               12.9.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/1

         Odporúčania EDPS týkajúce sa možností EÚ v súvislosti s reformou ochrany osobných údajov
   (Úplné znenie v anglickom, vo francúzskom a v nemeckom jazyku sa nachádza na webovej stránke európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov www.edps.europa.eu)
   (2015/C 301/01)
   Tri hlavné inštitúcie EÚ, Európsky parlament, Rada a Európska komisia, začali 24. júna 2015 rokovania v rámci spolurozhodovacieho postupu o navrhovanom všeobecnom nariadení o ochrane údajov (ďalej len „nariadenie GDPR“), ktorý je známy pod názvom neformálny „trialóg“ (1). Základom pre tento trialóg je návrh Komisie z januára 2012, legislatívne uznesenie Parlamentu z 12. marca 2014 a všeobecný prístup Rady prijatý 15. júna 2015 (2). Tieto tri inštitúcie sa zaviazali zaoberať sa nariadením GDPR v rámci širšieho reformného balíka pre ochranu údajov, ktorý zahŕňa navrhovanú smernicu o policajných a justičných činnostiach. Tento proces by mal byť ukončený koncom roka 2015 a na základe neho by k formálnemu prijatiu oboch nástrojov mohlo dôjsť začiatkom roku 2016, po ktorom by malo nasledovať dvojročné prechodné obdobie (3).
   Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (EDPS) je nezávislou inštitúciou EÚ. Dozorný úradník sa nezúčastňuje na trialógu, ale v súlade s článkom 41 ods. 2 nariadenia 45/2001 je zodpovedný „Vzhľadom na spracovanie osobných údajov… za to, že inštitúcie orgány spoločenstva budú dodržiavať základné práva a slobody fyzických osôb, najmä ich právo na súkromie“… a „… za poradenstvo pre inštitúcie a orgány spoločenstva a dotknuté osoby vo všetkých veciach týkajúcich sa spracovania osobných údajov“. Dozorný úradník a zástupca dozorného úradníka boli vymenovaní v decembri 2014 s osobitným poslaním, a to vystupovať konštruktívnejšie a aktívnejšie a v marci 2015 uverejnili päťročnú stratégiu, v ktorej je vytýčené, ako plánujú vykonávať toto poslanie a prebrať za to zodpovednosť (4).
   Toto stanovisko je prvým míľnikom v stratégii EDPS. Na základe diskusií s inštitúciami EÚ, členskými štátmi, občianskou spoločnosťou, priemyslom a inými zainteresovanými stranami cieľom nášho poradenstva je pomáhať účastníkom trialógu, aby včas dospeli k správnemu konsenzu. Nariadením GDPR sa zaoberá v dvoch častiach:

               —

               vízia EDPS, pokiaľ ide o pravidlá na ochranu údajov orientované na budúcnosť s názornými príkladmi našich odporúčaní a

               —

               príloha („Príloha k stanovisku 3/2015: Porovnávacia tabuľka s textami nariadenia GDPR a odporúčaniami EDPS“) s tabuľkou so štyrmi stĺpcami pre porovnanie po jednotlivých článkoch textu nariadenia GDPR prijatého Komisiou, Parlamentom resp. Radou spoločne s odporúčaním EDPS.

         Stanovisko je zverejnené na našej webovej stránke a prostredníctvom mobilnej aplikácie. Doplnené bude na jeseň 2015 odporúčaniami týkajúcimi sa odôvodnení k nariadeniu GDPR a keď Rada prijme svoju všeobecnú pozíciu v súvislosti so smernicou o ochrane údajov aj k ochrane údajov vzťahujúcej sa na policajné a justičné činnosti.
   Komplexné stanovisko EDPS k navrhovanému reformnému balíku z marca 2012 zostáva v platnosti. Po troch rokoch je však potrebné, aby sme naše rady aktualizovali v záujme bezprostrednejšieho zohľadnenia pozícií zákonodarcov a poskytli konkrétne odporúčania (5). Tak ako v prípade stanoviska z roku 2012 aj toto stanovisko je v súlade so stanoviskami a vyhláseniami pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 vrátane „dodatku“ k „základným témam z hľadiska trialógu“, ktorý bol prijatý 17. júna, ku ktorému EDPS prispel ako riadny člen pracovnej skupiny (6).

      Výnimočná príležitosť: Prečo je táto reforma taká dôležitá

      EÚ sa nachádza na poslednom kilometri maratónu úsilia o reformu jej pravidiel týkajúcich sa ochrany osobných údajov. Všeobecné nariadenie o ochrane údajov v budúcich desaťročiach potenciálne ovplyvní všetky fyzické osoby v EÚ, všetky organizácie v EÚ, ktoré spracúvajú osobné údaje, ako aj organizácie mimo EÚ, ktoré spracúvajú osobné údaje týkajúce sa fyzických osôb v EÚ (7). Nadišiel čas na ochranu základných práv a slobôd fyzických osôb v spoločnosti budúcnosti založenej na údajoch.

      Účinná ochrana údajov prispieva k posilneniu fyzických osôb a motivovaniu zodpovedných podnikov a verejných orgánov. Právne predpisy v tejto oblasti sú zložité a odborné a vyžaduje sa odborné poradenstvo, najmä zo strany nezávislých orgánov pre ochranu údajov, ktoré rozumejú výzvam súvisiacim s ich dodržiavaním. Nariadenie GDPR patrí pravdepodobne k najdlhším v zbierke právnych predpisov Únie, takže EÚ musí byť teraz selektívna a zamerať sa na prvky, ktoré by ako neúmyselný dôsledok mohli nevhodne zasahovať do budúcich technológií. V textoch každej inštitúcie sa hlása jasnosť a zrozumiteľnosť v oblasti spracovania osobných údajov: takže nariadenie GDPR musí v praxi predstavovať to, čo sa hlása, a to byť čo možno najstručnejšie a zrozumiteľnejšie.

      Parlament a Rada ako spoloční zákonodarcovia sú zodpovední za určenie konečného právneho textu a Komisia, ako iniciátorka právneho predpisu a strážkyňa zmlúv, im má napomáhať. EDPS sa nezúčastňuje na rokovaniach v rámci „trialógu“, z právneho hľadiska sme však kompetentní poskytovať poradenstvo a konať tak aktívne v súlade s právomocami súvisiacimi s funkciou dozorného úradníka a zástupcu dozorného úradníka a najnovšou stratégiou EDPS. Toto stanovisko čerpá z viac než desaťročných skúseností v oblasti dohľadu nad dodržiavaním predpisov o ochrane údajov a politického poradenstva s cieľom pomôcť inštitúciám dosiahnuť výsledok, ktorý bude slúžiť záujmom fyzických osôb.

      Právne predpisy sú umením možného. Na stole sú predložené možnosti v podobe príslušných textov preferovaných Komisiou, Parlamentom a Radou, pričom každý obsahuje mnohé cenné ustanovenia, ale každý možno ešte vylepšiť. Výsledok nebude podľa nás dokonalý, ale máme v úmysle na poskytnúť inštitúciám podporu v záujme dosiahnutia najlepšieho možného výsledku. Z tohto dôvodu naše odporúčania neprekračujú rámec týchto troch textov. Založené sú na troch trvalých záujmoch:

               —

               lepšie podmienky pre občanov,

               —

               pravidlá, ktoré budú v praxi fungovať,

               —

               pravidlá, ktoré pretrvajú počas celej generácie.

      Toto stanovisko je príkladom transparentnosti a zodpovednosti, čo sú dve zásady, ktoré patria asi k najvýraznejším inováciám nariadenia GDPR. Proces trialógu sa skúma omnoho pozornejšie než kedykoľvek predtým. Naše odporúčania sú verejné a chceli by sme vyzvať všetky inštitúcie EÚ, aby sa chopili iniciatívy a išli príkladom tak, aby táto legislatívna reforma bola výsledkom transparentného procesu a nie tajného kompromisu.

      EÚ potrebuje novú dohodu o ochrane údajov, novú kapitolu. Zvyšok sveta tento proces pozorne sleduje. Prvoradá je kvalita nového právneho predpisu a jeho interakcia s globálnymi právnymi systémami a trendmi. Týmto stanoviskom EDPS signalizuje svoju ochotu a pripravenosť pomôcť zaistiť, aby EÚ čo najlepšie využila túto historickú príležitosť.
   1.   Lepšie podmienky pre občanov

