title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/2115 z 1. decembra 2016 týkajúce sa monitorovania prítomnosti delta-9-tetrahydrokanabinolu, jeho prekurzorov a iných kanabinoidov v potravinách (Text s významom pre EHP )

text:
               2.12.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 327/103

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/2115
   z 1. decembra 2016
   týkajúce sa monitorovania prítomnosti delta-9-tetrahydrokanabinolu, jeho prekurzorov a iných kanabinoidov v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Vedecký panel pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) prijal vedecké stanovisko k tetrahydrokanabinolu (THC) v mlieku a iných potravinách živočíšneho pôvodu (1).

               (2)

               Tetrahydrokanabinol, presnejšie delta-9-tetrahydrokanabinol (Δ9-THC) je najdôležitejšou zložkou konope Cannabis sativa. EFSA stanovil akútnu referenčnú dávku (ďalej len „ARfD“) v hodnote 1 μg Δ9-THC/kg Bw.

               (3)

               Dostupné sú len obmedzené údaje o prítomnosti Δ9-THC v potravinách živočíšneho pôvodu a o rýchlosti prenosu z krmiva do potravín živočíšneho pôvodu. Preto je potrebné mať k dispozícii viac údajov o prítomnosti v potravinách živočíšneho pôvodu, v prípade ktorých existujú dôkazy, že príslušné potraviny živočíšneho pôvodu boli vyrobené zo zvierat kŕmených krmivom obsahujúcim konope alebo kŕmnymi surovinami odvodenými z konope.

               (4)

               Okrem toho je potrebné získať viac údajov o výskyte Δ9-THC v potravinách odvodených z konope a v potravinách obsahujúcich konope alebo zložky odvodené z konope. Je takisto vhodné podľa možnosti analyzovať nepsychoaktívne prekurzory delta-9-tetrahydrokanabinolové kyseliny (2-COOH-Δ9-THC nazývané Δ9-THCA-A a 4-COOH-Δ9-THC nazývané Δ9-THCA-B) a iné kanabinoidy (ako delta-8-tetrahydrokanabinol (Δ8-THC), kanabinol (CBN), kanabidiol (CBD) a delta-9-tetrahydrokanabivarín (Δ9-THCV).

               (5)

               Preto je vhodné odporučiť monitorovanie prítomnosti Δ9-THC, jeho prekurzorov a iných kanabinoidov v potravinách,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali za aktívnej účasti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov a iných zainteresovaných strán monitorovať prítomnosť delta-9-tetrahydrokanabinolu (Δ9-THC) v potravinách živočíšneho pôvodu a delta-9-tetrahydrokanabinolu (Δ9-THC), jeho nepsychoaktívnych prekurzorov delta-9-tetrahydrokanabinolových kyselín (2-COOH-Δ9-THC nazývaných Δ9-THCA-A a 4-COOH-Δ9-THC nazývaných Δ9-THCA-B) a iných kanabinoidov (ako delta-8-tetrahydrokanabinolu (Δ8-THC), kanabinolu (CBN), kanabidiolu (CBD) a delta-9-tetrahydrokanabivarínu (Δ9-THCV) v potravinách odvodených z konope a potravinách obsahujúcich konope alebo zložky odvodené z konope.
               Na účely monitorovania potravín živočíšneho pôvodu by mali existovať dôkazy, že príslušné potraviny živočíšneho pôvodu boli vyrobené zo zvierat kŕmených krmivom obsahujúcim konope alebo kŕmnymi surovinami odvodenými z konope.

               2.

               S cieľom zabezpečiť, aby boli vzorky reprezentatívne pre šaržu, z ktorej sa odoberajú, by členské štáty mali dodržiavať postupy odberu vzoriek stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 401/2006 (2).

               3.

               Pri monitorovaní sa ako metóda analýzy uprednostní chromatografická separácia v spojení s hmotnostnou spektrometriou (LC-MS alebo GC-MS) po primeranom čistení (kvapalina-kvapalina [LLE] alebo extrakcia tuhou fázou [SPE]). Mali by sa uprednostniť chromatografické postupy, ktoré umožňujú určenie Δ9-THC oddelene, jeho prekurzorov a iných kanabinoidov v potravinárskych výrobkoch obsahujúcich konope.

               4.

               Členské štáty, prevádzkovatelia potravinárskych podnikov a iné zainteresované strany by mali zabezpečiť, aby sa výsledky analýz poskytovali úradu EFSA pravidelne a najneskôr do októbra 2018 vo formáte na predkladanie údajov, ktorý stanovil úrad EFSA, v súlade s požiadavkami v usmerneniach úradu EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá (3) a dodatočnými osobitnými požiadavkami úradu EFSA týkajúcimi sa podávania správ.

      V Bruseli 1. decembra 2016

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Panel CONTAM úradu EFSA (Vedecký panel EFSA pre kontaminanty v potravinovom reťazci), 2015. Vedecké stanovisko k rizikám pre zdravie ľudí, ktoré predstavuje výskyt tetrahydrokanabinolu (THC) v mlieku a iných potravinách živočíšneho pôvodu. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2015) 13(6):4141, 125 s doi:10.2903/j.efsa.2015.4141

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 401/2006 z 23. februára 2006, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analytické metódy na úradnú kontrolu hodnôt mykotoxínov v potravinách (Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2006, s. 12).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/data/toolbox.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  1. júna 2012 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije (ECB/2012/9)

text:
               7.6.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 161/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 1. júna 2012
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije
   (ECB/2012/9)
   2012/C 161/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banka Slovenije sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2011. Preto je nevyhnutné vymenovať externého audítora od finančného roku 2012.

               (3)

               Banka Slovenije vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2012 až 2014 spoločnosť Deloitte revizija d.o.o.,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Deloitte revizija d.o.o. vymenovaná za externého audítora Banka Slovenije na finančné roky 2012 až 2014.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 1. júna 2012

