % HDP
v roku 2015 a 0,5 % HDP v roku 2016; preto sa v programe
neplánuje žiadna úprava smerom k strednodobému cieľu, čo nie je
v súlade s Paktom stability a rastu. Tempo rastu výdavkov verejnej
správy je v súlade s referenčnou hodnotou týkajúcou sa výdavkov
v Pakte stability a rastu v roku 2014, odchyľuje sa však
o 0,3 % HDP v roku 2015 a o 0,5 % HDP v roku 2016.
Podľa konvergenčného programu sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP
bude naďalej rásť počas programového obdobia, hoci pomalým
tempom, a v roku 2016 dosiahne 51,9 % HDP.
(9)       Rýchlemu a trvalému oživeniu
v Českej republike bránia opakované škrty verejných investičných
výdavkov. Zabezpečenie výdavkov podporujúcich rast s vysokým
multiplikačným účinkom vrátane projektov spolufinancovaných z fondov
EÚ by nielen pomohlo pri upevňovaní oživenia, ale prispelo by aj k vyriešeniu
dlhodobých problémov. Významné účinky na rast by mohli vyplynúť z
prioritizácie výdavkov na opatrenia zamerané na zvýšenie zamestnanosti, výskum
a inovácie, vzdelávanie, zariadenia starostlivosti o deti a
infraštruktúrne projekty. Kľúčové je zároveň zabezpečenie
zákonnosti, pravidelnosti a efektívnosti takýchto výdavkov.
(10)     V roku 2012 sa v oblasti
daňovej reformy dosiahol obmedzený pokrok. Aj keď došlo k zvýšeniu
dane z prevodu nehnuteľností, neprijali sa žiadne opatrenia na zvýšenie
veľmi nízkej úrovne periodických daní z nehnuteľností. Plány na
zavedenie dane z CO2 a zrušenie výnimiek zo spotrebných daní zo
zemného plynu na vykurovanie sa nerealizovali. Sadzba implicitnej dane za
energiu je pod priemerom EÚ a cestné dane zostávajú na veľmi nízkej
úrovni. Štrukturálne problémy sú aj naďalej v oblasti zdanenia práce,
pričom ovplyvňujú najmä pracovníkov s nízkym zárobkom a zamestnancov
na čiastočný pracovný úväzok. Prijali sa len okrajové opatrenia s
cieľom znížiť rozdiely v zdaňovaní zamestnancov a samostatne
zárobkovo činných osôb. Česká republika má takisto priestor na
ďalšie zlepšenie efektívnosti daňovej správy. Pokiaľ ide o dane
z príjmu fyzických a právnických osôb, vláda plánuje v roku 2015 zaviesť
jednotné miesto pre výber daní, prostredníctvom ktorého by sa mohla účinne
zracionalizovať daňová správa, čo by pomohlo zjednodušiť
súčasný zložitý systém. Nevýhodou reformy je však to, že sa nebudú
harmonizovať daňové základy v prípade dane z príjmu fyzických osôb,
zdravotných a sociálnych príspevkov, v dôsledku čoho zostane
nevyužitá rozsiahla časť potenciálnych výhod reformy.
(11)     Česká republika má
medzeru udržateľnosti vo výške 5,0 % HDP, čo je nad priemerom
EÚ. Táto medzera je do veľkej miery odzrkadlením predpokladaných
dlhodobých nákladov na starnutie obyvateľstva, ktoré rastú hlavne v
dôsledku očakávaného zvyšovania dôchodkových výdavkov a výdavkov na
zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Dôležitým zdrojom neudržateľného
zvýšenia dôchodkových výdavkov je pomalé tempo zvyšovania zákonného veku
odchodu do dôchodku, najmä pre mužov. Zaistením rýchlejšieho zvyšovania
zákonného veku odchodu do dôchodku v porovnaní so súčasnými právnymi
predpismi a jeho prepojením so strednou dĺžkou života by sa výrazne
posilnila udržateľnosť systému. Keby sa navyše vzorec valorizácie
dôchodkov založený na cenách uplatňoval dlhodobo, vytvorili by sa
značné úspory a zároveň by sa zachovala kúpna sila dôchodcov.