   Cieľom pravidiel EÚ bolo vždy uľahčenie toku údajov v rámci EÚ, ako aj s jej obchodnými partnermi, avšak so zreteľom na prednostný záujem o práva a slobody fyzických osôb. Internet umožnil nevídanú mieru prepojenia, sebavyjadrenia a priestoru na ponúkanie hodnôt podnikom a spotrebiteľom. Súkromie si však Európania cenia viac než kedykoľvek predtým. Podľa prieskumu Eurobarometer o ochrane údajov z júna 2015 (8) viac než šesť z desiatich občanov nedôveruje online firmám a dve tretiny sú znepokojené, že nemajú úplnú kontrolu nad informáciami, ktoré tieto firmy poskytujú online.
   Reformovaný rámec musí zachovávať a, ak je to možné, posilniť normy pre fyzické osoby. Reformný balík pre ochranu údajov bol navrhnutý predovšetkým ako prostriedok na „posilnenie práv na ochranu súkromia online“ zabezpečením, aby „ľudia boli lepšie informovaní o svojich právach a viac si kontrolovali svoje informácie.“ (9) Zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti napísali v apríli 2015 Európskej komisii, ktorá mala vyzvať inštitúcie, aby ostali verné týmto zámerom (10).
   Existujúce zásady stanovené v charte, primárnom právnom predpise EÚ, by sa mali uplatňovať dôsledne, dynamicky a inovačným spôsobom tak, aby boli v praxi efektívne pre občana. Reforma musí byť komplexná, teda v súlade s balíkom, keďže spracovanie údajov môže spadať pod osobitné právne nástroje, musí však byť jasná ich presná pôsobnosť a aká je medzi nimi interakcia, aby nevznikli diery v právnych predpisoch ohrozujúce záruky (11).
   Východiskom pre EDPS je dôstojnosť fyzickej osoby, čo presahuje problematiku prostého dodržiavania právnych predpisov (12). Naše odporúčania sú založené na posúdení každého článku nariadenia GDPR jednotlivo aj súhrnne podľa toho, či bude posilňovať postavenie fyzickej osoby v porovnaní so súčasným rámcom. Referenčným bodom sú zásady v jadre ochrany údajov, a to v článku 8 Charty základných práv (13).
   1.1.   Vymedzenie pojmov: nech je jasné, čo sú osobné údaje

   Fyzické osoby by mali mať možnosť účinnejšie uplatňovať svoje práva, pokiaľ ide o akékoľvek informácie, na základe ktorých ich možno identifikovať alebo vyčleniť, a to aj v prípade, keď sa informácie považujú za „pseudonymné“ (14).
   1.2.   Každé spracovanie údajov musí byť tak zákonné, ako aj opodstatnené

               —

               Požiadavky na každé spracovanie údajov majú byť obmedzené na konkrétne účely a na právnom základe sú kumulatívne, bez alternatív. Odporúčame vyhnúť sa akémukoľvek spájaniu a tým oslabiť tieto zásady. EÚ by namiesto toho mala zachovať, zjednodušiť a uviesť do praxe zavedenú zásadu, že osobné údaje by sa mali používať len takými spôsobmi, ktoré sú zlučiteľné s pôvodnými účelmi ich zhromaždenia (15).

               —

               Súhlas predstavuje jeden možný právny základ pre spracovanie, je však potrebné, aby sme zabránili zaškrtávajúcim okienkam, ktoré fyzickej osobe neponúkajú žiadny zmysluplný výber a kde vôbec nie je potrebné spracovanie údajov. Odporúčame, aby sa ľuďom umožnilo poskytnúť rozsiahly alebo obmedzený súhlas, napríklad na klinický výskum, ktorý sa dodržiava a ktorý je možné odvolať (16).

               —

               EDPS podporuje náležité, inovačné riešenia pre medzinárodné prenosy osobných údajov, ktoré umožňujú výmenu údajov a dodržiavanie ochrany údajov a zásad dohľadu. Dôrazne neodporúčame povolenie prenosov na základe oprávnených záujmov prevádzkovateľa z dôvodu nedostatočnej ochrany fyzickej osoby, neodporúčame tiež, aby EÚ otvorila dvere priamemu prístupu orgánom tretích krajín k údajom nachádzajúcim sa v EÚ. Akákoľvek žiadosť o prenos vydaná orgánmi v tretej krajine by mala byť uznaná len v prípade, keď sú dodržané normy stanovené v zmluvách o vzájomnej právnej pomoci, medzinárodných dohodách a iných legálnych cestách pre medzinárodnú spoluprácu (17).

         1.3.   Nezávislejší, autoritatívnejší dohľad

               —

               Orgány EÚ na ochranu údajov by mali byť pripravené na plnenie svojich úloh, keď nariadenie GDPR nadobudne účinnosť a Európsky výbor pre ochranu údajov bude plne funkčný, len čo nariadenie nadobudne účinnosť (18).

               —

               Orgány by mali byť schopné prejednať a vyšetriť sťažnosti a nároky podané dotknutými osobami alebo orgánmi, organizáciami a združeniami.

               —

               Presadzovanie práv fyzických osôb si vyžaduje efektívny systém zodpovednosti a kompenzácie za škody spôsobené nezákonným spracúvaním údajov. Vzhľadom na jasné prekážky pri vymáhaní nápravy v praxi, fyzické osoby by mali mať možnosť v súdnych konaniach byť zastúpení orgánmi, organizáciami a združeniami (19).

         2.   Pravidlá, ktoré budú v praxi fungovať

   Záruky by sa nemali zamieňať s formalitami. V prípade prílišnej podrobnosti alebo pokusov na úrovni mikroriadenia podnikových procesov existuje riziko, že v budúcnosti budú neaktuálne. V takomto prípade by sme si mohli vziať príklad z príručky EÚ o hospodárskej súťaži, kde sa dôsledne presadzuje pomerne obmedzený súbor sekundárnych právnych predpisov a podporuje sa kultúra zodpovednosti a informovanosti v rámci podnikov (20).
   V každom z týchto troch textov sa vyžaduje väčšia prehľadnosť a jednoduchosť zo strany zodpovedných za spracovanie osobných údajov (21). Rovnako aj technické povinnosti musia byť výstižné a zrozumiteľné, ak ich prevádzkovatelia majú správne vykonávať (22).
   Existujúce postupy nie sú posvätné: cieľom našich odporúčaní je identifikovať spôsoby na odstránenie byrokracie, minimalizovanie predpisov na dokumentáciu a nepodstatné formality. Vydávanie právnych predpisov odporúčame len vtedy, keď je to skutočne potrebné. Poskytuje sa tým priestor na manévrovanie pre podniky, verejné orgány alebo orgány na ochranu údajov: priestor, ktorý je potrebné vyplniť zodpovednosťou a usmernením zo strany orgánov na ochranu údajov. Vo všeobecnosti na základe našich odporúčaní by text nariadenia GDPR bol takmer o 30 % kratší, ako je priemerná dĺžka textu týchto troch inštitúcií (23).
   2.1.   Účinné záruky, nie postupy

               —

               Dokumentácia by mala byť prostriedkom a nie cieľom dodržiavania právnych predpisov, reforma musí byť zameraná na výsledky. Odporúčame odstupňovaný prístup, ktorým sa obmedzujú povinnosti prevádzkovateľov v súvislosti dokumentáciou na jednotnú politiku o tom, ako sa bude dodržiavať nariadenie pri zohľadnení rizík, pričom uvedené dodržiavanie musí transparentne preukázať, či ide o prenos, zmluvy so spracovateľmi, alebo oznámenia o porušení (24).

               —

               Na základe jasných kritérií na posúdenie rizík a na základe našich skúseností z dohľadu nad inštitúciami EÚ odporúčame požadovať oznamovanie porušení ochrany údajov len v prípade, keď sú ohrozené práva a slobody dotknutých osôb (25).

               —

               Iniciatívy priemyslu, či už prostredníctvom záväzných podnikových pravidiel, alebo osvedčení o zachovaní dôverného charakteru informácií by sa mali aktívne podporovať (26).

         2.2.   Lepšia rovnováha medzi verejným záujmom a ochranou osobných údajov

               —

               Pravidlá ochrany údajov by nemali brániť historickému, štatistickému a vedeckému výskumu, ktorý sa vykonáva skutočne vo verejnom záujme. Zodpovedné osoby musia prijať potrebné opatrenia na zabránenie, aby osobné údaje boli použité proti záujmu fyzickej osoby s osobitným dôrazom na pravidlá upravujúce citlivé informácie týkajúce sa napríklad zdravia (27).

               —

               Výskumníci a archivári by mali mať možnosť uchovávať údaje, pokiaľ bude potrebné, na základe týchto záruk (28).

         2.3.   Dôvera v dozorné orgány a posilnenie ich postavenia

               —

               Odporúčame umožniť dozorným orgánom vydať usmernenia pre prevádzkovateľov údajov a vypracovať vlastný rokovací poriadok v duchu zjednodušeného a jednoduchšieho uplatňovania nariadenia GDPR jediným dozorným orgánom („jednotné kontaktné miesto“) blízko občanom („blízkosť“) (29).

               —

               Orgány by mali byť schopné stanoviť účinné, primerané a odrádzajúce nápravné a administratívne sankcie na základe všetkých relevantných okolností (30).

