               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 414 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nižšie uvedených odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Litvu
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Litva 26. apríla 2018 predložila svoj národný program reforiem na rok 2018 a 30. apríla svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje od roku 2018 do roku 2020 udržať celkový prebytok na úrovni 0,6 % HDP, kým sa podľa odhadov nezníži na úroveň 0,3 % HDP v roku 2021. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, sa podľa plánov bude naďalej plniť počas celého programového obdobia. V roku 2016 a 2017 Litva získala povolenie na dočasnú odchýlku spojenú so zavádzaním systémovej dôchodkovej reformy a pre štrukturálne reformy. Tieto odchýlky sa prenášajú na trojročné obdobie. Na základe programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne z 39,7 % HDP v roku 2017 na 35,3 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových prebytkov na obdobie od roku 2019 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)Rada 11. júla 2017 odporučila Litve na rok 2017, aby si udržala svoj strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018 so zreteľom na úľavy spojené so zavádzaním systémovej dôchodkovej reformy a štrukturálnych reforiem, na ktoré bolo udelené dočasné povolenie odchýlky. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                o 6,4 % v roku 2018, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,6 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálny deficit Litvy bude na úrovni 0,7 % HDP v roku 2018 a 0,6 % HDP v roku 2019. Preto sa odhaduje, že štrukturálne saldo zostane počas oboch rokov nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Litva roku 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (8)Príjmy z environmentálnych a periodických daní z nehnuteľností zostávajú pod priemerom EÚ. Litva vykonala reformu svojho systému zdanenia nehnuteľného majetku, ktorou sa do systému zaviedol prvok progresivity, a zrušila oslobodenie od spotrebnej dane z uhlia a koksu používaného na vykurovanie. Stále však zostáva priestor na rozšírenie základu dane na zdroje, ktoré menej škodia rastu. Litva síce v posledných rokoch dosiahla pokrok v zlepšovaní výberu dane, ale rozdiel v prípade dane z pridanej hodnoty stále patrí medzi najväčšie v EÚ. Litva podniká ďalšie kroky na boj proti daňovým únikom a zlepšuje daňovú disciplínu a nedávno vykonané opatrenia vykazujú pozitívne prvé výsledky. Ďalšie zvýšenie daňovej disciplíny by zvýšilo rozpočtové príjmy a prispelo by k zlepšeniu spravodlivosti daňového systému.

               (9)Predpokladá sa, že po zavedení nového vzorca valorizácie dôchodkov v roku 2018, ktorý spája dôchodky s rastom miezd, podiel verejných výdavkov na dôchodky v rámci celkového HDP zostane nezmenený do roku 2040. Zabezpečila by sa tým fiškálna udržateľnosť litovského dôchodkového systému. Je to však do veľkej miery spôsobené poklesom pomeru dávok, pretože sa predpokladá, že v dôsledku rýchlo sa zmenšujúcej populácie v produktívnom veku porastú celkové mzdové náklady pomalšie než mzdy. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o primeranosť dôchodkov, ktorá už teraz patrí medzi najnižšie v EÚ. Nie je jasné ani to, ako bude táto reforma fungovať v praxi, keďže vláda je zo zákona povinná v prípade poklesu miery náhrady navrhnúť opatrenia. Ak by zostala miera náhrady nezmenená, celkové výdavky na dôchodky vyjadrené ako podiel HDP by sa do konca 40. rokov 21. storočia zvýšili takmer o 45 %, čím by sa zvýšil tlak na verejné financie. Preto je dôležité objasniť právnu neistotu v súvislosti s dôchodkovými právnymi predpismi, zabezpečiť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť dôchodkového systému a zároveň riešiť aj jeho nízku primeranosť.

               (10)Na trhu práce dochádza k rýchlemu zvyšovaniu napätia v dôsledku silného hospodárskeho rastu, ale aj v dôsledku nepriaznivého demografického vývoja a emigrácie, čo sa už začalo prejavovať nedostatkom zručných ľudských zdrojov. Táto situácia si vyžaduje systém vzdelávania a odbornej prípravy, ktorý by mohol každému poskytnúť príslušné zručnosti. Zatiaľ čo reformy, ktoré sa začali v uplynulom roku, predstavujú krok správnym smerom, je dôležité, aby Litva vykonávala tieto reformy s cieľom zlepšiť výsledky svojho systému vzdelávania a odbornej prípravy. Pravidlá financovania a akreditácie v terciárnom vzdelávaní v Litve pomáhajú zvýšiť počet ľudí s terciárnym vzdelaním, zároveň však prispeli k obavám o ich kvalitu, fragmentáciu a relevantnosť pre trh práce. Prebiehajúca konsolidácia univerzít, ak ju doplnia zmeny akreditačných a finančných pravidiel, by mala pomôcť riešiť súčasné výzvy. Pretrvávajúce demografické tlaky okrem toho ovplyvnili efektívnosť vzdelávacieho systému a zvýraznili naliehavosť potreby zabezpečiť spravodlivý prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu. Na riešenie podpriemernej výkonnosti litovských žiakov v oblasti základných zručností sú potrebné reformy v počiatočnej odbornej príprave, kariérnom postupe a pracovných podmienkach učiteľov, doplnené o ďalšie reformy zamerané na kvalitu.

               (11)Nízka účasť dospelých na vzdelávaní v Litve naznačuje, že vzdelávanie dospelých je aj naďalej nedostatočne rozvinuté a neumožňuje hospodárstvu využiť zlepšovanie zručností, inováciu a lepšiu integráciu znevýhodnených ľudí na trhu práce (týka sa to napríklad starších ľudí, nezamestnaných alebo neaktívnych dospelých). Napriek investíciám do infraštruktúry je obsah odborného vzdelávania a učebných osnov často zastaraný a mohol by sa lepšie prispôsobiť potrebám miestnych a regionálnych trhov práce. Učenie sa prácou je stále v počiatočnej fáze a mohlo by sa rozšíriť. Opatrenia aktívnej politiky trhu práce obsahujú širšiu ponuku odbornej prípravy, ale táto ponuka by sa mohla rozšíriť ešte viac. Nedávne reformy a opatrenia prijaté v tejto oblasti zatiaľ nepriniesli významné výsledky. V širšom kontexte je posilnenie kapacít sociálnych partnerov dôležité na podporu ich zapojenia.

               (12)Stále pretrvávajú problémy s výsledkami v oblasti zdravotnej starostlivosti a majú negatívny vplyv na produktivitu, konkurencieschopnosť hospodárstva a kvalitu života. Poskytovanie zdravotníckych služieb je aj naďalej príliš zamerané na nemocnice, pričom zostáva priestor na ďalšie posilňovanie primárnej zdravotnej starostlivosti. Kľúčom k zefektívneniu zdravotnej starostlivosti je ďalšia racionalizácia zdrojov spolu s opatreniami na zlepšenie kvality nemocničnej aj primárnej starostlivosti. Politiky v oblasti prevencie chorôb a podpory zdravia by mali výraznejšie a rýchlejšie minimalizovať rizikové správanie. Rozsah týchto politík je však aj naďalej malý, zatiaľ čo medzisektorová spolupráca je nedostatočne rozvinutá a zodpovednosť za výsledky nie je dostatočne zakotvená na úrovni obcí. Vysoká závislosť od hotovostných platieb, nízka úroveň výdavkov na zdravotníctvo a neefektívne rozdeľovanie zdrojov obmedzujú efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti.

