title: Odporúčanie Rady zo 17. februára 2015 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2013

text:
               24.2.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 66/3

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 17. februára 2015
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2013
   (2015/C 66/03)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s dohodou o partnerstve AKT – ES a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje časť štyri zmluvy o ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným desiaty Európsky rozvojový fond (desiaty ERF), a najmä na článok 11 ods. 8 uvedenej dohody,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 215/2008 z 18. februára 2008 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (4), a najmä na jeho články 142 až 144,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách desiateho ERF k 31. decembru 2013 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2013 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 11 ods. 8 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie desiateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií desiateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2013 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií desiateho ERF za rozpočtový rok 2013.

      V Bruseli 17. februára 2015

            Za Radu

            predseda

         J. REIRS

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 398, 12.11.2014, s. 289.


				|

		52014DC0405

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Dánska na rok 2014 /* COM/2014/0405 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Dánska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Dánska na rok
2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich
koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných pák, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť
ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé
krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Dánska na roky 2013
– 2016.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[4],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej
určila Dánsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania Dánska[6]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto
analýzy dospela Komisia k záveru, že makroekonomické výzvy Dánska
súvisiace s dlhom súkromného sektora a vonkajšou
konkurencieschopnosťou sa už neidentifikujú ako nerovnováha v zmysle
postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Predovšetkým sa zdá, že úprava na
trhu s nehnuteľnosťami a dôsledky vysokej zadlženosti
súkromného sektora pre reálnu ekonomiku a stabilitu finančného
sektora sú zvládnuté. Tento vývoj, ako aj hybné faktory vonkajšej
konkurencieschopnosti si však vyžadujú neustále monitorovanie.
(8)
Dánsko predložilo 15. apríla 2014 svoj
konvergenčný program na rok 2014, ako aj svoj národný program reforiem na
rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa
obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v konvergenčnom programe na rok 2014 je zaistiť
udržateľnosť nápravy nadmerného deficitu a udržiavať
štrukturálne rozpočtové saldo na úrovni strednodobého cieľa alebo nad
ňou. Strednodobý cieľ vo výške -0,5 % HDP odzrkadľuje
požiadavky Paktu stability a rastu. Deficit verejných financií Dánska
udržateľne dosahoval v roku 2013 hodnotu nižšiu ako 3 % HDP.
Program sa zameriava na celkový deficit verejných financií na úrovni 1,3 %
HDP v roku 2014 a 2,9 % v roku 2015, čo je súlade
s (prepočítaným) štrukturálnym saldom dosahujúcim alebo presahujúcim
hodnotu strednodobého cieľa. Celkovo možno skonštatovať, že
rozpočtová stratégia načrtnutá v programe je v súlade
s požiadavkami Paktu stability a rastu. Očakáva sa, že
úroveň dlhu, ktorá v roku 2013 predstavovala 44,5 % HDP, sa
v roku 2015 dočasne zvýši a následne poklesne. Makroekonomický
scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je
prijateľný. Scenár predpokladá rast HDP na úroveň 1,6 % v roku
2014 a 1,9 % v roku 2015 a je vo všeobecnosti v súlade
s prognózou Komisie z jari 2014, ktorá predpokladá rast HDP na úrovni
1,5 % a 1,9 %. Rada na základe posúdenia konvergenčného
programu na rok 2014, na základe prognózy Komisie a podľa nariadenia
(ES) č. 1466/97 zastáva názor, že Dánsko má zdravé verejné financie
a že možno očakávať dosiahnutie cieľa jeho
konvergenčného programu.
(10)
Dánsko ešte nepokročilo dostatočne
v otázke riešenia situácie skupín na okraji trhu práce ani v oblasti
rozvoja nákladovej účinnosti vzdelávacieho systému. Reforma invalidných
dôchodkov a flexibilných pracovných miest začala prinášať
výsledky, začala sa uplatňovať reforma peňažných dávok,
dohodlo sa na reforme nemocenských dávok a v apríli vláda predložila
návrh na reformu aktívnych politík zameraných na trh práce. Výzvy naďalej
existujú v súvislosti so zabezpečením dostatočného počtu
kurzov učňovskej prípravy a so zlepšením kvality a imidžu
tohto typu vzdelávania, s modernizáciou systémov odborného vzdelávania
a odbornej prípravy a so znižovaním vysokej miery predčasného
ukončenia školskej dochádzky. Vzhľadom na počiatočné
štádium vykonávania týchto reforiem sa ich celkový účinok ešte len ukáže.
Pokiaľ ide o odborné vzdelávanie a odbornú prípravu, vo februári
2014 sa dohodlo na reforme, pričom sa očakáva, že reforma sa
začne uplatňovať v polovici roka 2015, pričom jej
cieľom bude zlepšiť kvalitu odborného vzdelávania a prípravy
prostredníctvom širokej škály iniciatív.
(11)
Opätovné oživenie produktivity je pre hospodárstvo
Dánska aj naďalej výzvou. Posúdenie Európskej komisie je vo všeobecnosti
v súlade so zisteniami komisie pre produktivitu. Komisia pre produktivitu
vydala v apríli 2014 hlavné odporúčania a viac ako 100
konkrétnych návrhov v oblastiach ako je hospodárska súťaž, verejné
obstarávanie, vzdelávanie, internacionalizácia, inovácia, zdaňovanie
a infraštruktúra. Výzva, ktorú predstavuje nízky rast produktivity, sa
bude riešiť vykonávaním odporúčaní komisie pre produktivitu.
(12)
Komisia vykonala v kontexte európskeho
semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Dánska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila
nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami
EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych
záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho
vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.
(13)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Dánska a jej stanovisko[7]
je premietnuté najmä do odporúčania 1,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko prijalo
v priebehu obdobia rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           V
nadväznosti na nápravu nadmerného rozpočtu pokračovať v úsilí
o uplatňovanie fiškálnej politiky, ktorá podporuje rast,
uchovávať zdravú fiškálnu pozíciu a zároveň zaistiť, aby sa
počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje konvergenčný program,
naďalej dosahoval strednodobý rozpočtový cieľ.
2.           Prijať ďalšie
opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti osôb, ktoré sa nachádzajú na
okraji trhu práce. Zlepšiť výsledky vzdelávania, predovšetkým pokiaľ
ide o mladých ľudí z prostredia migrantov, a zvýšiť
účinnosť odbornej prípravy. Uľahčiť prechod zo
vzdelávania do zamestnania, a to aj prostredníctvom širšieho využívania
odbornej a učňovskej prípravy na pracovisku.
3.           Zvýšiť úsilie o odstránenie
prekážok vstupu a znížiť regulačné zaťaženie s cieľom
zvýšiť hospodársku súťaž v sektore domácich služieb,
predovšetkým v oblasti maloobchodu a stavebníctva, tak ako to
odporúča komisia pre produktivitu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 405 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               SWD(2014) 77 final.
[7]               .               Podľa článku 9 ods. 2
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  2. júla 2008 o cezhraničnej interoperabilite systémov elektronických zdravotných záznamov [oznámené pod číslom K(2008) 3282]

text:
               18.7.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 190/37

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 2. júla 2008
   o cezhraničnej interoperabilite systémov elektronických zdravotných záznamov
   [oznámené pod číslom K(2008) 3282]
   (2008/594/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Strategická iniciatíva i2010, ktorá je iniciatívou pre rast a zamestnanosť, vychádza z politiky informačnej a komunikačnej technológie, výskumu a inovácie s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov lisabonskej stratégie. Iniciatíva i2010 slúži na vytvorenie Európskej informačnej spoločnosti a podporuje poskytovanie lepších služieb verejnosti vrátane systému eZdravie.