         3.   Pravidlá, ktoré pretrvajú generáciu

   Hlavný pilier súčasného rámca – smernica 95/46/ES slúžila ako vzor pre ďalšie právne predpisy týkajúce sa spracovania údajov v EÚ a na celom svete a dokonca poslúžila ako základ pre formuláciu práva na ochranu osobných údajov v článku 8 Charty základných práv. Touto reformou sa bude formovať spracovanie údajov pre generáciu, ktorá si nepamätá, aký bol život bez internetu. EÚ musí preto v plnej miere rozumieť tomu, aké dôsledky bude mať tento akt pre fyzické osoby a jeho udržateľnosť vzhľadom na technologický rozvoj.
   Posledné roky sme boli svedkami exponenciálneho nárastu tvorby, zhromažďovania, analýzy a výmeny osobných informácií v dôsledku technologických inovácií ako internet vecí, cloud computing, veľké dáta a otvorené dáta, využívanie ktorých je podľa EÚ nevyhnutné pre jej konkurencieschopnosť (31). Súdiac podľa dĺžky trvania smernice 95/46/ES je primerané očakávať podobný časový úsek pred ďalšou zásadnou revíziou pravidiel na ochranu údajov, možno až do konca tridsiatych rokov 21. storočia. Ešte dlho predtým možno očakávať, že technológie založené na údajoch splynú s umelou inteligenciou, spracovaním prirodzeného jazyka a biometrickými systémami a aplikácie budú podporené možnosťami strojového učenia na dosiahnutie vyspelej inteligencie.
   Tieto technológie kladú nároky na zásady ochrany údajov. Reforma orientovaná na budúcnosť musí byť preto založená na dôstojnosti človeka a musí vychádzať z etiky. Musí napraviť nerovnováhu medzi inováciami v oblasti ochrany osobných údajov a ich využívaním a zabezpečiť efektívnosť záruk v našej digitalizovanej spoločnosti.
   3.1.   Zodpovedné obchodné postupy a inovačné techniky

               —

               Reformy by mali zvrátiť najnovší trend smerujúci k tajnému sledovaniu a prijímaniu rozhodnutí na základe profilov skrytých pred fyzickou osobou. Problémom nie je cielená reklama alebo vytváranie profilov, ale skôr nedostatok zmysluplných informácií o algoritmickej logike, pomocou ktorej sa vytvárajú tieto profily a ovplyvňuje dotknutá osoba (32). Odporúčame väčšiu transparentnosť zo strany prevádzkovateľov.

               —

               Dôrazne podporujeme zavedenie zásad špecificky navrhnutej a štandardnej ochrany údajov ako prostriedku na naštartovanie trhovo orientovaných riešení v digitálnej ekonomike. Odporúčame jednoduchšie znenie v prípade požadovania, aby práva a záujmy fyzických osôb boli integrované do vývoja výrobkov a štandardného nastavenia (33).

         3.2.   Oprávnené fyzické osoby

   Prenosnosť údajov je vstupnou bránou v digitálnom prostredí k užívateľskej kontrole, ktorá teraz, ako si fyzické osoby uvedomujú, chýba. Odporúčame umožniť priamy prenos dát od jedného prevádzkovateľa k inému na žiadosť dotknutej osoby a oprávniť dotknuté osoby, aby mohli získať kópie dát, ktoré sami môžu preniesť k inému prevádzkovateľovi (34).
   3.3.   Nadčasové pravidlá

   Odporúčame vyhnúť sa jazyku a postupom, ktoré sa v budúcnosti môžu stať neaktuálnymi alebo spornými (35).
   4.   Nedokončená práca

   Prijatie reformného balíka EÚ orientovaného na budúcnosť bude síce pôsobivé, avšak nebude predstavovať kompletný úspech.
   Všetky inštitúcie súhlasia, aby sa zásady nariadenia GDPR uplatňovali konzistentne na inštitúcie EÚ. Zasadzujeme sa za právnu istotu a jednotnosť právneho rámca a zároveň uznávame jedinečnosť verejného sektora EÚ a potrebu zabrániť oslabeniu súčasnej úrovne povinností (ako aj potrebu poskytnúť EDPS právny a organizačný základ). Návrh konzistentný s nariadením GDPR na revíziu nariadenia (ES) č. 45/2001 by preto mala Komisia predložiť čo najskôr po ukončení rozhovorov o nariadení GDPR tak, aby sa obidva texty mohli začať uplatňovať v rovnakom čase (36).
   Po druhé je jasné, že sa smernica 2002/58/ES („smernica o elektronickom súkromí“) bude musieť zmeniť. Oveľa dôležitejšie je, že EÚ požaduje jasný rámec pre dôvernosť komunikácií, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou práva na ochranu súkromia, ktorým sa riadia všetky služby umožňujúce komunikácie a nielen poskytovatelia verejne dostupných elektronických komunikácií. Toto je potrebné urobiť prostredníctvom harmonizujúceho nariadenia poskytujúceho právnu istotu, v ktorom sú stanovené minimálne rovnaké normy ochrany ako v rámci smernice o elektronickom súkromí za rovnakých podmienok.
   V tomto stanovisku sa preto odporúča prijať záväzok na čo najrýchlejšie prijatie návrhov v týchto dvoch oblastiach.
   5.   Rozhodujúci moment pre digitálne práva v Európe a mimo nej

   Prvýkrát v rámci jednej generácie má EÚ príležitosť modernizovať a harmonizovať pravidlá o tom, ako sa majú spracovávať osobné informácie. Ochrana súkromia a ochrana osobných údajov nekonkurujú hospodárskemu rastu a medzinárodného obchodu, ani skvelým službám a produktom – sú súčasťou ponúkanej kvality a hodnoty. Ako Európska rada uznáva, dôvera je nevyhnutným predpokladom pre inovačné produkty a služby, ktoré sú založené na spracúvaní osobných údajov.
   V roku 1995 EÚ bola priekopníkom v oblasti ochrany údajov. Teraz už viac než 100 krajín z celého sveta má právne predpisy o ochrane údajov a menej ako polovica z nich sú európske krajiny (37). EÚ napriek tomu naďalej venuje veľkú pozornosť krajinám, ktoré zvažujú ustanovenie alebo revíziu svojich právnych rámcov. V čase, keď dôverou ľudí v podniky a vlády otriasli odhalenia hromadného sledovania a porušovania ochrany údajov, európski zákonodarcovia majú veľkú zodpovednosť a dá sa predpokladať, že ich rozhodnutia z tohto roka budú mať vplyv aj za hranicami Európy.
   Podľa názoru EDPS znenie nariadenia GDPR je na dobrej ceste, ale určité obavy pretrvávajú a niektoré sú veľmi vážne. V prípade spolurozhodovacieho postupu vždy existuje riziko, že niektoré ustanovenia sa oslabia v rámci rokovaní na základe dobrého úmyslu pri hľadaní politického kompromisu. V prípade reformy ochrany osobných údajov je tomu však inak, pretože sa zaoberáme základnými právami a spôsobom ich ochrany počas celej generácie.
   Na tomto základe cieľom tohto stanoviska je pomôcť hlavným inštitúciám EÚ pri riešení problémov. Chceme nielen väčšie práva pre jednotlivé dotknuté osoby, ale aj väčšiu zodpovednosť pre prevádzkovateľa; chceme umožniť inovácie s právnym rámcom, ktorý je neutrálne zameraný voči technológiám, ale pozitívne zameraný voči výhodám, ktoré technológie môžu priniesť spoločnosti.
   Keďže rokovania sú v záverečnej fáze, veríme, že naše odporúčania pomôžu EÚ dostať cez cieľovú rovinku s takou reformou, ktorá bude aj naďalej slúžiť svojmu účelu po celé roky a desaťročia v budúcnosti: nová kapitola pre ochranu osobných údajov s globálnou perspektívou, pričom EÚ bude slúžiť ako príklad.

      V Bruseli 27. júla 2015

         Giovanni BUTTARELLI

            Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

      (1)  Spoločné vyhlásenia Európskeho parlamentu, Rady, Komisie, Spoločné vyhlásenie o praktických opatreniach pre spolurozhodovací postup (článok 251 Zmluvy o ES) (2007/C 145/02) (Ú. v. EÚ C 145, 30.6.2007).

      (2)  COM(2012)11 final; legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 12. marca 2014 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov), P7_TA(2014)0212; návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) – Príprava všeobecného prístupu, dokument Rady 9565/15, 11.6.2015.

      (3)  Celý názov je návrh smernice o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov, COM (2012)10 final; legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 12. marca 2014 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov, P7_TA(2014)0219. Pokiaľ ide o načasovanie a rozsah tohto trialógu, pozri závery Európskej rady z 25. – 26. júna 2015, EUCO 22/15; „plán“ pre trialóg bol uvedený na spoločnej tlačovej konferencii Parlamentu a Komisie http://audiovisual.europarl.europa.eu/AssetDetail.aspx?id=690e8d8d-682d-4755-bfb6-a4c100eda4ed [naposledy sprístupnené 20.7.2015], ale oficiálne nezverejnené. Nariadenie GDPR nadobudne účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku a očakáva sa, že bude uplatniteľné v plnom rozsahu dva roky po nadobudnutí jeho účinnosti (článok 91).

      (4)  Oznámenie o voľnom pracovnom mieste na pozíciu európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov COM/2014/10354 (2014/C 163 A/02), Ú. v. EÚ C 163 A/6 28.5.2014. V stratégii EDPS na obdobie rokov 2015 – 2019 bol uvedený záväzok „hľadať uskutočniteľné riešenia, ktoré zabraňujú byrokracii, zostávajú flexibilné, pre technologické inovácie a cezhraničné toky údajov a ktoré umožňujú fyzickým osobám efektívnejšie presadzovať svoje práva tak online, ako aj offline“; Ísť príkladom: stratégia EDPS 2015 – 2019, marec 2015.

      (5)  Stanovisko EDPS k reformnému balíku pre ochranu údajov, 7.3.2015.

      (6)  Pozri prílohu listu pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 adresovaného Vĕre Jourovej, komisárke pre spravodlivosť, spotrebiteľov a rodovú rovnosť, 17.6.2015.

