Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0027

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2005-2008  /* SEK/2006/0027 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2006SEK(2006) 27 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2005-2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. Pakt bol zmenený a doplnený po prvýkrát v roku 2005. Reforma uznala užitočnosť paktu v oblasti zavedenia finančnej disciplíny, ale žiadala zvýšiť jeho efektívnosť a hospodárske posilnenie, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad rozpočtovými pozíciami a o dohľade nad hospodárskymi politikami[1] a ich koordinácii, čo je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré ju ešte neprijali predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Švédska bol predložený v decembri 1998. V súlade s nariadením, Rada predložila stanovisko 8. februára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. V súlade s tým istým postupom, aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, ktoré môže tiež preskúmať Rada.V týchto programoch je potrebné, aby členské štáty uviedli strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, vrátane sprievodných hospodárskych predpokladov. Na základe reformy paktu strednodobý cieľ by mal byť odstupňovaný pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú heterogénnosť v Únii, vrátane hľadiska finančného rizika udržateľnosti. K ďalším prvkom reformy patrí dosiahnutie symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas stanoveného obdobia, prostredníctvom zlepšenej rozpočtovej disciplíny v hospodárky dobrých časoch, zatiaľ čo „veľké štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť by sa mali vziať do úvahy ako dočasné odchýlenie od strednodobého cieľa alebo proces prispôsobovania sa tomuto cieľu.Berúc do úvahy predpovede útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné usmernenia hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie 2005-2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu Švédska a na základe nižšie uvedeného hodnotenia, schválila odporúčanie pre stanovisko Rady k tomuto programu.Hodnotenie1.  Šiesty aktualizovaný konvergenčný program Švédska bol Komisii odoslaný 24. novembra 2005 a týka sa obdobia rokov 2005 až 2008. Program vychádza zo zákona o rozpočte na rok 2006 prijatého parlamentom 16. decembra 2005. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje o odmenách zamestnancov). Program Švédska jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel.2.  Za posledné desaťročie bol ročný reálny rast HDP v Švédsku v priemere mierne pod úrovňou 3 %. Tento stav rastu bol charakterizovaný silnými vývojmi v oblasti produktivity a pozitívnymi čistými príspevkami z vývozu. Avšak za posledné roky nárast zamestnanosti oslabol a miery nezamestnanosti sa znížil, zatiaľ čo nezamestnanosť vzrástla. Vývoj inflácie zostal v nižšom rozmedzí cieľa banky Riksbank 2 % plus alebo mínus jeden percentuálny bod. Reálny rast HDP v aktualizácii sa očakáva na úrovni 2,4 % v roku 2005, následne sa zvýši až na 3,1 % v roku 2006, 2,8% v roku 2007 a na 2,3 % v roku 2008. Predpokladá sa oživenie rastu zamestnanosti v nadchádzajúcich rokoch. Makroekonomický vývoj, z ktorého tento program vychádza, sa celkovo zdá realistickým a vo všeobecnosti je v súlade s hodnotením útvarov Komisie vrátane predpovede z jesene 2005. Výpočty podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe aktualizácie údajov ukazujú, že potenciálne miery rastu HDP zostávajú relatívne vysoko ale majú mierne klesajúci trend v strednodobom horizonte. V hospodárstve v roku 2005 sa nachádza malé množstvo voľných zdrojov ale už v roku 2006 sa produkčná medzera uzatvára. Očakáva sa, že inflačné tlaky zostanú utlmené a postupne sa priblížia k cieľu banky Riksbanky 2 % za horizont programu. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistickými.3.  Švédska koruna bola voči euru v rokoch 2002 až 2004 relatívne stabilná, avšak nedávno došlo k jej oslabeniu napriek stabilnému makroekonomickému prostrediu Švédska, jeho stabilnému rastu a prebytkom na bežnom účte, pravdepodobne v súvislosti s relatívne nízkymi REPO sadzbami. Kladný rozdiel výnosov medzi dlhodobými štátnymi obligáciami vo Švédsku a eurozónou sa na začiatku roku pohyboval okolo 50 bázických bodov a klesol takmer na nulu.4.  