(12)     Na rozdiel od odporúčania
pre jednotlivé krajiny na rok 2012 zaviedla vláda v roku 2013 mechanizmus predčasného
odchodu do dôchodku, ktorý ponúka možnosť čerpať dôchodok až
päť rokov pred dosiahnutím zákonného veku odchodu do dôchodku. V prípade
predčasného odchodu do dôchodku sa dôchodky budú vyplácať z
(tretieho) piliera dôchodkových úspor. Tento pilier však dostáva významnú
štátnu subvenciu prostredníctvom priameho spolufinancovania a daňovej
odpočítateľnosti príspevkov. Bez ohľadu na to, či bude
kritériám oprávnenosti na získanie prístupu do mechanizmu účinne vyhovovať
iba obmedzený počet osôb, ako očakáva vláda, opatrenia umožňujú
príjemcom využívať prostriedky v minulosti naakumulovaných verejných
subvencií na účel, ktorý je v rozpore s politikami na podporu dlhšieho
pracovného života.
(13)     Očakávané zvýšenie
výdavkov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť takisto poskytuje
značný príspevok k nákladom na starnutie obyvateľstva a rozsiahlej
medzere udržateľnosti. V Českej republike sa v posledných rokoch
vykonávali reformy zamerané na zlepšenie efektívnosti zdravotného systému
prostredníctvom obmedzenia nákladov a prostredníctvom riešení viac
orientovaných na trh. Problémy však stále existujú. V porovnaní s ostatnými
členskými štátmi má zdravotný systém v Českej republike sklon
nadmerne sa sústreďovať na nemocničnú starostlivosť, v
dôsledku čoho vznikajú neefektívnosti. Existuje priestor na zlepšenie
poskytovania starostlivosti klinicky najvhodnejším a nákladovo najefektívnejším
spôsobom, napríklad vykonávanie jednodenných chirurgických zákrokov a skrátenie
neprimeranej dĺžky pobytu v nemocniciach na poskytovanie akútnej
starostlivosti.
(14)     Z najnovších prognóz OECD
vyplýva, že vďaka úplnej konvergencii zamestnanosti žien a mužov by sa
zastavil predpokladaný pokles celkovej pracovnej sily a HDP na osobu by sa do
roku 2030 zvýšil až o 16,5 %. Vláda predložila 22. mája 2013 návrh zákona
s cieľom zaviesť súkromné „detské skupiny“ vedené profesionálnymi
opatrovateľkami a podporované daňovými úľavami pre
poskytovateľov starostlivosti a zúčastnené rodiny. To je krok správnym
smerom, ale iba čiastočné riešenie problému. Napriek
pokračujúcemu nedostatku zariadení starostlivosti o deti, najmä
mladšie než tri roky, neexistujú plány na zvýšenie rozpočtovej podpory pre
verejné predškolské zariadenia starostlivosti o deti. Zamestnateľnosť
a účasť na trhu práce znevýhodnených osôb zostávajú takisto
problematické: Existuje priestor na zvýšenie efektívnosti a účinnosti
verejných služieb zamestnanosti.
(15)     V odporúčaní pre
jednotlivé krajiny na rok 2012, ktoré sa týka verejnej správy, sa osobitne
uvádza potreba zvýšiť efektívnosť verejnej správy a posilniť boj
proti korupcii. Pri prijímaní prioritných právnych aktov v rámci českej
protikorupčnej stratégie na roky 2011 – 2012 sa však dosiahol len
obmedzený pokrok. Po novej protikorupčnej stratégii na roky 2013 – 2014,
ktorú vláda prijala v januári 2013, musí nevyhnutne nasledovať prijímanie
stále neprijatých prioritných zákonov, ako je zákon o štátnych úradníkoch.