      (7)  Vecná a územná pôsobnosť nariadenia GDPR sa ťažko dá stručne zhrnúť. Inštitúcie sa podľa všetkého dohodli aspoň na tom, že pôsobnosť sa vzťahuje na organizácie so sídlom v EÚ, ktoré sú zodpovedné za spracovanie osobných údajov buď v rámci EÚ, alebo mimo nej, organizácie so sídlom mimo EÚ, ktoré spracúvajú osobné údaje fyzických osôb v EÚ v priebehu ponúkania tovaru alebo služieb alebo sledovania fyzických osôb v EÚ. (Pozri článok 2 o vecnej pôsobnosti a článok 3 o územnej pôsobnosti).

      (8)  Ďalšie výsledky prieskumu: siedmi z desiatich vyjadrili obavy, že sa ich informácie použijú na iný účel, ako ten, na ktorý boli zhromaždené, jeden zo siedmich Európanov tvrdí, že by sa vždy mal požadovať ich výslovný súhlas pred zhromaždením a spracovaním ich údajov a dve tretiny považujú za dôležitú schopnosť preniesť osobné informácie od starého poskytovateľa služby k novému; Osobitný prieskum Eurobarometer 431 o ochrane údajov, jún 2015. Porovnateľné výsledky sa získali z prieskumu Pew Research z roku 2014, kde sa zistilo, že 91 % Američanov má pocit, že stratili kontrolu nad tým, ako podniky zhromažďujú a používajú osobné informácie užívateľov sociálnych sietí, 80 % malo obavy z tretích strán, ako napr. inzerenti alebo podniky, ktoré získajú ich údaje, a 64 % uviedlo, že vláda by mala urobiť viac na reguláciu inzerentov; Pew Research Privacy Panel Survey, január 2014.

      (9)  Komisia navrhuje komplexnú reformu pravidiel na ochranu osobných údajov s cieľom zvýšiť kontrolu užívateľov nad svojimi údajmi a znížiť náklady pre podniky.

      (10)  List od mimovládnych organizácií (MVO) predsedovi Junckerovi, 21.4.2015 https://edri.org/files/DP_letter_Juncker_20150421.pdf a odpoveď od vedúceho kabinetu podpredsedu Timmermansa, 17.7.2015 https://edri.org/files/eudatap/Re_EC_EDRi-GDPR.pdf [sprístupnené 23.7.2015]. EDPS sa v máji 2015 stretol so zástupcami niektorých z týchto MVO, aby prediskutovali ich obavy; TLAČOVÁ SPRÁVA EDPS/2015/04, 1.6.2015, Reformy ochrany údajov v EÚ: EDPS sa stretáva s medzinárodnými skupinami pre občianske slobody; úplný záznam z diskusie je k dispozícii na webovej lokalite EDPS (https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/EDPS/Pressnews/Videos/GDPR_civil_soc).

      (11)  Článok 2 ods. 2 písm. e).

      (12)  Článok 1.

      (13)  Článok 8 charty znie [zdôraznené]

                  „1.

                  Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.

                  2.

                  Tieto údaje musia byť riadne spracované na určené účely na základe súhlasu dotknutej osoby alebo na inom oprávnenom základe ustanovenom zákonom. Každý má právo na prístup k zhromaždeným údajom, ktoré sa ho týkajú, a právo na ich opravu.

                  3.

                  Dodržiavanie týchto pravidiel podlieha kontrole nezávislého orgánu.“

      (14)  Článok 10. Pokiaľ neexistuje jasné a právne záväzné vymedzenie pojmu „pseudonymizované údaje“ odlišné od „osobných údajov“, tento typ údajov musí zostať v pôsobnosti pravidiel ochrany osobných údajov.

      (15)  Články 6 ods. 2 a 6 ods. 4. Vzhľadom na to, že existuje určitá neistota, pokiaľ ide o význam pojmu „zlučiteľnosť“, na základe stanoviska pracovnej skupiny pre ochranu údajov zriadenej podľa článku 29 k obmedzeniu účelu odporúčame všeobecné kritériá na posúdenie, či spracovanie je zlučiteľné (pozri článok 5 ods. 2).

      (16)  Efektívne funkčné oddelenie predstavuje jeden zo spôsobov zabezpečenia zákonného spracovania bez súhlasu, ale legitímny záujem by nemal byť prílišne predkladať. V niektorých situáciách vhodnou alternatívou môže byť tiež bezvýhradné právo na odstúpenie. Posúdenie, či sa súhlas poskytuje slobodne, závisí sčasti od toho a) či existuje výrazná nerovnováha medzi dotknutou osobou a prevádzkovateľom a b) v prípadoch spracovania podľa článku 6 ods. 1 písm. b), či plnenie zmluvy alebo poskytnutie služby je podmienené súhlasom na spracovanie údajov, ktoré nie je nevyhnutné na tieto účely. (pozri článok 7 ods. 4.). Toto odráža ustanovenie v spotrebiteľskom práve EÚ: podľa článku 3 ods. 1) smernice Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách, „Zmluvná podmienka, ktorá nebola individuálne dohodnutá sa považuje za nekalú, ak napriek požiadavke dôvery spôsobí značnú nerovnováhu v právach a povinnostiach strán vzniknutých na základe zmluvy, ku škode spotrebiteľa.“

      (17)  Tieto pravidlá zahŕňajú rozhodnutia o primeranosti pre špecifikované sektory a územia, pravidelné preskúmania rozhodnutí o adekvátnosti a záväzných podnikových pravidiel. Pozri články 40 – 45.

      (18)  Článok 73.

      (19)  Článok 76. V súvislosti s vymáhaním nápravy v prípade porušenia pravidiel ochrany údajov pozri správu Agentúry pre základné práva, Prístup k prostriedky nápravy v oblasti ochrany údajov v členských štátoch EÚ, 2013.

      (20)  Pravidlá EÚ kladú dôraz na sebahodnotenie podnikov, pokiaľ ide o súlad s článkom 101 ZFEÚ týkajúcom sa zákazu protisúťažných dohôd, pričom dominantné firmy na trhu sú „osobitne zodpovedné“ za to, aby zabránili každej činnosti, ktorá by mohla narušiť účinnú hospodársku súťaž (odsek 9 usmernenia Komisie 2009/C 45/02); pozri predbežné stanovisko EDPS k ochrane súkromia a konkurencieschopnosti v ére veľkých dát, 14.3.2014.

      (21)  Tieto tri texty sa rôznym spôsobom vzťahujú na „zrozumiteľný spôsob a formu použitím jasného a jednoduchého jazyka“ (odôvodnenie 57), EP; článok 19, COM a Rada) a na to byť „jasný a jednoznačný“ (odôvodnenie 99), EP; článok 10a EP) a poskytovanie „jasných a zrozumiteľných informácií“ (článok 10 EP, článok 11 EP) a informácií, ktoré sú „stručné, jasné, zrozumiteľné a ľahko dostupné“ (odôvodnenie 25, EP, COM a Rada; článok 11 EP).

      (22)  Ustanovenia pre delegované akty boli z veľkej časti odstránené vo verziách Parlamentu a Rady. Sme presvedčení, že EÚ by mohla ísť ešte ďalej a prenechať tieto technické záležitosti odbornému posúdeniu nezávislých orgánov.

      (23)  Na základe našich odporúčaní by dĺžka textu zahŕňala okolo 20 000 slov; priemerná dĺžka textov troch inštitúcií zahŕňa asi 28 000 slov.

      (24)  Článok 22.

      (25)  Články 31 a 33.

      (26)  Článok 39.

      (27)  Článok 83. Výskum a archivácia samé osebe netvoria právny základ pre spracovanie a z tohto dôvodu odporúčame vypustiť článok 6 ods. 2.

      (28)  Článok 83a.

      (29)  Pracovná skupina zriadená podľa článku 29 načrtla víziu riadenia, mechanizmu konzistentnosti a jednotného kontaktného miesta založených na dôvere v nezávislé orgány pre ochranu údajov a vytvorených na troch úrovniach:

               —

               jednotlivý orgán pre ochranu údajov má silné postavenie a dostatočné finančné prostriedky na riešenie prípadov v rámci svojej právomoci,

               —

               efektívna spolupráca medzi orgánmi pre ochranu údajov s jasnou vedúcou pozíciou v cezhraničných prípadoch,

               —

               Európsky výbor pre ochranu údajov (EDPB), ktorý musí byť autonómny s vlastnou právnou subjektivitou, dostatočnými prostriedkami, pozostávajúci z rovnocenných orgánov pre ochranu údajov spolupracujúcich v duchu solidarity s právomocou prijímať záväzné rozhodnutia a podporovaný sekretariátom, ktorý slúži výboru prostredníctvom predsedu.

      (30)  Odporúčame tiež vyjasniť kompetencie dozorných orgánov a menovanie vedúceho orgánu v prípadoch nadnárodného spracovania pri zachovaní schopnosti dozorných orgánov riešiť čisto miestne prípady. Odporúčame zjednodušenú verziu mechanizmu konzistentnosti s lepším objasnením spôsobu identifikovania prípadov, v prípade ktorých by dozorné orgány mali konzultovať s Európskym výborom pre ochranu údajov a v prípade ktorých by výbor musel vydať záväzné rozhodnutie v záujme zabezpečenia jednotného uplatňovania nariadenia.

      (31)  Oznámenie Komisie Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe, COM(2015) 192 final; závery Európskej rady, jún 2015, EUCO 22/15; Závery Rady o digitálnej transformácii európskeho priemyslu, 8993/15.

      (32)  Článok 14 písm. h).

      (33)  Článok 23.