               (2)

               Vyriešenie existujúcich a budúcich problémov pre systémy európskej zdravotnej pomocou starostlivosti je možné, aspoň čiastočne, využívaním osvedčených riešení umožnených informačnými a komunikačnými technológiami (eZdravie). Hlavným predpokladom využívania výhod systému eZdravie je zlepšiť spoluprácu v oblasti interoperability systémov a aplikácií systému eZdravie členských štátov. Systémy elektronických zdravotných záznamov tvoria základnú časť systémov eZdravie.

               (3)

               Systémy elektronických zdravotných záznamov majú potenciál dosiahnuť vyššiu kvalitu a bezpečnosť v oblasti zdravotníckych informácií než tradičné formy zdravotných záznamov. Interoperabilita systémov elektronických zdravotných záznamov by mala uľahčiť prístup a zvýšiť kvalitu a bezpečnosť starostlivosti o pacienta v celom Spoločenstve tým, že poskytne pacientom a zdravotníckemu personálu relevantné a aktuálne informácie a súčasne zabezpečí najvyššie štandardy ochrany a dôverného charakteru osobných údajov. Zintenzívnenie cezhraničnej spolupráce v oblasti eZdravie si vyžaduje spoluprácu medzi poskytovateľmi, kupujúcimi a regulátormi služieb zdravotnej starostlivosti v rôznych členských štátoch. Opatrenia súvisiace s interoperabilitou však zároveň nemusia nevyhnutne viesť k zosúladeniu právnych predpisov týkajúcich sa organizácie a poskytovania zdravotnej starostlivosti v členských štátoch.

               (4)

               Nedostatočná interoperabilita systémov elektronických zdravotných záznamov je jednou z hlavných prekážok realizácie sociálnych a hospodárskych prínosov systému eZdravie v Spoločenstve. Roztrieštenosť trhu v oblasti eZdravie je vystupňovaná nedostatkom technickej a sémantickej interoperability. Informačné a komunikačné systémy a normy v oblasti zdravotníctva, ktoré sa v súčasnosti využívajú v členských štátoch, sú často nekompatibilné a neumožňujú prístup k životne dôležitým informáciám pre poskytovanie bezpečnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti v rôznych členských štátoch.

               (5)

               V oznámení Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „eZdravie – zlepšime zdravotnú starostlivosť pre európskych občanov: Akčný plán pre európsku oblasť eZdravie“ predloženom 30. apríla 2004 (1) sa načrtáva potenciál systémov eZdravie a hlavné problémy pre jeho široké zavedenie. V akčnom pláne načrtnutom v tomto oznámení sa adresuje výzva Spoločenstvu a členským štátom na spoločnú akciu zameranú na interoperabilitu systémov elektronických zdravotných záznamov.

               (6)

               Vo vyhlásení z konferencie na vysokej úrovni o systéme eZdravie v roku 2007 sa potvrdil význam začatia spoločných iniciatív medzi členskými štátmi prostredníctvom posilnenia celej škály činností súvisiacich s interoperabilitou systémov elektronických zdravotných záznamov.

               (7)

               Komisia odpovedala na správu Vytvorme inovatívnu Európu (Creating an Innovative Europe) nezávislej skupiny expertov oznámením Iniciatíva vedúcich trhov pre Európu (2), ktoré je zamerané na vytvorenie a odbyt inovatívnych produktov a služieb vo vedúcich priemyselných a sociálnych oblastiach vrátane oblasti eZdravie. Jedným z hlavných cieľov navrhovaných iniciatív je stimulovať interoperabilitu systémov elektronických zdravotných záznamov, keďže informačné a komunikačné systémy a normy v oblasti zdravotníctva, ktoré sa v súčasnosti využívajú v členských štátoch, sú často nekompatibilné, a teda predstavujú prekážku pre vznik nákladovo efektívnych a inovatívnych riešení informačných technológií pre zdravotnú starostlivosť.

               (8)

               Európsky parlament 23. mája 2007 schválil uznesenie o vplyvoch a dôsledkoch vylúčenia zdravotníckych služieb zo smernice o službách na vnútornom trhu (3). V tomto uznesení sa adresuje výzva Komisii, aby nabádala členské štáty k aktívnej podpore zavedenia systému eZdravie a telemedicíny, najmä vypracovaním interoperabilných systémov umožňujúcich výmenu informácií o pacientovi medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosť v rôznych členských štátoch.

               (9)

               Účelom odporúčania je prispieť k rozvoju celkovej európskej interoperability v systéme eZdravie do konca roku 2015.

               (10)

               Toto odporúčanie rešpektuje a dodržiava zásady, ktoré uznáva Charta základných práv Európskej únie, najmä článok 7 o práve na rešpektovanie súkromného a rodinného života a článok 8 o práve každého jednotlivca na ochranu svojich osobných údajov.

               (11)

               Zdravotné záznamy patria medzi najcitlivejšie dostupné záznamy obsahujúce informácie o jednotlivcovi. Neoprávnené vyzradenie zdravotného stavu alebo diagnózy by mohlo nepriaznivo ovplyvniť osobný a profesijný život jednotlivca. Vedenie zdravotných záznamov v elektronickej forme zvyšuje riziko, že by sa informácie o pacientovi mohli náhodne zverejniť alebo ľahko distribuovať neoprávneným stranám.

               (12)

               Interoperabilita systémov elektronických zdravotných záznamov zahŕňa prenos osobných údajov o zdraví pacienta. Mal by sa umožniť voľný pohyb týchto údajov z jedného členského štátu do druhého, súčasne by však mali byť zaručené základné práva jednotlivca. Toto odporúčanie by sa preto nemalo dotýkať ustanovení Spoločenstva o ochrane osobných údajov, ktoré sú obsiahnuté najmä v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov (4) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (5).