V týchto nových právnych predpisoch bude potrebné adekvátne oddeliť
politických nominantov od nepolitických, zaručiť nezávislosť
štátnym úradníkom a vytvoriť dobre fungujúci kariérny systém s cieľom
znížiť vysokú fluktuáciu zamestnancov. Česká republika dosiahla
výrazný pokrok pri vykonávaní zákona o verejnom obstarávaní, ktorý nadobudol
účinnosť v apríli 2012. Miestne orgány však informujú o problémoch s
vykonávaním zákona. Pokiaľ ide o využívanie fondov EÚ, väčšina
opatrení zahrnutých v akčnom pláne na posilnenie systémov riadenia a
kontroly sa zaviedla na konci roku 2012. České orgány však musia
zaistiť neustále monitorovanie akčného plánu.
(16)     Na úrovni povinnej školskej
dochádzky dosahujú českí žiaci vo všeobecnosti priemerné výsledky v
medzinárodných porovnaniach. V matematike a prírodných vedách sa však výsledky
rapídne zhoršujú. České orgány na to zareagovali súborom opatrení, ktoré
zahŕňajú vypracovanie minimálnych vzdelávacích noriem, ktoré sa budú
používať na celoštátne testovanie žiakov. Mal by sa však vypracovať
integrovanejší systém, ktorý by zaistil, aby žiaci, učitelia a školy,
ktoré dosiahnu v testoch slabé výsledky, dostali systematickú podporu, aby sa
ďalej zvýšila úroveň ambície reformy. Hlavnou výzvou, ktorej
čelí český systém vyššieho vzdelávania, je zaistiť, aby bol
stále vyšší počet študentov vybavený zručnosťami potrebnými na
presadenie sa na trhu práce. O reforme zákona o vyššom vzdelávaní sa diskutuje
v súvislosti so zavedením diferencovaných finančných opatrení a zlepšením
akreditácie. Ide o relevantné a ambiciózne návrhy, aj keď ich
skutočný vplyv bude závisieť od konečnej podoby reformy. Orgány
takisto plánujú prijať revidované normy hodnotenia na financovanie
výskumných ústavov. Zvýšenie podielu ukazovateľov kvality vrátane
zlepšenia spolupráce s podnikateľským sektorom by českému systému
výskumu a inovácie pomohlo dosiahnuť vyššiu úroveň excelentnosti.
(17)     Česká republika patrí
medzi členské štáty EÚ s najvyšším počtom regulovaných povolaní.
Verejná konzultácia o preskúmaní regulačného rámca pre povolania sa
uskutočnila v roku 2012 a výsledky sa majú predložiť v roku 2013. Ide
o významný krok s cieľom znížiť alebo odstrániť prekážky v
prípade tých povolaní, pri ktorých sa potvrdilo, že regulácia nie je potrebná
alebo sa považuje za nadmernú (vrátane dĺžky trvania povinnej odbornej
stáže) a v prípade ktorých by ľahší prístup mohol zabezpečiť
ďalšiu zamestnanosť a rast. Napriek zlepšeniam v posledných
rokoch patrí energetická náročnosť v Českej republike
k najvyšším v EÚ, a to najmä v budovách a
odvetví energetiky.
(18)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej
republiky. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem.
Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a
sociálno-ekonomickú politiku Českej republiky, ale aj ich súlad s pravidlami
a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu
ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ
pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.
(19)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Českej republiky a jej
stanovisko[7]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká
republika prijala v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Plniť rozpočet na
rok 2013 podľa plánu, aby sa odstránil nadmerný deficit v roku 2013
udržateľným spôsobom a vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu
uvedené v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom
deficite. Na rok 2014 a na nasledujúce roky posilniť a prísne vykonávať
rozpočtovú stratégiu podporovanú dostatočne špecifikovanými
opatreniami, zabezpečiť primerané fiškálne úsilie s cieľom
dosiahnuť dostatočný pokrok smerom k strednodobému cieľu.
Prioritizovať výdavky podporujúce rast a takisto včas
uskutočniť zostávajúce projekty spolufinancované z fondov EÚ
v súčasnom finančnom rámci.
2.           Znížiť vysokú
úroveň zdanenia práce presunutím zdanenia do oblastí, ktoré majú menej
škodlivý vplyv na rast, ako sú periodické dane z bývania a cestné dane.