               (13)Vysoký podiel ľudí, ktorým hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie, spoločne s rastúcou nerovnosťou príjmov zostávajú pre Litvu naďalej veľkými výzvami, ktoré bránia jej dobrým vyhliadkam hospodárskeho rastu. Ohrozujú aj sociálnu súdržnosť a mohli by podnecovať emigráciu. Napriek neustálemu hospodárskemu rastu čelia starší ľudia, ľudia so zdravotným postihnutím, deti, domácnosti s jedným rodičom a nezamestnaní najväčšiemu riziku chudoby a sociálneho vylúčenia. Opravná právomoc litovského systému daní a dávok je jedna z najnižších v EÚ. Hoci boli prijaté určité významné počiatočné kroky na boj proti chudobe a nerovnosti príjmov, krajina má pred sebou ešte dlhú cestu s cieľom priblížiť sa priemerným úrovniam chudoby a nerovnosti príjmov v EÚ. Relatívne vysoké daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami môže obmedzovať ich motiváciu pracovať a môže zvyšovať riziko chudoby a nerovností. Miery chudoby a nerovnosti by sa mohli znížiť motivovaním účasti na trhu práce, najmä medzi ľuďmi zo zraniteľných skupín a s nízkymi príjmami, a zvýšením nápravnej právomoci systému dane a sociálnych dávok podporovaného lepším výberom daní. Takéto opatrenia by mohli zvýšiť aj sociálnu spravodlivosť.

               (14)Po útlme od roku 2012 sa rast produktivity v roku 2017 oživil, čím sa zmiernili tlaky na konkurencieschopnosť v oblasti nákladov. Za toto zlepšenie je však vo veľkej miere zodpovedný súkromný sektor. Pokrok dosiahnutý v zlepšovaní efektívnosti verejných investícií je minimálny. Na nízkej úrovni zostáva najmä efektívnosť verejných výdavkov na výskum a vývoj a spolupráca medzi podnikmi a vedeckou obcou. Okrem toho sa v roku 2016 výrazne znížili verejné investície do výskumu a vývoja. Fragmentovaná koordinácia a riadenie politiky v oblasti výskumu a inovácií vedú k neefektívnosti a podnikom bránia v plnom využívaní rôznych systémov podpory. Ďalší pokrok v prebiehajúcej reforme organizácie a financovania sektora verejného výskumu by mal prispieť k lepšiemu využívaniu dostupných zdrojov.

               (15)Litva dosiahla pokrok pri posilňovaní svojho rámca na predchádzanie korupcii prijatím právnych predpisov o lobovaní a ochrane oznamovateľov korupcie, ktoré sa vzťahujú na pracovníkov vo verejnom aj súkromnom sektore. Naďalej je však výzvou implementácia týchto právnych predpisov. Korupcia v sektore zdravotníctva stále vyvoláva obavy, a to napriek chvályhodným výsledkom vládneho programu „čistých rúk“.

               (16)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability 2018 a dospela k názoru, že Litva podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2018 a 2019 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Zlepšiť daňovú disciplínu a rozšíriť daňový základ na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému a zároveň riešiť otázku primeranosti dôchodkov.

               2.Zlepšiť kvalitu, efektívnosť a relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce vrátane vzdelávania dospelých. Zlepšiť výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti ďalším posunom od zamerania na nemocničnú starostlivosť smerom k ambulantnej starostlivosti, posilnením opatrení v oblasti prevencie chorôb, a to aj na miestnej úrovni, a zvýšením kvality a cenovej dostupnosti zdravotnej starostlivosti. Zlepšiť štruktúru daňovo-dávkového systému s cieľom znížiť chudobu a príjmovú nerovnosť.

               3.Stimulovať rast produktivity zlepšením efektívnosti verejných investícií, zabezpečením efektívnej vládnej koordinácie politiky výskumu a inovácie a odstránením nedostatkov a neefektivity verejných opatrení na podporu spolupráce medzi vedou a priemyslom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 414 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 213 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 415 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra 2018 pre koordináciu hospodárskych politík. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásil Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Luxembursko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike eurozóny, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 2.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Luxembursko
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Luxembursko 30. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady
                  5
               , Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (6)Luxembursko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2018 vláda plánuje znížiť celkový prebytok z 1,5 % HDP v roku 2017 na 1,1 % HDP v roku 2018, po čom by malo dôjsť k takmer stabilnému rastu a v roku 2022 by sa mal dosiahnuť prebytok 2,4 % HDP. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Na základe programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je do roku 2020 optimistický a po tomto dátume realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že pokiaľ ide o štrukturálne saldo, zaznamená sa v roku 2018 prebytok vo výške 0,8 % HDP a v roku 2019 prebytok vo výške 0,3 % HDP, čo je najmä v roku 2019 menej ako v programe stability na rok 2018, avšak ešte stále je to nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Luxembursko podľa prognóz dodrží v rokoch 2018 a 2019 ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (7)Luxemburské hospodárstvo pokračuje v zdravom raste a od celosvetovej recesie v roku 2009 dosahuje lepšie výsledky ako priemer eurozóny. Finančný sektor zostáva hlavným motorom hospodárskeho rastu a je aj naďalej zdravý a ziskový. Prejavuje sa to v silných prebytkoch v bilancii služieb, ako aj v celkovom salde bežného účtu. Relatívny príspevok vonkajšieho sektora k rastu reálneho HDP predstavoval v rokoch 2013 až 2016 aj napriek opakovanej negatívnej obchodnej bilancii v priemere 61 %. Luxembursko je čistým veriteľom voči zvyšku sveta a na konci roka 2016 dosiahli hrubé zahraničné aktíva a pasíva 10,5 bilióna EUR. Vnútroštátne orgány pokračovali v zavádzaní makroprudenciálnych opatrení a opatrení dohľadu a dotknutí finanční sprostredkovatelia sa prispôsobujú meniacim sa politickým rámcom na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ.

               (8)Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu z roku 2018, boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania je nevyhnutným predpokladom toho, aby sa predchádzalo narušeniu hospodárskej súťaže medzi firmami, aby sa zabezpečilo spravodlivé zaobchádzanie s daňovníkmi a aby sa chránili verejné financie. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú, aby sa na úrovni vnútroštátnych politík podnikali koordinované opatrenia s cieľom doplniť právne predpisy EÚ. Aj napriek veľkosti finančného sektora z vysokej úrovne platieb dividend, úrokov a licenčných poplatkov ako percenta HDP vyplýva, že daňové pravidlá krajiny sú využívané podnikmi, ktoré uplatňujú agresívne daňové plánovanie. Väčšina priamych zahraničných investícií je v držbe účelovo vytvorených subjektov. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich (t. j. od rezidentov EÚ pre rezidentov tretích krajín) úrokových platieb a licenčných poplatkov a oslobodenie platieb dividend od zrážkových daní za určitých okolností môže viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak tieto platby nie sú zdanené ani v prijímajúcej jurisdikcii. Komisia berie na vedomie pozitívne kroky, ktoré podniklo Luxembursko (t. j. prijatie režimu patentovej kolónky, ktorý je v súlade s medzinárodnými pravidlami). Komisia bude v nadväznosti na nedávne výmeny pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania daňovníkov.