               (13)

               Komisia usudzuje, že technológie na zvyšovanie ochrany súkromia (PETs) by sa mali rozvíjať a intenzívnejšie využívať pri spracúvaní osobných údajov prostredníctvom sietí IKT v relevantných oblastiach, ako je eZdravie (6),

         TÝMTO ODPORÚČA:
   1.   V tomto odporúčaní sa poskytuje súbor usmernení pre rozvoj a využívanie interoperabilných systémov elektronických zdravotných záznamov umožňujúcich cezhraničnú výmenu údajov o pacientoch v rámci Spoločenstva, pokiaľ je to nevyhnutné na legálne lekárske účely a účely zdravotnej starostlivosti. Takéto systémy elektronických zdravotných záznamov by mali umožniť poskytovateľom zdravotnej starostlivosti poskytovať pacientom starostlivosť účinnejšie a výkonnejšie tým, že budú mať včasný a bezpečný prístup k základným a možno životne dôležitým zdravotníckym informáciám, ak to bude potrebné, a v súlade so základnými právami pacienta na ochranu súkromia a údajov.
   2.   V tomto odporúčaní sa poskytuje usmernenie pre interoperabilitu systémov elektronických zdravotných záznamov vrátane súhrnných údajov pacienta, súborov údajov o núdzových prípadoch, záznamov o liekoch uľahčujúcich riešenia elektronického predpisovania liekov.
   3.   Na účely tohto odporúčania sa používajú tieto vymedzenia pojmov:

               a)

               „pacient“ je akákoľvek fyzická osoba, ktorá dostáva alebo si želá dostať zdravotnú starostlivosť v členskom štáte;

               b)

               „zdravotnícky personál“ je lekár alebo zdravotná sestra, ktorí sú zodpovední za všeobecnú starostlivosť, alebo zubný lekár, alebo pôrodná asistentka, alebo farmaceut v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (7), alebo iný odborník vykonávajúci činnosti v sektore zdravotnej starostlivosti, ktoré vykonávajú regulované povolania v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) smernice 2005/36/ES;

               c)

               „elektronický zdravotný záznam“ je komplexný lekársky záznam alebo podobný dokument o minulom a prítomnom fyzickom a duševnom zdravotnom stave jednotlivca v elektronickej forme, ktorý umožňuje okamžitú dostupnosť týchto údajov na účely lekárskeho ošetrenia a na iné účely s tým úzko súvisiace;

               d)

               „systém elektronických zdravotných záznamov“ je systém na zaznamenávanie, vyhľadávanie informácií v elektronických zdravotných záznamoch a na narábanie s týmito informáciami;

               e)

               „súhrnné údaje pacienta, súbor údajov o núdzových prípadoch, záznam o liekoch“ sú súčasti elektronických zdravotných záznamov, ktoré obsahujú informácie na konkrétnu aplikáciu a na konkrétny účel použitia, ako je neplánovaný prípad starostlivosti alebo elektronické predpísanie liekov;

               f)

               „elektronický predpis“ znamená predpísanie liekov v zmysle článku 1 ods. 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES (8) vydaný a zasielaný elektronickou cestou;

               g)

               „interoperabilita systémov elektronických zdravotných záznamov“ znamená schopnosť dvoch alebo viacerých systémov elektronických zdravotných záznamov vymieňať si ako strojovo čitateľné údaje, tak aj informácie a poznatky zrozumiteľné pre ľudí;

               h)

               „cezhraničná interoperabilita“ znamená interoperabilitu medzi susediacimi a nesusediacimi členskými štátmi a ich celými územiami;

               i)

               „sémantická interoperabilita“ znamená zabezpečenie toho, že presný zmysel vymieňaných informácií je pochopiteľný pre akýkoľvek iný systém alebo aplikáciu, ktoré neboli pôvodne vyvinuté na tento účel.

         4.   Dosiahnutie a zachovanie cezhraničnej interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov znamená riadenie nepretržitého procesu zmeny a prispôsobovania veľkého množstva prvkov a otázok v rámci a naprieč elektronickými infraštruktúrami v členských štátoch. Tieto elektronické infraštruktúry sú potrebné na výmenu informácií a vzájomnú spoluprácu s cieľom zabezpečiť najvyššie možné úrovne kvality a bezpečnosti poskytovania zdravotnej starostlivosti pacientom. Realizácia interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov si vyžiada zložitý súbor rámcových podmienok, organizačných štruktúr a realizačných postupov zahŕňajúcich všetky zainteresované subjekty.

               a)

               Na dosiahnutie tohto cieľa sa členským štátom adresuje výzva, aby uskutočnili akcie na piatich úrovniach, menovite na celkovej politickej, organizačnej, technickej, sémantickej úrovni a na úrovni vzdelávania a informovania.

               b)

               Podporenie týchto činností bude plne v súlade s vnútroštátnymi právnymi nástrojmi, ako aj s právnymi nástrojmi Spoločenstva, zameranými najmä na ochranu osobných údajov vrátane dôverného charakteru a bezpečnosti údajov. Mali by sa zabezpečiť potrebné právne záruky a do návrhu a realizácie systémov elektronických zdravotných záznamov by sa mali začleniť záruky na ochranu údajov. Okrem toho je bezpodmienečne nutné vypracovať mechanizmus na vzdelávanie ako pacientov, tak aj zdravotníckeho personálu, a na hodnotenie a monitorovanie činností potrebných na zabezpečenie interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov.

         Politická úroveň cezhraničnej interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov
   5.   Na úrovni politickej realizovateľnosti a angažovanosti za systémy elektronických zdravotných záznamov sa odporúča, aby členské štáty:

               a)

               politicky a strategicky sa angažovali za realizáciu systémov elektronických zdravotných záznamov na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni, ktoré sú schopné interakcie s elektronickými systémami zdravotných záznamov v iných členských štátoch;

               b)

               zapájali sa do aktívnej spolupráce s inými členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými subjektmi s cieľom zabezpečiť prijatie a uplatňovanie noriem, na základe ktorých bude cezhraničná interoperabilita systémov elektronických zdravotných záznamov uskutočniteľná a bezpečná;

               c)

               realizovali interoperabilitu systémov elektronických zdravotných záznamov ako neoddeliteľnú súčasť regionálnych a národných stratégií v oblasti eZdravie;

               d)

               zvážili začlenenie systému eZdravie do národných a regionálnych stratégií pre územnú súdržnosť a rozvoj a analyzovali výsledky už zavedených systémov elektronických zdravotných záznamov na úrovni politiky a možností financovania systému eZdravie. Na obdobie rokov 2007 – 2013 sa podpora rozvoja interoperability v oblasti eZdravie prostredníctvom investícií do systému eZdravie a nadnárodných a cezhraničných činností poskytuje v rámci kohéznej politiky;

               e)

               analyzovali riziká, prekážky alebo chýbajúce prvky pri dosahovaní cezhraničnej interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov a označili nevyhnutné predpoklady a príslušné stimuly na riešenie problémov;

               f)

               vyčlenili primerané zdroje, napríklad prostredníctvom priamych stimulov na financovanie systémov elektronických zdravotných záznamov;

               g)

               uznali, že investície do technickej i sémantickej interoperability môžu byť prospešné v krátkodobom výhľade prostredníctvom uplatňovania postupného prístupu a príkladov osvedčenej praxe a čerpaním z priorít a odborných znalostí členských štátov;

               h)

               zvážili vytvorenie iných finančných mechanizmov nepriameho stimulovania, aby umožnili prijatie, nadobudnutie a/alebo modernizáciu interoperabilných systémov elektronických zdravotných záznamov;

               i)

               plánovali činnosti zamerané na zabezpečenie interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov najmenej s päťročným predstihom. Takýto časový priestor sa považuje za vhodný na zabezpečenie konzistentnosti politiky – ktorá je často nevyhnutným predpokladom pre zvýšenie investícií a inováciu.

               j)

               pri realizácii systémov elektronických zdravotných záznamov intenzívne zapájali používateľov a iné zainteresované subjekty do vytvárania adekvátneho spravovania, riadenia, verejno-súkromných partnerstiev, verejného obstarávania, plánovania, realizácie, hodnotenia, odbornej prípravy, informovania a vzdelávania;

               k)

               informovali príslušné zainteresované subjekty, ako sú miestne a regionálne orgány, zdravotnícky personál, pacienti a príslušné odvetvie, o výhodách a potrebe interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov.