Ďalej znížiť rozdiely v zdaňovaní zamestnancov a samostatne
zárobkovo činných osôb. Zlepšiť daňovú disciplínu a znížiť
náklady na dodržiavanie predpisov zavedením jednotného miesta pre výber daní a
harmonizáciou daňových základov pre daň z príjmu fyzických osôb, ako
aj zdravotné a sociálne príspevky.
3.           Zrýchliť zvyšovanie
zákonného veku odchodu do dôchodku v porovnaní so súčasnými právnymi
predpismi, zaviesť priame prepojenie medzi zákonným vekom odchodu do
dôchodku a strednou dĺžkou života a revidovať mechanizmus valorizácie
dôchodkov. Doplniť zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku o
opatrenia na podporu zamestnateľnosti starších pracovníkov a znížiť
možnosti predčasného odchodu do dôchodku. Predovšetkým zrušiť verejnú
subvenciu pre mechanizmus predčasného odchodu do dôchodku. Prijať
opatrenia na významné zlepšenie nákladovej účinnosti výdavkov, najmä v
prípade nemocničnej starostlivosti.
4.           Prijať opatrenia za
posilnenie efektívnosti a účinnosti verejných služieb zamestnanosti.
Výrazne zvýšiť dostupnosť začleňujúcich zariadení
starostlivosti o deti s dôrazom na deti do troch rokov, a začlenenie
rómskych detí, najmä prijatím a uplatňovaním zákona o súkromných
zariadeniach starostlivosti o deti a posilnením kapacít verejných zariadení
starostlivosti o deti.
5.           Zaistiť uplatňovanie
protikorupčnej stratégie na roky 2013 – 2014. Prijať zákon o štátnych
úradníkoch, ktorý by mal zaistiť stabilnú, efektívnu a profesionálnu
štátnu administratívnu službu. Zlepšiť riadenie fondov EÚ so zreteľom
na programové obdobie 2014 – 2020. Posilniť kapacitu na vykonávanie
verejných súťaží na miestnej a regionálnej úrovni.
6.           Zaviesť komplexný rámec
hodnotenia povinnej školskej dochádzky a prijať cielené opatrenia na
podporu škôl, ktoré dosahujú slabé výsledky v oblasti vzdelávania. Prijať
opatrenia na zlepšenie akreditácie a financovania vyššieho vzdelávania.
Zvýšiť podiel financovania výskumných ústavov na základe ich výsledkov.
7.           S využitím prebiehajúceho
preskúmania pokročiť s reformou regulovaných povolaní znížením alebo
odstránením prekážok vstupu do týchto povolaní a vyhradzovania činností v
neodôvodnených prípadoch. Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie
energetickej efektívnosti budov a priemyselných odvetví.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 353 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0067

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2006 – 2011  /* SEK/2007/0067 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 23.1.2007SEK(2007) 67 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2006 – 2011(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecn É SÚVISLOSTIPAKT STABILITY A RASTU, KTORÝ nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Talianska bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 8. februára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.Kontext hodnotenia AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Talianska predloženú 4. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov,2.  situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postupy riešenia nadmerného deficitu),3.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a4.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiZdá sa, že v Taliansku je dôvodom žalostn ých výsledkov v oblasti rastu počas posledného desaťročia štrukturálna slabosť prejavujúca sa v nízkom raste produktivity a strate externej konkurencieschopnosti. Reálny rast HDP je pod hranicou priemeru eurozóny od polovice deväťdesiatych rokov a odhaduje sa, že potenciálny rast klesol z vyše 2 % do začiatku deväťdesiatych rokov na 1,25 % na začiatku dvadsiateho prvého storočia. Napriek slabému rastu ostala inflácia mierne vyššia ako priemer v eurozóne do roku 2005. Pozitívne je, že Taliansko je jedna z mála krajín, ktoré zaznamenali mohutný rast zamestnanosti na prelome storočia a jeho miera nezamestnanosti podstatne klesla. Zatiaľ čo však ostáva dlhý kus cesty, kým Taliansko dobehne priemer EÚ v oblasti mier