      (34)  Článok 18. Ďalej odporúčame v záujme účinnosti, že právo na prenosnosť údajov musí mať široký rozsah využitia a nemá sa využívať len v prípade spracovateľských operácií, pri ktorých sa používajú údaje poskytnuté dotknutou osobou.

      (35)  Odporúčame napríklad vynechať výrazy, ako „online“, „písomne“ a „informačná spoločnosť“.

      (36)  Jednou z možností, ktorú by sme uprednostnili, je, aby sa tak urobilo prostredníctvom ustanovenia v samotnom nariadení GDPR.

      (37)  Greenleaf, Graham, Global Data Privacy Laws 2015: 109 Countries, with European Laws Now a Minority (30. január 2015); (2015) 133 Privacy Laws & Business International Report, február 2015; UNSW Law Research Paper No. 2015-21.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0191

Odporúèanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2006/2007 – 2011/2012  /* SEK/2007/0191 v konečnom znení */

	Brusel, 13.2.2007SEK(2007) 191 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2006/2007 – 2011/2012(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Spojeného kráľovstva bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 8. februára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Spojeného kráľovstva predloženú 18. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu);3.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a4.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiVýsledky Spojeného kráľovstva v hospodárskej oblasti za posledných desať rokov boli veľmi pozitívne, s pomerne vysokou mierou rastu, nízkou infláciou a pružnými trhmi práce, ktoré prekonali množstvo hospodárskych šokov. Obzvlášť významným prvkom bola lepšia stabilita s vyrovnaním cyklických výkyvov v prípade produktu a nižšou volatilitou inflácie. Silný rast produktu bol podporený najmä rozsiahlou spotrebou domácností, ktorej zodpovedali pomerne nízke úspory domácností. Napriek pozoruhodnej pružnosti väčšiny opatrení, týkajúcej sa trhu práce, kapitálového trhu a výrobkového trhu, sa niektoré nedostatky na strane ponuky ťažko odstraňovali. Pomerne nevýraznú produktivitu možno v určitom rozsahu vysvetliť pomerne vysokou úrovňou zamestnanosti, hoci nedostatok stredne kvalifikovanej pracovnej sily a podpriemerné investovanie do infraštruktúry, ako je doprava, pravdepodobne takisto zohrávajú úlohu. V porovnaní s výraznou fiškálnou konsolidáciou zaznamenanou v prvej časti obdobia sa verejné financie od roku 2001 podstatne zhoršili, čo bolo čiastočne plánované, vzhľadom na rozhodnutie vlády vyriešiť niektoré z týchto problémov prostredníctvom zvýšených výdavkov na verejné služby, ktoré neboli plne financované, ale aj v dôsledku zníženia plánovaných príjmov.Postup riešenia nadmerného deficitu v Spojenom kráľovstveRada 24. januára 2006 rozhodla, že Spojené kráľovstvo má nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6, a Spojenému kráľovstvu adresovala podľa článku 104 ods. 7 odporúčanie, v ktorom stanovuje, že nadmerný deficit sa má upraviť do rozpočtového roku 2006/07, a aby orgány prijali účinné opatrenia do 24. júla 2006, t. j. v rámci šesťmesačnej lehoty stanovenej v pakte. Komisia 20. septembra 2006 uverejnila oznámenie Rade, v ktorom hodnotí opatrenia prijaté Spojeným kráľovstvom. Na základe vtedy dostupných informácií Komisia usúdila, že sa zdá, že Spojené kráľovstvo napreduje v korekcii svojho nadmerného deficitu, hoci tento výsledok podlieha rozsiahlym neistotám, a zdá sa, že štrukturálnou úpravou sa nedosiahne odporúčaných 0,5 % HDP. Rada 10. októbra 2006 schválila stanovisko Komisie a skonštatovala, že v tomto čase nie je potrebné prijať žiadne ďalšie kroky.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rozpočtových rokov 2005/06 až 2011/12[2]. Rada zastávala názor, že „plánovaný postup úpravy je vystavený rizikám“ a na základe článku 104 ods. 7 a s cieľom riešiť problém rizík, ktorým je dlhodobá udržateľnosť vystavená, vyzvala Spojené kráľovstvo, aby: „spoľahlivým a udržateľným spôsobom zabezpečilo zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP do rozpočtového roku 2006/2007“ a „potom pokračovalo v konsolidácii rozpočtu, najmä vykonávaním plánovaného zníženia rastu výdavkov po roku 2007/2008“ a „dosiahlo strednodobý cieľ, ktorý zabezpečí rýchle napredovanie smerom k udržateľnosti a racionálnemu pomeru dlhu výrazne pod úrovňou 60 % HDP a poskytne dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu 3 % HDP, ktorému sa má Spojené kráľovstvo snažiť vyhnúť, a vytvorí priestor na rozpočtové manévrovanie, najmä pokiaľ ide o potrebu verejných investícií.“Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Spojeného kráľovstva vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 16. októbra 2006. V národnom programe reforiem Spojeného kráľovstva sú označené ako hlavné priority: udržanie fiškálnej udržateľnosti vzhľadom na demografické výzvy, vytvorenie energického a flexibilného podnikateľského sektora, podpora inovácií a výskumu a vývoja, rozšírenie príležitosti na získanie kvalifikácie, zvýšenie inovácie a prispôsobivosti pri využívaní zdrojov a zabezpečenie spravodlivosti prostredníctvom moderného a pružného systému sociálneho zabezpečenia.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [3] ) sa ukázalo, že Spojené kráľovstvo dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Značný pokrok sa dosiahol vo všetkých politických oblastiach, najmä v oblasti mikroekonomickej politiky a politiky zamestnanosti. V prípade makroekonomickej politiky sa vypracovali plány fiškálnej konsolidácie a dôchodkovej reformy, ktoré sa ešte musia implementovať. Spojené kráľovstvo vynaložilo veľké úsilie na zapojenie zainteresovaných strán.Na podklade označených silných a slabých stránok sa Spojenému kráľovstvu odporučilo prijať opatrenia v oblasti kvalifikácií na základnej a strednej úrovni.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[4], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[5], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2006/07 – 2011/12RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[6], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva, ktorý sa vzťahuje na obdobie od rozpočtového roku 2006/07 do rozpočtového roku 2011/2012[7].6.  Program obsahuje dva makroekonomické scenáre: hlavný scenár a alternatívny scenár, ktorý vychádza z tendencie rastu o 0,25 percentuálneho bodu nižšej ako v hlavnom scenári. Prognózy týkajúce sa verejných financií v aktualizácii konvergenčného programu vychádzajú z druhého scenára, ktorý sa na účely tohto hodnotenia považuje za referenčný scenár. Predpokladá sa v ňom rast reálneho HDP vo výške 2,75 % HDP v roku 2006 a 2007 a pokles v priemere na 2,5 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Zdá sa, že prognóza týkajúca sa inflácie, pri ktorej sa očakáva pokles z 2,5 % v roku 2006 na 2 % od roku 2007, je vzhľadom na uverejnené aktuálnejšie výsledky v krátkodobom horizonte podhodnotená, inak však pravdepodobná.7.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa deficit verejných financií v roku 2006/07 odhaduje na 3,0 % HDP. V súčasnej aktualizácii konvergenčného programu sa deficit v tom istom roku odhaduje na 2,8 % HDP, čo znamená, že nedávny vývoj, pri ktorom sa zaznamenal rozsiahly nárast príjmov a pomalší rast výdavkov, sa udrží aj vo zvyšných mesiacoch rozpočtového roku.8.  Základnými cieľmi fiškálnej politiky, ako sa uvádzajú v aktualizácii konvergenčného programu, sú zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti, spravodlivosti medzi generáciami a vo vnútri tej istej generácie a, v závislosti od toho, podpora monetárnej politiky, najmä tým, že sa automatickým stabilizátorom umožní, aby uľahčili cestu hospodárstvu. V programe sa plánuje zníženie deficitu pod 3 % HDP do rozpočtového roku 2006/07 (2,8 % HDP) a na úroveň 1,4 % HDP do konca plánovaného obdobia v roku 2011/12. Očakáva sa, že primárne saldo, odhadované ako deficit vo výške 0,6 % HDP v rozpočtovom roku 2005/06, sa do roku 2008/09 vyrovná a do roku 2011/12 dosiahne prebytok vo výške 0,7 % HDP. Rozpočtová úprava počas celého programového obdobia je rovnomerne rozložená medzi príjmy a výdavky. Očakáva sa, že podiel príjmov sa v prvých dvoch rokoch programového obdobia zvýši, čiastočne v dôsledku diskrečných opatrení, pričom sa plánuje, že významná úprava na strane výdavkov sa vykoná po roku 2008/09, prostredníctvom zmiernenia súčasného rastu výdavkov. Plánuje sa, že verejné investície, podľa definície použitej v konvergenčnom programe[8], sa od roku 2006/07 ustália na hodnote 2,25 % HDP, takže od roku 2007/08 sa plánuje, že deficit sa v plnej miere použije na financovanie verejných investícií. Postup úpravy je, vzhľadom na priaznivejšie makroekonomický výhľad v krátkodobom horizonte, vo všeobecnosti v súlade s postupom plánovaným v aktualizácii z roku 2005.9.  Štrukturálne saldo (t .j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z 2,5 % HDP v roku 2006/07 na približne 1,25 % HDP v záverečnom roku programu 2011/12. Táto úprava je výraznejšia v období rozpočtových rokov 2006/07 a 2008/09, potom sa však spomalí. Rovnako ako v aktualizácii z roku 2005 sa kvantitatívny strednodobý cieľ pre štrukturálne saldo nestanovil. Program sa odvoláva na fiškálne ciele na základe domácich pravidiel, ktoré predpokladajú strednodobý postup pre cyklicky upravený deficit, ktorý je v súlade so stabilizáciou pomeru dlhu k HDP na pomerne nízkej úrovni, avšak poskytuje bezpečnostnú rezervu vzhľadom na hraničnú hodnotu deficitu verejných financií na úrovni 3 % HDP len za určitých okolností.10.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť až do roku 2007/08 vo všeobecnosti vyvážené, následne by však rozpočtové výsledky mohli byť horšie, ako sa plánuje v programe. Plánovaný nárast pomeru daní k HDP sa čiastočne opiera o pomerne nestále faktory, ako sú zisky vo finančnom a petrochemickom sektore. Zdá sa, že pomerne dobré predpoklady dosiahnutia príjmov podporuje nedávny vývoj hospodárstva, vrátane silnej rentability. Od roku 2008/09 bude však dosiahnutie deficitu plánovaného v programe závisieť od implementácie plánovaného zmiernenia rastu výdavkov a aktívneho monitorovania dodržiavania obmedzení výdavkov. Hoci orgány Spojeného kráľovstva predtým oznámili zníženie rozpočtových prostriedkov pre mnohé menšie ministerstvá, najväčšia časť obmedzenia výdavkov od roku 2008/09 ešte nie je podložená konkrétnymi opatreniami, podlieha však potvrdeniu v komplexnom preskúmaní výdavkov („Comprehensive Spending Review“) orgánmi, plánovanom na júl 2007, ktoré ohlási stanovené plány výdavkov do rozpočtového roku 2010/11. Záznam aktívneho monitorovania dodržiavania obmedzení výdavkov je pozitívny.11.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je vo všeobecnosti v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006/07, ako odporúčala Rada. Dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch poskytuje však až okolo roku 2009/10, keďže prognózy podliehajú výsledku komplexného preskúmania výdavkov. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu by sa tak tempo fiškálnej konsolidácie predpokladané v programe mohlo posilniť, najmä ku koncu programového obdobia, keď sa napriek vo všeobecnosti priaznivému hospodárskemu výhľadu neplánuje žiadna ďalšia podstatná úprava.12.  Plánuje sa, že pomer hrubého dlhu, ktorý sa v roku 2005/06 ustálil na hodnote 42,1 % HDP, hoci zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve, sa počas celého programového obdobia pomaly zvýši, pričom dosiahne vrchol na hodnote tesne pod 44 % HDP v roku 2008/09. Následne sa očakáva, že sa pomer stabilizuje a na konci programového obdobia začne klesať.13.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Spojenom kráľovstve sa približuje priemeru EÚ, pričom dôchodkové výdavky zaznamenávajú v porovnaní s priemerom EÚ o niečo nižší rast, čiastočne v dôsledku toho, že Spojené kráľovstvo sa v porovnaní s inými krajinami EÚ stále spoliehalo pomerne viac na súkromné dôchodkové systémy. Navrhované reformy poskytovania dôchodkov sa zameriavajú na odstránenie obavy spojenej s možným neprimeraným poskytovaním dôchodkov v budúcnosti, pri zvýšení podnetov na súkromné dôchodkové sporenie a zvýšením poskytovania verejných dôchodkov, čím spôsobujú o niečo vyšší nárast verejných výdavkov na dôchodky, ako sa predtým plánovalo; reforma zahŕňa aj plánované postupné zvyšovanie veku povinného odchodu do dôchodku. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, stále predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Konsolidácia verejných financií posilnením rozpočtovej pozície vo väčšej miere, ako sa plánovalo v konvergenčnom programe, by tak prispela k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Spojené kráľovstvo platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko.14.  Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho poskytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Obidva programy predpokladajú najmä postupnú implementáciu cieľov vlády zvýšiť účinnosť a zhodnotenie poskytovania verejných služieb, pričom dlhodobé prognózy týkajúce sa verejných financií zahŕňajú odhadované náklady na navrhovanú dôchodkovú reformu.15.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.16.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných i nepovinných údajoch[9], ktoré sú vážnejšie ako v predchádzajúcej aktualizácii, keďže časové obdobie, na ktoré sú stanovené plány výdavkov, je kratšie.Celkový záver je taký, že program sa vo všeobecnosti zdá v súlade s korekciou nadmerného deficitu do termínu, ktorý stanovila Rada (rozpočtový rok 2006/07). Po roku 2009/10 sa však nepredpokladá žiadna ďalšia významná úprava a dosiahnutie rozpočtových cieľov po roku 2007/08 podlieha účinnej implementácii plánovaného obmedzenia výdavkov.V zmysle uvedeného hodnotenia sa Spojené kráľovstvo vyzýva, aby presadzovalo rozpočtovú konsolidáciu počas celého programového obdobia, najmä vykonaním plánovaného zníženia rastu výdavkov po roku 2007/08, a aby naďalej posilňovalo svoju fiškálnu pozíciu, aj s cieľom riešiť problematiku rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Spojené kráľovstvo sa takisto vyzýva, aby dodržiavalo požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Rozpočtový rok Spojeného kráľovstva trvá od apríla do marca.[3] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[4] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM (2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[5] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] Rozpočtový rok Spojeného kráľovstva trvá od apríla do marca.[8] Definícia verejných investícií v konvergenčnom programe Spojeného kráľovstva, ktorá nie je koncepciou ESA, sa vzťahuje na všetky investície verejného sektora (t. j. verejných spoločností, ako aj vlády) a zahŕňa kapitálové granty súkromnému sektoru bez odpisov.[9] Neuvádzajú sa najmä údaje o prognózach vývoja zamestnanosti, nezamestnanosti, mzdovej inflácie a podrobný rozpis prognóz príjmov a výdavkov na základe verejných financií po roku 2007/08. V porovnaní s aktualizáciou z roku 2005 je obdobie pre rozpis výdavkov na základe verejných financií kratšie v súčasnej aktualizácii, ktorá je poslednou aktualizáciou pred stanovením nového podrobného plánu výdavkov v komplexnom preskúmaní výdavkov v júli 2007.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/50