         Organizačná úroveň cezhraničnej interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov
   6.   Veľmi dôležité je vytvoriť organizačný rámec a postup, ktoré umožnia cezhraničnú interoperabilitu systémov elektronických zdravotných záznamov. Pri tom by sa malo vychádzať z plánu vypracovaného členskými štátmi, ktorý pokrýva päťročné obdobie a poskytuje podrobné údaje vzhľadom na tieto míľniky:

               a)

               dohodnúť sa o procese európskeho spravovania s cieľom vypracovať usmernenia pre rozvoj, realizáciu a udržanie cezhraničnej interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov zahŕňajúceho riadenie pre spoľahlivú identifikáciu pacientov a autentifikáciu zdravotníckeho personálu, ako aj iné relevantné otázky opísané v bodoch 7, 8, 9 a 14;

               b)

               posúdiť politiky a stimuly na zvýšenie nárokov na presadzovanie služieb eZdravie s cieľom umožniť interoperabilitu systémov elektronických zdravotných záznamov;

               c)

               analyzovať faktory spôsobujúce, že procesy normalizácie, ktoré vedú k vyšším úrovniam interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov, sú takou dlhou, komplexnou a nákladnou činnosťou, a navrhnúť opatrenia na urýchlenie týchto procesov.

         Technická interoperabilita systémov elektronických zdravotných záznamov
   7.   Kompatibilnosť systémov elektronických zdravotných záznamov na technickej úrovni je základným predpokladom interoperabilných systémov elektronických zdravotných záznamov. Členské štáty by mali:

               a)

               uskutočniť komplexný prieskum existujúcich technických noriem a infraštruktúr, ktoré môžu uľahčiť realizáciu systémov podporujúcich cezhraničnú zdravotnú starostlivosť a poskytovanie zdravotníckych služieb na celom území Spoločenstva, najmä tých, ktoré súvisia s elektronickými zdravotnými záznamami a s výmenou informácií;

               b)

               analyzovať využívanie normalizovaných informačných modelov a profilov založených na normách pri rozvíjaní a realizácii riešení interoperabilných systémov elektronických zdravotných záznamov a služieb. Štandardizované informačné modely a profily založené na normách by mali byť súčasťou vnútroštátnych alebo regionálnych konkrétnych špecifikácií interoperability. Ak je to vhodné, tieto informačné modely a profily by mali využívať existujúce európske a medzinárodné normy a mali by sa zakladať na prístupoch a výsledkoch relevantných priemyselných iniciatív;

               c)

               angažovať sa za rozvoj všetkých nevyhnutných doplňujúcich noriem, predovšetkým otvorených noriem v globálnom rozmere, zahŕňajúcich príslušné európske a medzinárodné normalizačné orgány v kľúčových oblastiach, v ktorých boli zistené nedostatky;

               d)

               analyzovať výsledky Mandátu M 403 – Mandát pre európske normalizačné organizácie CEN, Cenelec a ETSI v oblasti informačných a komunikačných technológií uplatňovaný na doménu eZdravie – s cieľom poskytovať optimálne technologické základne, infraštruktúru, bezpečnosť a regulačnú integráciu v Európe a v rámci globálnych trhov.

         Sémantická interoperabilita systémov elektronických zdravotných záznamov
   8.   Sémantická interoperabilita je podstatným faktorom pri dosahovaní výhod elektronických zdravotných záznamov s cieľom zvýšiť kvalitu a bezpečnosť starostlivosti o pacienta, verejného zdravia, klinického výskumu a riadenia zdravotníckych služieb. Členské štáty by mali:

               a)

               v spolupráci s príslušnými organizáciami pre rozvoj noriem, s Komisiou a Svetovou zdravotníckou organizáciou, vytvoriť náležitý mechanizmus s cieľom zapojiť vnútroštátne výskumné centrá, príslušné odvetvia a zainteresované subjekty do rozvoja zdravotníckej sémantiky, aby sa podporili realizačné snahy interoperabilných systémov elektronických zdravotných záznamov;

               b)

               vo všetkých prípadoch, keď to je možné, preskúmať vhodnosť medzinárodných lekársko-klinických terminológií, nomenklatúr a klasifikácií chorôb, a to aj v prípade dohľadu nad liekmi a klinických testov; treba stimulovať aj zriaďovanie kompetenčných stredísk pre viacjazyčné a multikultúrne prispôsobovanie medzinárodných klasifikácií a terminológií;

               c)

               dohodnúť sa o normách sémantickej interoperability s cieľom predkladať relevantné zdravotnícke informácie na osobitné uplatnenie prostredníctvom dátových štruktúr (ako sú archetypy a šablóny) a podsúborov terminologických systémov a ontológií, zodpovedajúce potrebám miestnych používateľov;

               d)

               zvážiť potrebu udržateľného referenčného systému pojmov (ontológia) ako základu pre mapovanie viacjazyčných slovníkov, ktoré zohľadňujú rozdiel medzi odborným jazykom zdravotnej starostlivosti, laickou terminológiou a tradičnými kódovacími systémami;

               e)

               podporovať širokú dostupnosť metodík a nástrojov pre začlenenie sémantického obsahu do praktických aplikácií, ako aj rozvoj relevantnej ľudskej výkonnosti a zručnosti v tejto oblasti;

               f)

               preukázať výhody a/alebo nedostatky súčasného a budúcich systémov pomocou vedecky podloženého hodnotenia a posúdenia.

         Osvedčovanie systémov elektronických zdravotných záznamov
   9.   Sú potrebné vzájomne uznateľné postupy testovania zhody, ktoré by boli platné na celom území Spoločenstva alebo ktoré budú slúžiť ako základ pre osvedčovací mechanizmus každého členského štátu. Členské štáty by preto mali:

               a)

               správne uplatňovať existujúce normy a profily systému eZdravie, najmä tie, ktoré súvisia s interoperabilitou systémov elektronických zdravotných záznamov, aby sa zvýšila dôvera používateľov vo vzťahu k týmto normám;

               b)

               zaviesť spoločný alebo vzájomne uznávaný mechanizmus testovania zhody a osvedčovania interoperabilných systémov elektronických zdravotných záznamov a iných aplikácií systému eZdravie, ako sú postupy a metodiky ponúkané rozličnými priemyselnými konzorciami;

               c)

               posúdiť činnosti spojené so samoosvedčovaním priemyselného odvetvia a/alebo s činnosťami testovania zhody ako mechanizmus na zníženie oneskorenia pri zavádzaní interoperabilných riešení systému eZdravie na trh;

               d)

               zohľadňovať vnútroštátne a medzinárodné praktiky vrátane tých, ktoré existujú mimo Európy.