18. januára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku rozpočtovú stratégiu predloženú v aktualizácii konvergenčného programu Švédska z roku 2004. Pokiaľ ide o rozpočtovú implementáciu z roku 2005, aktualizácia z roku 2004 stanovila cieľ 0,6 % HDP ako celkový prebytok verejných financií na rok 2005, zatiaľ čo v súčasnej aktualizácii sa predpovedá 1,6 % prebytok, napriek úprave rastu nadol za rok 2005. Celkovo príjmy boli lepšie ako sa očakávalo, sčasti kvôli jednorazovým daniam z príjmu právnických osôb ale taktiež sa stabilizoval aj vývoj výdavkov5.  Rozpočtový rámec vo Švédsku je zameraný na udržanie stabilného stavu verejných financií v kontexte plnej zamestnanosti a udržateľného rastu. Na tieto účely rozpočtový rámec zahŕňa celkový prebytok verejných financií v priemere vo výške 2 % HDP v priebehu cyklu, viacročné nominálne stropy výdavkov ústrednej vlády a požiadavku vyrovnaného rozpočtu pre orgány miestnej správy. Aktualizácia predpokladá celkový prebytok verejných financií vo výške 1,6 % v roku 2005, 0,9 % v roku 2006, 1,2 % v roku 2007 a 1,7 % v záverečnom roku 2008. Podiel výdavkov ako aj príjmov má postupne klesajúci trend počas obdobia predpovede. Zatiaľ čo zníženie podielu príjmov je na začiatku programového obdobia, zníženie podielu výdavkov je ku koncu programového obdobia. Kým v dôchodkovom systéme a podsektore miestnej správy sa očakávajú stabilné prebytky, deficit ústrednej vlády ovplyvňuje zmeny v stave verejných financií. Švédsko v súčasnosti využíva prechodné obdobie do jari 2007 na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z marca 2004 týkajúce sa klasifikácie financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému. Dosahom na saldo verejných financií implementáciou tohto rozhodnutia by bola úprava nadol vo výške okolo 1 % HDP každý rok. Celkovo v porovnaní s predchádzajúcim programom nová aktualizácia vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy vzhľadom na mierne priaznivý makroekonomický vývoj.6.  Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky odhadujú cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení na úrovni 1% HDP v roku 2006, znížené z približne 1 ¾ % v roku 2005. Z toho dôvodu sa fiškálne rozšírenie plánované na rok 2006 uskutočňuje v kontexte uzatvorenia produkčnej medzery a zlepšenia cyklický podmienok. Cyklicky upravené saldo sa postupne zlepšuje smerom k 1½-2 % v roku 2007-2008.7.  Program predkladá cieľový národný prebytok na úrovni 2 % v priemere v priebehu cyklu ako strednodobý referenčný bod, ktorým sa riadi v aktualizácii stratégie. Je taktiež základom švédskej domácej rozpočtovej politiky. Z tohto dôvodu je možné považovať 2 % HDP za SDC programu.8.  Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit asi 1/2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je výrazne náročnejší ako sa ukazovalo na základe miery zadlženia a priemerného potenciálneho rastu produkcie. Jeho dosiahnutie však zostáva kľúčovým na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti.9.  Pokiaľ ide o saldo, riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sa zdajú byť skôr pozitívne. Toto je preto, že najnovšie údaje o vnútroštátnych účtoch smerujú k rastu v roku 2005, ktorý je vyšší, ako sa predpovedá v programe. Navyše najnovšie údaje o hotovosti naznačujú, že príjmy z daní boli podstatne vyššie ku koncu roka 2005 ako tie, ktoré boli zahrnuté v aktualizácii rozpočtových údajov. Z tohto dôvodu by mohol byť rozpočtový výsledok lepší, ako sa v programe plánuje.10.  Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa stav rozpočtu načrtnutý v programe zdá byť dostatočným na zabezpečenie SDC programu, ktorý sa dosiahne do konca programového obdobia. Napriek tomu v dôsledku expanzívneho rozpočtu na rok 2006 sa rozpočtová pozícia odchyľuje od SDC o približne 1 % HDP v roku 2006 a 2007, čím ohrozuje dosiahnutie SDC v rámci programového obdobia. Navyše existujú obavy, že silná expanzívna fiškálna pozícia v roku 2006 (so zhoršujúcim sa cyklicky upraveným saldom o takmer jeden percentuálny bod) možno nie je celkom vhodná v zmysle, že toto obdobie sa môže kvalifikovať ako „dobré časy“. Ako je uvedené vyššie SDC programu je výrazne náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu.. Počas celého programového obdobia je dostatočné bezpečnostné rozpätie voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Toto hodnotenie by bolo opodstatnené aj pri preklasifikovaní v roku 2007 financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému mimo účtov verejných financií ako požaduje Eurostat. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom.11.  Predpokladá sa, že miera zadlženia bude naďalej klesať a dosiahne úroveň 46 % HDP v roku 2008. Dlh predovšetkým spôsobuje ústredný sektor verejných financií, ktorý je príčinou rozpočtových deficitov a prebytok v dôchodkovom systéme sa väčšinou investuje do neštátnych aktív, čím sa spomaľuje znižovanie pomeru hrubého dlhu. Miera zadlženia bez finančných aktív je negatívna, čo naznačuje, že sektor verejných financií má stav čistých aktív. Predpokladá sa zlepšenie z približne -6 % HDP v roku 2004 na úroveň približujúcu sa -9 % v roku 2008. Tieto predpovede sa zdajú byť prijateľnými.12.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Švédska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu.. Miera hrubého zadlženia je v súčasnosti dostatočne pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny programového obdobia. Stratégia Švédska, pri ktorej sa sústreďuje vytváranie fiškálnej politiky na udržateľnosť, vrátane reformy dôchodkového systému, ktorá zahŕňa výdavky na dôchodok a akumuláciu aktív, pozitívne prispieva k dlhodobému výhľadu verejných financií. V súčasnosti priaznivá rozpočtová pozícia prispieva k obmedzeniu predpokladaného rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou, zatiaľ čo plánovaná konsolidácia smerom k 2 % SDC na konci programového obdobia prispieva k zlepšeniu udržateľnosti.13.  Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Kým dostatočne silná strednodobá pozícia sa plánuje udržať, odchýlenie sa od SDC v rokoch 2006 – 2007 môže ohroziť, že bude procyklická a tiež ohrozuje dosiahnutie SDC na konci programového obdobia.14.  Národný reformný program (NRP) Švédska, predložený 21. októbra 2005 v rámci kontextu obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, kladie dôraz na udržateľný vývoj a zdôrazňuje, že dosiahnutie a zachovanie vysokej účasti na trhu práce a vysokého počtu odpracovaných hodín sú dôležitými úlohami a budú mať významný dosah na verejné financie z dlhodobého hľadiska. NRP zahŕňa rozpočet na rok 2006, na ktorom sa zakladá aj aktualizácia programu a v tomto zmysle sú tieto dva dokumenty zlučiteľné.15.  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2005-2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení rozpočtového dozoru a dozoru a koordinácie hospodárskych politík[3], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:16.  Dňa 24. januára 2006 Rada preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Švédska na obdobie 2005 až 2008. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje o odmenách zamestnancov). Program Švédska jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel.17.  Za posledné desaťročie bol ročný reálny rast HDP v Švédsku v priemere mierne pod úrovňou 3 %. Tento stav rastu bol charakterizovaný silnými vývojmi v oblasti produktivity a pozitívnymi čistými príspevkami z vývozu. Avšak za posledné roky nárast zamestnanosti oslabol a miery nezamestnanosti sa znížil, zatiaľ čo nezamestnanosť vzrástla. Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z 2,4 % v roku 2005 na 3,1% v roku 2006 a v priebehu nadchádzajúcich dvoch rokov programu bude dosahovať priemerne 2,5 %. V prvých dvoch rokoch programového obdobia sa vo výhľad rastu naznačuje zlepšenie cyklických podmienok, ktoré sa potom očakávajú, že zostanú do veľkej miery neutrálne. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár je vierohodným. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistickými.18.  