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


				|

		52013DC0373

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0373 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Rumunska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska
na roky 2012 – 2016
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada schválila 26.
marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a
rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)       Na základe návrhov Komisie
prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a
zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec opatrení na vnútroštátnej
úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých
dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa
prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada prijala 6. júla 2012
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Rumunska na rok 2012 a
predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Rumunska na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia prijala 28. novembra
2012 ročný prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania[6], v ktorej neurčila
Rumunsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada schválila 14.
marca 2012 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu
presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať
rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania
rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov
krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Rumunsko predložilo 30.
apríla 2013 svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa vzťahuje
na roky 2012 – 2016, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí
základ rozpočtových prognóz v programe, je realistický
a v súlade s posúdením podľa najnovšej prognózy Európskej
komisie. Vďaka značnému konsolidačnému úsiliu
a v súlade s odporúčaním Rady znížilo Rumunsko v roku
2012 svoj deficit verejných financií pod 3 %. Cieľom
konvergenčného programu je dosiahnuť strednodobý cieľ –1 % HDP
(predtým –0,7 % HDP), čo je v súlade s požiadavkami Paktu
stability a rastu. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v programe je dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2014, čo,
po prepočítaní Komisiou na základe spoločne dohodnutej metodiky,
zodpovedá dosiahnutiu strednodobého cieľa do roku 2015. Štrukturálny
pokrok smerom k splneniu strednodobého cieľa je v roku 2013
vyšší ako 0,5 % HDP a v roku 2014 bude na úrovni približne 0,4 %.
Referenčná hodnota pre výdavky v rámci programového obdobia bola
splnená. Počiatočná realizácia úprav je naplánovaná na rok 2013
a zahŕňa opatrenia na zvýšenie príjmov vrátane zníženia
počtu daňovo odpočítateľných položiek, zlepšenia
zdaňovania poľnohospodárstva, zavedenia osobitného odvodu
z neočakávaných ziskov po deregulácii cien plynu a zavedenia
osobitnej dane z prenosu elektrickej energie a plynu. Hlavné riziká
pri plnení konvergenčného programu sa týkajú ďalších možných
finančných opráv spojených s čerpaním fondov EÚ alebo
financovania prioritných projektov z národného rozpočtu, obnoveného
hromadenia nedoplatkov, predovšetkým na úrovni miestnej samosprávy,
a obmedzeného pokroku v reštrukturalizácii štátom vlastnených
podnikov. Verejný dlh Rumunska je naďalej relatívne nízky – na úrovni 37,8
% HDP v roku 2012. Očakáva sa, že v roku 2014 narastie na úroveň
38,6 %, avšak v priebehu programového obdobia stále ostane značne pod
prahovou úrovňou 60 % HDP.
(9)       Na základe žiadosti Rumunska
zo 17. februára 2011 Európska komisia a MMF prerokovali s rumunskými orgánmi
program preventívnych makroekonomických úprav. V súvislosti
s preventívnou pomocou EÚ sa Rumunsko zaviazalo, že zavedie komplexný
program týkajúci sa hospodárskej politiky osobitne zameraný na opatrenia
štrukturálnej reformy s cieľom zlepšiť fungovanie trhu práce
a trhu s výrobkami a zvýšiť potenciál odolnosti a rastu
rumunského hospodárstva. Programom sa zároveň zabezpečilo
pokračovanie fiškálnej konsolidácie, lepšie riadenie a kontrola
verejných financií a zavedenie reforiem vo vonkajšej politike, monetárnej
politike, politike finančnej stability a politike týkajúcej sa
finančných trhov. V marci 2013 Rumunsko oficiálne požiadalo
o predĺženie programu MMF o tri mesiace. Zatiaľ čo
možnosť čerpať finančné prostriedky v rámci programu
EÚ sa na konci marca 2013 skončila, záverečné posúdenie vykonávania
programu sa uskutoční do konca júna 2013.
(10)     Fiškálna pozícia Rumunska sa
zlepšuje, pričom rozpočtový deficit klesol v roku 2012 pod
úroveň 3 % a v roku 2013 sa očakáva ďalšia fiškálna
konsolidácia. Nízka miera dodržiavania daňových predpisov je pre rumunský
daňový systém veľkým problémom, najmä v oblasti DPH a
zdaňovania práce. Environmentálne dane sú pod priemerom EÚ. Verejný dlh
Rumunska je naďalej nízky – na úrovni 34,7 % HDP v roku 2011. Očakáva
sa, že v roku 2014 narastie na úroveň 38 %, avšak stále ostane pod
prahovou úrovňou 60 % HDP. Aj keď Rumunsku v krátkodobom, ani
strednodobom horizonte nehrozí riziko fiškálneho stresu, v dlhodobom
horizonte mu hrozí stredné riziko pre výdavky spojené s vekom. Vzhľadom na
nízky podiel medzi zamestnanými prispievateľmi a ľuďmi poberajúcimi
dôchodky existujú obavy súvisiace s udržateľnosťou
a primeranosťou dôchodkového systému. Rumunsko je
v súčasnosti jedným z dvoch členských štátov, ktoré ešte
nerozhodli o zjednotení veku odchodu do dôchodku medzi mužmi a ženami,
pričom podiel zamestnanosti starších pracovníkov (41,4 % v roku 2012)
je výrazne pod priemerom EÚ.
(11)     V sektore zdravotníctva
sa v Rumunsku vyskytujú veľké rozdiely, pokiaľ ide
o prístup k poskytovaným službám a ich kvalitu. Je to spôsobené
aj neefektívnym využívaním zdrojov a slabým riadením. Reformy na zlepšenie
efektívnosti sektoru zdravotníctva sa už začali, no stále je potrebné
nepretržité úsilie. Nákladová efektívnosť systému by sa mohla zvýšiť
znížením nadmerného využívania hospitalizácie pacientov a posilnením
základnej starostlivosti a systémov odosielania na vyšetrenie.
(12)     Rumunsko malo v roku 2012
naďalej nízku mieru zamestnanosti (63,8 %), hoci tu došlo k miernemu
zlepšeniu v porovnaní s predchádzajúcim rokom (zvýšenie zo 62,8 %).
Cieľ krajiny v rámci stratégie Európa 2020 dosiahnuť do roku 2020
úroveň 70 % je naďalej ťažko dosiahnuteľný. Produktivita
práce v Rumunsku je stále jednou z najnižších v EÚ. Kvalita
služieb v oblasti aktivácie zamestnania vo verejnej správe, hľadania
zamestnania a rekvalifikácie je naďalej pomerne nízka. Obmedzená administratívna
kapacita neumožňuje efektívne vykonávanie aktívnych politík na trhu práce
prostredníctvom kvalitných individualizovaných služieb, ani lepšiu integráciu
aktívnych a pasívnych politík na trhu práce. Účasť dospelých na
celoživotnom vzdelávaní naďalej stagnuje na veľmi nízkych úrovniach
(1,6 % v roku 2011), ktoré sú výrazne nižšie ako priemer EÚ (8,9 %). Miera
zamestnanosti a aktívnosti mladých ľudí bola v roku 2012 medzi
najnižšími v EÚ (23,9 % v prípade zamestnanosti a 30,9 %
v prípade aktívnosti), pričom miera nezamestnanosti mladých ľudí
bola v roku 2012 na vysokej úrovni 22,7 %. Rumunsko má vysoký a stále
sa zvyšujúci podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani neštudujú,
ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave (16,8 % v roku 2012).
(13)     Znižovanie chudoby
naďalej ostáva veľkou výzvou. V roku 2011 hrozila chudoba
a sociálne vylúčenie 40,3 % obyvateľov, čo je o takmer
dve tretiny viac ako priemer EÚ (24,2 %). Mimoriadne ohrozované sú deti (49,1
%). Vplyv sociálnych transferov (s výnimkou dôchodkov) na znižovanie chudoby
naďalej dosahuje výrazne nižšiu úroveň ako je priemer efektívnosti
transferov v EÚ, jednak pre obyvateľstvo ako celok (23,7 %
v Rumunsku oproti 37,5 % v EÚ v roku 2011) a jednak pre deti (22 % v porovnaní
so 42,8 % v EÚ). Nízka miera poberania sociálnych dávok, ich rozsah
a primeranosť naďalej spôsobujú problémy pri znižovaní chudoby
efektívnosťou sociálnych dávok. V nadväznosti na reformu z roku
2011 bolo v oblasti sociálnej pomoci v roku 2012 prijatých
niekoľko legislatívnych predpisov. Prijatie zostávajúcich právnych
predpisov bude dôležitým krokom k dokončeniu danej reformy. Prepojenie s
aktivačnými opatreniami by sa však mohlo ďalej posilniť.
V roku 2012 sa začalo vykonávanie Národnej stratégie integrácie
Rómov, no jej výsledky sú skromné. Lepšia koordinácia medzi jednotlivými
zainteresovanými stranami je potrebná na účinné vykonávanie stratégie, ako
aj prideľovanie finančných prostriedkov.
(14)     Zákon o vzdelávaní
z roku 2011, ktorý predstavuje veľkú reformu, v rámci ktorej bol
stanovený dlhodobý program zvyšovania kvality vzdelávania na všetkých
úrovniach, sa zatiaľ neuplatňuje v plnej miere. Na úspešné
vykonanie reformy vzdelávania sa budú musieť potrebné finančné
a ľudské zdroje vyčleniť na budovanie administratívnej
kapacity a tvorbu politiky. Rumunsko čelí pri zvyšovaní kvality
svojho systému vzdelávania a odbornej prípravy veľkej výzve. Značným
problémom je predčasné ukončovanie školskej dochádzky; rumunská miera
predčasného ukončovania školskej dochádzky v roku 2012 na úrovni
17,3 % je značne nad priemerom EÚ (13,5 %), ako aj nad národným
cieľom (11,3 %). Problémy pretrvávajú prevažne vo vidieckych
a odľahlých oblastiach a u Rómov. Rumunsku tiež chýba
vhodný mechanizmus na zbieranie údajov o osobách, ktoré predčasne
ukončili školskú dochádzku; v tomto ohľade by mala pomôcť
komplexná stratégia, ktorá sa má prijať v tomto roku. Prístup ku
kvalitnému, cenovo dostupnému predškolskému vzdelávaniu a starostlivosti
je naďalej problematický. Nesúlad medzi zručnosťami
a dopytom trhu práce je charakteristickou črtou veľkej
časti programov odbornej prípravy a programov terciárneho
vzdelávania. Osobitným problémom je slabá úroveň zručností potrebných
na výkon povolania. Pre vysokú mieru nezamestnanosti absolventov terciárneho
vzdelávania a vysokú mieru nadmernej kvalifikácie nadobudlo ďalšie
zosúladenie terciárneho vzdelávania s trhom práce vysokú prioritu.
Pozitívny, hoci pomalý pokrok bol zaznamenaný pri prechode
z inštitucionálnej na alternatívnu starostlivosť o deti, ktorým
bola odopretá rodičovská starostlivosť, avšak stále je potrebné
ďalšie úsilie.
(15)     V Rumunsku je hlavným
predmetom obáv slabá administratívna kapacita. Verejná správa sa vyznačuje
nejednotným právnym rámcom, častým uchyľovaním sa k núdzovým
vyhláškam, nízkou úrovňou spolupráce medzi ministerstvami a nadmernou
byrokraciou. Podkopáva ju aj nedostatok zručností, nedostatok
transparentnosti pri prijímaní pracovníkov a vysoká miera striedania
pracovníkov v riadiacich funkciách. Slabá administratívna kapacita
zapríčiňuje aj nízke čerpanie fondov EÚ. Cieľ čerpania
týchto fondov stanovený na koniec roku 2012 a dohodnutý v rámci
programu finančnej pomoci EÚ sa ani zďaleka nedosiahol. Celkový objem
čerpaných prostriedkov dosiahol na konci roku 2012 výšku 5,53 mld. EUR,
resp. 20,2 % celkového objemu prostriedkov dostupných v rámci
štrukturálnych fondov, kohézneho fondu a fondov určených pre
poľnohospodárstvo. Použilo sa teda o 2,47 mld. EUR menej prostriedkov
ako bol cieľ programu stanovený na koniec roku 2012 (8 mld. EUR). Miera
čerpania štrukturálnych fondov a kohézneho fondu je ešte nižšia – na
konci roku 2013 dosahovala úroveň 13 %. Čerpanie fondov EÚ bolo
v prevažnej časti druhého polroku 2012 pozastavené, keďže
národní audítori i audítori EÚ zistili niekoľko nedostatkov
v riadiacich a kontrolných systémoch, ako aj vo verejnom obstarávaní.
Existuje tu závažné riziko, že viazanosť značnej časti prostriedkov
v rámci štrukturálnych fondov a kohézneho fondu bude v roku 2013
zrušená.
(16)     Rumunsko čelí viacerým
výzvam v oblasti hospodárskej konkurencieschopnosti, keďže
produktivita priemyslu a sektoru služieb je aj naďalej nízka.
Hlavnými problémami sú slabo rozvinuté podnikateľské prostredie
a nízka podpora výskumu a vývoja. Zlepšenie podnikateľského
prostredia by sa malo začleniť do širšej, koherentnej stratégie na
zavedenie elektronickej verejnej správy s cieľom podporovať
administratívne prostredie transparentnosti a právnej istoty
a zabezpečiť lepšie poskytovanie verejných služieb online.
Rumunsko by tiež malo vyvinúť úsilie o uľahčenie prístupu
k financovaniu a zníženie administratívnej záťaže pre MSP.
Intenzita výskumu a vývoja je mimoriadne nízka (0,48 % v roku 2011)
a efektívnosť a účinnosť investícií sa musí výrazne
zlepšiť. Investori investujúci do výskumu a vývoja musia
uprednostňovať činnosti, ktoré majú potenciál pritiahnuť
súkromné investície. Rumunsko by tiež malo posilniť svoj rámec pre práva
duševného vlastníctva, a to s cieľom zvýšiť komercializáciu
výsledkov výskumu.
(17)     Rumunsko má nízku
úroveň hospodárskej súťaže a efektívnosti v energetickom
sektore a v sektore dopravy. Veľkú výzvu predstavuje
neefektívnosť a netransparentné riadenie štátnych podnikov
v týchto sektoroch. Ďalšou hlavnou výzvou je zvyšovanie energetickej
efektívnosti v budovách, systéme centralizovaného zásobovania teplom, priemysle
a doprave. Rumunsko má tretiu najvyššiu spotrebu energie v hospodárstve v EÚ a
jeho spotreba energie je 2,5-krát vyššia ako priemer EÚ. Takisto má tretiu
najvyššiu mieru emisií uhlíka v hospodárstve v EÚ. Obytné budovy
v Rumunsku spotrebovávajú osemkrát viac energie ako je priemer
v EÚ-15 vzhľadom na neefektívny systém centralizovaného zásobovania
teplom a neprimerané zateplenie budov. Začlenenie rumunského trhu
s elektrickou energiou a plynom do trhov EÚ ostáva nedokončené
a stále je potrebné vybudovať cezhraničné prípojky plynu.
(18)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen
ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
politiku Rumunska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ
vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí
Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne
rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 8.
(19)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Rumunska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do
odporúčania 1,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           dokončiť program
finančnej pomoci EÚ/MMF;
2.           zabezpečiť rastovo
orientovanú fiškálnu konsolidáciu a vykonávať rozpočtovú
stratégiu v roku 2013 a v nasledujúcich rokoch tak, ako bola
naplánovaná, čím sa zaručí dosiahnutie strednodobého cieľa do
roku 2015. Zlepšiť výber daní zavedením komplexnej stratégie na zabezpečenie
dodržiavania daňových predpisov a na boj proti nelegálnej práci.
Súčasne preskúmať spôsoby, ako zvýšiť využívanie
environmentálnych daní. Zjednotiť vek odchodu do dôchodku medzi mužmi
a ženami a posilniť reformu dôchodkového systému podporou
zamestnateľnosti starších pracovníkov;
3.           pokračovať v reformách
v sektore zdravotníctva s cieľom zvýšiť jeho efektívnosť,
kvalitu a dostupnosť, najmä pre znevýhodnených ľudí
a ľudí z odľahlých a izolovaných komunít. Znížiť
nadmerné využívanie nemocničnej starostlivosti, a to aj posilnením
ambulantnej zdravotnej starostlivosti;
4.           zvýšiť účasť
na trhu práce, ako aj zamestnateľnosť a produktivitu pracovnej
sily revíziou a posilnením aktívnych politík trhu práce, poskytovať
odbornú prípravu a personalizované služby a podporovať celoživotné
vzdelávanie. Posilniť kapacitu národného úradu práce v záujme
zvýšenia kvality a rozsahu jeho služieb. S cieľom bojovať
proti nezamestnanosti mladých ľudí bezodkladne zaviesť národný plán
pre zamestnanosť mládeže, a to aj prostredníctvom napríklad systému
záruk pre mladých ľudí. Na zníženie chudoby zlepšiť
účinnosť a efektívnosť sociálnych transferov
s osobitným zameraním na deti. Dokončiť reformu sociálnej pomoci
prijatím príslušných právnych predpisov a posilnením ich prepojenia s
aktivačnými opatreniami. Dosiahnuť pri vykonávaní Národnej stratégie
integrácie Rómov konkrétne výsledky;
5.           urýchliť reformu
vzdelávania a zároveň vybudovať administratívnu kapacitu na
ústrednej i miestnej úrovni a zhodnotiť vplyv reforiem.
Zintenzívniť reformy v odbornom vzdelávaní a príprave. Ďalej
zosúladiť terciárne vzdelávanie s potrebami trhu práce
a zlepšiť prístup pre znevýhodnených ľudí. Zaviesť národnú
stratégiu v oblasti predčasného ukončovania školskej dochádzky
zameranú na lepší prístup ku kvalitnému predškolskému vzdelávaniu, aj pre Rómske
deti. Urýchliť prechod z inštitucionálnej na alternatívnu
starostlivosť o deti, ktorým bola odopretá rodičovská
starostlivosť;
6.           posilniť správu
a kvalitu inštitúcií a verejnej správy, najmä zlepšením kapacity na
strategické a rozpočtové plánovanie, zvýšením odbornosti pracovníkov
verejných služieb prostredníctvom lepšieho riadenia ľudských zdrojov
a posilnením mechanizmov koordinácie medzi jednotlivými úrovňami
verejnej správy. Výrazne zlepšiť kvalitu právnych predpisov, a to využívaním
posúdení vplyvu a systémových hodnotení. Zintenzívniť úsilie
o urýchlenie čerpania prostriedkov z fondov EÚ, najmä posilnením
riadiacich a kontrolných systémov a zlepšením verejného obstarávania;
7.           zlepšiť
a zjednodušiť podnikateľské prostredie, najmä prostredníctvom
zníženia administratívnej záťaže pre MSP a implementáciou koherentnej
stratégie na zavedenie elektronickej verejnej správy. Uľahčiť
a diverzifikovať prístup k financovaniu pre MSP. Zabezpečiť
užšie prepojenia medzi výskumom, inováciami a priemyslom, najmä
uprednostňovaním výskumných a vývojových činností, ktoré majú
potenciál pritiahnuť súkromné investície. Zintenzívniť snahu
zlepšiť kvalitu, nezávislosť a efektívnosť súdnictva pri
riešení prípadov a účinnejšie bojovať proti korupcii;
8.           podporovať hospodársku
súťaž a efektívnosť v sieťových odvetviach
zabezpečením nezávislosti a kapacity národných regulačných
orgánov a nepretržitou reformou riadenia a správy štátnych podnikov
v energetickom sektore a v sektore dopravy. Prijať
komplexný dlhodobý plán v oblasti dopravy a zlepšiť
širokopásmovú infraštruktúru. Pokračovať v odstraňovaní
regulovaných cien za plyn a elektrickú energiu a zlepšovať
energetickú efektívnosť. Zlepšiť cezhraničné začlenenie
energetických sietí a zintenzívniť implementáciu projektov na prepojenie
plynových potrubí.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 373 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie zo  7. júna 2006 , ktorým sa stanovujú usmernenia, pokiaľ ide o používanie údajov o nevykonávaní testov na zvieratách v súlade so smernicou Rady 76/768/EHS   (Text s významom pre EHP)