               (9)Luxemburské orgány sa už niekoľko desaťročí aktívne snažia diverzifikovať hospodárstvo a rozvíjajú vybrané sektory vrátane priemyslu IKT a kozmického sektora. Keďže úroveň nákladov práce je v tejto krajine vysoká, činnosti s vyššou pridanou hodnotou ponúkajú možnosť otvorenia alternatívnych zdrojov rastu. Úspešná diverzifikácia luxemburského hospodárstva preto vo veľkej miere závisí práve od sektorov, ktoré sú menej citlivé na výšku nákladov práce. Takéto sektory sa zväčša opierajú o výskum a inovácie, ktoré sa zvyčajne sústreďujú na technológie a znalosti. Táto stratégia bola nedávno posilnená. V snahe rozvíjať tieto prioritné sektory sa popri iných opatreniach realizujú aj veľké verejné investičné projekty a zavádzajú sa predpisy regulujúce výskum a vývoj a trh. V rokoch 2000 až 2016 Luxembursko päťnásobne zvýšilo svoje verejné výdavky na výskum a vývoj, takže ich výška dosiahla 0,60 % HDP. Vďaka týmto investíciám si krajina veľmi rýchlo vybudovala dobre fungujúci systém verejného výskumu. Hoci verejné investície do výskumu a vývoja sú nad priemerom eurozóny, súkromné investície do výskumu a vývoja, ako aj výsledky v oblasti inovácií merané na základe európskeho prehľadu výsledkov inovácie sa naďalej znižovali. Štruktúra luxemburského hospodárstva čiastočne vysvetľuje nižšiu intenzitu podnikového výskumu a vývoja v medzinárodnom porovnaní, keďže sektory, ktoré tvoria najväčšiu časť HDP v Luxembursku (služby a najmä finančný sektor) tradične menej investujú do výskumu a vývoja. Tento trend je však v Luxembursku výraznejší v porovnaní s priemerom EÚ a intenzita podnikového výskumu a vývoja sa znížila z 1,5 % HDP v roku 2000 na 0,64 % HDP v roku 2016. Klesajúci trend súkromných investícií poukazuje na to, že v tejto oblasti pretrvávajú prekážky. Poukazuje to aj na to, že verejné úsilie vyvíjané v oblasti výskumu a vývoja nemá dostatočný pákový vplyv na podnikateľské investície. Z toho vyplýva, že budovanie verejných výskumných kapacít musí byť lepšie zakomponované do ucelenej koncepcie inovačného ekosystému. V roku 2017 bol prijatý nový zákon o obnovení schémy pomoci na výskum, vývoj a inovácie, ktorým sa rozširuje rozsah pomoci dostupnej z verejných zdrojov.

               (10)Očakáva sa, že Luxembursko nedosiahne svoj cieľ na rok 2020 v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov. Znečistenie ovzdušia a preťaženie dopravy počas dopravnej špičky predstavujú pre krajinu veľký problém, pretože zvyšujú koncentrácie oxidu dusičitého a emisie skleníkových plynov. V roku 2015 viac ako polovica emisií skleníkových plynov pochádzala zo sektora dopravy. Nízke zdaňovanie dopravných palív, vysoký počet služobných vozidiel a vysoké ceny nehnuteľností určených na bývanie patria medzi hlavné faktory, ktoré stimulujú vysokú mieru využívania automobilov a zvýšený počet cezhraničných pracovníkov. Sadzby dane z palív používaných v doprave sú jedny z najnižších v EÚ a nabádajú k vyššej spotrebe paliva vrátane cezhraničného predaja. Nedávne opatrenia však napriek tomu podporujú rozvoj udržateľnejšej mobility, najmä prostredníctvom daňovej reformy z roku 2016, ale aj prostredníctvom objemných investícií do verejnej dopravy. Medzi najnaliehavejšie výzvy patrí najmä dokončenie a modernizácia železničnej infraštruktúry.

               (11)Luxembursko je aj naďalej odhodlané znižovať regulačné obmedzenia v sektore služieb pre podniky. Nedávne opatrenia boli osobitne zamerané na povolania architektov a inžinierov a boli oznámené dodatočné reformy s cieľom ďalšieho znižovania obmedzení v týchto dvoch povolaniach. Okrem toho sa prostredníctvom tzv. zákona omnibus prijatého v marci 2017 zaviedli opatrenia zamerané na administratívne zjednodušenie (t. j. opatrenia umožňujúce horizontálny skríning administratívnych postupov). Výrazné regulačné prekážky však ešte stále pretrvávajú v sektore služieb pre podniky. Absencia špecifického postupu na posudzovanie rovnocennosti požiadaviek na profesijné poistenie, ktoré by umožnilo rovnocenné poistné krytie poskytovateľov služieb z iných členských štátov, môže byť zdrojom obmedzení. Najmä povolanie advokáta je regulované predpismi, ktoré sú veľmi reštriktívne v porovnaní s priemerom EÚ. Široký rozsah pôsobnosti vyhradených činností ovplyvňuje poskytovanie služieb právneho poradenstva právnikmi alebo inými poskytovateľmi služieb, a to najmä v prípade služieb online. Medzi ďalšie obmedzenia patria požiadavky na právnu formu a vlastníctvo podielov, pravidlá nezlučiteľnosti a multidisciplinárne obmedzenia.

               (12)Otázka dlhodobej udržateľnosti verejných financií je aj naďalej znepokojujúca, keďže sa predpokladá zvyšovanie výdavkov súvisiacich so starnutím. V Luxembursku sa do roku 2070 očakáva vysoký nárast podielu závislého staršieho obyvateľstva a podľa najnovších prognóz ministerstva pre sociálne zabezpečenie prevádzková rovnováha dôchodkového systému zaznamená do roku 2023 deficit. Minulé a súčasné prebytky v dôchodkovom systéme sa však usporili a nahromadené rezervy zabezpečia životaschopnosť systému ešte ďalších 20 rokov. Podľa správy o starnutí obyvateľstva za rok 2018 sa očakáva, že výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva sa zvýšia v rokoch 2016 až 2070 o 13 percentuálnych bodov HDP. Prekročia tak prahy udržateľnosti a budú sa vynakladať najmä na dôchodky (8,9 percentuálneho bodu HDP). Výdavky na dlhodobú starostlivosť ako podiel HDP sú jednými z najvyšších medzi členskými štátmi. Napriek reforme prijatej v roku 2017 sa tieto výdavky podľa prognózy zvýšia do roku 2070 zo súčasnej úrovne o 3 percentuálne body.

               (13)Miera zamestnanosti starších pracovníkov je mimoriadne nízka, a preto je potrebné prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie ich zamestnateľnosti a príležitostí na trhu práce. Je to dôležité aj z hľadiska zabezpečenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Systémy predčasného odchodu do dôchodku, ktoré nabádajú pracovníkov, aby odišli zo zamestnania, sú i naďalej rozšírené, pričom 59,2 % novo pridelených dôchodkov predstavujú predčasné starobné dôchodky. V decembri 2017 sa prijal zákon o zrušení jedného systému predčasného odchodu do dôchodku, avšak jeho čistý vplyv na skutočný priemerný vek odchodu do dôchodku, ako aj na výdavky je neistý, pretože zmierňuje podmienky uplatniteľné na iné systémy predčasného odchodu do dôchodku. Tento slabý výsledok trhu práce možno čiastočne pripísať aj finančným demotivačným faktorom odrádzajúcim od práce, ktoré sú v prípade tejto skupiny pomerne vysoké. Podporovanie zamestnávania starších pracovníkov si vyžaduje ucelenú stratégiu vrátane opatrení, ktoré pomôžu pracovníkom, aby zostali dlhšie pracovne aktívni. Takzvaný pakt o veku, teda návrh zákona, ktorý bol parlamentu predložený v apríli 2014 a ktorého účelom je podnecovať podniky s viac ako 150 zamestnancami, aby prijímali do pracovného pomeru a ponechávali si starších pracovníkov, ešte stále nebol prijatý. Pokiaľ ide o vzdelávanie, Luxembursko musí vyriešiť problém, že na vzdelávacie výsledky žiakov výrazne vplýva ich sociálno-ekonomické zázemie. Je to dôležité aj vzhľadom na veľký dopyt po vysoko špecializovaných zručnostiach.