         Ochrana osobných údajov
   10.   Členské štáty by mali zabezpečiť, aby základné právo na ochranu osobných údajov bolo plne a účinne chránené v interoperabilných systémoch eZdravie, najmä v systémoch elektronických zdravotných záznamov, v súlade s ustanoveniami Spoločenstva o ochrane osobných údajov, najmä so smernicami 95/46/ES a 2002/58/ES.
   11.   Osobné údaje, ktoré sa spracúvajú na základe tohto odporúčania, spadajú do rozsahu uplatňovania smernice 95/46/ES. Spracovanie osobných údajov obsiahnutých v elektronických zdravotných záznamoch a v ich systémoch je obzvlášť citlivé, a preto podlieha osobitným pravidlám na ochranu údajov o spracovaní citlivých údajov. V článku 8 smernice 95/46/ES sa v zásade zakazuje spracovanie citlivých údajov o zdraví. Obmedzený počet výnimiek z tohto zákazu je uvedený v smernici, najmä ak sa spracovanie vyžaduje na osobitné lekárske účely a účely zdravotnej starostlivosti.
   12.   Členské štáty by si mali byť vedomé toho, že interoperabilné systémy elektronických zdravotných záznamov zvyšujú riziko, že by osobné údaje týkajúce sa zdravia mohli byť náhodne zverejnené alebo ľahko distribuované neoprávneným stranám tým, že sa umožní väčší prístup k zostavovaniu osobných údajov týkajúcich sa zdravia z rozličných zdrojov a počas celého života.
   13.   Členské štáty by sa mali riadiť usmernením o systémoch elektronických zdravotných záznamov, ktoré poskytla pracovná skupina zriadená na základe článku 29 smernice 95/46/ES (9).
   14.   Členské štáty by mali ustanoviť komplexný právny rámec pre interoperabilné systémy elektronických zdravotných záznamov. V takomto právnom rámci by sa mal uznať citlivý charakter osobných údajov týkajúcich sa zdravia a takisto by sa v ňom mali ustanoviť osobitné a vhodné záruky, ktoré budú chrániť základné právo na ochranu osobných údajov príslušného jednotlivca.
   V tomto právnom rámci by sa predovšetkým malo:

               a)

               analyzovať rozličné vplyvy organizačných alternatív ukladania osobných údajov o zdraví na ochranu osobných údajov a vytvoriť organizačné štruktúry systémov elektronických zdravotných záznamov vzhľadom na osobitné riziká pre práva a slobody subjektov údajov, ktoré najlepšie odzrkadľujú vnútroštátne, regionálne a miestne osobitosti a praktiky;

               b)

               garantovať sebaurčenie pacienta tým, že sa umožní pacientovi samostatne a slobodne prijímať rozhodnutia, podporené prostredníctvom technológie prospešnej pre používateľa, a určí, ktoré osobné údaje týkajúce sa zdravia sa majú ukladať a komu sa majú sprístupniť v jeho/jej elektronickom zdravotnom zázname, pokiaľ sa to výslovne nevyžaduje vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Toto rozhodnutie sa prijíma bez toho, aby bola dotknutá možnosť príslušného orgánu zdravotnej starostlivosti alebo lekára uložiť tieto údaje na účely liečby;

               c)

               ustanoviť, aby systémy elektronických zdravotných záznamov boli vytvorené a vybrané v súlade s cieľom nezhromažďovať, nespracúvať alebo nevyužívať žiadne osobné údaje alebo zhromažďovať, spracúvať alebo využívať čo možno najmenej osobných údajov. Predovšetkým sa majú využívať možnosti pseudonymizácie alebo anonymizácie osôb, pokiaľ je to možné, a s tým spojené úsilie je primerané vo vzťahu k žiaducej úrovni ochrany;

               d)

               zabezpečiť posúdenie rizík pre informačnú bezpečnosť a vplyvov ochrany osobných údajov pred realizáciou systému elektronických zdravotných záznamov vzhľadom na osobitné riziká pre práva a slobody subjektov údajov;

               e)

               ozrejmiť rozsah, v akom by sa kategórie osobných údajov o zdraví mali sprístupniť v elektronickej forme alebo online. Predovšetkým by sa mali niektoré kategórie osobných údajov o zdraví, ako sú genetické a psychiatrické údaje, úplne vylúčiť z priameho spracovania alebo aspoň podliehať prísnym kontrolám prístupu;

               f)

               nariadiť, že spracovanie osobných údajov v elektronických zdravotných záznamoch a v ich systémoch musí požadovať a vykonávať len zdravotnícky personál v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo s pravidlami, ktoré ustanovia príslušné národné orgány, a s povinnosťou zachovať lekárske tajomstvo, alebo iná osoba, ktorá podlieha rovnakej povinnosti zachovať tajomstvo; zabezpečiť spoľahlivú identifikáciu pacientov a zdravotníckeho personálu;

               g)

               určiť podmienky, za ktorých môžu mať k údajom o zdraví obsiahnutým v elektronických zdravotných záznamoch zákonný prístup a spracúvať ich iné ako dotknuté osoby a na aké vopred definované účely vrátane bezpečnosti, ktorá by mala byť počas spracovania osobných údajov zabezpečená; konkretizovať tieto otázky ako postupy, ktoré možno prakticky uplatniť, technicky uskutočniť a presadzovať, okrem iného národnými kontrolnými orgánmi na ochranu údajov;

               h)

               zabezpečiť, aby boli pacienti plne informovaní o charaktere údajov a o štruktúre elektronických zdravotných záznamov, ktoré ich obsahujú. Pacienti by mali mať alternatívne (klasické) prostriedky na prístup k osobným údajom, ktoré sa týkajú ich zdravia. V tejto súvislosti je dôležité zabezpečiť, aby sa v informáciách poskytovaných osobám, ktorých sa údaje týkajú, používal jazyk a úprava, ktoré sú ľahko pochopiteľné a poskytujú sa primeraným spôsobom osobám s osobitnými potrebami (napr. deťom alebo starším ľuďom);

               i)

               prijať osobitné opatrenia, ktoré zabránia tomu, aby boli pacienti protizákonne nabádaní vyzrádzať svoje osobné údaje obsiahnuté v systémoch elektronických zdravotných záznamov;

               j)

               ubezpečiť sa, že akékoľvek spracovanie – najmä ukladanie – osobných údajov v systémoch elektronických zdravotných záznamov sa uskutočňuje v rámci právomocí pri uplatňovaní smernice 95/46/ES alebo právomocí s adekvátnou úrovňou ochrany osobných údajov;

               k)