text:
               10.6.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 158/18

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 7. júna 2006,
   ktorým sa stanovujú usmernenia, pokiaľ ide o používanie údajov o nevykonávaní testov na zvieratách v súlade so smernicou Rady 76/768/EHS
   (Text s významom pre EHP)
   (2006/406/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 76/768/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kozmetických výrobkov (1), najmä na druhú vetu druhého pododseku odseku 3 jej článku 6,
   keďže:

               (1)

               Článok 6 ods. 3 smernice 76/768/EHS stanovuje, že výrobca alebo osoba zodpovedná za umiestnenie kozmetického výrobku na trh Spoločenstva môže využiť, na balení výrobku alebo v akomkoľvek doklade, oznámení, na označení, krúžku alebo prstenci, ktoré sprevádzajú daný výrobok alebo naň odkazujú, skutočnosť, že neboli vykonané žiadne testy na zvieratách, iba ak výrobca alebo jeho dodávatelia nevykonali alebo nepožiadali o vykonanie testov konečného výrobku, jeho prototypu alebo použitých prísad na zvieratách alebo nepoužili žiadne prísady, ktoré boli testované na zvieratách inými osobami na účely výroby nových kozmetických výrobkov.

               (2)

               Je preto možné na kozmetickom výrobku uviesť údaj, že pri jeho výrobe nebol vykonaný žiadny test na zvieratách.

               (3)

               Je potrebné stanoviť usmernenia s cieľom zabezpečiť, aby sa uplatňovali spoločné kritériá používania takýchto údajov, aby sa dosiahlo rovnaké chápanie týchto údajov a hlavne, aby takéto údaje neuvádzali spotrebiteľa do omylu alebo neviedli k nekalej súťaži medzi výrobcami na trhu.

               (4)

               Okrem toho, všeobecné chápanie ustanovenia uvedeného v druhom pododseku odseku 3 článku 6 smernice 76/768/EHS by v rámci dobrej administratívnej spolupráce uľahčilo spoločnú implementáciu kontrolnými orgánmi. Zabránilo by to napríklad narušeniu vnútorného trhu.

               (5)

               Opatrenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre kozmetické výrobky,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Na účely uplatňovania druhého pododseku odseku 3 článku 6 smernice 76/768/EHS by mali členské štáty využiť nasledujúce usmernenia.
   1.   Hlavné zásady
   Použitie údajov na kozmetickom výrobku by nemalo uvádzať spotrebiteľa do omylu. Spotrebiteľ by mal získať skutočnú výhodu možnosti výberu na základe informácie vyplývajúcej z údaja „netestované na zvieratách“. Informácia by mala byť užitočná pre spotrebiteľa.
   Používanie údajov by nemalo viesť k nekalej súťaži medzi výrobcami a/alebo dodávateľmi na trhu, ktorí takého údaje využívajú ako marketingové nástroje.
   2.   Dobrovoľné používanie údajov
   Podľa druhého pododseku odseku 3 článku 6 smernice 76/768/EHS výrobca alebo osoba zodpovedná za umiestnenie výrobku na trh môže použiť údaj, aby uviedla skutočnosť, že výrobok nebol testovaný na zvieratách. Z tohto dôvodu nie je povinnosťou výrobcov ani osôb zodpovedných za umiestnenie výrobku na trh takýto údaj použiť. Je to možnosť, ktorá sa takýmto osobám ponúka, ak boli po zohľadnení týchto usmernení splnené požiadavky druhého pododseku odseku 3 článku 6 smernice 76/768/EHS.
   3.   Výklad požiadaviek stanovených v druhom pododseku odseku 3 článku 6 smernice 76/768/EHS
   Definície niektorých pojmov použitých v súvislosti s týmito usmerneniami sú ďalej uvedené z dôvodu prehľadnosti:

               —

               „kozmetický výrobok“ znamená kozmetický výrobok definovaný v článku 1 smernice 76/768/EHS,

               —

               „konečný kozmetický výrobok“ znamená konečný kozmetický výrobok definovaný v článku 4a ods. 3 písm. a) smernice 76/768/EHS,

               —

               „prísady“ sú akékoľvek chemické látky alebo prípravky syntetického alebo prírodného pôvodu vrátane parfumových a aromatických zložiek používaných ako súčasť zloženia kozmetických výrobkov (v tejto súvislosti pozri článok 5a ods. 1 smernice 76/768/EHS, v ktorom sa vylučuje používanie parfumových a aromatických zložiek výlučne na účely zhromažďovania prísad),

               —

               „prototyp kozmetického výrobku“ je prototyp definovaný v článku 4a ods. 3 písm. b) smernice 76/768/EHS,

               —

               „zviera“ je zviera definované v článku 2 písm. a) smernice Rady 86/609/EHS (2),

               —

               „testovanie“ je vykonanie akéhokoľvek testu v súvislosti s vývojom alebo hodnotením bezpečnosti výrobku alebo jeho prísad (v tejto súvislosti pozri článok 7a ods. 1 písm. h) smernice 76/768/EHS),

               —

               „opätovné testovanie“ je testovanie výrobku alebo jeho prísad v inom časovom období.

         Požiadavky druhého pododseku odseku 3 článku 6 by sa mali vykladať takto:

               a)

               „Neboli vykonané žiadne testy na zvieratách“ znamená, že pri vývoji alebo hodnotení bezpečnosti kozmetického výrobku alebo jeho prísad nebol vykonaný žiadny test na zvieratách. Jedine úplné nahradenie testov na zvieratách alternatívnou metódou, teda nie zníženie počtu alebo zušľachtenie testov na zvieratách, umožňuje použiť takýto údaj. Okrem toho nezáleží na tom, kde bol test (vrátane opätovného testu) vykonaný (v Spoločenstve alebo v tretích krajinách) alebo kedy bol test vykonaný.

               b)

               „Výrobca alebo jeho dodávatelia nevykonali alebo nepožiadali o vykonanie žiadnych testov na zvieratách […]“ znamená, že výrobca a jeho zásobovatelia, vrátane všetkých dodávateľov v dodávateľskom reťazci:

                           —

                           priamo nevykonali testy na zvieratách,

                           —

                           nepožiadali o vykonanie testov na zvieratách, čo znamená, že nepožiadali alebo nezaplatili za testy na zvieratách, napr. sponzorovaním výskumu akademických inštitúcií.

               c)

               Skutočnosť, že výrobca a jeho zásobovatelia nemajú „použiť žiadne prísady, ktoré boli testované na zvieratách inými osobami na účely výroby nových kozmetických výrobkov“ znamená, že výrobca a jeho zásobovatelia by nemali použiť prísady, o ktorých údaje, vyplývajúce z testov na zvieratách vykonaných inými osobami na účely výroby nového kozmetického výrobku, sú k dispozícii napríklad vo vedeckej literatúre. V tejto súvislosti „výroba nového kozmetického výrobku“ znamená buď úpravu výrobku, ktorý sa už na trhu nachádza, alebo výrobu úplne nového výrobku (inovácia). Nové balenie sa nemôže považovať za nový kozmetický výrobok.

         4.   Dôkazné bremeno
   Akákoľvek osoba, ktorá na kozmetickom výrobku použije údaj, že pri jeho výrobe nebol vykonaný test na zvieratách, je zodpovedná za tento údaj a mala by byť schopná dokázať pravdivosť údaju vzhľadom na smernicu 76/768/EHS.
   V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že všetky príslušné informácie na účely kontroly musia byť kedykoľvek k dispozícii v súlade s článkom 7a ods. 1 smernice 76/768/EHS a najmä v súlade s jeho písmenami d) a h) v nasledujúcom znení:

               „d)

               Hodnotenie bezpečnosti konečného výrobku, pokiaľ ide o ľudské zdravie.
               […]

               h)

               údaje o akomkoľvek testovaní na zvieratách vykonanom výrobcom, jeho sprostredkovateľmi alebo zásobovateľmi, ktoré sa týkajú výroby alebo hodnotenia bezpečnosti výrobku alebo jeho prísad, vrátane testovania na zvieratách vykonaného na účely splnenia legislatívnych a regulačných požiadaviek nečlenských krajín“.

         5.   Znenie údajov
   Akákoľvek osoba, ktorá si želá použiť údaj, aby uviedla skutočnosť, že výrobok nebol testovaný na zvieratách, si môže zvoliť znenie takého údaja a/alebo použitie akýchkoľvek obrázkov, obrazových alebo iných symbolov, pokiaľ sú splnené všetky príslušné požiadavky smernice 76/768/EHS.

      V Bruseli 7. júna 2006

            Za Komisiu

         Günter VERHEUGEN

            podpredseda

      (1)  Ú. v. ES L 262, 27.9.1976, s. 169. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/80/ES (Ú. v. EÚ L 303, 22.11.2005, s. 32).