18. januára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku rozpočtovú stratégiu predloženú v aktualizácii konvergenčného programu Švédska z roku 2004. Pokiaľ ide o rozpočtovú implementáciu z roku 2005, aktualizácia z roku 2004 stanovila cieľ 0,6 % HDP ako celkový prebytok verejných financií na rok 2005, zatiaľ čo v súčasnej aktualizácia sa predpovedá 1,6 % prebytok napriek úprave nadol rastu za rok 2005. Celkovo príjmy boli lepšie ako sa očakávalo, sčasti kvôli jednorazovým daniam z príjmu právnických osôb ale taktiež sa stabilizoval aj vývoj výdavkov.19.  Rozpočtový rámec je zameraný na udržanie stabilného stavu verejných financií v kontexte plnej zamestnanosti a udržateľného rastu. Na tieto účely rozpočtový rámec zahŕňa celkový prebytok verejných financií v priemere vo výške 2 % HDP v priebehu cyklu, viacročné nominálne stropy výdavkov ústrednej vlády a požiadavku vyrovnaného rozpočtu pre orgány miestnej správy. Aktualizácia predpokladá celkový prebytok verejných financií vo výške 1,6% v roku 2005, 0,9 % v roku 2006, 1,2 % v roku 2007 a 1,7 % v záverečnom roku 2008. Podiel výdavkov ako aj príjmov majú postupne klesajúci trend počas obdobia predpovede. Zatiaľ čo zníženie podielu príjmov je na začiatku programového obdobia do roku 2006 v dôsledku znížení daní, zníženie podielu výdavkov je ku koncu programového obdobia vzhľadom na zlepšenie na pracovnom trhu. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou, súčasná aktualizácia vo všeobecnosti potvrdzuje plánované fiškálne úpravy vzhľadom na priaznivejší makroekonomický vývoj.20.  Program predkladá cieľový národný prebytok na úrovni 2 % v priemere počas v priebehu cyklu ako strednodobý referenčný bod, ktorým sa riadi v aktualizácii stratégie. Je taktiež základom švédskej domácej rozpočtovej politiky. Z tohto dôvodu 2 % HDP môžu byť považované ako SDC programu, keďže je to v súlade s princípmi pre SDC špecifikovanými v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel. Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky z asi 1 % HDP v roku 2006 na asi 1½-2 % HDP v roku 2008.21.  Keďže strednodobý cieľ programu (SDC) je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit asi 1/2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je výrazne náročnejší ako sa ukazovalo na základe miery zadlženia a priemerného potenciálneho rastu produkcie. Jeho dosiahnutie však zostáva kľúčovým na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti.22.  Rozpočtový výsledok v roku 2005 by mohol byť lepší, ako sa v programe plánuje. Najnovšie údaje o daňových príjmoch podľa prijatej hotovosti a štvrťročné vnútroštátne účty podporujú toto hodnotenie.23.  Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa stav rozpočtu načrtnutý v programe zdá byť dostatočným na zabezpečenie SDC programu, ktorý sa dosiahne do konca programového obdobia. Napriek tomu v dôsledku expanzívneho rozpočtu na rok 2006 sa rozpočtová pozícia odchyľuje od SDC o približne 1 % HDP v roku 2006 a 2007, čím ohrozuje dosiahnutie SDC v rámci programového obdobia. Navyše existujú obavy, že silná expanzívna fiškálna pozícia v roku 2006 (so zhoršujúcim sa cyklicky upraveným rozpočtovým saldom o takmer jeden percentuálny bod) možno nie je celkom vhodná v zmysle, že toto obdobie sa môže kvalifikovať ako „dobré časy“. Ako je uvedené vyššie SDC programu je výrazne náročnejší, ako sa požaduje v Pakte stability a rastu.. Počas celého programového obdobia je dostatočné bezpečnostné rozpätie voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Toto hodnotenie by bolo opodstatnené aj pri preklasifikovaní v roku 2007 financovaných schém druhého piliera dôchodkového systému mimo účtov verejných financií, ako požaduje Eurostat. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom.24.  Miera zadlženia sa odhaduje na asi 51 % HDP v roku 2005, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá zníženie miery zadlženia na 46 % HDP do roku 2008.25.