               ustanoviť podrobné požiadavky auditu s cieľom zabezpečiť súlad s povinnosťami ochrany údajov, ako sú spoľahlivé systémy elektronickej identifikácie a autentifikácie, záznam prístupu k údajom, dokumentácia všetkých krokov spracovania, lehotu uchovávania informácií o audite, účinné systémy zálohovania a obnovenia údajov a vyžadovať prijatie týchto opatrení alebo riešení v súlade s osvedčenými postupmi nakladania s informáciami;

               l)

               zaručiť dôverný charakter systémov elektronických zdravotných záznamov a prijať náležité technické a organizačné opatrenia vrátane pravidiel o procesoch zisťovania a riadenia udalostí v prípade porušenia mechanizmu bezpečnosti alebo totožnosti, ktorý mal za následok náhodné alebo nezákonné zničenie, stratu, zmenu, neoprávnené zverejnenie alebo prístup k osobným údajom prenášaným, uloženým alebo inak spracúvaným v systémoch elektronických zdravotných záznamov. Udalosti alebo porušenia by sa mali identifikovať rýchlo a účinne a mali by sa urobiť opatrenia alebo riešenia na riadenie takých udalostí vrátane informovania a zapájania dotknutých osôb, národných kontrolných orgánov na ochranu údajov a iných príslušných zainteresovaných subjektov.

         15.   Okrem toho by členské štáty mali:

               a)

               stimulovať zavádzanie produktov zvyšujúcich bezpečnosť, postupov a služieb s cieľom zabrániť krádežiam totožnosti a iným útokom na súkromie a bojovať proti nim;

               b)

               zabezpečiť, aby záruky ochrany údajov boli začlenené do systémov elektronických zdravotných záznamov, a to aj cestou čo možno najširšieho využívania technológií zvyšujúcich ochranu súkromia (PETs) pri ich navrhovaní a realizácii.

         Monitorovanie a hodnotenie
   16.   V záujme zabezpečenia monitorovania a hodnotenia cezhraničnej interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov by členské štáty mali:

               a)

               zvážiť možnosti zriadenia monitorovacieho observatória pre interoperabilitu systémov elektronických zdravotných záznamov v Spoločenstve s cieľom monitorovať, testovať a posudzovať pokrok dosiahnutý pri technickej a sémantickej interoperabilite pre úspešné uplatňovanie systémov elektronických zdravotných záznamov;

               b)

               uskutočniť viacero posudzovacích činností, ktoré by mohli zahŕňať vymedzenie kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií na hodnotenie konečných výhod a rizík (vrátane hospodárskych výhod a nákladovej efektívnosti) interoperabilných systémov elektronických zdravotných záznamov a posúdenie výhod a rizík vyplývajúcich zo systémov a služieb, ktoré vyvinuli praktické demonštračné projekty, ako sú veľké pilotné projekty (pilotné akcie A), ktoré sa realizujú v rámci programu konkurencieschopnosti a inovácie, ktorý je súčasťou programu politiky podpory IKT.

         Vzdelávanie a informovanie
   17.   Pokiaľ ide o vzdelávanie, odbornú prípravu a informovanie, členské štáty by mali:

               a)

               informovať o výhodách a potrebách noriem v systémoch elektronických zdravotných záznamoch a ich interoperability medzi výrobcami a predajcami informačných a komunikačných technológií, poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, inštitúciami verejného zdravia, poisťovateľmi a inými zainteresovanými subjektmi;

               b)

               zvážiť požiadavky vzdelávania a školení vzhľadom na tvorcov politiky eZdravie a zdravotnícky personál;

               c)

               venovať mimoriadnu pozornosť vzdelávaniu, školeniu a šíreniu osvedčených postupov v oblasti elektronického zaznamenávania, ukladania a spravovania klinických informácií, ako aj v oblasti získavania informovaného súhlasu zo strany pacienta;

               d)

               poskytovať súbežné informácie a odbornú prípravu vrátane zvyšovania povedomia všetkých zainteresovaných osôb, najmä pacientov. Takýto prístup by umožnil efektívnejšie využívať zdravotnícke informácie, keď pacienti pri využívaní služieb zdravotnej starostlivosti navštívia množstvo poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a prípadne dostávajú ošetrenie, starostlivosť a údaje vo svojich domovoch.

         18.   Členským štátom sa adresuje výzva, aby každoročne podávali Komisii správu o opatreniach, ktoré prijali v súvislosti s realizáciou cezhraničnej interoperability systémov elektronických zdravotných záznamov. Prvú správu by členské štáty mali predložiť rok po dátume uverejnenia tohto odporúčania.
   19.   Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 2. júla 2008

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  KOM(2004) 356 v konečnom znení.

      (2)  KOM(2007) 860 v konečnom znení.

      (3)  [2006/2275(INI)].

      (4)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (5)  Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37. Smernica zmenená a doplnená smernicou 2006/24/ES (Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 54).

      (6)  KOM(2007) 228 v konečnom znení.

      (7)  Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Komisie (ES) č. 1430/2007 (Ú. v. EÚ L 320, 6.12.2007, s. 3).

      (8)  Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2008/29/ES (Ú. v. EÚ L 81, 20.3.2008, s. 51).

      (9)  Pozri pracovný dokument 131 z 15. februára 2007 o spracovaní osobných údajov týkajúcich sa zdravia v elektronických zdravotných záznamoch.


title: Recommendation for a Council opinion in accordance with the third paragraph of Article 5 of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 On the updated stability programme of Spain, 2006-2009