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/15
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Lotyšska za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Lotyšsko splnilo v roku 2011 väčšinu podmienok týkajúcich sa programu strednodobej finančnej pomoci podľa rozhodnutia 2009/290/ES (5). Komisia dokončila piate a posledné preskúmanie v rámci programu Lotyšska pre platobnú bilanciu 21. decembra 2011 s celkovým pozitívnym posudkom týkajúcim sa pokroku vlády v otázke rozpočtových, finančných a štrukturálnych reforiem. Program strednodobej finančnej pomoci bol ukončený v januári 2012. Po ukončení uvedeného programu bude Lotyšsko podliehať dohľadu. Tento dohľad tvorí integrálnu časť existujúcich postupov a mechanizmov dohľadu a zameriava sa na prísne monitorovanie rizík, ktoré by mohli ohrozovať makroekonomickú stabilitu, a preto ovplyvňovať schopnosť splácania. Dohľad po skončení programu bude pokračovať, kým nebude splatená veľká časť úverov (okolo 70 %).

               (7)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (9)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (10)

               Lotyšsko 30. apríla 2012 predložilo svoj konvergenčný program, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2012 – 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že pri zohľadnení najnovších dostupných informácií je makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, na rok 2012 opatrný a na rok 2013 realistický. Zatiaľ čo makroekonomické odhady na rok 2012 v scenári konvergenčného programu sú veľmi podobné odhadom v prognóze útvarov Komisie z jari 2012 (s odhadmi rastu HDP na úrovni 2,0 % a 2,2 %), nedávne hospodárske údaje ukazujú, že výsledok môže byť vyšší. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe je odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 a priblížiť sa strednodobému rozpočtovému cieľu do konca obdobia konvergenčného programu. V konvergenčnom programe na roky 2012 – 2015 došlo k zmene strednodobého rozpočtového cieľa z – 1,0 % na – 0,5 % HDP. Nový strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Plánovaný celkový deficit v roku 2012 je v súlade s termínom odstránenia nadmerného deficitu stanoveného v odporúčaní Rady zo 7. júla 2009. Na rok 2013 je cieľom konvergenčného programu celkový deficit na úrovni 1,4 % HDP, hoci plánované zníženie výdavkov nie je ešte v plnej miere podporované náležitými opatreniami. Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (6) sa Lotyšsko priblíži svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu do konca obdobia konvergenčného programu v roku 2015. Keďže prepočítané informácie poukazujú na to, že pokrok pri dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa je menší ako 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení v neskorších rokoch konvergenčného programu, plánované obmedzenie výdavkov by zaistilo, že miera rastu výdavkov verejných financií s prihliadnutím na diskrečné príjmové opatrenia by bola v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste.
               Zároveň daňové zmeny z druhej polovice roku 2012, ktoré prijal Parlament 24. mája 2012 a ktoré ešte nie sú premietnuté do scenára konvergenčného programu, ale sú potvrdené v liste, ktorý sprevádza konvergenčný program, ohrozujú splnenie cieľov na rok 2013 a ďalšie roky. Miera dlhu verejnej správy je pod úrovňou 60 % HDP, pričom sa zvýši zo 42,6 % HDP v roku 2011 na 46,7 % HDP v roku 2014, keď orgány predfinancujú veľké objemy splátok vzťahujúcich sa na medzinárodný program finančnej pomoci, ktoré sa budú musieť uhradiť v rokoch 2014 – 2015, a zníži sa na 38,9 % v roku 2015, keď sa tieto splátky realizujú.