      (2)  Ú. v. ES L 358, 18.12.1986, s. 1.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 17. decembra 2015 o prístupe k rozdeľovaniu dividend (ECB/2015/49)

text:
               30.12.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 438/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   zo 17. decembra 2015
   o prístupe k rozdeľovaniu dividend
   (ECB/2015/49)
   (2015/C 438/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 6 a článok 132,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 34,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,
   so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci JMD) (ECB/2014/17) (2),
   keďže:
   Je potrebné, aby úverové inštitúcie pokračovali v príprave na včasné a úplné uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (3) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4) v náročnom makroekonomickom a finančnom prostredí, ktoré vytvára tlak na ziskovosť úverových inštitúcií a v dôsledku toho na ich schopnosť vytvoriť si kapitálovú základňu. Okrem toho, keďže úverové inštitúcie potrebujú financovať hospodárstvo, súčasťou spoľahlivého bankového systému a primeraného riadenia rizika je konzervatívny prístup k rozdeľovaniu dividend. Mala by sa použiť rovnaká metóda, aká bola stanovená v odporúčaní Európskej centrálnej banky ECB/2015/2 (5),
   PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.

               1.

               Úverové inštitúcie by mali prijať politky týkajúce sa dividend, ktoré budú používať konzervatívne a prudenciálne predpoklady, tak aby po každom rozdelení dividend spĺňali platné kapitálové požiadavky.

                           a)

                           Povinnosťou úverových inštitúcií je neustále spĺňať platné minimálne kapitálové požiadavky („požiadavky piliera 1“). Ten zahŕňa podiel vlastného kapitálu Tier 1 vo výške 4,5 %, podiel kapitálu Tier 1 vo výške 6 % a celkový podiel kapitálu vo výške 8 %, ako sa uvádza v článku 92 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                           b)

                           Okrem toho povinnosťou úverových inštitúcií je neustále spĺňať kapitálové požiadavky, ktoré sú uložené v dôsledku uplatniteľného rozhodnutia o procese preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu v zmysle článku 16 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1024/2013, a to nad rámec požiadaviek piliera 1 („požiadavky piliera 2“).

                           c)

                           Povinnosťou úverových inštitúcií je tiež spĺňať požiadavky na proticyklický kapitálový vankúš a systémové vankúše ustanovené v článku 128 ods. 2, 3, 4 a 5 smernice 2013/36/EÚ a ostatné vankúše, ktoré prijali príslušné vnútroštátne a určené orgány.

                           d)

                           Povinnosťou úverových inštitúcií je tiež spĺňať v plnej výške (6) požiadavku na podiel vlastného kapitálu Tier 1, podielu kapitálu Tier 1 a celkový podiel kapitálu k ustanovenému dátumu zavedenia v plnom rozsahu. To znamená uplatňovanie uvedených podielov v plnom rozsahu po uplatnení prechodných ustanovení, ako aj podielov proticyklického kapitálového vankúša a vankúšov na krytie systémového rizika uvedených v článku 128 ods. 2, 3, 4 a 5 smernice 2013/36/EÚ a všetkých ostatných vankúšov, ktoré prijali príslušné vnútroštátne a určené orgány. Prechodné ustanovenia sú ustanovené v hlave XI smernice 2013/36/EÚ a v časti desať nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                     Tieto požiadavky sa majú splniť na konsolidovanej úrovni, ako aj na individuálnom základe, pokiaľ nebolo upustené od uplatňovania prudenciálnych požiadaviek na individuálnom základe, ako sa uvádza v článkoch 7 a 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

               2.

               Pokiaľ ide o výplatu dividend úverovými inštitúciami (7) za finančný rok 2015 v roku 2016, ECB odporúča, aby:
               a)
                     Kategória 1
                  : Úverové inštitúcie, ktoré spĺňajú platné kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c) a ktoré k 31. decembru 2015 dosiahli výšku podielov v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d), by mali rozdeliť svoj čistý zisk v podobe dividend konzervatívnym spôsobom, aby boli naďalej schopné plniť všetky požiadavky, hoci aj v prípade zhoršených hospodárskych a finančných podmienok.
               b)
                     Kategória 2
                  : Úverové inštitúcie, ktoré spĺňajú platné kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c) k 31. decembru 2015, ale k tomuto dátumu nedosiahli výšku podielov v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d), by mali rozdeliť svoj čistý zisk v podobe dividend konzervatívnym spôsobom, aby boli naďalej schopné plniť všetky požiadavky, hoci aj v prípade zhoršených hospodárskych a finančných podmienok. Okrem toho by mali v zásade vyplácať dividendy len v takom rozsahu, aby bola prinajmenšom zabezpečená priamočiara (8) cesta smerom k požadovaným kapitálovým požiadavkám v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d).
               c)
                     Kategória 3
                  : Úverové inštitúcie, ktoré porušujú kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) alebo c), by v zásade nemali rozdeľovať žiadne dividendy.
               Úverové inštitúcie, ktoré nie sú schopné postupovať v súlade s týmto usmernením, lebo sú toho názoru, že od nich právne predpisy vyžadujú, aby vyplatili dividendy prevyšujúce túto hodnotu, by sa mali bez zbytočného odkladu obrátiť na svoje spoločné dohliadacie tímy.

         II.
   Toto odporúčanie je adresované významným dohliadaným subjektom a významným dohliadaným skupinám vymedzeným v článku 2 ods. 16 a 22 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
   III.
   Toto odporúčanie je adresované aj príslušným vnútroštátnym a určeným orgánom v súvislosti s menej významnými dohliadanými subjektmi a menej významnými dohliadanými skupinami vymedzenými v článku 2 ods. 7 a 23 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17). Od príslušných vnútroštátnych a určených orgánov sa očakáva, že uplatnia toto odporúčanie na takéto subjekty a skupiny vhodným spôsobom (9).

      Vo Frankfurte nad Mohanom 17. decembra 2015

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

      (2)  Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

      (5)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2015/2 z 28. januára 2015 o prístupe k rozdeľovaniu dividend (Ú. v. EÚ C 51, 13.2.2015, s. 1).

      (6)  Všetky vankúše v plnej výške okrem vankúša na zachovanie kapitálu, ktorý by sa mal na účely výpočtu plnej výšky z metodických dôvodov stanoviť na úrovni, ktorá sa má počas postupného zavádzania dosiahnuť v roku 2016.

      (7)  Úverové inštitúcie môžu mať rôzne právne formy, napr. formu kótovaných spoločností a spoločností ktoré nie sú akciovými spoločnosťami, akými sú napríklad vzájomné spoločnosti (mutuals), družstvá alebo sporiteľne. Pojem dividenda používaný v tomto odporúčaní označuje každý druh výplaty hotovosti, ktorý podlieha schvaľovaniu vo valnom zhromaždení.

      (8)  V praxi to znamená, že počas obdobia štyroch rokov počnúc 31. decembrom 2014 by si mali úverové inštitúcie v zásade ponechať ročne najmenej 25 % tej časti podielu vlastného kapitálu Tier 1, podielu kapitálu Tier 1 a celkového podielu kapitálu, ktorá im chýba k naplneniu uvedených kapitálových požiadaviek v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d).

      (9)  Ak sa toto odporúčanie uplatňuje na menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny, ktoré dospeli k záveru, že nie sú schopné postupovať v súlade s týmto usmernením, lebo sú toho názoru, že od nich právne predpisy vyžadujú, aby vyplatili dividendy, mali by sa bez zbytočného odkladu obrátiť na svoje príslušné vnútroštátne orgány.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0226