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0289

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 7.3.2007SEK(2007) 289 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2006 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Španielska bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 15. marca 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Španielska predloženú 22. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a3.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiZdá sa, že Španielsko zažíva priaznivý hospodársky cyklus. Domáci dopyt podporený súkromnou spotrebou a investíciami do výstavby je základom silnej tvorby pracovných miest v oblasti bývania a služieb, ktorá opätovne podporuje domáci dopyt v kontexte zdravých verejných financií a záporných reálnych úrokových sadzieb. Pretrvávajúci inflačný rozdiel oproti eurozóne spolu s pomalým rastom produktivity však zhoršujú vonkajšie konkurenčné postavenie krajiny, ktorej komparatívne výhody sa stále zakladajú skôr na nízkych výrobných nákladoch ako na výrobkoch s vysokým technologickým obsahom. Rozšírenie vonkajších deficitov by mohlo ohroziť strednodobé predpoklady rastu. Okrem toho vysoká zadlženosť domácností, ktorú vo veľkej miere vysvetľujú investície do bývania, zvyšuje zraniteľnosť veľkej časti obyvateľstva v prípade rastu úrokových sadzieb. Obozretná fiškálna politika, ktorú Španielsko zaviedlo, bola vzhľadom na tieto súvislosti primeraná.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada zastávala stanovisko, že „rozpočtová pozícia je celkovo dobrá a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnej politiky uskutočňovanej v súlade s paktom. Udržiavanie silnej rozpočtovej pozície je dôležité vzhľadom na rastúcu nerovnováhu platobnej bilancie“. Rada vyzvala Španielsko, aby „uskutočnilo predpokladané opatrenia a vyriešilo tak dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet“.Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Španielska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 15. októbra 2006. V španielskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: rozpočtová stabilita, stratégia pre výskum a vývoj, lepšie podnikateľské prostredie, podpora hospodárskej súťaže, rozvoj infraštruktúry, lepšie fungovanie trhu práce a lepšie vzdelávanie a ľudský kapitál.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[2]) sa ukázalo, že Španielsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem a záväzkov prijatých na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2006. Teraz je nevyhnutná ďalšia implementácia nových právnych predpisov a opatrení vo všetkých siedmich kľúčových politických oblastiach s cieľom zvýšiť zamestnanosť a produktivitu a pokrok k dosiahnutiu úplného priblíženia HDP na hlavu k EÚ – 25.Na podklade označených silných a slabých stránok sa Španielsku odporučilo prijať opatrenia v oblastiach hospodárskej súťaže, aktívnej politiky trhu práce, celoživotného učenia a vzdelávania.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na základe všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. marca 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Španielska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009[6].5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 3,8 % v roku 2006 na priemernú úroveň 3,3 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické. Plánovaný inflačný rozdiel oproti eurozóne je stále výrazný, hoci sa znižuje. Úroveň rizika tohto scenáru spojená s nerovnováhou hospodárstva, najmä so zvýšením zadlženosti domácností a rozšírením súčasného deficitu, môže byť v krátkodobom horizonte vyššia, pričom môže dosiahnuť aj nižšiu úroveň. Okrem toho je v strednodobom horizonte veľmi pravdepodobné, že rast bude menej výrazný, ako sa očakáva v programe, najmä ak sa ukončí rozšírená bytová výstavba.6.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa prebytok verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 1,5 % HDP, čo je úplne v súlade s aktualizovaným programom stability, zatiaľ čo v predchádzajúcej aktualizácii programu stability bola cieľová hodnota stanovená na úrovni 0,9 % HDP. Tento pozitívny výsledok je dôsledkom vyšších ako očakávaných príjmov pochádzajúcich zo silnej tvorby pracovných miest a vysokých ziskov spoločností, pri ktorých sa predpokladá, že zvýšili príjmy z priamych daní nad výšku rastu nominálneho HDP.7.  Aktualizácia sa zameriava na (i) udržanie makroekonomickej a rozpočtovej stability a (ii) podporu produktivity prostredníctvom výstavby infraštruktúry, ako aj zvýšenia ľudského a technologického kapitálu. Predpokladá sa, že prebytok verejných financií klesne z 1,4 % HDP v roku 2006 na približne 1 % v roku 2009. Časový profil primárneho prebytku je podobný, klesne z 3 % HDP v roku 2006 na 2,25 % v roku 2009. Príjmy by sa mali počas programového obdobia znížiť o 0,2 % HDP, pričom primárne výdavky by sa mali zvýšiť o približne 0,5 % HDP, čiastočne sa vyrovnajú poklesom úrokovej záťaže. V predchádzajúcej aktualizácii sa plánovali nižšie prebytky napriek vo všeobecnosti podobnému makroekonomickému výhľadu. Rozdiel medzi týmito dvoma aktualizáciami možno nájsť v oveľa lepšom výslednom prebytku v roku 2006, než sa plánovalo rok predtým, ktorý, ako sa plánuje, bude mať priaznivý vplyv prenosu počas programového obdobia.8.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, má podľa plánu mierne poklesnúť z úrovne približne 1,75 % HDP v roku 2006 na 1,5 % na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení, ktorý sa v programe plánuje vo veľkom rozsahu udržať počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,25 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené. Makroekonomický scenár, z ktorého aktualizácia vychádza, je pravdepodobný a zdá sa, že prognózy týkajúce sa príjmov odrážajú opatrné predpoklady. Na strane výdavkov existuje riziko spojené s prekročeniami výdavkov (na úrovni regionálnych orgánov), ak sa v oblasti vzdelávania a zdravotnej starostlivosti potvrdia tendencie z minulosti.10.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia je dostatočná na udržanie strednodobého cieľa počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. Pozícia fiškálnej politiky obsiahnutá v programe je v súlade s paktom stability a rastu.11.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na 40 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Aktualizácia predpokladá počas programového obdobia ďalší pokles pomeru dlhu o 8 percentuálnych bodov.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Španielsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku pomerne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky, ako podielu na HDP, počas nadchádzajúcich desaťročí. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, prispieva k zmierneniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie podstatného nárastu výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a implementácia ďalších opatrení zameraných na obmedzenie výrazného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by prispeli k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Španielsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko.13.  Program stability obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Neposkytuje však systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem, hoci sa zdá, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Obidva programy predpokladajú najmä postupné zvyšovanie verejných výdavkov na výskum a vývoj a investície do infraštruktúry.14.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčných programov, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[7].Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia poskytuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu. Silná rozpočtová pozícia je dôležitá vzhľadom na zvyšujúce sa nerovnováhy platobnej bilancie a existujúci inflačný rozdiel v porovnaní s eurozónou.V zmysle uvedeného hodnotenia a najmä vzhľadom na plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom sa Španielsko vyzýva ďalej zlepšovať dlhodobú udržateľnosť verejných financií prostredníctvom opatrení na zmiernenie budúceho vplyvu starnutia obyvateľstva na výdavkové programy.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz |1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. |2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. |3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe. |4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006. |5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % resp. 3,6 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Deflátor súkromnej spotreby namiesto HISC. 7 Rast v roku 2006 bol podľa prvých odhadov 3,9 %. V predbežnej predpovedi útvarov Komisie zo 16. februára 2007 sa v roku 2007 predpokladá rast vo výške 3,7 %. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Aktualizácia bola predložená tri týždne po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december.[7] Neuvádzajú sa najmä údaje o HISC ani o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0071