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Švédska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu.. Miera hrubého zadlženia je v súčasnosti dostatočne pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny programového obdobia. Stratégia Švédska, pri ktorej sa sústreďuje vytváranie fiškálnej politiky na udržateľnosť, vrátane reformy dôchodkového systému, ktorá zahŕňa výdavky na dôchodok a akumuláciu aktív, pozitívne prispieva k dlhodobému výhľadu verejných financií. V súčasnosti priaznivá rozpočtová pozícia prispieva k obmedzeniu predpokladaného rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou, zatiaľ čo plánovaná konsolidácia smerom k 2 % SDC na konci programového obdobia prispieva k zlepšeniu udržateľnosti[4].26.  Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Kým dostatočne silná strednodobá pozícia sa plánuje udržať, odchýlenie sa od SDC v rokoch 2006 – 2007 môže ohroziť, že bude procyklická a tiež ohrozuje dosiahnutie SDC na konci programového obdobia.27.  Národný reformný program (NRP) Švédska, predložený 21. októbra 2005 v rámci kontextu obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, kladie dôraz na udržateľný vývoj a zdôrazňuje, že dosiahnutie a zachovanie vysokej účasti na trhu práce a odpracované hodiny sú dôležitými úlohami a budú mať významný dosah na verejné financie z dlhodobého hľadiska. NRP zahŕňa rozpočet na rok 2006, na ktorom sa zakladá aj aktualizácia programu a v tomto zmysle sú tieto dva dokumenty zlučiteľné.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | KP nov. 2005 | 3.6 | 2.4 | 3.1 | 2.8 | 2.3 |KOM nov. 2005 | 3.6 | 2.5 | 3.0 | 2.8 | neuv. |KP nov. 2004 | 3.5 | 3.0 | 2.5 | 2.3 | neuv. |inflácia podľa HICP (%) | KP nov. 2005 | 0.9 | 1.5 | 1.5 | 2.0 | 2.0 |KOM nov. 2005 | 1.0 | 0.7 | 1.4 | 1.8 | n.a. |KP nov. 2004 | 1.3 | 1.5 | neuv. | neuv. | neuv. |Produkčná medzera (% z potenciálneho HDP) | CP nov 20052 | -0.3 | -0.4 | -0.1 | 0.1 | -0.1 |KOM nov. 20056 | -0.3 | -0.4 | -0.1 | 0.0 | neuv. |KP nov. 20042 | -0.1 | 0.1 | -0.2 | -0.4 | neuv. |Celkové saldo verejných financií (% z HDP) | KP nov. 2005 | 1.6 | 1.6 | 0.9 | 1.2 | 1.7 |KOM nov. 2005 | 1.6 | 1.4 | 0.8 | 1.1 | neuv. |KP nov. 2004 | 0.7 | 0.6 | 0.4 | 0.9 | neuv. |Primárne saldo (% z HDP) | KP nov. 2005 | 3.2 | 3.2 | 2.5 | 3.0 | 3.6 |KOM nov. 2005 | 3.4 | 3.2 | 2.6 | 2.9 | neuv. |KP nov. 2004 | 2.8 | 2.8 | 2.7 | 3.3 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% z HDP) | KP nov. 20052 | 1.7 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 |KOM nov. 2005 | 1.8 | 1.6 | 0.9 | 1.1 | neuv. |KP nov. 20042 | 0.8 | 0.5 | 0.5 | 1.2 | neuv. |Štrukturálne saldo3 (% z HDP) | KP nov. 20054 | 1.1 | 1.6 | 0.9 | 1.1 | 1.7 |KOM Nov. 20055 | 1.2 | 1.4 | 0.9 | 1.1 | neuv. |KP nov. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (% z HDP) | KP nov. 2005 | 51.1 | 50.9 | 49.4 | 47.8 | 46.0 |KOM nov. 2005 | 51.1 | 50.6 | 49.4 | 47.8 | neuv. |KP nov. 2004 | 51.7 | 50.5 | 50.0 | 49.0 | neuv. |Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy bez dosahu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii financovaných dôchodkových schém, ktoré je potrebné implementovať do predloženia oznámenia na jar v roku 2007. Vrátane tohto dosahu, saldo verejných financií by bolo 0,6 % v roku 2005, -0.1% v roku 2006, 0,2 % v roku 2007 a 0,7 % v roku 2008, kým hrubý verejný dlh by bol 51,4 % v roku 2005, 49,9 % v roku 2006, 48,3 % v roku 2007 a 46,5 % v roku 2008 . 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 4 Program neposkytuje žiadnu explicitné informácie o jednorazových a dočasných opatreniach. Ministerstvo financií Švédska však poskytlo odhad jednorazových opatrení 0,6 % HDP v roku 2004 a 0,2 % HDP v roku 2005. 5 Jednorazové a iné dočasné opatrenia z predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (0,6% HDP v roku 2004 a 0,2 % HDP v roku 2005, znižovanie deficitu). 6 Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 2,5% v roku 2004, 2,6% v roku 2005, 2,8% v roku 2006 a 2,7% v roku 2007. Zdroj Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Stanovisko Ekonomického a finančného výboru „Špecifikácie o uplatňovaní Paktu stability a rastu a usmernenia pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN 11. októbra 2005.[3] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie a budú uverejnené na internetovej stránke.http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0834