Odporúčanie pre Odporúčanie rady Maďarsku s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií  /* SEK/2005/0226 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 16.2.2005SEK(2005) 226 v konečnom zneníOdporúčanie preODPORÚČANIE RADY MAĎARSKUs cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií(predložená Komisiou)  DÔVODOVÁ SPRÁVAPostup pri nadmernom deficite (EDP) sa riadi článkom 104 zmluvy a nariadením (ES) č.°1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom deficite, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Tieto ustanovenia sú doplnené politickými záväzkami zakotvenými v Rezolúcii amsterdamskej Európskej rady o Pakte stability a rastu zo 17. júna 1997.Na základe predpovedí útvarov Komisie z jari 2004, ktoré zohľadňujú údaje poskytnuté Maďarskom v marci 2004 a ktoré uvádzajú deficit v roku 2003 na úrovni 5,9 % HDP[1], Komisia 12. mája 2004 v prípade Maďarska začala postup na zníženie nadmerného deficitu prijatím správy podľa článku 104 ods. 3. Na odporúčanie Komisie Rada v súlade s článkom 104 ods. 6 5. júla 2004 rozhodla, že Maďarsko má nadmerný deficit a následne podľa článku 104 ods. 7 vydala pre maďarské orgány odporúčanie na jeho korekciu[2]. Rada v tomto odporúčaní maďarské orgány vyzvala, aby vykonali opatrenia naplánované v konvergenčnom programe z mája 2004 s cieľom korekcie nadmerného deficitu do roku 2008. Maďarským orgánom sa najmä odporučilo, aby boli v prípade potreby pripravené zaviesť dodatočné opatrenia s cieľom dosiahnuť cieľový deficit verejných financií na rok 2004 a do 5. novembra 2004 podniknúť účinné kroky pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005[3]. Na základe odporúčania Komisie z 22. decembra 2004 Rada 18. januára prijala rozhodnutie na základe článku 104 ods. 8, že Maďarsko na odporúčania Rady z 5. júla 2004 nepodniklo žiadne účinné kroky. Rada priznala, že maďarské orgány prijali rad opatrení, ktoré prispeli k zníženiu deficitu v rokoch 2004 a 2005, avšak neboli dostatočné na to, aby sa predišlo značným odchýleniam od cieľov pre oba roky a v širšom kontexte, aby sa predišlo odchýleniam od plánovaných úprav májového konvergenčného programu. V tejto súvislosti Rada zdôraznila, že stály záväzok vlády dosiahnuť nápravu nadmerného rozpočtu do roka 2008 je potrebné podchytiť rozhodnými opatreniami na dosiahnutie ďalšej fiškálnej konsolidácie a rozhodnejšie pokračovanie v štrukturálnych reformách.Nakoľko Maďarsko zatiaľ nie je členom eurozóny a preto sa na neho posledné dva kroky postupu na odstránenie nadmerného deficitu na základe článku 104 ods. 9 a 11 nevzťahujú, Rada vydala iné odporúčanie na základe článku 104 ods. 7. Takéto odporúčanie by malo zohľadňovať údaje týkajúce sa rozpočtovej stratégie uvedenej v prvej aktualizácii konvergenčného programu Maďarska predloženého 1. decembra 2004.V porovnaní s predchádzajúcim programom aktualizácia predpokladá tieto ročné cieľové deficity verejných financií: 4,5 %, 3,8 %, 3,1 %, 2,4 % a 1,8 % HDP v rozmedzí rokov 2004 až 2008. Tieto údaje čerpajú z rozhodnutia Eurostatu z 23. septembra 2004, ktoré na prechodné obdobie, do fiškálneho oznámenia v marci 2007 umožňuje, aby druhý dôchodkový pilier bolo možné účtovať v rámci verejných financií. Maďarské orgány túto možnosť využili a čísla o deficite tak uviedli odpočítaním zaťaženia druhého piliera z deficitu verejných financií, ktorý vznikol v dôsledku dôchodkovej reformy z roku 1998. V porovnaní s programom z mája 2004, tento ročne znižuje údaje o deficite o 0,8-1 percentuálny bod v rozmedzí rokov 2004-2008. Po vypršaní požadovaného prechodného obdobia, ktoré udeľuje Eurostat, by predpokladaný vývoj deficitu verejných financií, vrátane zaťaženia v dôsledku dôchodkovej reformy z roku 1998, mal dosiahnuť úroveň 5,3 % HDP v roku 2004, 4,7 % v roku 2005, 4,1 % v roku 2006, 3,4 % v roku 2007 a 2,8 % HDP v roku 2008. Aj keď aktualizácia je menej nadhodnotená než predchádzajúci program, zachováva cieľový dátum uskutočnenia nápravy nadmerného deficitu. Na porovnanie s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2004, predchádzajúcim konvergenčným programom a odporúčaním Rady na základe článku 104 ods. 7 a vzhľadom na to, že ciele na 2008 sa nachádzajú mimo prechodného obdobia, použili sa číselné údaje bez aj so zaťažením dôchodkovej reformy.Útvary Komisie vykonali technické hodnotenie tejto aktualizácie. V návrhu odporúčania zo 16. februára 2005 pre stanovisko Rady k tejto aktualizácii[4], Komisia dospela k názoru, že smerovanie úprav popísané v aktualizácii by malo byť dostačujúce na korekciu nadmerného deficitu do roku 2008, za predpokladu, že bude kryté dostatočnými opatreniami znižujúcimi riziká, ktoré ich realizáciu sprevádzajú. Týka sa to tiež nového cieľového deficitu na rok 2005 na úrovni 3,8 % HDP (4,7 % vrátane zaťaženia v dôsledku dôchodkovej reformy), ktorý má zvláštny význam, nakoľko náhly pokles by mal dopad na nasledujúce roky a mohol by takto narušiť plánované potenciálne zníženie pod úroveň 3 % HDP do roku 2008.Komisia si všimla, že existuje riziko horších výsledkov rozpočtu než sa predpokladalo natoľko, že rozpočtová pozícia v rámci tohto programu sa javí ako nedostatočná na uskutočnenie tohto postupu. Pokiaľ ide o rok 2005, prognóza útvarov Komisie z jesene 2004 predpokladá deficit na úrovni 5,2 % na rok 2005 (4,3 % okrem zaťaženia dôchodkovou reformou), pričom hlavnými rizikami sú: (1) úrokové výdavky by mohli byť vyššie než sa predpokladalo, (2) nedávno zavedené pravidlá na výdavkové obmedzenia sa môžu ukázať ako nedostatočné. Existuje tiež riziko pokiaľ ide o včasné prijatie ďalších zamýšľaných opatrení na uskutočnenie reformy verejnej správy, zdravotníctva a školstva tak, ako to bolo uvedené v konvergenčnom programe z mája 2004 a jeho aktualizácii, ktoré sú kľúčom k plánovaným úpravám. (3) predpoklady týkajúce sa niektorých príjmov (najmä DPH a príspevkov sociálneho zabezpečenia) sa javia ako prehnane optimistické. Zdá sa, že ďalším rizikom môžu byť náhrady DPH z roku 2004 prenesené do roku 2005, avšak maďarské orgány sa zaviazali urýchliť platby, aby sa nezaťažil rozpočet na rok 2005. Rozpočet obsahuje „núdzový“ rezervný balík v objeme 0,5 % HDP voči možnému prekročeniu cieľa na rok 2005. Jeho účelom je pokryť nepredpokladané úpravy postupov, na ktoré vláda nemá vplyv. Aj keď je existencia rezervy vítaná, pridelená suma sa s ohľadom na riziká rozpočtu na rok 2005 zdá byť nedostatočná. Okrem toho by priskoré uvoľnenie týchto rezerv na začiatku roka mohlo znížiť stimuly na prísnu realizáciu rozpočtu. Ďalšie riziko môže vzniknúť v dôsledku pokračujúcich investícií, u ktorých sa zamýšľa ich presun do opatrení v rámci partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom. Ak sa však tieto presuny neuskutočnia včas, bude ich potrebné financovať z rozpočtu. Okrem toho by možné zníženie mier DPH v rámci pokračujúcich daňových reforiem mohlo zvýšiť riziko pre príjmy, aj keď by boli kompenzované zvýšením iných taríf. Bez toho, aby sa starostlivo zohľadnilo jej načasovanie, takéto kroky môžu nabúrať dosiahnutie revidovaného cieľa na rok 2005 a tým podkopať postup znižovania deficitu.[5]Táto analýza naznačuje, že na to, aby sa dosiahol cieľ na rok 2005 na úrovni 3,8 % HDP (4,7 % HDP vrátane zaťaženia dôchodkovou reformou), budú potrebné dodatočné opatrenia na úrovni pol percentného bodu HDP.S ohľadom na toto posúdenie sa zdá ako potrebné, aby maďarské orgány: (i) podnikli dodatočné opatrenia štrukturálnej povahy v najväčšej možnej miere, s cieľom dosiahnuť nový cieľový deficit na úrovni 3,8 % HDP (4,7 % HDP vrátane zaťaženia v dôsledku dôchodkovej reformy z roku 1998, po vypršaní požadovaného prechodného obdobia poskytovaného Eurostatom na zúčtovanie takýchto položiek) v roku 2005; najmä „núdzový“ rezervný balík by mohol zvýšiť udržateľnosť a jeho použitie by bolo obmedzené čo najviac a podmienené predložením jasných dôkazov o dosiahnutí cieľového deficitu na rok 2005; (ii) načasovanie a realizácia zníženia daní podmienili očakávaným dosiahnutím cieľového deficitu konvergenčného programu, ktorý bol predložený v decembri 2004; (iii) napredovali s uskutočňovaním plánovaných reforiem verejnej správy, zdravotníctva a školstva tak, ako sa k tomu zaviazali, taktiež s cieľom zlepšenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií.Komisia na základe uvedeného okrem toho Rade týmto predkladá odporúčanie pre nové odporúčanie Rady, ktoré je určené Maďarsku s cieľom odstrániť nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy.Odporúčanie preODPORÚČANIE RADY MAĎARSKUs cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financiíRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 7,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:(1) V súlade s článkom 104 zmluvy sa členské štáty majú vyhnúť nadmernému štátnemu deficitu.(2) Pakt stability a rastu je založený na podstate zdravých štátnych financií ako prostriedkov posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti.(3) V súlade s článkom 104 ods. 6, Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Maďarsku existuje nadmerný deficit.(4) Rada potom, čo rozhodla o existencii nadmerného deficitu v Maďarsku, v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[6], maďarským orgánom odporučila, aby v strednodobom rámci vierohodným a udržateľným spôsobom podnikli kroky s cieľom znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2008, v súlade s postupom na zníženie deficitu bližšie uvedenom v stanovisku Rady z 5. júla 2004 ku konvergenčnému programu predloženému v máji 2004. Maďarským orgánom predovšetkým odporučila, aby boli pripravené zaviesť dodatočné opatrenia s cieľom dosiahnuť cieľový deficit na rok 2004 a do 5. novembra 2004 podniknúť účinné kroky pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005.(5) Rada 18. januára 2005 priznala, že do 5. novembra 2004 boli podniknuté opatrenia na zníženie deficitu verejných financií v rokoch 2004 a 2005. Avšak dospela k záveru, že na dosiahnutie cieľov neboli dostatočné a nezabránia odchýleniu od plánovaných úprav konvergenčného programu z mája 2004. Dospela k záveru, že stály záväzok vlády dosiahnuť nápravu nadmerného rozpočtu do roka 2008 je potrebné podchytiť rozhodnými opatreniami na dosiahnutie ďalšej fiškálnej konsolidácie a rozhodnejšie pokračovanie v štrukturálnych reformách. Rada na základe toho a podľa článku 104 ods. 8 zmluvy rozhodla, že Maďarsko do 5. novembra 2004 nepodniklo účinné kroky vzhľadom na jej odporúčania z 5. júla 2004[7].(6) Maďarsko po svojom pristúpení k Spoločenstvu 1. mája 2004 je členským štátom s výnimkou, v zmysle článku 122 ods. 1 zmluvy, čo znamená, že musí predísť nadmernému deficitu, avšak článok 104 ods. 9 a článok 104 ods. 11 zmluvy sa naň nevzťahujú. Preto je podľa článku 104 ods. 7 primerané vydať nové odporúčanie.(7) V súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, odporúčanie v súlade s článkom 104 ods. 7 musí bližšie uviesť, že príslušný členský štát do štyroch mesiacov podnikne účinné kroky a že náprava nadmerného deficitu by sa mala ukončiť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, pokiaľ nenastanú zvláštne okolnosti. Takéto osobitné okolnosti sú v prípade Maďarska stále prítomné, predovšetkým preto, lebo deficit verejných financií v čase pristúpenia bol výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP a v dôsledku pokračujúcej štrukturálnej zmeny hospodárstva.(8) V prípade existencie osobitných okolností, príslušnému členskému štátu sa môže umožniť korekcia nadmerného deficitu v strednodobom výhľade. Aktualizácie konvergenčného programu, ktorú Maďarsko predložilo v decembri 2004, uvádza revidovaný rámec s týmito ročnými cieľmi deficitu verejných financií: 4,5 %, 3,8 %, 3,1 %, 2,4 % a 1,8 % HDP medzi rokmi 2004 a 2008. Po vypršaní požadovaného prechodného obdobia, ktoré udeľuje Eurostat, by prognózovaný vývoj deficitu verejných financií, vrátane zaťaženia v dôsledku dôchodkovej reformy z roku 1998, mal dosiahnuť úroveň 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % a 2,8 % HDP v rozmedzí rokov 2004 až 2008. Preto je v pláne aktualizácie korekcia nadmerného deficitu do roka 2008. Podľa stanoviska Rady z [8. marca 2005] postup úpravy vrátane cieľového deficitu v roku 2005 na úrovni 3,8 % HDP (4,7 % HDP vrátane zaťaženia dôchodkovou reformou) a v roku 2008 na úrovni 2,8 % vrátane zaťaženia dôchodkovou reformou, možno považovať za primeraný na korekciu nadmerného rozpočtu do roka 2008 za predpokladu, že je podchytený dostatočnými opatreniami na dosiahnutie cieľového rozpočtu.(9) Hoci je možné tento postup úpravy a najmä cieľový deficit na rok 2005 na úrovni 3,8 % HDP (4,7 % HDP vrátane zaťaženia dôchodkovou reformou) považovať za primeraný, súčasná politická pozícia maďarských orgánov nie je dostatočná na dosiahnutie tohto cieľa. Útvary Komisie na základe návrhu rozpočtu na rok 2005 a prognózu miery rastu na úrovni 3,7 % v roku 2005 v svojej predpovedi z jesene 2004 uvádzajú deficit na úrovni 5,2 % HDP v roku 2005 (vrátane zaťaženia dôchodkovou reformou). Najväčšie riziká, na ktoré sa poukázalo, sú tieto: (i) úrokové výdavky by sa mohli zvýšiť, (ii) nedávno zavedené pravidlá obmedzenia výdavkov nemusia postačovať a existuje riziko pokiaľ ide o včasné prijatie ďalších zamýšľaných opatrení na uskutočnenie reformy verejnej správy, zdravotníctva a školstva, ktoré boli ohlásené v konvergenčnom programe z mája 2004 a v jeho aktualizácii, ktoré sú kľúčom k plánovej náprave; a (iii) niektoré príjmové položky, najmä DPH a príspevky sociálneho zabezpečenia, nemusia dosiahnuť prognózované úrovne. Zistilo sa dodatočné riziko pokiaľ ide o DPH, nakoľko náhrady z roku 2004 by boli prenesené do roku 2005, avšak pri aktuálnych záväzkoch orgánov urýchliť platby, sa predpokladá, že to nezaťaží rozpočet na rok 2005 a teda si nevyžiada dodatočnú úpravu. Ďalšie riziko môže vzniknúť v dôsledku pokračujúcich investícií, u ktorých sa zamýšľa ich presun do opatrení v rámci partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom. Ak sa však tieto presuny neuskutočnia včas, bude ich potrebné financovať z rozpočtu. Rozpočet obsahuje „núdzový“ rezervný balík v objeme 0,5 % HDP voči možnému prekročeniu cieľa na rok 2005. Aj keď je existencia rezervy vítaná, pridelená suma sa s ohľadom na riziká rozpočtu na rok 2005 zdá byť nedostatočná a existujú obavy, že tieto rezervy budú uvoľnené v tomto roku privčas. Táto analýza naznačuje, že na to, aby sa dosiahol cieľ na rok 2005 na úrovni 3,8 % HDP (4,7 % HDP vrátane zaťaženia dôchodkovou reformou), budú potrebné dodatočné opatrenia na úrovni pol percentného bodu HDP.(10) Podľa Rady by opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu mali zabezpečiť trvalé zlepšenie salda verejných financií, zamerajúc sa na zvýšenie kvality verejných financií a potenciálu hospodárskeho rastu,TÝMTO ODPORÚČA:-  maďarským orgánom, aby čo najskôr odstránili súčasný nadmerný deficit;-  maďarským orgánom, aby v strednodobom rámci podnikli kroky smerujúce k spoľahlivému a udržateľnému zníženiu deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2008, v súlade s postupom na zníženie deficitu bližšie určenom v stanovisku Rady [z 8. marca 2005] k aktualizácii konvergenčného programu predloženom v decembri 2004;-  aby maďarské orgány podnikli účinné kroky do [8. júla 2005] pokiaľ ide o dodatočné opatrenia štrukturálnej povahy v čo najväčšej miere, s cieľom dosiahnuť nový cieľový deficit na úrovni 3,8 % HDP v roku 2005, ktorý je stanovený v konvergenčnom programe (4,7 % HDP vrátane zaťaženia v dôsledku dôchodkovej reformy z roku 1998, po vypršaní požadovaného prechodného obdobia poskytnutého Eurostatom na zúčtovanie takejto položky, t. j. do fiškálneho oznámenia v marci 2007). najmä „núdzový“ rezervný balík rozpočtu na rok 2005 by mohol zvýšiť udržateľnosť a jeho použitie by bolo obmedzené čo najviac a podmienené predložením jasných dôkazov o dosiahnutí cieľového deficitu na rok 2005;-  aby maďarské orgány podmienili načasovanie a realizácie zníženia daní dosiahnutím cieľového deficitu konvergenčného programu, ktorý bol predložený v decembri 2004;Okrem toho, Rada maďarské orgány vyzýva:-  aby využili každú možnosť na urýchlenie fiškálnych úprav;-  aby napredovali s uskutočňovaním plánovaných reforiem verejnej správy, zdravotníctva a školstva tak, ako sa k tomu zaviazali, taktiež s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Toto rozhodnutie je určené Maďarskej republike.V Bruseli [8. marca 2005].Za Radupredseda [1] V oznámení zo septembra 2004 sa uvádza oprava deficitu verejných financií smerom nahor, z 5,9 % HDP na 6,2 % v roku 2003.[2] Pozri http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf.[3] Okrem toho Rada maďarské orgány vyzvala využiť každú možnosť na urýchlenie fiškálnych úprav; uskutočniť plánované reformy verejnej správy, zdravotníctva a školstva, aby sa zaistilo plánované zníženie miery výdavkov a zlepšila dlhodobá udržateľnosť verejných financií, a zaistiť primerané financovanie plánovaného zníženia daní a ich podmienečnú realizáciu v závislosti od dosiahnutia cieľového deficitu.[4] SEK(2005) 229.[5] Konečné údaje o deficite na rok 2004 sa stále pod rizikom vyplývajúcim z neistoty pokiaľ ide o rozdiel medzi údajmi, ktoré vychádzajú hotovosti a prírastkov. Ide najmä o zostávajúce účtovné neistoty súvisiace s platbami poľnohospodárskych dotácií a vyplatením 13. platu verejným zamestnancov, čo môže stále viesť k zvýšeniu deficitu pre rok 2004 vychádzajúceho z výdavkov budúcich období a môže mať vplyv na deficit v roku 2005.[6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.[7] Pozri http://register.consilium.eu.int.