               (12)

               Lotyšsko by malo uskutočňovať stratégiu spočívajúcu v kladení dôrazu nie na zdaňovanie práce, ale na zdaňovanie spotreby, majetku a využívania prírodných a iných zdrojov pri súčasnom zlepšovaní štrukturálneho salda. Pomerne vysoké daňové zaťaženie pracujúcich so slabým príjmom a vysoký podiel nelegálnej práce naznačujú potrebu primeranej politiky trhu práce, preskúmania daňového a sociálneho systému a zvýšeného úsilia bojovať proti tieňovej ekonomike. Environmentálne dane sú naďalej pomerne málo rozvinuté a silne im dominuje zdaňovanie motorového paliva, zatiaľ čo zdaňovanie iných zdrojov energie, znečistenia a používania prírodných zdrojov je nižšie ako priemer EÚ. Ďalšie rozšírenie daňového základu na iné zdroje environmentálneho zdaňovania, predovšetkým na znečistenie, ako aj rozsiahlejšie zdaňovanie zdrojov energie by malo pomôcť pri dosahovaní cieľov v oblasti životného prostredia a zároveň poskytnúť priestor pre daňový odklon od zdaňovania pracovnej sily.

               (13)

               V procese prebiehajúcej reformy fiškálneho riadenia sa Lotyšsko vyzýva, aby zabezpečilo, že parlament prijme zákon o fiškálnej disciplíne, a aby vypracovalo zákon o strednodobom rozpočtovom rámci s cieľom posilniť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Prijatie zákona o fiškálnej disciplíne bude v súlade so záväzkami vlády na základe programu pre platobnú bilanciu; návrh zákona, ktorý prijala vláda, je tiež zameraný na začlenenie vypracovávaného acquis EÚ v oblasti fiškálneho riadenia do lotyšskej legislatívy. Ak sa nový zákon prijme a implementuje, v Lotyšsku, ktorému v súčasnosti chýba účinný mechanizmus na zmiernenie rastu výdavkov v priaznivom hospodárskom období, sa tak výrazne posilní fiškálny rámec.

               (14)

               Aby sa zabezpečila kontinuita dôchodkovej reformy, Lotyšsko sa vyzýva, aby obnovilo príspevky do povinného kapitalizačného súkromného dôchodkového systému vo výške 6 % hrubej mzdy v roku 2013 zo súčasnej zníženej úrovne predstavujúcej 2 % hrubej mzdy.

               (15)

               Lotyšsko musí posilniť a reformovať systém sociálneho zabezpečenia a bojovať proti nezamestnanosti, ktorá je jedna z najvyšších v Únii. Problém nezamestnanosti mladých ľudí sa stal zrejmým najmä počas krízy, čo odhaľuje tiež vysoký nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Boli navrhnuté a vykonané osobitné aktívne politiky trhu práce zamerané na mladých ľudí, medzi nimi aj odborné školenia, dobrovoľnícka činnosť a dotácie na mzdy pre mladých ľudí. Vzhľadom na rozsah problému majú však tieto obmedzené činnosti relatívne malý vplyv.

               (16)

               V roku 2011 čelí 40 % lotyšského obyvateľstva riziku chudoby a sociálneho vylúčenia, čo ovplyvňuje zamestnateľnosť pracovnej sily a budúcu perspektívu rastu. Lotyšsko prijalo núdzovú stratégiu siete sociálnej záchrany. Vládne politiky zamerané na zníženie chudoby sa sústreďujú na zníženie nerovnosti príjmov, znížené daňové zaťaženie pracujúcich rodín a lepší prístup na trh práce. Lotyšsko však vynakladá pomerne málo prostriedkov na sociálnu ochranu a sociálne transfery majú len malý vplyv na znižovanie chudoby, keďže veľká časť sociálnych transferov sa prerozdeľuje späť osobám so stredne vysokými a vysokými príjmami. Výdavky na dávky, pri ktorých sa skúmajú majetkové pomery, sú nízke, pričom úlohu záchrannej sociálnej siete čiastočne plnia dočasné verejné pracovné miesta, ktoré sú zle platené. V otázke dávok sociálnej pomoci predstavujú problém chudoba a nezamestnanosť a pomerne často dochádza k zneužívaniu systému. Veľké nerovnosti v prístupe k sociálnej pomoci na úrovni miestnych samospráv a slabá transparentnosť komplikujú rozhodovanie vychádzajúce z overených poznatkov. Problémy dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí sa počas krízy ukázali osobitne zrejmé. Väčšina nezamestnaných mladých ľudí nemá profesionálnu kvalifikáciu. Je relatívne vysoký počet mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ktorí neštudujú a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave. Opatrenia by sa mali prijať v súlade s výsledkami spoločného akčného tímu Lotyšska a Komisie zameraného na zamestnanosť mladých ľudí.

               (17)

               Lotyšsko sa vyzýva, aby ďalej presadzovalo energetickú účinnosť a podporovalo hospodársku súťaž v rámci veľkých energetických sietí a zároveň zlepšovalo prepojenosť s energetickými sieťami EÚ. Daňový systém neposkytuje dostatočné stimuly na zníženie nákladov na energiu a zmenu spotreby a investícií smerom k energeticky účinným výrobkom (dopravné prostriedky, izolácia budov, vykurovacie systémy). Energetickým trhom v Lotyšsku stále dominujú monopoly. Z historických dôvodov sú trhy so zemným plynom a elektrickou energiou väčšinou oddelené od trhov ostatných členských štátov.

               (18)

               Neefektívnosť systému občianskoprávneho súdnictva má negatívny vplyv na obchodné a hospodárske prostredie, pretože riziko podnikania a náklady naň sa zvyšujú. Existuje veľký počet nevybavených súdnych konaní prvého a druhého stupňa v občianskych a obchodných veciach, najmä pokiaľ ide o zmluvné záväzky a nesolventnosť. Bude možno potrebné vyhodnotiť profesionálny výkon sudcov. Opodstatnené sú ďalšie zlepšenia v systéme právnych predpisov o platobnej neschopnosti.

               (19)

               Napriek pomerne vysokej úrovni dosiahnutého vzdelania významná časť pracovnej sily nemá odbornú spôsobilosť a má obmedzený prístup k vyššiemu vzdelávaniu. Univerzity dosahujú zlé výsledky v celosvetovom rebríčku najlepších univerzít a sú charakterizované nízkou medzinárodnou konkurencieschopnosťou a slabou správou. Nízka spolupráca medzi univerzitami, výskumnými inštitúciami a podnikmi prináša veľmi chabé výsledky v oblasti inovácie. Chýba systematická a účinná stratégia v oblasti výskumu a inovácie. Lotyšsko má tiež najnižšie výdavky podnikov na výskum a vývoj v Únii.

               (20)

               Lotyšsko v rámci Paktu Euro Plus prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšovania konkurencieschopnosti, zvyšovania udržateľnosti verejných financií a posilňovania finančnej stability. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v nižšie uvedených odporúčaniach.

               (21)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s támito cieľmi:

               1.

               Zabezpečiť plánovaný pokrok na ceste k včasnému odstráneniu nadmerného deficitu. Na tieto účely v plnej miere implementovať rozpočet na rok 2012 a vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Následne implementovať rozpočtovú stratégiu podporenú dostatočne konkretizovanými štrukturálnymi opatreniami na rok 2013 a ďalšie roky s cieľom dostatočne napredovať pri dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa a dodržiavať referenčnú hodnotu v oblasti výdavkov. Na zníženie dlhu verejných financií využívať cyklické príjmy, ktoré sú lepšie, než sa očakávalo.

               2.

               Implementovať opatrenia týkajúce sa presunu zdaňovania z práce na zdaňovanie spotreby, majetku a využívania prírodných a iných zdrojov pri súčasnom zlepšovaní štrukturálneho salda; zabezpečiť prijatie zákona o fiškálnej disciplíne a vypracovať zákon o strednodobom rozpočtovom rámci s cieľom posilniť dlhodobú udržateľnosť verejných financií; obnoviť príspevky do povinného kapitalizačného súkromného dôchodkového systému vo výške 6 % hrubej mzdy od roku 2013.

               3.

               Prijať opatrenia na zníženie dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých, potláčaním predčasného ukončovania školskej dochádzky, presadzovaním účinnejšieho učňovského vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy, zvyšovaním kvality, pokrytia a účinnosti aktívnej politiky trhu práce a ich odbornej prípravy a prostredníctvom účinného systému mzdových dotácií.

               4.

               Riešiť vysokú mieru chudoby a sociálneho vylúčenia reformou systému sociálnej pomoci na zvýšenie jej efektívnosti, a zároveň lepšie chrániť chudobných. Zabezpečiť lepšie zameranie a zvýšenie stimulov k práci.

               5.

               Ďalej presadzovať energetickú účinnosť vykonávaním opatrení a poskytovaním stimulov k zníženiu nákladov na energiu a k presunu zamerania spotreby na energeticky účinné výrobky vrátane dopravných prostriedkov, budov a vykurovacích systémov. Podporovať hospodársku súťaž v rámci veľkých energetických sietí a zlepšiť prepojenosť s energetickými sieťami EÚ.