zamestnanosti, zvláštna kombinácia dynamického rastu zamestnanosti a pomalý rast HDP upozorňuje na problém produktivity v Taliansku. Na úseku verejných financií bol deficit verejných financií vyšší ako referenčná hodnota 3 percentá HDP stanovená v zmluve od roku 2003 a pomer dlhu k HDP je naďalej veľmi vysoký a znovu začal rásť v roku 2005 na 106,6 % HDP. Cyklicky upravené primárne saldo sa sústavne zhoršuje od roku 1998 a pomer súčasných primárnych výdavkov k HDP neprestal rásť od roku 2001.Pos tup riešenia nadmerného deficitu v TalianskuRada 28. júla 2005 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Taliansko malo nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. V tom istom čase Rada adresovala Taliansku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa stanovuje, že korekcia nadmerného deficitu sa musí uskutočniť najneskôr v roku 2007. Taliansko bolo vyzvané najmä na to, aby prijalo prísny rozpočet na rok 2005; znížilo štrukturálny deficit minimálne o 1,6 % HDP najneskôr v roku 2007 oproti jeho úrovni v roku 2005 s tým, že sa najmenej polovica tejto korekcie uskutoční v roku 2006; a aby zabezpečilo, že pomer dlhu k HDP sa zníži a dostatočne rýchlo sa priblíži k referenčnej hodnote.Komisia 22. februára 2006 prijala oznámenie so záverom, že akcie uskutočnené Talianskom, za podmienky, že budú úplne implementované a účinné, budú v súlade s odporúčaním Rady. Nejasnosti v oblasti implementácie však pretrvávajú, čo si bude vyžadovať priebežné monitorovanie.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada zastávala názor, že „program možno považovať za zhodný s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007 za predpokladu, že sa rozpočet na rok 2006 bude úplne a účinne implementovať a že sa špecifikujú a prijmú ďalšie podstatné opatrenia na rok 2007. V súvislosti s odporúčaniami Rady podľa článku 104 ods. 7 zmluvy z 28. júla 2005 a s cieľom posilniť udržateľnosť verejných financií Rada vyzýva Taliansko, aby:(i) dosiahlo štrukturálne snahy načrtnuté v programe pre rok 2006 a 2007 s cieľom zabezpečiť korekciu nadmerného deficitu do roku 2007 spoľahlivým a udržateľným spôsobom;(ii) objasnilo široké opatrenia podliehajúce postupu úpravy v roku 2007 a v ďalších rokoch programu a aby zabezpečilo, že úpravy smerom k splneniu strednodobého cieľa budú naďalej v súlade s požiadavkami paktu stability a rastu;(iii) zabezpečilo, že pomer dlhu k HDP bude klesať k referenčnej hodnote 60 % HDP stanovenej v zmluve rýchlejším spôsobom vrátane venovania osobitnej pozornosti iným faktorom ako čistým pôžičkám, čo prispieva k zmenám úrovní dlhu; a(iv) zlepšilo rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti a účinnou implementáciou minulých a nových mechanizmov na monitorovanie, kontrolu a podávanie správ o výdavkoch“.Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Talianska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 19. októbra 2006. V talianskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: zabezpečenie dlhodobej fiškálnej udržateľnosti; rozšírenie oblasti slobodnej voľby pre občanov a spoločnosti; poskytovanie stimulov na vedecký výskum a technologickú inováciu; posilnenie vzdelávania a školenia; zmodernizovanie infraštruktúry; ochrana životného prostredia.V hodnotení tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že v porovnaní s minuloročným národným programom reforiem talianska vykonávacia správa predstavuje jasnejšiu stratégiu, ktorá sa vzťahuje na všetky oblasti politiky a prepojenia medzi nimi, a je teda náročnejšia. Napredovanie je najrozsiahlejšie v oblasti mikroekonomiky. Stratégie a opatrenia navrhnuté v makroekonomike sú všeobecne primerané, ale rozhodujúca je implementácia. Je potrebné posilniť v určitých kľúčových oblastiach politiku zamestnanosti.Na podklade označených silných a slabých stránok sa Taliansku odporúčalo konať v oblastiach: dlhodobej udržateľnosti verejných financií; hospodárskej súťaže na trhoch tovarov a služieb; regionálnych rozdielov v zamestnanosti; a celoživotného vzdelávania.