				|

		52014PC0253

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o vymenovaní Európskeho hlavného mesta kultúry na rok 2018 v Holandsku /* COM/2014/0253 final */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
V rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady
č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti
Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na
roky 2007 až 2019[1]
sa stanovuje postup vymenovania Európskych hlavných miest kultúry. Podľa
článku 2 uvedeného rozhodnutia sa od roku 2009 za Európske hlavné mestá
kultúry vymenujú dve mestá z dvoch členských štátov v súlade
s chronologickým poradím stanoveným v prílohe k danému
rozhodnutiu. V roku 2018 budú usporiadateľmi tohto podujatia Malta a
Holandsko. Malta sa rozhodla realizovať svoje výberové konanie o rok skôr,
než stanovuje bežný časový harmonogram, pričom mesto Valletta na
Malte bolo určené za „Európske hlavné mesto kultúry 2018“ na základe
rozhodnutia Rady 2013/286/EÚ zo 17. mája 2013[2].
Nominácia Európskeho hlavného mesta kultúry na
rok 2018 za Holandsko podlieha ďalej uvedenému postupu.
Príslušný členský štát uverejní výzvu na
predkladanie prihlášok najneskôr šesť rokov pred začatím podujatia.
Výberová komisia pozostávajúca z 13 nezávislých odborníkov v oblasti
kultúry sa stretne na predbežnom výberovom zasadnutí najneskôr päť rokov
pred začatím podujatia. Výberová komisia posúdi zaslané žiadosti na
základe kritérií stanovených v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES a
vypracuje užší zoznam kandidujúcich miest, ktoré sa budú po tom, ako doplnia
svoje žiadosti, ďalej posudzovať.
Deväť mesiacov po predbežnom výberovom
zasadnutí zvolá príslušný členský štát výberovú komisiu na účely
konečného výberu. Po dôkladnom posúdení predbežne vybraných miest na
základe kritérií stanovených pre túto činnosť výberová komisia
odporučí nomináciu jedného mesta v príslušnom členskom štáte.
Na základe tohto odporúčania členský
štát navrhne jedno mesto, ktoré by sa malo stať Európskym hlavným mestom
kultúry, a oznámi to Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Výboru
regiónov najneskôr štyri roky pred začatím príslušného podujatia.
Európsky parlament môže postúpiť svoje
stanovisko Komisii, najneskôr však tri mesiace po prijatí nominácií.
Rada na základe odporúčania Komisie
oficiálne vymenuje príslušné mestá na rok, na ktorý boli nominované.
Po skončení uvedenej dvojkolovej
súťaže výberová komisia vo svojej správe zo septembra 2013
odporučila, aby sa usporiadateľom tohto podujatia v roku 2018 stalo
mesto Leeuwarden (Holandsko). Holandsko oznámilo túto nomináciu Európskemu
parlamentu, Rade, Komisii a Výboru regiónov v decembri 2013.
Európsky parlament zaslal Komisii súhlasné
stanovisko vo februári 2014.
Na základe uvedeného Komisia v súlade s článkom
9 ods. 3 rozhodnutia č. 1622/2006/ES predkladá Rade priložené
odporúčanie na oficiálne vymenovanie holandského mesta Leeuwarden za
Európske hlavné mesto kultúry na rok 2018.
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
o vymenovaní Európskeho hlavného mesta kultúry
na rok 2018 v Holandsku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho
parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti
Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007
až 2019[3],
a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
so zreteľom
na odporúčanie Európskej komisie,
so zreteľom
na správu výberovej komisie zo septembra 2013 týkajúcu sa výberového postupu
pre Európske hlavné mesto kultúry v Holandsku,
keďže:
kritériá
stanovené v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES sú v celom
rozsahu splnené,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Za „Európske hlavné mesto kultúry na rok 2018“
sa vymenúva mesto Leeuwarden v Holandsku.
Článok 2
Toto
rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho
uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 162, 14.6.2013, s. 9.
[3]               Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.


Dôležité právne oznámenie

|

52008DC0413

Odporúčanie Komisie Rade o návrhoch predložených v mene Európskeho spoločenstva spolu s členskými štátmi na zmeny a doplnenia prílohy I k Protokolu o perzistentných organických znečisťujúcich látkach (POZL) k Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov  /* KOM/2008/0413 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 1.7.2008KOM(2008) 413 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEo návrhoch predložených v mene Európskeho spoločenstva spolu s členskými štátmi na zmeny a doplnenia prílohy I k Protokolu o perzistentných organických znečisťujúcich látkach (POZL) k Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátovA. DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Výkonný orgán Dohovoru EHK OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (Convention on Long-Range Trans-boundary Air Pollution, CLRTAP) prijal v júni 1998 Protokol o POZL. Protokol o látkach POZL sa v súčasnosti zameriava na zoznam 16 látok, ktoré zahŕňajú jedenásť pesticídov, dve priemyselné chemické látky a tri neúmyselne získané vedľajšie produkty. Jeho hlavným cieľom je zabrániť akémukoľvek vypúšťaniu, emisiám a únikom týchto látok POZL. Protokol o látkach POZL nadobudol platnosť 23. októbra 2003. Ratifikovalo ho 29 strán vrátane Spoločenstva a 21 členských štátov[1].2. Rada 19. februára 2004 prijala rozhodnutie o uzavretí protokolu v mene Spoločenstva[2]. Listina o schválení Spoločenstvom bola uložená 30. apríla 2004.3. Podľa článku 14 protokolu môže každá strana navrhnúť zmeny a doplnenia protokolu a príloh k protokolu. Strany na zasadaní výkonného orgánu diskutujú o navrhovaných zmenách a doplneniach, ktoré sa prijímajú konsenzom strán prítomných na zasadaní.4. Zmeny a doplnenia príloh k protokolu by sa mali navrhovať len v mene Spoločenstva a jeho členských štátov, na základe povinnosti spolupráce a jednotnosti pri medzinárodnom zastupovaní Spoločenstva, ktorá vyplýva z článku 10 Zmluvy o ES.5. S cieľom začať postupy vedúce k rokovaniam o možných zmenách a doplneniach príloh k protokolu predložila Komisia v roku 2005 v záležitostiach, na ktoré sa vzťahujú právomoci Spoločenstva výkonnému orgánu protokolu v mene Spoločenstva a spolu s členskými štátmi, ktoré sú stranami dohovoru, návrh na zmeny a doplnenia príslušných príloh k protokolu doplnením o tieto látky: hexachlórbutadién (HCBD); oktabrómdifenyléter (c-OctaBDE) na komerčné účely; pentachlórbenzén (PeCB); polychlórované naftalény (PCNs); chlórované parafíny s krátkym reťazcom (SCCP) a perfluóroktánsulfonát (PFOS).6. Podľa dostupných vedeckých informácií a revíznych správ o endosulfán a trifluralín vykazujú vlastnosti látok POZL. Tieto dve látky sa hodnotili podľa smernice Rady 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh[3]. Na základe tohto hodnotenia sa prípravky na ochranu rastlín obsahujúce endosulfán v plnom rozsahu a s konečnou platnosťou stiahli do decembra 2007[4] a prípravky na ochranu rastlín obsahujúce trifluralín by sa mali v plnom rozsahu a s konečnou platnosťou stiahnuť do decembra 2008[5]. Z dôvodu potenciálnej hrozby diaľkového prenosu týchto chemických látok v životnom prostredí nestačia opatrenia prijaté na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Spoločenstva na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany životného prostredia a ľudského zdravia a je potrebné konať v širšom medzinárodnom kontexte. Spoločenstvo a členské štáty v roku 2007 navrhli látky na zaradenie do Štokholmského dohovoru o látkach POZL. Je preto vhodné, aby Spoločenstvo a členské štáty, ktoré sú stranami protokolu, navrhli zmeniť a doplniť príslušné prílohy k protokolu doplnením týchto dvoch látok.B. ODPORÚČANIENa základe uvedených skutočností Komisia odporúča, aby:Rada s cieľom začať postupy vedúce k rokovaniam o možných zmenách a doplneniach príloh k protokolu EHK OSN o látkach POZL oprávnila Komisiu, aby v dostatočnom časovom predstihu umožňujúcom zváženie na nasledujúcom zasadaní výkonného orgánu v decembri 2008 predložila výkonnému orgánu Protokolu o látkach POZL v mene Spoločenstva a spolu s členskými štátmi, ktoré sú stranami dohovoru, návrh na zmeny a doplnenia príslušných príloh protokolu doplnením o tieto látky do prílohy I:– endosulfán– trifluralínKomisia spolu s členskými štátmi zabezpečia, aby sa príslušné informácie na podporu týchto návrhov predložili výkonnému orgánu.V Bruseli,Za Radu predseda [1] Podľa najaktuálnejších údajov sekretariátu POZP z 18. septembra 2007.[2] Rozhodnutie Rady 2004/259/ES z 19. februára 2004 o uzatvorení v mene Európskeho spoločenstva Protokolu o perzistentných organických látkach k Dohovoru z roku 1979 o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov, Ú. v. EÚ L 81, 19.3.2004, s. 37.[3] Ú. v. EÚ L 230, 19.8.1991, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/58/ES (Ú. v. EÚ L 246, 22.9.2005, s. 17).[4] Ú. v. EÚ L 317, 03.12.2005, s. 25.[5] Rozhodnutie Komisie z 20. septembra 2007, o nezahrnutí trifluralínu do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS a odobratí povolení na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku. Ú. v. EÚ L 255, 29.9.2007, s. 42.