               (14)Ceny nehnuteľností sa naďalej zvyšujú. Môže to oslabiť schopnosť Luxemburska prilákať a udržať si kvalifikovanú pracovnú silu, ktorá z veľkej časti pozostáva z cudzích štátnych príslušníkov. Tlaky na ceny nehnuteľností vyplývajú z veľkej asymetrie medzi ponukou a dopytom. Pokiaľ ide o stranu ponuky, stavbu nových bytov zrejme brzdí nedostatok dostupných pozemkov, ako aj nedostatok stimulov pre súkromných vlastníkov, aby predali svoje pozemky alebo budovy. Treba vyvinúť ďalšie úsilie na podporu investícií do bývania tak, že sa posilnia stimuly na podporu predaja nehnuteľností, zlepšia administratívne postupy udeľovania stavebných povolení a poskytne cenovo dostupné sociálne bývanie. Nedávno prijatá reforma dane z kapitálových výnosov z predaja nehnuteľností ani aktualizácia programu sociálneho bývania pravdepodobne nezvýšia ponuku nehnuteľností vzhľadom na pretrvávajúci trend smerom k vyšším cenám. Na strane dopytu vysoký populačný rast a rast zamestnanosti tlačia ceny nahor. Situácia na trhu s nehnuteľnosťami zároveň zhoršuje problém preťaženia dopravy a znečistenia. Zvýšenie cien nehnuteľností má navyše vplyv na zadlženosť domácností, čo vyvoláva obavy o udržateľnosť dlhu domácností. Zadlženosť domácností sa za posledných 10 rokov rýchlo zvýšila a v roku 2016 dosiahla odhadovaných 165 % disponibilného príjmu, čo odráža infláciu nehnuteľností, keďže približne 80 % dlhu domácností vyplýva z hypotekárnych úverov. Luxemburské dozorné úrady však zavádzajú príslušné makroprudenciálne opatrenia a sledujú odporúčania vydané Európskym výborom pre systémové riziká s cieľom zmierniť prípadné zraniteľné miesta a riziká ohrozujúce finančnú stabilitu. V nadväznosti na návrhy národného výboru pre systémové riziká vláda nedávno predstavila aj súbor opatrení, ktoré zahŕňajú obmedzenia pôžičiek, aby sa zabránilo rastúcej zraniteľnosti domácností. Tieto opatrenia však ešte musí schváliť parlament.

               (15)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj to, do akej miery sú v súlade s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (16)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a dospela k názoru, že Luxembursko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.zvýšiť mieru zamestnanosti starších ľudí tak, že sa zlepšia ich pracovné príležitosti a ich zamestnateľnosť a zároveň sa ešte viac obmedzí predčasný odchod do dôchodku, aby sa tak zlepšila aj dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému.

               2.Pokračovať v odstraňovaní regulačných obmedzení v sektore služieb pre podniky.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 415 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 214 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 430 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            s cieľom napraviť zaznamenanú značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               s cieľom napraviť zaznamenanú značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu

                  v Rumunsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Podľa článku 121 Zmluvy o fungovaní Európskej únie majú členské štáty podporovať zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

               (2)Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)Rada 16. júna 2017 odporučila Rumunsku, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  2
                v roku 2017 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP, čím by krajina nastúpila cestu primeraných úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada 5. decembra 2017 dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017. V ten istý deň preto vydala pre Rumunsko revidované odporúčanie, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP.

               (4)Z prognózy Komisie z jari 2018 a z výsledných údajov za rok 2017 potvrdených Eurostatom vyplýva, že rast čistých primárnych výdavkov verejnej správy bol v roku 2017 výrazne vyšší ako referenčná hodnota pre výdavky, čo s veľkým rozdielom poukazuje na značnú odchýlku (odchýlka vo výške 3,3 % HDP). Štrukturálne saldo sa zhoršilo na -3,3 % HDP zo stavu -2,1 % HDP v roku 2016, čo takisto s veľkým rozdielom poukazuje na značnú odchýlku od odporúčanej štrukturálnej úpravy (odchýlka vo výške 1,7 % HDP). Na výšku odchýlky, ktorú naznačuje štrukturálne saldo, negatívne vplýva vyšší bodový odhad rastu potenciálneho HDP v porovnaní so strednodobým priemerom, z ktorého vychádza referenčná hodnota pre výdavky, ako aj pokles verejných investícií, ktorý sa v referenčnej hodnote pre výdavky neprejavuje. Bez ohľadu na uvedený rozdiel sa konštatuje, že oba ukazovatele v roku 2017 potvrdzujú značnú odchýlku od požiadaviek preventívnej časti Paktu stability a rastu.

               (5)Dňa 23. mája 2018 Komisia na základe celkového posúdenia dospela k záveru, že v Rumunsku existuje značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa, a v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 vydala varovanie pre Rumunsko.

               (6)Podľa článku 10 ods. 2 druhého pododseku nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 by Rada do jedného mesiaca odo dňa prijatia varovania mala dotknutému členskému štátu adresovať odporúčanie, aby prijal potrebné politické opatrenia. V nariadení sa uvádza, že v odporúčaní sa členskému štátu na riešenie danej odchýlky stanoví lehota najviac päť mesiacov. Stanovenie lehoty [15. október 2018] na to, aby Rumunsko riešilo danú odchýlku, sa preto javí primerané. V uvedenej lehote by Rumunsko malo podať správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

               (7)Na základe predpokladanej produkčnej medzery uvedenej v prognóze Komisie z jari 2017 sa očakáva, že Rumunsko bude v rokoch 2018 a 2019 naďalej v normálnej hospodárskej situácii. Rumunský pomer dlhu verejnej správy sa nachádza pod hranicou 60 % HDP. Preto minimálne štrukturálne úsilie predpísané podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 a matice požadovaných úprav, pri ktorej sa zohľadňujú prevládajúce hospodárske okolnosti a možné obavy týkajúce sa udržateľnosti, predstavuje 0,5 % HDP pre rok 2018 aj rok 2019.

               (8)Štrukturálny deficit Rumunska sa zvýšil o 2,1 % HDP v roku 2016 a o 1,2 % HDP v roku 2017 na úroveň 3,3 % HDP v roku 2017. Požadovanú minimálnu úpravu by malo dopĺňať dodatočné a vytrvalé úsilie, ktoré je potrebné na nápravu kumulovanej odchýlky a na to, aby sa Rumunsko vrátilo k vykonávaniu primeraného postupu úprav, ktorý v rokoch 2016 a 2017 prerušilo. Dodatočné úsilie vo výške 0,3 % HDP sa zdá primerané vzhľadom na rozsah zaznamenanej značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, pričom zároveň urýchli úpravu pre návrat k plneniu strednodobého rozpočtového cieľa.

               (9)Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 0,8 % HDP v roku 2018 aj v roku 2019 je v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy, ktorá by v roku 2018 neprekročila 3,3 % a v roku 2019 by neprekročila 5,1 %.

               (10)V prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá ďalšie zhoršenie štrukturálneho salda o 0,5 % HDP v roku 2018 a o 0,4 % HDP v roku 2019. Preto štrukturálne zlepšenie vo výške 0,8 % HDP v roku 2018 aj v roku 2019 znamená, že v roku 2018 treba prijať opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 1,3 % HDP a v roku 2019 dodatočné opatrenia so štrukturálnym vplyvom vo výške 1,2 % HDP v porovnaní s východiskovým scenárom v prognóze Komisie z jari 2018.

               (11)V prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá deficit verejnej správy na úrovni 3,4 % HDP v roku 2018 a 3,8 % HDP v roku 2019, čo znamená prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve. Požadovaná štrukturálna úprava sa zdá primeraná aj na to, aby Rumunsko v rokoch 2018 a 2019 s rezervou dodržalo referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.

               (12)Skutočnosť, že Rumunsko neprijalo príslušné kroky v reakcii na minulé odporúčania zamerané na nápravu zaznamenanej značnej odchýlky, ako aj hroziace prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve si vyžadujú naliehavé opatrenia s cieľom vrátiť krajinu späť k obozretnej fiškálnej politike.

               (13)Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo.