               6.

               Prijať opatrenia na zlepšenie riadenia a efektívnosti v rámci súdnictva najmä v súvislosti s nevybavenými prípadmi a dĺžkou procesov. Prijať kroky na zlepšenie režimu platobnej neschopnosti a právnych predpisov týkajúcich sa mediácie.

               7.

               Pokračovať v reformách v oblasti vyššieho vzdelávania, okrem iného zavedením nového modelu financovania, ktorý odmeňuje kvalitu, posilňuje prepojenie s potrebami trhu a výskumnými inštitúciami a obmedzí fragmentáciu rozpočtových zdrojov. Vytvoriť a vykonávať účinné politiky výskumu a inovácií nabádaním spoločností, aby inovovali, a to aj prostredníctvom daňových stimulov, modernizáciou infraštruktúry a racionalizáciou výskumných inštitúcií.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 215, 21.7.2011, s. 8.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Ú. v. EÚ L 79, 25.3.2009, s. 39.

      (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.

      (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky 2011 – 2014

text:
               22.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 216/6

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky 2011 – 2014
   2011/C 216/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Rada 6. mája 2009 prijala podľa ustanovení článku 143 Zmluvy rozhodnutie 2009/459/ES (2) o poskytnutí strednodobnej finančnej pomoci Rumunsku po dobu troch rokov. V sprievodnom memorande o porozumení podpísanom 23. júna 2009 a jeho následných doplnkoch sa stanovujú podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých sa finančná pomoc vyplatila. Rozhodnutie 2009/459/ES bolo zmenené a doplnené 16. marca 2010 rozhodnutím 2010/183/EÚ (3). Následne po tom, ako Rumunsko úspešne tento program realizovalo, a vzhľadom k čiastočnej úprave bežného účtu z dôvodu zostávajúcich štrukturálnych nedostatkov na trhu Rumunska s produktmi a na jeho trhu práce, ktoré robia krajinu citlivou voči medzinárodným cenovým otrasom, Rada 12. mája 2011 prijala rozhodnutie 2011/288/EÚ (4), aby bola podľa článku 143 Zmluvy preventívna strednodobá finančná pomoc Rumunsku k dispozícii po dobu troch rokov. Sprievodné memorandum o porozumení bolo podpísané 29. júna 2011.

               (2)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (3)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (5), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (4)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (6)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (7)

               Rumunsko predložilo 2. mája 2011 aktualizáciu svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. Tieto dva programy sa posudzovali súčasne.

               (8)

               Medzi rokmi 2002 a 2008 rumunské hospodárstvo výrazne rástlo, pričom rast reálneho HDP bol v priemere 6,3 % nad jeho úrovňou potenciálneho rastu. Hybnou silou hospodárskeho rastu bol predovšetkým domáci dopyt, pretože silný vývoj úverov a miezd posilnil súkromnú spotrebu a investície. Tento rozmach bol tiež poháňaný prílevom zahraničného kapitálu, ktorý viedol k prehriatiu a neudržateľným vonkajším, ako aj fiškálnym nerovnováham. Deficit bežného účtu dosiahol maximum na úrovni 13,4 % HDP v roku 2007 a v roku 2008 klesol len mierne na 11,6 % HDP v roku 2008. Podľa posledných posúdení Komisie o dlhodobej udržateľnosti, riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia ako vysoké. Toto posúdenie však ešte nezohľadnilo opatrenia komplexnej dôchodkovej reformy prijaté v roku 2010, ktoré podstatne zlepšili dlhodobú udržateľnosť rumunského dôchodkového systému. Vysoká miera úverov zo zahraničia bola ťahaná procyklickou fiškálnou politikou, pričom celkový deficit sa zvýšil z 1,2 % HDP v roku 2005 na 5,7 % HDP v roku 2008 v dôsledku opakujúcich sa rozpočtových sklzov, najmä pokiaľ ide o bežné výdavky. Finančná kríza a z toho vyplývajúci celosvetový hospodársky pokles zvýšil averziu investorov voči riziku, čo viedlo k výraznému obmedzeniu kapitálových tokov do Rumunska. Účasť na trhu práce nevzrástla ani napriek priaznivým hospodárskym podmienkam a miera zamestnanosti sa počas rokov rozmachu len veľmi málo zmenila. Miera zamestnanosti potom klesla na 63,3 % v roku 2010, zatiaľ čo miera nezamestnanosti sa v dôsledku hospodárskeho poklesu zvýšila z 5,8 % v roku 2008 na 7,3 % v roku 2010. Nezamestnanosť je stále veľmi vysoká medzi citlivými skupinami, napr. rómskou populáciou. V tejto súvislosti a vzhľadom na to, že čelili akútnym súkromným finančným potrebám, rumunské orgány v máji 2009 požiadali o medzinárodnú finančnú pomoc a o finančnú pomoc EÚ.

               (9)

               V nadväznosti na úspešnú realizáciu ozdravného programu EÚ-MMF a v snahe upevniť tieto pozitívne výsledky prebehli rokovania s úradmi o preventívnom programe EÚ-MMF na roky 2011 – 2013. V rámci nového programu sa pokračuje vo fiškálnej konsolidácii, fiškálnych reformách správy a zachovávaní finančnej stability, ktoré sa začali v rámci programu na roky 2009 – 2011. Okrem toho sa v programe kladie veľký dôraz na štrukturálne reformy trhu s produktmi (v sektoroch energetiky a dopravy) a trhu práce, ktoré sú potrebné, aby sa uvoľnil rastový potenciál Rumunska, podporilo sa vytváranie pracovných miest a zvýšilo sa čerpanie prostriedkov EÚ. Rumunsko aj naďalej zostáva na dobrej ceste smerom k dosiahnutiu cieľovej hodnoty deficitu na 4,4 % HDP v roku 2011 (pod 5 % HDP podľa ESA). Takisto by sa tým mal poskytnúť primeraný základ na dosiahnutie cieľového deficitu pod 3 % HDP v roku 2012, hoci podľa ekonomických prognóz útvarov Komisie z jari 2011 sú potrebné ďalšie opatrenia. Orgány tiež podnikli kroky na dosiahnutie cieľov štrukturálnej reformy v rámci nového programu a naďalej udržiavajú finančnú stabilitu.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomické predpoklady, o ktoré sa prognózy v rámci programu opierajú, sú realistické. Konvergenčný program má za cieľ korekciu nadmerného deficitu do konečného termínu v roku 2012, ktorý stanovila Rada vo svojom odporúčaní zo 16. februára 2010. Program sa zameriava na celkový deficit vo výške 2,6 % HDP v roku 2013 a 2,1 % HDP v roku 2014 s plánovanou konsolidáciou, ktorá je prevažne založená na výdavkoch. Podľa štrukturálneho salda, ktoré prepočítali útvary Komisie, sa do konca programového obdobia strednodobý cieľ nedosiahne. Konsolidačná stratégia sa zdá byť urýchlená a štrukturálne zlepšenie sa sústredí na roky 2011 a 2012. Naopak počas rokov 2013 a 2014 sa zlepšenie štrukturálneho salda neočakáva. Predpokladaný vývoj deficitu je vhodný len počas rokov 2011 a 2012, nie počas rokov 2013 a 2014. Hlavné riziká pre rozpočtové ciele sú riziká vyplývajúce z realizácie, dlhy štátnych podnikov, ktoré pre rozpočet predstavujú vážny podmienený záväzok, a výhrady, ktoré Komisia (Eurostat) mala v súvislosti s oznamovaním Rumunska v rámci postupu pri nadmernom deficite (6). Pokiaľ ide o výhrady Komisie, Rumunsko sa zaviazalo uprednostniť zlepšenie zberu štatistiky o verejných financiách v ESA 95 v rámci národného štatistického inštitútu.

               (11)

               Rumunsko sa vo svojom národnom programe reforiem a konvergenčnom programe, ktoré predložilo 2. mája 2011, zaviazalo k plneniu Paktu Euro Plus. Väčšina z týchto záväzkov bola alebo je plnená v rámci strednodobého programu finančnej pomoci a sú vo všeobecnosti vhodné na riešenie existujúcich problémov v rámci paktu.

               (12)

               Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí EÚ tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú vstupy na úrovni EÚ.

               (13)

               Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zo 16. februára 2010 Rada preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Rumunska na rok 2011 a jej stanovisko (7) sa odzrkadľuje v odporúčaní ustanovenom ďalej. Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Rumunska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko:
   vykonávalo opatrenia stanovené v rozhodnutí 2009/459/ES zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2010/183/EÚ, spolu s opatreniami stanovenými v rozhodnutí 2011/288/EÚ a ďalej špecifikované v memorande o porozumení z 23. júna 2009 a jeho následných doplnkoch, a v memorande o porozumení z 29. júna 2011 a jeho následných doplnkoch.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2009, s. 8.

      (3)  Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 19.

      (4)  Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15.

      (5)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (6)  Eurostat vyslovil výhrady ku kvalite rumunských údajov týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite vzhľadom na:

               i)

               neistotu ohľadom vplyvu niektorých verejných korporácií na deficit verejných financií;

               ii)

               podávanie správ v rámci kategórie ESA95 „ostatné pohľadávky a záväzky“;

               iii)

               povahu a vplyv niektorých finančných transakcií a

               iv)

               konsolidáciu vnútrovládnych tokov.

      (7)  Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.