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s ods. 3 článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2005-2009  /* SEK/2005/0834 v konečnom znení */

	Brusel, 22. 6. 2005SEK(2005) 834 konečná verziaOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s ods. 3 článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2005-2009(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že zúčastnené členské štáty, teda tie, ktoré prijali jednotnú menu, museli predložiť programy stability Rade a Komisii do 1. marca 1999. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia musí Rada každý program stability preskúmať na základe hodnotenia vypracovaného Komisiou a výborom zriadeným na základe článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, Rada po posúdení programu prednesie svoje stanovisko. Podľa nariadenia je potrebné, aby členské štáty predložili ročné aktualizácie svojich programov stability, ktoré môže tiež preskúmať Rada, v súlade s rovnakými postupmi. Prvý program stability Portugalska na obdobie rokov 1999-2002 bol predložený 30. decembra 1998 a posúdený Radou 8. februára 1999. Aktualizácie boli predkladané každý ďalší rok.Portugalské orgány predložili najnovšiu aktualizáciu programu stability 9. júna 2005. Aktualizácia zahŕňa obdobie od roku 2005 do roku 2009 a bola predložená vládou, ktorá bola zostavená na základe výsledkov všeobecných volieb z 20. februára 2005. Vláda schválila aktualizáciu 2. júna v súlade s portugalskými vnútroštátnymi postupmi (Zákon o rozpočtovej stabilite) a parlament ju prerokoval 9. júna 2005. Útvary Komisie vykonali technické hodnotenie tejto aktualizácie, pričom vzali do úvahy výsledky svojich jarných ekonomických predpovedí na rok 2005, zohľadnili kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku na odhad potenciálneho výkonu a cyklicky upravených sáld, odporúčania v rámci všeobecných usmernení hospodárskej politiky na obdobie 2003-2005 a správu Rady ECOFIN z 20. marca 2005 o „Zlepšení implementácie Paktu stability a rastu“, ktorú Európska rada schválila 22. marca 2005[3]. Hodnotenie viedlo k nasledovnému:-  Aktualizovaný program zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“[4]. Tento však neuvádza prognózy dlhodobej udržateľnosti verejných financií ale namiesto toho sa len zmieňuje o pracovnej skupine ustanovenej vládou na hodnotenie dlhodobej udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia.-  Aktualizácia programu stability je vypracovaná s ohľadom na potrebu upraviť deficit verejných financií, ktorý plánovaný vo výške 6,2 % HDP na rok 2005, výrazne presiahne úroveň 3 % HDP. Portugalské orgány vzhľadom na diskusie s Eurostatom oznámili nedávno toto číslo, ktoré nasleduje po deficite na úrovni 2,9 % HDP v rokoch 2002 až 2004 a ktoré sú viditeľne horšie v porovnaní s cieľom na úrovni 2,2 % HDP na rok 2005 stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii programu. Toto zhoršenie sa vysvetľuje oveľa slabším nárastom ako sa očakávalo, prehodnotením nárastu výdavkov, prekročeniami v porovnaní s rozpočtom a nezavedením jednorázových opatrení plánovaných v predchádzajúcom programe[5], ako aj balíčkom úprav, prijatým novou vládou v júni 2005, ktorý predstavoval 0,6 % HDP. S cieľom znížiť deficit načrtáva aktualizácia stratégiu, ktorá počíta skôr s realizáciou štrukturálnych opatrení než by sa opierala o rozsiahle jednorázové a dočasné opatrenia, čo naznačuje zmenu pokiaľ ide o rozpočtovú stratégiu načrtnutú v predchádzajúcich aktualizáciach. Očakáva sa, že deficit verejných financií sa bude naďalej počas nadchádzajúcich rokov zlepšovať, ale aspoň do roku 2007 bude referenčnú hodnotu 3 % HDP prekračovať.