               (14)Na to, aby Rumunsko dosialo odporúčané rozpočtové ciele, je kľúčové, aby prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a podrobne monitorovalo vývoj bežných výdavkov,

               TÝMTO ODPORÚČA:

               1.Rumunsko by malo prijať opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy v roku 2018 neprekročila 3,3 % a v roku 2019 neprekročila 5,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP v každom roku, čím by krajina nastúpila cestu primeraných úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

               2.Rumunsko by malo použiť akékoľvek neočakávané zisky na zníženie svojho deficitu. Opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejnej správy spôsobom, ktorý podporuje rast.

               3.Rumunsko by malo Rade do [15. októbra 2018] podať správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie. Správa by mala obsahovať dostatočne špecifikované a vierohodne oznámené opatrenia vrátane rozpočtového vplyvu každého z nich, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na obdobie 2018 – 2019.

               Toto odporúčanie je určené Rumunsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 431 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku
            {SWD(2018) 368 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu

                  v Maďarsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Podľa článku 121 Zmluvy o fungovaní Európskej únie členské štáty podporujú zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

               (2)Pakt stability a rastu (PSR) vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast, ktorý pomáha vytvárať pracovné miesta.

               (3)Rada odporučila 12. júla 2016 Maďarsku, aby v roku 2017 dosiahlo fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nepodarí dodržať pri nižšom úsilí.

               (4)Na základe prognózy Komisie z jari 2018 a výsledných údajov za rok 2017 overených Eurostatom bol v roku 2017 rast výdavkov verejnej správy bez diskrečných opatrení na strane príjmov a jednorazových opatrení oveľa vyšší ako príslušná referenčná hodnota pre výdavky, čo poukazuje na značnú odchýlku od požadovanej štrukturálnej úpravy (odchýlka na úrovni 2,4 % HDP). Štrukturálne saldo sa zhoršilo z úrovne –1,8 % potenciálneho HDP v roku 2016 na úroveň –3,1 % HDP v roku 2017, čo takisto poukazuje na značnú odchýlku (odchýlka na úrovni 1,4 % HDP). Z celkového posúdenia vyplynulo, že na referenčnú hodnotu pre výdavky nepriaznivo vplývali tri aspekty: príliš nízka miera potenciálneho strednodobého rastu, deflátor HDP, z ktorého vychádzala referenčná hodnota pre výdavky, a účinok trvalých príjmov. Po opravách vzhľadom na tieto faktory sa zdá, že referenčná hodnota pre výdavky primerane odzrkadľuje fiškálne úsilie a poukazuje na značnú odchýlku. Tento záver sa potvrdil v posúdení piliera štrukturálneho salda, ktoré aj po zohľadnení vplyvu klesajúcich úrokových výdavkov, nestálosti investícií a neočakávaných príjmov vykazuje značnú odchýlku. Celkové posúdenie preto vedie k záveru, že pozorovaná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2017 je značná.

               (5)Po celkovom posúdení Komisia dospela [23. mája] 2018 k názoru, že v Maďarsku existuje značná pozorovaná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa, a vydala napomenutie Maďarsku v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (6)V súlade s článkom 10 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (ES) č. 1466/97 by do jedného mesiaca odo dňa, keď Komisia prijme napomenutie, malo byť dotknutému členskému štátu adresované odporúčanie Rady, aby prijal potrebné politické opatrenia. V nariadení sa stanovuje, že v odporúčaní sa členskému štátu stanoví lehota najviac päť mesiacov na riešenie odchýlky. Na tomto základe sa lehota na riešenie odchýlky stanovená pre Maďarsko na 15. októbra 2018 zdá primeraná. V rámci uvedenej lehoty by Maďarsko malo podať správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

               (7)Štrukturálne saldo Maďarska bolo podľa odhadov v roku 2017 o 1,6 % HDP vzdialené od jeho strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit –1,5 % HDP. Na základe prognóz Komisie z jari 2018 týkajúcich sa produkčnej medzery je hospodárska situácia Maďarska v roku 2018 priaznivá. Pomer dlhu verejnej správy k HDP je v Maďarsku nad hranicou 60 % HDP. Minimálne požadované štrukturálne úsilie stanovené v nariadení (ES) č. 1466/97 a matica požiadaviek, v ktorej sa zohľadňujú prevládajúce hospodárske podmienky a obavy o udržateľnosť, predstavuje v roku 2018 aspoň 1 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2018 sa štrukturálne saldo v roku 2018 zhorší o ďalších 0,5 % HDP. Minimálne štrukturálne zlepšenie na úrovni 1 % HDP v roku 2018 sa preto premieta do potreby prijať opatrenia v celkovej výške 1,5 % HDP v porovnaní so súčasným základným scenárom uvedeným v prognóze Komisie z jari 2018. Vzhľadom na značný rozsah požadovaného štrukturálneho konsolidačného úsilia vyplývajúceho z požiadavky na minimálnu úpravu je vhodné nepožadovať žiadnu dodatočnú úpravu okrem minimálnej požiadavky, ktorá je na úrovni 1 % HDP.

               (8)Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 1 % HDP v roku 2018 zodpovedá nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresahujúcej 2,8 % v roku 2018.

               (9)Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo.

               (10)V záujme dosiahnutia odporúčaných rozpočtových cieľov je nevyhnutné, aby Maďarsko prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a starostlivo monitorovalo vývoj bežných výdavkov,

               TÝMTO ODPORÚČA:

               1.Maďarsko by malo prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejných financií v roku 2018 nepresiahne 2,8 %, čo predstavuje ročnú štrukturálnu úpravu vo výške 1 % HDP, čo krajinu nasmeruje na vhodný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

               2.Maďarsko by malo na zníženie deficitu použiť všetky neočakávané príjmy. Opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast.

               3.Maďarsko by malo podať Rade do 15. októbra 2018 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie. Správa by mala zahŕňať dostatočne špecifikované a dôveryhodne ohlásené opatrenia vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na rok 2018.

               Toto odporúčanie je určené Maďarsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 422 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Rumunsko
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rumunska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Rumunsko predložilo 10. mája 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a 14. mája 2018 svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (5)Na Rumunsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2018 plánuje v roku 2018 dosiahnuť celkový deficit na úrovni 2,95 % HDP a následne ho postupne znižovať na úroveň 1,45 % HDP v roku 2021. Neočakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, sa dosiahne do roku 2021, t. j. do konca časového rámca programu. Očakáva sa, že prepočítané štrukturálne saldo v roku 2021 dosiahne –2,1 %. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2021 zostane pod úrovňou 40 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Navyše platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov neboli dostatočne konkretizované.

               (6)Rada 16. júna 2017 v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“) rozhodla, že v Rumunsku bola v roku 2016 zaznamenaná značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa. Vzhľadom na stanovenú značnú odchýlku Rada 16. júna 2017 odporučila Rumunsku, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                v roku 2017 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Rada 5. decembra 2017 zistila, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017, a vydala revidované odporúčanie. Rada v novom odporúčaní požiadala Rumunsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Rada XX. júna 2018 zistila, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 5. decembra 2017. Na základe výsledných údajov z roku 2017 sa navyše zistilo, že Rumunsko sa v roku 2017 nachádzalo v situácii značnej odchýlky od odporúčanej úpravy. Komisia v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 vydala 23. mája 2018 varovanie pre Rumunsko týkajúce sa skutočnosti, že v roku 2017 bola zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada XX. júna 2018 prijala následné odporúčanie, v ktorom potvrdila, že Rumunsko bude musieť prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2018 existuje riziko odchýlky od uvedeného odporúčania.