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2006 – 2010  /* SEK/2007/0071 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOčENSTIEV |Brusel, 23.1.2007SEK(2007) 71 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2006 – 2010(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšEOBECNÉ SÚVISLOSTIPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Dánska bol predložený v októbri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 1. decembra 1998 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Dánska predloženú 30. novembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v novom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov,2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a3.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiV uplynulom desaťročí dosahovalo dánske hospodárstvo celkovo relatívne dobr  výsledky. Rast reálneho HDP a inflácia sa vyvíjali vo všeobecnosti v súlade s eurozónou. Zároveň sa zlepšilo fungovanie trhu práce, ktorý sa stal veľmi pružným, čo prispelo k postupnému znižovaniu nezamestnanosti a rastu zamestnanosti. Nezamestnanosť je historicky na najnižšej úrovni a miera zamestnanosti je najvyššia v EÚ. Okrem toho Dánsko využíva výhody vyplývajúce z dobre zvládnutých reforiem a zdravých fiškálnych politík, ktoré viedli k postupným prebytkom verejných financií a rýchlemu znižovaniu verejného dlhu. Silné verejné financie sú dôsledkom úspešných hospodárskych reforiem a strednodobej fiškálnej stratégie zameranej na fiškálnu udržateľnosť a disciplínu vo výdavkoch. Dôležitou zložkou tejto stratégie je zastavenie rastu daní, ktoré podporuje disciplína vo výdavkoch a ktoré by postupne malo prispieť k zníženiu daňového zaťaženia. Zdá sa, že pre Dánsko platí v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií nízke riziko. Strednodobej stratégii, ktorá sa zameriava na vytváranie rozpočtových prebytkov a znižovanie verejného dlhu, sa úspešne podarilo pripraviť verejné financie na účinky starnutia obyvateľstva. Dohoda o sociálnej starostlivosti uzavretá v júni 2006, ktorá by mala dlhodobo zvýšiť prílev pracovnej sily, prispela k ďalšiemu zlepšeniu schopností Dánska čeliť týmto účinkom.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 24. januára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2010. Rada usúdila, že „celkový rozpočtový stav je zdravý a rozpočtová stratégia poskytuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu“.Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného reformného programu Dánska vypracovaná v súvislosti s revidovanou Lisabonskou stratégiou rastu a zamestnanosti bola predložená dňa 16. októbra 2006. V dánskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti, zlepšenie hospodárskej súťaže v niektorých odvetviach, zvýšenie účinnosti verejného sektora, rozvoj znalostnej spoločnosti, zabezpečenie udržateľnosti životného prostredia a energetiky, podpora podnikania a zvýšenie prílivu pracovnej sily.V hodnotení tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Dánsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Dánsko svojou dohodou o sociálnej starostlivosti z júna 2006 opäť posilnilo svoju reformnú stratégiu v oblasti makroekonomickej politiky aj politiky zamestnanosti a dosiahlo veľmi dobrý pokrok v zabezpečení národného konsenzu v oblasti reforiem. Dánsko tak zaznamenalo pokrok v mikroekonomických politikách vrátane oblasti hospodárskej súťaže.Na základe dosiahnutého pokroku sa Dánsku odporučilo, aby sa zameralo aj na oblasti prílivu pracovnej sily zo strednodobého hľadiska, hospodárskej súťaže, energetiky, dodávky energií, politík na znižovanie emisií a vzdelávania.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou” podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 (pre KP) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2006 – 2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Dánska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010.5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP spomalí z 2,7 % v roku 2006 na priemernú úroveň 1,0 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza zo značne opatrných predpokladov rastu, a to najmä na obdobie rokov 2008 – 2010, vzhľadom na technické predpoklady v aktualizácii týkajúce sa ukončenia (kladnej) produkčnej medzery v roku 2010. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické.6.  V roku 2006 bol prebytok verejných financií odhadnutý podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 na 3,2 % HDP v porovnaní s cieľom 2,1 % HDP uvedeným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Zodpovedá to vyššiemu rastu, ako sa očakávalo, ako aj pretrvávajúcim vysokým cenám energie pri zohľadnení významu príjmov súvisiacich s produkciou ropy a zemného plynu v Dánsku.7.  Rozpočtová stratégia je zameraná na udržiavanie štrukturálnych prebytkov (t. j. cyklicky upravených prebytkov bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na priemernej úrovni 0,5 % až 1,5 % HDP počas programového obdobia, čo naznačuje podstatné zníženie pomeru verejného dlhu s cieľom zabezpečiť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť. Stratégia je založená na obmedzení výdavkov (ročný rast reálnych verejných výdavkov obmedzený na približne 1 % v priemere v období od 2007 do 2010, čo je o 0,5 % viac ako v predchádzajúcej aktualizácii) a zachovaní zastavenia rastu daní zavedeného v roku 2001 a požiadavky vyrovnanosti miestnych rozpočtov. Aktualizácia predpokladá mierny pokles prebytku z 3,1 % HDP v roku 2006 na 2,8 % v roku 2007 a ďalej na 1,2 % v roku 2010 (čo zodpovedá poklesu primárneho prebytku zo 4,7 % v roku 2006 na 1,8 % v roku 2010). Pokles po roku 2008 odráža vyslovene opatrné odhady rastu HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou je saldo verejných financií vyššie v rokoch 2006 až 2008, ale nižšie ku koncu programového obdobia.8.  Štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky má byť podľa plánu približne 2 % HDP alebo lepšie počas programového obdobia, pričom sa mierne zhorší v roku 2007 a o niečo viac zlepší v rok 2008. Strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe je štrukturálne saldo medzi 0,5 % a 1,5 % HDP, ktoré sa podľa programu plánuje udržať počas väčšiny programového obdobia. Strednodobý cieľ sa od predchádzajúcej aktualizácie nemení, keďže sa zohľadňuje vylúčenie druhého piliera systému dôchodkového zabezpečenia (bol súčasťou predchádzajúcich programov Dánska) v súlade s rozhodnutím Eurostatu z 2. marca 2004[6]. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 0,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte rastu a stability a v kódexe správania a má oveľa náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Rozpočtové výsledky by mohli byť lepšie ako prognózy v programe, najmä v rokoch 2008 až 2010. Toto je v zásade spôsobené značne opatrným makroekonomickým scenárom programu, ktorý prevažuje riziko, že skutočný rast verejných výdavkov by mohol byť vyšší, ako je plánovaný.10.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe v priebehu programového obdobia postačujúca na udržanie strednodobého cieľa, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri každoročných bežných makroekonomických výkyvoch. Pozícia fiškálnej politiky vyplývajúca z programu je úplne v súlade s paktom stability a rastu.11.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh klesol pod 30 % HDP v roku 2006, čo je značne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že v priebehu programového obdobia sa pomer dlhu zníži o 11 percentuálnych bodov.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Dánsku je vyšší ako priemer v EÚ, pričom je obzvlášť ovplyvnený veľmi vysokým zvyšovaním výdavkov na dôchodky v pomere k HDP v nasledujúcich desaťročiach. Cieľom uceleného balíka reforiem prijatého v júni 2006 ako „Dohoda o budúcej prosperite, sociálnej starostlivosti a investíciách do budúcnosti“, alebo len „dohoda o sociálnej starostlivosti“, je posun veku odchodu do dôchodku, čo by malo prispieť k potlačeniu dlhodobých trendov týkajúcich sa výdavkov, a tak zlepšiť udržateľnosť verejných financií. Okrem toho, počiatočná rozpočtová pozícia s vysokým štrukturálnym prebytkom značne prispeje k zmierneniu dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Udržanie vysokých primárnych prebytkov zo strednodobého hľadiska prispeje k zníženiu rizika pre udržateľnosť verejných financií. Pri zohľadnení týchto trendov sa zdá, že pre Dánsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko.13.  Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše poskytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa predpokladá najmä vykonávanie reforiem zameraných na zvýšenie dlhodobého prílivu pracovnej sily, najmä prostredníctvom dohody o zvýšení minimálneho veku odchodu do dôchodku a podpory dlhšieho ekonomicky aktívneho života.14.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[7].Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia poskytuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz1[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006)574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Pozri tlačové správy Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004.[7] Konkrétne sa v rámci nepovinných údajov neuvádza kapitálové vyrovnanie.