-  Makroekonomický scenár uvedený v programe predpovedá, že rast reálneho HDP sa zvýši z 1 % v roku 2004 a 0,8 % v roku 2005 na 1,4 % v roku 2006, 2,2 % v roku 2007, 2,6 % v roku 2008 a 3,0 % v roku 2009. Tento profil je ovládaný narastajúcim domácim dopytom. Očakáva sa, že vplyvom zahraničných príspevkov dôjde len k malým odchýlkam od neutrálnej pozície, či už pozitívne alebo negatívne. Prognózy nárastu na rok 2005 a 2006 sú mierne pod úrovňou predpovedí útvarov Komisie, čo odráža najnovší vývoj situácie. Predpokladaný nárast HDP na nadchádzajúce roky zjavne podľa spoločne dohodnutej metodiky prekračuje úroveň trendu odhadovanú útvarmi Komisie; produkčná medzera sa bude počas trvania programu zmenšovať a očakáva sa, že sa do skončenia programu uzavrie. Nie je možné však vylúčiť, že úsilie o konsolidáciu rozpočtu môže zaťažiť nárast do vyššej miery ako sa implicitne očakávalo v programe. Na druhej strane skutočnosť, že sa rieši fiškálna situácia, ktorá nie je udržateľná, môže vyvolať priaznivý efekt dôvery. Navyše slabá konkurencieschopnosť na pozadí zvýšenej hospodárskej súťaže na portugalských vývozných trhoch môže ublížiť čistému príspevku vonkajšieho sektora k rastu. Predpovedané zrýchlenie ekonomickej aktivity preto závisí na riešení štrukturálnych nedostatkov v produktivite a konkurecieschopnosti a na schopnosti znovu si získať dôveru. Celkovo vzhľadom na skúsenosti z minulých rokov, prognózy rastu na roky 2007 až 2009 odrážajú optimistické očakávania, a preto zahŕňajú určité riziko. Rovnako sa zdá, že programové prognózy uvádzajú nižšie miery inflácie na roky 2005 a 2006, berúc do úvahy plánovaný nárast v nepriamych daniach.-  Aktualizácia počíta s tým, že deficit verejných financií dosiahne 6,2 % HDP v roku 2005, po mierach deficitu vo výške 2,9 % HDP v roku 2003 ako aj v roku 2004[6] (s výnimkou jednorázových a dočasných opatrení, tieto miery by boli 5,4 % a 5,2 % HDP). Počíta sa s poklesom deficitu na 4,8 % HDP v roku 2006, 3,9 % v roku 2007 a 2,8 % v roku 2008. Na rok 2009 sa v programe predpokladá ďalšie zníženie miery deficitu na úroveň 1,6 % HDP. Počíta sa s podobným vývojom primárneho salda: -3,3 % v roku 2005, -1,6 % v roku 2006 a -0,5 % HDP v roku 2007. Na rok 2008 a 2009 sa očakávajú primárne prebytky vo výške 0,7 % a 1,8 % HDP. Program sa zameriava na opatrenia so strednodobým dopadom a neopiera sa o rozsiahle dočasné opatrenia ako prostriedok na zlepšenie rozpočtového salda. Konsolidačné úsilie bude prebiehať počas celého programového obdobia, ale najmä na jeho začiatku, keďže podstatná časť tohto úsilia bude realizovaná v roku 2006. Výpočty útvarov Komisie, pri ktorých bola uplatnená spoločne dohodnutá metodika na údaje v programe ukazujú, že sa cyklicky upravený deficit podstatne narastie na 5,3 % HDP v roku 2005 ale postupne v roku 2009 poklesne na 1,4 %. Podrobné prognózy príjmov a výdavkov do roku 2009 ukazujú, že konsolidačným úsiliam napomôžu tak daňové príjmy, ako aj primárne výdavky s postupným príspevkom zameraným na stranu primárnych výdavkov. Začiatkom programového obdobia sa konsolidácia opiera najmä o zvýšené príjmy prostredníctvom vyšších daňových sadzieb (najmä zvýšenie štandardnej daňovej sadzby z 19 % na 21 %), nižších daňových dobropisov a zlepšeného systému výberu daní, čo čiastočne kompenzuje predchádzajúce jednorázové príjmy. V nadchádzajúcich rokoch sa očakáva zvýšený príspevok z výdavkového obmedzenia pochádzajúci z opatrení trvalého charakteru, akými sú reforma verejnej správy, vrátane ustálenia platov a zmien v štátnom systéme sociálneho a dôchodkového zabezpečenia, ktorého dopady na rozpočet sa prejavia najmä v strednodobom období. Podiel investovania v celkových vládnych výdavkoch počas programového obdobia mierne poklesne.-  Rozpočtové prognózy sú zaťažené niekoľkými rizikovými prvkami. Po prvé, zrýchlenie v hospodárskej oblasti, najmä od roku 2007, môže byť pomalšie než sa očakávalo. Po druhé, vývoj príjmov a výdavkov môže byť menej priaznivý než sa plánuje. Zvýšenie daňových sadzieb zvyšuje riziko daňových únikov a väčšina ohlasovaných obmedzení vo výdavkoch musí byť ešte právne zrealizovaná. Vláda plánuje predloženie opravného rozpočtu na rok 2005 do konca júna. Pokiaľ ide o nadchádzajúce roky, implementácia reforiem v oblasti výdavkov môže trvať dlhšie a dôsledkom toho ich krátkodobý a dlhodobý dosah môže byť menej významný než sa očakávalo. V tom prípade môže byť vláda požiadaná, aby si splnila svoje záväzky a prijala dodatočné opatrenia, s cieľom zabrániť prekročeniu deficitu nad 3 % HDP na dlhšie obdobie ako bolo plánované. Aj keď sa na roky 2008 a 2009 dodrží predpokladaný smer, rozpočtová pozícia v programe neposkytuje dostatočnú rezervu proti prekročeniu deficitného prahu pri bežných makroekonomických fluktuáciách. Rovnako nemôže zabezpečiť, aby sa strednodobý cieľ Paktu stability a rastu spočívajúci v takmer vyrovnanom rozpočtovom stave dosiahol pred koncom programového obdobia.