               (7)Rada preto XX. júna 2018 odporučila Rumunsku, aby v roku 2019 prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov neprekročila 5,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2019 existuje riziko odchýlky od uvedenej požiadavky. V prognóze Komisie z jari 2018 sa okrem toho predpokladal deficit verejných financií na úrovni 3,4 % HDP na rok 2018 a 3,8 % HDP na rok 2019, čo znamená prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 budú potrebné ďalšie významné opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu, a to vzhľadom na značne sa zhoršujúci fiškálny výhľad, v súlade s odporúčaním určeným Rumunsku XX. júna 2018 s cieľom napraviť zaznamenanú značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

               (8)Rumunsko vo svojom rozpočtovom plánovaní pravidelne ignoruje zásady fiškálneho rámca napriek potrebe zodpovednej tvorby fiškálnej politiky. Fiškálna dohoda sa do vnútroštátnych právnych predpisov transponuje rumunským zákonom o fiškálnej zodpovednosti. Jeho pravidlá sú dobre navrhnuté, ale v praxi sa opakovane prehliadajú. V roku 2016 stúpol štrukturálny deficit nad úroveň strednodobého cieľa, čo je v rozpore s pravidlom o deficite. Rozpočty na roky 2017 a 2018 obsahovali cieľ celkového deficitu na úrovni blízko 3 % HDP, čo so sebou prináša zhoršenie štrukturálneho salda v rozpore s pravidlom. Dve rozpočtové zmeny prijaté v roku 2017 neboli v súlade s pravidlami zakazujúcimi zvyšovanie horných hraníc celkového a primárneho deficitu a zvyšovanie počtu zamestnancov a celkových vládnych výdavkov počas prebiehajúceho fiškálneho roka. Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch, aj v roku 2017 sa okrem toho aktualizácia fiškálnej stratégie poskytla parlamentu dlho po uplynutí zákonnej lehoty, čo znamená, že nebolo možné zabezpečiť dlhodobú perspektívu rozpočtového plánovania.

               (9)Daňová disciplína je stále na nízkej úrovni, najmä v prípade dane z pridanej hodnoty. Rumunsko dosiahlo v uplynulom roku obmedzený pokrok pri plnení opakovaného odporúčania týkajúceho sa posilňovania daňovej disciplíny a výberu daní. Pokiaľ ide o daň z pridanej hodnoty, rozdiel medzi teoreticky očakávanými a skutočne vybranými príjmami stále zostáva veľmi vysoký. V záujme zlepšenia disciplíny zaviedli orgány rozdelené platby. Táto možnosť nie je povinná, s výnimkou platobne neschopných spoločností a daňovníkov s významnými nesplatenými záväzkami týkajúcimi sa dane z pridanej hodnoty. Toto opatrenie však ešte neprinieslo výrazné výsledky. Zavedenie elektronických registračných pokladníc napojených na IT systém daňovej správy stále čaká na realizáciu.

               (10)Situácia vo finančnom sektore sa aj naďalej zlepšuje, ale niektoré udalosti si vyžadujú sledovanie. Bankový sektor je dostatočne kapitalizovaný a kvalita aktív sa zlepšila. Niektoré prebiehajúce legislatívne iniciatívy, s ktorým sa spája riziko, že nepriaznivo ovplyvnia scudzenie nesplácaných úverov a takisto úvery a investície, si však vyžadujú dôkladné sledovanie. Nedávne zníženie príspevkov do predfinancovaných dôchodkových fondov druhého piliera zmiernilo krátkodobé fiškálne obavy, ale môže mať negatívny vplyv na rozvoj kapitálových trhov.

               (11)Na trhu práce dochádza k prehrievaniu v dôsledku rastu zamestnanosti a poklesu pracovnej sily vyplývajúceho z demografického starnutia a emigrácie. Rumunsko má zároveň značný nevyužitý potenciál pracovnej sily a niektoré skupiny, ako sú mladí ľudia, Rómovia, dlhodobo nezamestnaní a osoby so zdravotným postihnutím, majú ťažkosti s prístupom na trh práce. Rumunsko dosiahlo v uplynulom roku len malý pokrok pri plnení odporúčania týkajúceho sa posilnenia cielených aktivačných politík a integrovaných verejných služieb a zamerania sa na tých, ktorí sú najviac vzdialení od trhu práce. Napriek zvýšeniu finančných stimulov pre programy mobility zostáva účasť na aktívnych politikách trhu práce naďalej veľmi nízka a administratívna záťaž je stále vysoká. Verejné pracovné programy miestneho významu neboli úspešné v poskytovaní relevantných zručností ani v podpore prechodu na štandardné zamestnanie. Neexistuje žiadny systém správy prípadov pre dlhodobo nezamestnaných a príjemcov sociálnej pomoci. Spolupráca medzi verejnými službami zamestnanosti, poskytovateľmi sociálnych a vzdelávacích služieb a externými poskytovateľmi služieb je obmedzená.

               (12)Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia je stále veľmi vysoké. Obzvlášť postihnuté sú rodiny s deťmi, osoby so zdravotným postihnutím, Rómovia a vidiecke obyvateľstvo. Pretrváva vysoká nerovnosť príjmov, a to aj vzhľadom na nízky vplyv daňového systému a systému sociálneho zabezpečenia na zmiernenie nerovnosti trhových príjmov. Sociálny referenčný index, ktorý predstavuje referenčnú hodnotu pri výpočte najdôležitejších sociálnych dávok, sa od roku 2008 neaktualizoval. Zákon o minimálnom začlenení, ktorý má nadobudnúť účinnosť v roku 2018, by bol zvýšil mieru pokrytia a primeranosti sociálnej pomoci. Jeho nadobudnutie účinnosti však bolo odložené o viac než rok. Nižší vek odchodu do dôchodku pre ženy sa prejavuje v nižších dôchodkových nárokoch, čím sa zhoršuje chudoba v starobe a zvyšujú sa rozdiely v zamestnanosti žien a mužov.

               (13)Zapojenie sociálnych partnerov do navrhovania a vykonávania hospodárskych a sociálnych reforiem bolo veľmi obmedzené. Názory sociálnych partnerov sa často neberú do úvahy, aj to ani vtedy, keď sú si podobné. Rámec pre kolektívne vyjednávanie Rumunska nepodporuje existenciu dobre fungujúceho systému pracovnoprávnych vzťahov. Sociálny dialóg sa vyznačuje nízkou úrovňou kolektívneho vyjednávania, najmä na odvetvovej úrovni, a nízkou mierou členstva v odborových zväzoch a v organizáciách zamestnávateľov. Vysoké hraničné hodnoty týkajúce sa reprezentatívnosti a nejasné vymedzenie odvetví patria medzi hlavné prekážky účinnejšieho sociálneho dialógu. Legislatívne zmeny zamerané na zlepšenie tohto rámca zatiaľ pokročili veľmi málo.

               (14)V priebehu posledných rokov sa opakovane svojvoľne zvyšovala minimálna mzda. Od roku 2015 čistá minimálna mzda vzrástla o viac než 60 %. V roku 2017 približne 30 % pracovníkov zarábalo minimálnu mzdu, čo naznačuje vysokú kompresiu mzdového rozpätia. Sociálni partneri schválili návrh objektívneho mechanizmu na zvyšovanie minimálnej mzdy, ale vláda ho neuplatňuje.

               (15)Ponuka zručností nedrží krok s potrebami hospodárstva. Nízky stupeň dosiahnutých základných a digitálnych zručností má nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť, zamestnanosť a konvergenciu. Účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka. Mechanizmus na zosúladenie aktívnych politík trhu práce s dopytom po zručnostiach ešte nie je zavedený a schopnosť predvídať budúce potreby v oblasti zručností a odhadovať očakávaný vplyv nových technológií je slabá. Odborné vzdelávanie a príprava zostávajú stále druhoradou možnosťou a nie sú dostatočne zosúladené s potrebami trhu práce ani regionálnymi alebo odvetvovými stratégiami špecializácie.