               19.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 65/162

         P7_TA(2013)0234
   68. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 11. júna 2013 o 68. zasadnutí Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (2013/2034(INI))
   (2016/C 065/23)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ZEÚ), najmä na jej články 21 a 34,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania Rade o 68. Valnom zhromaždení Organizácie Spojených národov (VZ OSN), ktorý v mene skupiny ALDE predložil Alexander Graf Lambsdorff (B7-0083/2013),

               —

               so zreteľom na rozhodnutie Rady 2011/168/SZBP z 21. marca 2011 o Medzinárodnom trestnom súde a o zrušení spoločnej pozície 2003/444/SZBP,

               —

               so zreteľom na priority EÚ pre 67. zasadnutie VZ OSN, ktoré Rada prijala 23. júla 2012 (1),

               —

               so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. septembra 2003 s názvom Európska únia a Organizácia Spojených národov: voľba mnohostrannosti (COM(2003)0526),

               —

               so zreteľom na 67. zasadnutie VZ OSN, najmä jeho rezolúcie o Zmluve o obchode so zbraňami (2), o štvorročnom súhrnnom politickom preskúmaní operačných aktivít OSN v oblasti rozvoja (3), o slobode náboženského vyznania a viery (4), o podpore demokratického a spravodlivého medzinárodného poriadku (5), o zlepšovaní medzinárodnej spolupráce v oblasti ľudských práv (6), o zásadách právneho štátu na národnej a medzinárodnej úrovni (7) a o ženách, odzbrojení, kontrole zbrojenia a nešírení (8),

               —

               so zreteľom na rezolúciu VZ OSN z 3. mája 2011 o účasti Európskej únie na činnosti Organizácie Spojených národov (9),

               —

               so zreteľom na rezolúciu VZ OSN z 31. októbra 2003, ktorá prijala Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii (10),

               —

               so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN) č. 1325 o ženách, mieri a bezpečnosti, prijatú 31. októbra 2000,

               —

               so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva z 5. júla 2012 s názvom Presadzovanie, chránenie a uplatňovanie ľudských práv na internete, ktorá uznáva dôležitosť ochrany ľudských práv a voľného toku informácií na internete,

               —

               so zreteľom na svoje odporúčania Rade z 13. júna 2012 o 67. zasadnutí VZ OSN (11),

               —

               so zreteľom na svoje odporúčania Rade z 18. apríla 2013 o zásade zodpovednosti za ochranu stanovenej OSN (R2P) (12),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2011 o EÚ ako globálnom aktérovi: jej úloha v multilaterálnych organizáciách (13),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2011 o vonkajších politikách EÚ na podporu demokratizácie (14),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. februára 2013 o 22. zasadnutí Rady Organizácie Spojených národov pre ľudské práva (15),

               —

               so zreteľom na správu spoločnej delegácie Výboru pre zahraničné veci a Podvýboru pre ľudské práva o 67. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN, ktoré sa konalo 28. a 29. októbra 2012,

               —

               so zreteľom na článok 121 ods. 3 a článok 97 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozvoj (A7-0202/2013),

               A.

               keďže vzhľadom na rastúcu globalizáciu a prepojenosť štátov a spoločností sú čoraz viac potrebné a možné spoločné pravidlá a nástroje prijímania rozhodnutí, aby bolo možné spoločne riešiť vznikajúce globálne problémy;

               B.

               keďže roztrieštenosť globálnej tvorby politiky v spojení s narastajúcim počtom medzinárodných a nadnárodných fór ešte viac komplikuje zložitosť medzinárodných vzťahov;

               C.

               keďže EÚ sa zasadzuje o účinnú mnohostrannosť, ktorej ústredným bodom je systém OSN; keďže OSN je v centre globálneho riadenia;

               D.

               keďže pevné a stabilné partnerstvo medzi EÚ a OSN podporuje a prispieva k činnosti OSN v rámci všetkých troch pilierov – mier a bezpečnosť, ľudské práva a rozvoj – a keďže EÚ musí týmto spôsobom splniť svoju zodpovednosť prispieť k vypracovaniu spoločných prístupov ku globálnym problémom;

               E.

               keďže dodržiavanie, podpora a ochrana univerzálnej platnosti a nedeliteľnosti ľudských práv sú základnými kameňmi činnosti EÚ na medzinárodnej scéne; keďže demokracia a právny štát sú piliermi udržateľného mieru, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd;

               1.

               predkladá Rade tieto odporúčania:

         EÚ ako globálny aktér:

               a)

               zaručiť trvalú súdržnosť a zviditeľnenie EÚ ako globálneho aktéra v OSN; posilniť schopnosť EÚ konať koordinovaným, rýchlym a komplexným spôsobom v celosvetovom meradle a plniť úlohy jednotným spôsobom a včas; zabezpečiť úplné vykonávanie rezolúcie VZ OSN z 3. mája 2011 o účasti EÚ na činnosti Organizácie Spojených národov,

               b)

               rozvíjať účinnú mnohostrannosť zvyšovaním reprezentatívnosti, transparentnosti, zodpovednosti, efektívnosti a účinnosti OSN, aby sa zlepšila jej činnosť v praxi; poukázať na potrebu dosiahnutia novej inštitucionálnej rovnováhy medzi novou úlohou skupiny G20, OSN a jej agentúrami, ako aj medzinárodnými finančnými inštitúciami;

               c)

               aktívnejšie spolupracovať so strategickými a inými partnermi v rámci dvojstranných a mnohostranných vzťahov s cieľom podporiť účinné riešenia problémov a podľa možnosti sa snažiť o dosiahnutie lepších výsledkov na základe kolektívneho úsilia;

         EÚ a globálne riadenie

               d)

               posilniť spoluprácu s partnermi, aby sa z OSN stala účinnejšia a jednotnejšia organizácia pre 21. storočie;

               e)

               podporovať komplexnú reformu BR OSN založenú na konsenze; predložiť konkrétny návrh, ako dosiahnuť ústredný a dlhodobý cieľ EÚ, ktorým je získanie spoločného kresla pre EÚ v rozšírenej BR OSN; ujať sa iniciatívy vypracovať na tento účel spoločnú pozíciu členských štátov EÚ; ďalej podporovať transparentnosť a lepšiu koordináciu politík a pozícií medzi členskými štátmi EÚ v BR OSN; zabezpečiť, aby členské štáty, ktoré majú miesto stáleho člena v BR OSN, presadzovali názory a postoje Únie, aby EÚ konala koordinovane v BR OSN;

               f)

               vyvíjať koordinované úsilie o posilnenie úlohy a právomocí VZ OSN a zvýšenie jeho účinnosti a efektívnosti aj prostredníctvom zlepšenia jeho pracovných metód;

               g)

               podporiť viac inštitucionalizované zapojenie iných zainteresovaných strán (zástupcov občianskej spoločnosti, akademické prostredie) do práce VZ OSN; posilniť systém OSN rozšírením a prehĺbením spoločného využívania civilných odborníkov;

               h)

               podporovať vykonávanie povinného zverejňovania platieb nadnárodných spoločností jednotlivých krajín, najmä v bankovom a ťažobnom sektore, ktoré sú registrované alebo uvedené na finančných trhoch vo vnútroštátnych jurisdikciách partnerov;

         Mier a bezpečnosť

               i)

               presadzovať začleňovanie hľadiska budovania mieru do mierových operácií a posilniť užšiu koordináciu medzi mierovými operáciami a tímami krajín OSN a rozvojovými aktérmi;

               j)

               spolupracovať na posilňovaní úlohy a kapacity regionálnych organizácií v súvislosti s udržiavaním mieru, predchádzaním vzniku konfliktov, civilným a vojenským krízovým riadením a s riešením konfliktov; podporovať spoločné hodnotiace misie a posilniť spoluprácu medzi EÚ a jej partnermi (vrátane Africkej únie a miestnych organizácií, NATO, OSCE, ASEAN, CELAC, Ligy arabských štátov atď.) v oblasti predchádzania konfliktom a v krajinách, ktoré prekonali konflikt;

               k)

               na požiadanie poskytnúť OSN podporu pre mierové misie z bojových skupín EÚ a plne spolupracovať s členskými štátmi pri ich nasadení v misiách, ktoré schválila BR VZ OSN alebo VZ OSN;

               l)

               zabezpečiť, aby mandát mierových misií odrážal potrebu podporovať volebné procesy vrátane volebných pozorovateľských misií;

               m)

               usilovať sa o stanovenie zodpovednosti za ochranu ako novej normy medzinárodného práva v rámci dohodnutom členskými štátmi OSN na svetovom samite v roku 2005;

               n)

               zaistiť úplnú jednotnosť a súlad možného budúceho rozvoja a uplatňovania zásady zodpovednosti za ochranu s medzinárodným humanitárnym právom a súčasne pracovať na jej univerzálnosti, aby sa stala nástrojom preventívnej diplomacie a hnacou silou ľudského rozvoja;

               o)

               nadviazať na návrhy Parlamentu v jeho odporúčaní Rade o zásade zodpovednosti za ochranu stanovenej OSN (R2P) (16) a usilovať sa s partnermi o zabezpečenie toho, aby koncepcia R2P bola zameraná na predchádzanie, ochranu a obnovu stavu po skončení konfliktu v situáciách, ktoré vyvolávajú obavy v súvislosti s genocídou, etnickými čistkami, vojnovými zločinmi alebo zločinmi proti ľudskosti, a aby sa nikdy nepoužila ako zámienka na presadzovanie osobitných alebo národných záujmov alebo záujmov medzinárodných koalícií založených na geostrategických alebo hospodárskych hľadiskách v záujme zmeny režimu; pomáhať štátom pri budovaní kapacít na tento účel;

               p)

               vypracovať kritériá, ktoré je potrebné dodržiavať pri uplatňovaní zásady R2P, najmä tretieho piliera vrátane vojenských zásahov, ako je proporcionalita, spresnenie politických cieľov ex-ante a použitie dôkladných posúdení vplyvu;

               q)

               posilniť úlohu EÚ ako globálneho politického aktéra tým, že zohrá aktívnu úlohu v preventívnej diplomacii;

               r)

               vyzvať všetky strany, či už či štátne alebo neštátne subjekty priamo alebo nepriamo zapojené do ozbrojeného, aby v plnej miere dodržiavali svoje záväzky podľa medzinárodného práva vrátane zabezpečenia humanitárneho priestoru a zaručenia prístupu k humanitárnej pomoci pre všetkých, ktorí to potrebujú, a to s osobitným dôrazom na ochranu civilného obyvateľstva, a aby zastávali mierové a diplomatické riešenie akéhokoľvek konfliktu;