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné; strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný; či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu; či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa; pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátanie zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom; či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3]; stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami; súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2006 – 2011RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Talianska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2011.6.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP na začiatku spomalí z 1,6 % v roku 2006 na 1,3 % v roku 2007. Hospodársky rast potom postupne zosilnie a v roku 2011 by mal dosiahnuť 1,7 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov o raste. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť v nasledujúcich rokoch slabé.7.  V aktualizácii programu stability na rok 2006 sa plánuje deficit v roku 2006 na úrovni 5,7 % HDP[6]. Toto je v rozpore so 4,7 % HDP v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006. Scenár Komisie nezohľadňuje sklz na úrovni 0,9 % HDP zapríčinený odpustením dlhu železničnej spoločnosti v súvislosti s projektom týkajúcim sa vysokorýchlostných železníc ( Ferrovie dello Stato – RFI/TAV )[7], v nadväznosti na rozhodnutie uskutočnené v záverečnej etape rozpočtového procesu. Podľa jesennej predpovede útvarov Komisie je deficit verejných financií, naopak, vyšší ako 3,5 % HDP, ktorý bol stanovený v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Rozdiel 1,2 % HDP je v zásade vysvetlený odlišným vplyvom jednorazových opatrení (0,8 % HDP) a permanentným negatívnym vplyvom rozhodnutia Európskeho súdneho dvora o DPH na firemné automobily (približne 0,4 % HDP).8.  Cieľom rozpočtovej stratégie v programe je korekcia nadmerného deficitu v roku 2007 (je naplánované, že deficit klesne na 2,8 % HDP). Následne sa plánuje pokračujúce stabilné zlepšovanie salda verejných financií počas programového obdobia až k pozitívnej bilancii 0,1 % HDP v roku 2011. Plánuje sa zlepšenie primárneho salda z -0,9 % HDP v roku 20066 na 5 % v roku 2011. Do roku 2007 je úprava založená najmä na príjmoch z pridaného priameho zdanenia a sociálnych príspevkov. Po roku 2007 sa informácie obmedzujú na požadovanú korekciu v takom rozsahu, aby sa dosiahli rozpočtové ciele súvisiace s trendmi. V porovnaní s predchádzajúcim programom sú ciele od roku 2007 všeobecne nezmenené na podklade menej priaznivého makroekonomického scenára, ale z dôvodu oveľa vyššej štartovacej čiary deficitu v roku 2006 je úprava v roku 2007 oveľa vyššia.9.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 4 % HDP v roku 2006 na prebytok 0,25 % na konci programového obdobia (rok 2011). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážený rozpočet zo štrukturálneho hľadiska, ktorý má byť podľa programu dosiahnutý v roku 2010. Predchádzajúca aktualizácia programu neplánovala dosiahnuť strednodobý cieľ v rámci programového obdobia (ktoré sa skončilo v roku 2009). Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.10.  Rozpočtové výsledky môžu byť lepšie, ako sa predpokladá v programe 2006, a horšie, ako sa predpokladá v programe po roku 2007. Na rok 2007 sa riziká pre rozpočtové prognózy ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené. Z pozitívneho hľadiska, v súvislosti s vývojom údajov o hotovosti by sa mohol deficit na rok 2006 ukázať ako nižší ako predpokladaných 5,7 % HDP, z čoho by vyplývalo lepší základný účinok pre rok 2007, ako sa predpokladalo. Hrozia však značné riziká v súvislosti s efektívnosťou viacerých opatrení zahrnutých v rozpočte na rok 2007. Strednodobé riziká pre verejné financie sa nedajú vylúčiť, najmä z dôvodu opakovaných prečerpaní vo výdavkoch zdravotného zabezpečenia. Navyše po roku 2007 neexistujú podrobnosti o stratégii úpravy, čo zvyšuje riziká v súvislosti s plánovanou fiškálnou konsolidáciou.11.  