               (16)Slabá výkonnosť vzdelávacieho systému prispieva k vysokej nerovnosti príležitostí a dlhodobých vyhliadok hospodárskeho rastu v Rumunsku. Výzvou je aj poskytovanie kvalitného inkluzívneho vzdelávania v hlavnom vzdelávacom prúde a prístupu k nemu, najmä pre Rómov a deti vo vidieckych oblastiach. Zatiaľ nebola vypracovaná monitorovacia metodika na riešenie problému segregácie v školách. Podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, síce klesá, ale je stále vysoký. Vyvíja sa mechanizmus včasného varovania na identifikáciu detí, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, ale zameranie na kvalitné vzdelávanie je slabé. Napriek tomu, že sa prijali určité opatrenia, zabezpečovanie kvality školského a vysokoškolského vzdelávania čelí výzvam. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelania je veľmi nízka. Investície do vzdelávania sú pomerne nízke, a najmä znevýhodneným školám chýba vhodná podpora.

               (17)Zdravotný stav obyvateľstva sa zlepšil, ale stále nespĺňa normy EÚ. Prístup k zdravotnej starostlivosti predstavuje aj naďalej výzvu, čo má negatívny dosah na vývoj dieťaťa, zamestnateľnosť pracovných síl a zdravé starnutie. Nízka úroveň financovania a neefektívne využívanie zdrojov obmedzujú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti v situácii, keď existuje výrazný nedostatok lekárov a zdravotných sestier. Prístup k zdravotnej starostlivosti je obmedzovaný rozšíreným výskytom neformálnych platieb a vzdialenosťou od zdravotníckej infraštruktúry. Rumunsko dosiahlo určitý pokrok pri plnení odporúčania týkajúceho sa obmedzenia neformálnych platieb a zavádza monitorovací mechanizmus, aj keď jeho skutočný dosah sa ešte musí posúdiť. Pri plnení odporúčania týkajúceho sa posunu k ambulantnej starostlivosti sa doteraz dosiahol len nepatrný pokrok. Prebiehajúce uskutočňovanie národnej stratégie v oblasti zdravia je poznačené presúvaním priorít a zlým investičným plánovaním.

               (18)Pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní politík zohráva strategické plánovanie, verejné konzultácie a posudzovanie regulačného vplyvu aj naďalej len nevýznamnú úlohu. Zhoršuje sa tým kvalita a predvídateľnosti regulácie. Časté zmeny právnych predpisov, ako napríklad zmeny daňového zákona, negatívne ovplyvňujú podnikateľské prostredie. Zapojenie zainteresovaných strán do návrhu a uskutočňovania reforiem je slabé a len zriedkavo sa uplatňuje skutočný dialóg, hoci príslušné inštitucionálne štruktúry sú k dispozícii. Mechanizmom na zohľadňovanie stanovísk zainteresovaných strán v rámci verejných konzultácií sa nezabezpečujú náležité nadväzujúce kroky. Konkrétnym nedávnym príkladom je ignorovanie návrhu na objektívny mechanizmus na zvyšovanie minimálnej mzdy, ktorý schválili sociálni partneri a ktorým by sa splnilo príslušné odporúčanie pre Rumunsko. V oblasti reformy verejnej správy sa nedosiahli žiadne hmatateľné výsledky. Odložilo sa prijatie príslušných právnych predpisov v oblasti riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe. Generálny sekretariát vlády má pri kontrole kvality navrhovania politiky obmedzenú úlohu.

               (19)Rumunské vyhliadky na rast obmedzuje slabá kvalita infraštruktúry, mimo iného v doprave, odpadovom hospodárstve a sektore odpadových vôd. Verejné investície sa vyznačujú nízkou efektívnosťou, a to najmä pri príprave projektov a stanovovaní priorít. Všeobecné podmienky a spoľahlivosť cestnej, železničnej a vodnej infraštruktúry sú aj naďalej nedostatočné a reforma sektora dopravy postupuje len veľmi pomaly. Pokrok v reforme odpadového hospodárstva je takisto pomalý, zatiaľ čo sektory tuhého odpadu a odpadových vôd čelia podobným výzvam. Hlavný plán dopravy a národný plán nakladania s odpadom sú určené na zabezpečenie stabilného plánu pre investície a na posilnenie administratívnych kapacít v týchto sektoroch, ale zosúlaďovanie prípravy projektov so strategickým plánovaním bolo doteraz obmedzené. Rumunsko dosiahlo obmedzený pokrok pri riešení odporúčania týkajúceho sa posilnenia prioritizácie a prípravy projektov vo verejných investíciách.

               (20)Efektívne a transparentné verejné obstarávanie zostáva kľúčovým prvkom pri riešení zásadných výziev jednotlivých politík Rumunska vrátane účinného vynakladania verejných financií, boja proti korupcii, podpory inovácií a udržateľného a inkluzívneho rastu. Rumunsko dosiahlo určitý pokrok pri riešení odporúčania týkajúceho sa uskutočňovania stratégie v oblasti verejného obstarávania, ale tento plán ešte nie je v plnej miere realizovaný. Medzi pretrvávajúce výzvy zároveň stále patrí zvyšovanie efektívnosti a strategické využívanie verejného obstarávania, auditu a zamedzovania podvodom. Udržateľnosť prijatých opatrení a nezvratnosť reforiem si vyžadujú neustále sledovanie. Výzvy vzťahujúce sa na efektívnosť a transparentnosť v oblasti verejného obstarávania sa týkajú najmä rozsiahlych investícií do infraštruktúry zdravotnej starostlivosti v regionálnych nemocniciach v Iaşi, Kluži a Craiove.

               (21)Štátom vlastnené podniky majú kľúčový význam pre sektory kritickej infraštruktúry, napríklad pre energetiku a železničnú dopravu. Ich prevádzková a finančná výkonnosť je však slabšia než výkonnosť podnikov súkromného sektora. Správa a riadenie štátom vlastnených podnikov sa nedávno výrazne oslabila a zaznamenalo sa zvrátenie dosiahnutého pokroku v súvislosti s odporúčaniami pre Rumunsko z rokov 2015 a 2016. Nové právne predpisy sa vykonávajú pomaly a navyše existujú snahy o vyňatie viacerých spoločností z rozsahu ich pôsobnosti. Uverejňovanie finančných údajov o podnikoch vo vlastníctve štátu sa navyše oneskoruje. V dôsledku toho sa zhoršujú kľúčové podmienky na podporu efektívneho využívania verejných zdrojov a vzniká priestor pre deformované investičné rozhodnutia. Ústavný súd vyzval vo februári 2018 parlament, aby zrevidoval uvedené výnimky.

               (22)Vývoj počas celého minulého roku do veľkej miery spochybnil nezvratnosť a udržateľnosť zásadného pokroku Rumunska pri reformovaní justičného systému a riešení korupcie na vysokých miestach. Spochybňuje sa nezávislosť súdnictva a vyvíja sa tlak na súdne inštitúcie a právny rámec bojujúce proti korupcii, zatiaľ čo pokrok v oblasti pretrvávajúcich výziev sa ešte viac spomaľuje. V uskutočňovaní národnej stratégie boja proti korupcii na roky 2016 – 2020, v ktorej sa ďalej rozvíjajú opatrenia na prevenciu a boj proti korupcii, sa pokračuje na technickej úrovni, ale je potrebná konkrétnejšia politická podpora, keďže problémy v oblasti korupcie a správy vecí verejných vo verejnom sektore pretrvávajú na všetkých úrovniach a patria medzi hlavné výzvy podnikateľského prostredia.

               (23)V rámci mechanizmu spolupráce a overovania Komisia aj naďalej sleduje reformu súdnictva a boj proti korupcii v Rumunsku. Tieto oblasti preto v odporúčaniach pre Rumunsko nie sú zahrnuté, ale sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine.

               (24)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (25)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť súlad s odporúčaním Rady z XX. júna 2018 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Zabezpečiť úplné uplatňovanie fiškálneho rámca. Posilniť daňovú disciplínu a výber daní.