               s)

               podporovať rezolúcie BR OSN č. 1325 (2000) a č. 1820 (2008) o ženách, mieri a bezpečnosti. zdôrazniť a zaručiť účasť žien v mierových procesoch; uznať potrebu presadzovania rodového hľadiska pri predchádzaní konfliktom, mierových operáciách, humanitárnej pomoci, obnove stavu po skončení konfliktu;

               t)

               spolupracovať s OSN pri riešení globálnych bezpečnostných hrozieb ako šírenie jadrových zbraní, organizovaný zločin a terorizmus; zintenzívniť snahy o ukončenie rokovaní o komplexnom dohovore o medzinárodnom terorizme;

               u)

               spolupracovať s viacstrannými a dvojstrannými partnermi na posilnení a zvýšení účinnosti nátlaku v záujme okamžitého ukončenia porušovania ľudských práv a násilia v Sýrii; preskúmať s partnermi, najmä s USA, Tureckom a Ligou arabských štátov, všetky možnosti, pokiaľ ide o uplatňovanie zásady zodpovednosti za ochranu, s cieľom poskytnúť pomoc sýrskemu ľudu a ukončiť krviprelievanie; donútiť sýrsku vládu a všetkých, ktorí sa podieľajú na kríze, aby plne dodržiavali medzinárodné humanitárne právo a aby umožnili rýchle poskytovanie cezhraničnej humanitárnej pomoci a základných verejných služieb, ako aj úplný prístup pre humanitárne organizácie; vyzvať medzinárodných partnerov, aby splnili svoje finančné záväzky, pokiaľ ide o poskytnutie pomoci sýrskym utečencom, a umožnili tak UNHCR a ďalším organizáciám poskytovať potrebnú pomoc; preskúmať s partnermi spôsoby, akými sa dá minimalizovať vplyv sýrskej krízy na susedné krajiny;

               v)

               podporovať v súlade s príslušnými rezolúciami BR OSN úsilie regiónu a medzinárodného spoločenstva, ktorého cieľom je nájsť politické riešenie konfliktu v Mali a podporiť prechod k demokracii konsolidáciou inštitúcií prechodu, podporou – okrem iného prostredníctvom mediácie – inkluzívneho vnútroštátneho dialógu a zmierenia, ako aj slobodných, spravodlivých a transparentných volieb; podporovať aj iniciatívy zamerané na územnú celistvosť Mali a bezpečnosť jeho obyvateľstva; zdôrazňovať význam zachovania stability v regióne Sahel a predchádzania negatívneho vplyvu na stabilitu krajín, ktoré susedia s Mali; úzko koordinovať svoje činnosti s regionálnymi a medzinárodnými partnermi, ku ktorým patrí aj Africká únia a ECOWAS; poskytnúť podporu mierovej misii pod záštitou OSN a nabádať členské štáty EÚ k účasti na nej a na úlohe zabezpečenia vojenského výcviku pre malijské vojenské jednotky v rámci misie EUTM Mali a naďalej poskytovať pomoc Medzinárodnej misii na podporu Mali pod africkým vedením (AFISMA);

               w)

               s potešením privítať Zmluvu o obchode so zbraňami prijatú VZ OSN 2. apríla 2013, ktorá sa bude vzťahovať na širokú škálu zbraní vrátane streliva; aktívne podporovať rýchle podpísanie, okamžitú ratifikáciu a účinné a všeobecné vykonávanie zmluvy o obchode so zbraňami všetkými členskými štátmi OSN vrátane krajín, ktoré sú hlavnými výrobcami zbraní na svete; stáť na čele úsilia zameraného na stanovenie najvyšších spoločných noriem– a to aj s ohľadom na situáciu v oblasti ľudských práv v prijímajúcej krajine – pre reguláciu medzinárodného obchodu so zbraňami a boj proti nezákonnému obchodu, čím sa predíde konfliktom, prispeje k zmierneniu ľudského utrpenia, zníženiu korupcie a prispeje k medzinárodnému mieru a bezpečnosti;

               x)

               zintenzívniť úsilie o dosiahnutie viacstranných záväzkov znížiť počet jadrových zbraní;

         Ľudské práva, demokracia a právny štát

               y)

               posilniť medzinárodné úsilie zamerané na zabezpečenie toho, aby sa všetky ľudské práva dohodnuté v rámci dohovorov OSN považovali za všeobecne platné, nedeliteľné, vzájomne súvisiace a vzájomne prepojené a aby sa presadzovalo ich dodržiavanie; zabrániť pokusom oslabiť humanitárne právo v boji proti terorizmu; podporovať začleňovanie otázky ľudských práv vrátane digitálnych slobôd a základných slobôd do všetkých aspektov činnosti OSN;

               z)

               usilovať sa o posilnenie postupu všeobecného pravidelného preskúmania (UPR) tým, že sa príslušné odporúčania zahrnú do dvojstranných a viacstranných dialógov s členskými štátmi OSN, najmä do dialógov v oblasti ľudských práv; podporovať prostredie, ktoré mimovládnym organizáciám umožňuje, aby sa zapájali do rôznych fáz postupu UPR;

               aa)

               bojovať proti netolerancii, negatívnym stereotypom, stigmatizácii, diskriminácii a podnecovaniu násilia; s uznať vážnosť situácie, pokiaľ ide o narastajúce násilie páchané na členoch náboženských a iných spoločenstiev v rôznych častiach sveta;

               ab)

               zaoberať sa obmedzeniami slobody tlače a médií na celom svete; bojovať proti násiliu páchanému na novinároch a blogeroch; chrániť a presadzovať slobodu prejavu online aj offline;

               ac)

               presadzovať všeobecnú podporu Rímskemu štatútu Medzinárodného trestného súdu a usilovať sa o posilnenie pracovnej kapacity Medzinárodného trestného súdu s cieľom obmedziť beztrestnosť za zločiny proti ľudskosti;

               ad)

               podporovať zasadzovanie sa o medzinárodný poriadok založený na zásadách právneho štátu, ktorý je veľmi dôležitý pre mierové spolunažívanie štátov, ako aj pre budovanie odolnejších štátov a udržateľného mieru; v tejto súvislosti pripomenúť, že podpora demokracie a dodržiavanie zásad právneho štátu sú vzájomne prepojené a ako také by sa mali presadzovať ako cieľ zahraničnej politiky EÚ;

               ae)

               posilniť podporu poskytovanú štátom, ak o to požiadajú, v súvislosti s vykonávaním ich medzinárodných záväzkov na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom posilnenej technickej pomoci, ako aj v prípade budovania inštitúcií a kapacít;

               af)

               riadiť sa odporúčaniami uvedenými v politickom vyhlásení, ktoré bolo prijaté na zasadnutí na vysokej úrovni o právnom štáte v septembri 2012; podporiť zriadenie spoločného globálneho kontaktného bodu pre otázky právneho štátu; plne podporovať úlohu skupiny pre koordináciu a zdroje právneho štátu pri zabezpečovaní všeobecnej koordinácie a súdržnosti, aby sa okrem iného zabránilo roztrieštenosti rôznych útvarov (oddelenie OSN pre politické záležitosti, rozvojový program OSN atď.);

               ag)

               pripomenúť, že korupcia je porušením ľudských práv a že Európska únia požiadala o výlučnú právomoc podpísať Dohovor OSN proti korupcii; požiadať vysokú predstaviteľku/podpredsedníčku Komisie, aby predložila akčný plán EÚ proti korupcii s cieľom účinne monitorovať odporúčania dohovoru, ako napríklad povinnosť členských štátov uverejňovať a šíriť informácie o korupcii; vytvoriť možnosti na podávanie správ o týchto porušeniach, právny rámec na ochranu svedkov a prostriedky na zabezpečenie účasti občianskej spoločnosti;

         Trvalo udržateľný rozvoj

               ah)

               prispieť k posilňovaniu politickej súdržnosti v rozvoji a rozhodnom úsilí v boji proti chudobe a zvyšovať efektívnosť rozvojovej pomoci, pretože tieto otázky sú naďalej kľúčové pre dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov;

               ai)

               do rozvojových stratégií začleniť posúdenie a riadenie znižovania rizika pohrôm s cieľom zaručiť životy a živobytie obyvateľstva;

               aj)

               posilniť prepojenie medzi pomocou, obnovou, znižovaním rizík katastrof a rozvojom a zlepšiť koordináciu medzi humanitárnymi a rozvojovými aktérmi s cieľom zabezpečiť nepretržitú pomoc a odolnosť, ktoré sú potrebné vzhľadom na opakujúce sa potravinové krízy v regióne Sahel a v Africkom rohu;

               ak)

               zasadzovať sa o úplné uplatňovanie výsledkov z konferencie Rio+20, okrem iného prostredníctvom podpory trvalo udržateľného rozvoja ako hlavnej zásady pre dlhodobý globálny rozvoj; dodržať medzinárodný záväzok EÚ a členských štátov vyčleniť bez ohľadu na vplyv finančnej a hospodárskej krízy na 27 členských štátov EÚ 0,7 % svojho hrubého národného dôchodku (HND) na rozvojovú pomoc;

               al)

               podieľať sa na tom, aby politické fórum na vysokej úrovni pre trvalo udržateľný rozvoj začalo fungovať včas s cieľom koordinovať prebiehajúce monitorovanie a hodnotenie pokroku pri dosahovaní uvedených cieľov;

               am)

               podporiť všeobecný prístup k vode a cenovo dostupným a trvalo udržateľným službám v oblasti energetiky, ktoré sú kľúčovým predpokladom odstránenia chudoby a inkluzívneho rastu;

               an)

               pracovať jednotným a koordinovaným spôsobom na programe miléniových rozvojových cieľov na obdobie po roku 2015; dohodnúť sa na základe rokovaní na súbore cieľov pre trvalo udržateľný rozvoj s globálnym dosahom, ktoré by boli zamerané na konkrétne opatrenia, merateľné, spojené s konkrétnym časovým obdobím a ľahko sprostredkovateľné; zamerať sa na ciele, ktorých súčasťou je udržateľnosť, spravodlivosť a riadenie;

               ao)

               podporiť iniciatívu predsedu VZ OSN osloviť občiansku spoločnosť v programe rozvoja po roku 2015 zorganizovaním osobitného podujatia týkajúceho sa uskutočňovania miléniových rozvojových cieľov, ktoré sa má konať počas 68. zasadnutia VZ OSN v roku 2013, ako dôležitý bod konzultácií občianskej spoločnosti, keďže toto podujatie by mohlo poslúžiť na zjednotenie cieľov v oblasti udržateľného rozvoja a rozvojového procesu po roku 2015 do spoločného úsilia;

               ap)

               požaduje, aby bol nový rámec spolupráce po roku 2015 doplnený predvídateľným a reálnym finančným programom, ktorý podporí dohodnuté ciele;

         Globálna spolupráca parlamentov

               aq)

               presadzovať interakciu medzi vládami a parlamentmi o globálnych problémoch; posilňovať globálne riadenie a umožniť širšiu účasť verejnosti a parlamentov na činnostiach OSN;

         Všeobecné úvahy

               ar)

               zlepšiť nadväznosť na odporúčania prijaté Európskym parlamentom vrátane napríklad vyzvania Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, aby každoročne podávala Európskemu parlamentu správu o výsledku zasadnutia VZ OSN;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade a pre informáciu Komisii.

      (1)  Rada Európskej únie 9820/1/12.

      (2)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/67/234.

      (3)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/67/226.

      (4)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/67/179.

      (5)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/67/175.

      (6)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/67/169.

      (7)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/67/97.

      (8)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/67/48.

      (9)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/65/276.

      (10)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/RES/58/4.

      (11)  Prijaté texty, P7_TA(2012)0240.

      (12)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0180.

      (13)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0229.

      (14)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0334.

      (15)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0055.

      (16)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0180.