V zmysle hodnotenia rizika je rozpočtová pozícia v programe v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007, ako odporúča Rada, za podmienky, že sa rozpočtové opatrenia implementujú úplne a účinne. Vo všeobecnosti existujú negatívne riziká pre plánovanú štrukturálnu úpravu v roku 2007 vo výške 1,25 % HDP. Dostupné údaje, z ktorých vyplýva lepšia štrukturálna úprava pre rok 2006, ako sa predpokladalo (0,25 % HDP), by mohla spôsobiť lepšie prenesenie do roku 2007. Rozpočtová pozícia možno nebude dostatočná na poskytnutie bezpečnostnej rezervy proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch do roku 2010. Navyše nebude zrejme dostatočná na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci programového obdobia, uvedeného v programe. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu je tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe vo všeobecnosti v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období.12.  Oficiálne sa odhaduje, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 107,6 % HDP, čo vysoko prekročilo referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve. V programe sa predpokladá postupný pokles pomeru dlhu na úroveň približne 98 % HDP v roku 2011. Vývoj pomeru dlhu bude v roku 2006 pravdepodobne priaznivejší, ako sa predpokladalo v programe, vzhľadom na vývoj údajov o hotovosti. Zdá sa, že riziká pre predpokladaný vývoj dlhu budú v roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené. Po roku 2007 nedostatok údajov o stratégii úpravy zvyšuje riziká v súvislosti s plánovaným znížením dlhu. V zmysle hodnotenia rizika sa pomer dlhu počas programového obdobia pravdepodobne dostatočne nezníži smerom k referenčnej hodnote.13.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je v Taliansku nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú obmedzenejší nárast ako priemer v EÚ vďaka prijatým dôchodkovým reformám za predpokladu, že sú úplne zavedené, najmä vrátane plánovanej pravidelnej poistnotechnickej aktualizácie v súlade s predpokladanou dĺžkou života. Zvyšovanie miery zamestnanosti, najmä starších pracovníkov, by zvýšilo dôchodky pracovníkov v budúcnosti a prispelo by to k úspechu dôchodkových reforiem. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa mierne zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zahrnutím dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Súčasná hodnota hrubého dlhu je navyše vysoko nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve a jeho zníženie by si vyžadovalo dosiahnutie a udržanie vysokých primárnych prebytkov počas dlhého obdobia. Celkovo sa zdá, že pre Taliansko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko.14.  správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Poskytuje niekoľko informácií o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Oba programy sa zaoberajú najmä otázkou fiškálnej udržateľnosti a stanovujú implementáciu zníženia daňového klinu pri mzdách počas obdobia rokov 2007 – 2008.15.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.16.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch[8].Celkový záver je taký, že program je vo všeobecnosti v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007 za podmienok úplnej a účinnej implementácie rozpočtu na rok 2007. Po roku 2007 je plánovaná úprava v súlade s požiadavkami paktu stability a rastu a umožnila by dosiahnutie strednodobého cieľa do konca programového obdobia. Neuvádzajú sa však podrobnosti o stratégii úpravy, čo samé o sebe predstavuje riziko v oblasti dosiahnutia rozpočtových cieľov po roku 2007 a obmedzuje riadne hodnotenie konsolidačnej stratégie.V zmysle uvedeného hodnotenia a takisto na základe odporúčania podľa článku 104 ods. 7 z 28. júla 2005 sa Taliansko vyzýva, aby:(i) dosiahlo plánovanú fiškálnu konsolidáciu v roku 2007, a tak upravilo situáciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7;(ii) zabezpečilo po korekcii nadmerného deficitu primeraný postup k dosiahnutiu strednodobého cieľa, a tak ho dosiahlo do konca programového obdobia a zabezpečilo, že bude primerane znížený pomer dlhu k HDP;(iii) vzhľadom na veľmi vysokú úroveň dlhu úplne zaviedlo prijaté dôchodkové reformy s cieľom zabrániť značnému nárastu výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva; a(iv) zlepšilo rozpočtový proces zvýšením jeho transparentnosti pri objasnení rozpočtovej stratégie s dlhodobejšou perspektívou a účinným zavedením mechanizmov na monitorovanie a kontrolu výdavkov, najmä výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti.Taliansko sa takisto vyzýva na zlepšenie súladu s požiadavkami kódexu správania na údaje.  Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |KOM nov. 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | neuv. | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | neuv. | neuv. |Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | neuv. | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | neuv. | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -1,3 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | -0,5 | -0,5 |KOM nov. 20065 | -1,4 | -1,0 | -1,0 | -1,1 | neuv. | neuv. | neuv. |PS dec. 20051 | -1,5 | -1,2 | -1,0 | -0,8 | -0,6 | neuv. | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 20067 | -4,1 | -5,7 | -2,8 | -2,2 | -1,5 | -0,7 | 0,1 |KOM nov. 2006 | -4,1 | -4,7 | -2,9 | -3,1 | neuv. | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | -4,3 | -3,5 | -2,8 | -2,1 | -1,5 | neuv. | neuv. |Primárne saldo6 (% HDP) | PS dec. 20067 | 0,7 | -0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |KOM nov. 2006 | 0,5 | -0,1 | 1,8 | 1,7 | neuv. | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | neuv. | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 7 | -3,5 | -5,3 | -2,3 | -1,8 | -1,2 | -0,4 | 0,3 |KOM nov. 2006 | -3,4 | -4,1 | -2,4 | -2,5 | neuv. | neuv. | neuv. |PS dec. 20051 | -3,5 | -2,9 | -2,3 | -1,7 | -1,2 | neuv. | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20061 3 | -4,0 | -3,9 | -2,5 | -1,9 | -1,2 | -0,4 | 0,3 |KOM nov. 20064 | -3,9 | -3,6 | -2,5 | -2,6 | neuv. | neuv. | neuv. |PS dec. 20051 | -4,1 | -3,2 | -2,3 | -1,7 | -1,2 | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |KOM nov. 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | neuv. | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | neuv. | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,5 % HDP v roku 2005, 0,1 % v roku 2007 a 2008; s účinkom zníženia deficitu. V roku 2006 1,4 % HDP s účinkom nárastu deficitu). 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,5 % HDP v roku 2005, 0,1 % v roku 2007 a 2008; s účinkom zníženia deficitu. V roku 2006 0,5 % HDP s účinkom nárastu deficitu). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,2 %, 1,3 %, 1,4 % resp. 1,5 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Údaje o primárnom salde v programe a v predpovediach útvarov Komisie nie sú priamo porovnateľné z dôvodu rozdielneho ponímania FISIM. Údaje v programe sú podľa definícií požadovaných podľa kódexu správania. Na to, aby boli porovnateľné s údajmi v programe, je potrebné upraviť údaje Komisie v primárnom salde o približne +0,2 % HDP. 7 Rozpočtové údaje v programe na rok 2006 boli doplnené a zmenené s cieľom zahrnúť výdavky vo výške 0,.9 % HDP z dôvodu odpustenia dlhu železničnej spoločnosti štátom v súvislosti s projektom týkajúcim sa vysokorýchlostných železníc, ktorý bol oznámený v programe stability a schválený so záverečnými zmenami a doplneniami v zákone o rozpočte na rok 2007. Zdroj: Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Tabuľky v programe stability na rok 2006 neobsahujú jednorazové vládne výdavky o 0,9 % HDP vyššie z dôvodu odpustenia dlhu železničnej spoločnosti, na čo sa odkazuje v texte programu. Tento dodatočný výdavok mení plánovaný deficit na rok 2006 na 5,7 % HDP z pôvodných 4,8 % uvedených v tabuľkách a takisto ovplyvňuje ostatné rozpočtové údaje.[7] V nadväznosti na rozhodnutie Eurostatu z 23. mája 2005 (pozri tlačovú správu Eurostatu č. 65/2005), podľa ktorého bol tento dlh železničnej spoločnosti už zaúčtovaný ako záväzok štátu, rozhodnutie vlády nemá vplyv na dlh.[8] Konkrétne sa tam nenachádza rozpis rozpočtu v súlade s cieľovými deficitmi na obdobie rokov 2008 – 2011.