               2.Dokončiť reformu minimálneho inkluzívneho príjmu. Zlepšiť fungovanie sociálneho dialógu. Zabezpečiť stanovovanie minimálnej mzdy založené na objektívnych kritériách. Zlepšiť zvyšovanie úrovne zručností a poskytovanie kvalitného vzdelávania v hlavnom vzdelávacom prúde, najmä pre Rómov a deti vo vidieckych oblastiach. Zlepšiť prístup k zdravotnej starostlivosti, a to aj prostredníctvom posunu k ambulantnej starostlivosti.

               3.Zvýšiť predvídateľnosť rozhodovacieho procesu prostredníctvom presadzovania systematického a účinného využívania posúdenia regulačného vplyvu a konzultácií so zainteresovanými stranami a ich zapojenia do navrhovania a vykonávania reforiem. Zlepšiť prípravu a stanovovanie priorít pre veľké projekty v oblasti infraštruktúry a zrýchliť ich realizáciu, najmä v doprave, odpadovom hospodárstve a sektore odpadových vôd. Zvýšiť transparentnosť a efektívnosť verejného obstarávania. Posilniť správu a riadenie štátom riadených podnikov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 422 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 221 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 433 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/414/ES o existencii nadmerného deficitu vo Francúzsku

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/414/ES o existencii nadmerného deficitu vo Francúzsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Rada na základe odporúčania Komisie rozhodla 27. apríla 2009 rozhodnutím 2009/414/ES
                  1
                podľa článku 126 ods. 6 zmluvy, že vo Francúzsku existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že deficit verejných financií oznámený za rok 2008 predstavoval 3,2 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Hrubý verejný dlh (ktorý bol od roku 2003 nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve) mal podľa plánov dosiahnuť v roku 2008 úroveň 66,7 % HDP.

               (2)V súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97
                  2
                Rada na základe odporúčania Komisie v ten istý deň vydala odporúčanie Francúzsku, aby najneskôr do roku 2012 odstránilo nadmerný deficit
                  3
               . Rada zároveň stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení do 27. októbra 2009.

               (3)Rada následne na základe článku 126 ods. 7 zmluvy adresovala Francúzsku 2. decembra 2009 nové odporúčanie, ktorým sa predĺžila lehota na nápravu nadmerného deficitu do roku 2013. Rada dospela k názoru, že Francúzsko prijalo účinné opatrenia, ale vyskytli sa neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie.

               (4)Rada na základe článku 126 ods. 7 zmluvy adresovala Francúzsku 21. júna 2013 nové odporúčanie, ktorým sa predĺžila lehota na nápravu nadmerného deficitu do roku 2015. Rada usúdila, že dostupné dôkazy neumožňujú dospieť k záveru, že neboli prijaté účinné opatrenia, ale vyskytli sa neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie.

               (5)Rada následne 10. marca 2015 podľa článku 126 ods. 7 zmluvy vydala nové odporúčanie Francúzsku, aby najneskôr do roku 2017 odstránilo nadmerný deficit. Rada určila Francúzsku lehotu do 10. júna 2015 na to, aby predložilo podrobnú správu o prijatých opatreniach.

               (6)Komisia 1. júla 2015 dospela k záveru, že ciele celkového deficitu pre Francúzsko sa v rokoch 2015 a 2016 podľa očakávaní splnia, zatiaľ čo predpokladané fiškálne úsilie podľa všetkých ukazovateľov v rokoch 2015 a 2016 nedosiahne odporúčané hodnoty. Komisia preto na základe metodiky posudzovania účinných opatrení zastávala názor, že postup by sa mal pozastaviť.

               (7)V súlade s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k zmluvám, Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 3 nariadenia (ES) č. 479/2009
                  4
               .

               (8)Rada by mala prijať rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len vtedy, keď Komisia vo svojich prognózach uvádza, že deficit v prognózovanom období neprekročí referenčnú úroveň 3 % HDP stanovenú v zmluve
                  5
               .

               (9)Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Francúzska z apríla 2018
                  6
                a na základe programu stability na rok 2018 a prognózy Komisie z jari 2018 možno prijať tieto závery:

               –Deficit verejných financií v roku 2016 dosiahol 3,4 % HDP a následne v roku 2017 klesol na 2,6 % HDP. V porovnaní s rozpočtovými cieľmi na rok 2017 bolo zníženie deficitu v uvedenom roku predovšetkým dôsledkom stabilných daňových príjmov (0,7 % HDP), najmä pokiaľ ide o DPH a dane z príjmov právnických osôb.

               –Podľa programu stability na roky 2018 – 2022, ktorý predložila francúzska vláda 25. apríla 2018, by sa mal deficit verejných financií v roku 2018 znížiť na 2,3 % HDP a v roku 2019 by sa mal mierne zvýšiť na 2,4 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2018 by mal deficit v roku 2018 dosiahnuť úroveň 2,3 % HDP a v roku 2019 úroveň 2,8 % HDP, čo znamená, že v prognózovanom období by mal zotrvať pod referenčnou hodnotou 3 % HDP.

               –Štrukturálne saldo, čo je saldo verejných financií upravené podľa hospodárskeho cyklu a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v roku 2017 zlepšilo o 0,5 % HDP. Celkové zlepšenie štrukturálneho salda od roku 2015 dosiahlo 0,7 % HDP.

               –Pomer hrubého verejného dlhu k HDP narástol v roku 2017 na 97,0 % (oproti 96,6 % v roku 2016), a to najmä v dôsledku zosúladenia dlhu a deficitu, na základe ktorého došlo k zvýšeniu dlhu, keďže primárny deficit a platby úrokov boli viac-menej kompenzované vplyvom reálneho rastu a inflácie na znižovanie dlhu. V prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že pomer dlhu klesne na 96,4 % v roku 2018 a na 96,0 % v roku 2019, a to najmä v dôsledku vysokého nominálneho rastu, ktorý prevažuje nad primárnym deficitom a platbami úrokov.

               (10)V súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný deficit napravil.

               (11)Podľa názoru Rady sa nadmerný deficit vo Francúzsku napravil, a preto by sa rozhodnutie 2009/414/ES malo zrušiť.

               (12)Francúzsko od roku 2018, ktorý je rokom nasledujúcim po náprave nadmerného deficitu, podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a malo by primeraným tempom postupovať smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, a to vrátane dodržiavania referenčnej hodnoty pre výdavky a dodržiavania dlhového kritéria v súlade s článkom 2 ods. 1a nariadenia (ES) č. 1467/97,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný deficit vo Francúzsku sa napravil.

               Článok 2

               Rozhodnutie 2009/414/ES sa týmto zrušuje.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 2009/414/ES z 27. apríla 2009 o existencii nadmerného deficitu vo Francúzsku (Ú. v. EÚ L 135, 30.5.2009, s. 19).

                     (2)

                        Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

                     (3)

                        Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite vo Francúzsku možno nájsť na webovej stránke: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/france_en#ongoing-procedure.

                     (4)

                        Nariadenie Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1).

                     (5)

                        V súlade so „Špecifikáciami implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, ktoré Hospodársky a finančný výbor prijal 15. mája 2017 a ktoré sú k dispozícii na adrese:http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf

                     (6)

                        Eurostat vyjadril výhradu ku kvalite údajov, ktoré predložilo Francúzsko. V prvom rade sa Eurostat domnieva, že Francúzska agentúra pre rozvoj (Agence Française de Développement) by mala byť zaradená do sektora verejnej správy, čo by viedlo k zvýšeniu verejného dlhu. V druhom rade zastáva Eurostat názor, že kapitálová injekcia, ktorú štát poskytol skupine AREVA (0,1 % HDP) v roku 2017, by sa mala považovať za kapitálový transfer s vplyvom na deficit.