-  Pomer dlhu k HDP prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú zmluvou v roku 2003 a posúva sa na úroveň 61,9 % v roku 2004. Podľa aktualizácie po dosiahnutí 66,5 % HDP v roku 2005 bude miera zadlženia na najvyššej úrovni 67,8 % HDP v roku 2007 a následne klesne na úroveň 64,5 % v roku 2009. Vývoj hrubého dlhu môže byť menej priaznivý ako sa predpokladalo vzhľadom na už uvedené riziká v hospodárskej činnosti a riziká týkajúce sa cieľov deficitu verejných financií a vzhľadom na pravdepodobnosť, ktorá sa zakladá na predchádzajúcich skúsenostiach z úprav kapitálového toku spôsobujúcich prehlbovanie dlhu, najmä akumulácie finančných aktív.-  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Portugalsko je vážne ohrozené predpokladanými rozpočtovými nákladmi súvisiacimi so starnúcou populáciou. V prípade absencie ďalších opatrení znemožní vysoký deficit a stúpajúci pomer dlhu k HDP trvalú udržateľnosť verejných financií, vzhľadom na to je nevyhnutné včasné dosiahnutie takmer vyváženého rozpočtového stavu. Už prijaté opatrenia štrukturálnych reforiem, najmä dôchodkovej a zdravotníckej oblasti, by mali zmierniť dopad starnúcej populácie na rozpočet. Tieto reformy sa však nejavia dostatočnými na zabezpečenie trvalej udržateľnosti. Reformy načrtnuté v aktualizácii, týkajúce sa najmä dôchodkových ustanovení pre štátnu správu, v prípade, že sa dôkladne zrealizujú, by k tomu mohli prispieť.-  Celkovo, hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii čiastočne zodpovedajú všeobecným usmerneniam hospodárskej politiky špecifickým pre danú krajinu v oblasti verejných financií. Ako bolo odporúčané, program počíta s konsolidáciou verejných financií, ktorá sa do veľkej miery uskutoční na strane výdavkov, aj keď postupne a neopiera sa o rozsiahle jednorázové alebo dočasné opatrenia. Navyše prognózy, ak sa dodržia, naznačujú zlepšenie cyklicky upraveného primárneho salda (bez jednorázových opatrení) o viac ako 0,5 % HDP každý rok. Program však neplánuje znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2008 a plánované obmedzenie výdavkov nebude dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu týkajúceho sa takmer vyrovnaného rozpočtového stavu do konca programového obdobia.-  Vzhľadom na údaje o deficite a dlhu na rok 2005 a ďalšie roky predložené v aktualizácii programu stability, Komisia 22. júna v prípade Portugalska začala s postupom pri nadmernom deficite. Rada, pri rozhodovaní o existencii nadmerného deficitu v Portugalsku, taktiež vydá odporúčanie na úpravy tohto nadmerného deficitu; takéto odporúčanie okrem iného stanoví termín na úpravu nadmerného deficitu.Vzhľadom na uvedené hodnotenie by bolo vhodné, aby Portugalsko: (i) zamedzilo zhoršovaniu sa fiškálnej pozície v roku 2005 tým, že zabezpečí dôkladnú implementáciu ohlásených opravných opatrení; (ii) čím skôr dosiahlo trvalú úpravu nadmerného deficitu, prijatím zásadných krokov v roku 2006, po ktorých bude nasledovať zásadné zníženie každý rok a aby jednalo rozhodne v plánovaných opatreniach na zníženie vládnych výdavkov; aby využilo príležitosti na zrýchlenie zníženia rozpočtového deficitu najmä, aby vytvorilo rezervy pre prípad možného nižšieho ako plánovaného rastu, ktorý má dosah na rozpočet; (iii) dostalo mieru hrubého zadĺženia na trvalo klesajúcu úroveň tým, že zabezpečí, aby sa pokrok v znížení deficitu odrážal vo vývoji dlhu a aby sa vyhlo finančným transakciám, ktoré by zvyšovali dlh; (iv) kontrolovalo vývoj výdavkov, podľa možností prostredníctvom ohlásenia záväzných stropov pre špecifické výdavkové kategórie, v rámci komplexnej reformy programu, ktorá zlepší kvalitu a zabezpečí dlhodobú trvalú udržateľnosť verejných financií; (v) ďalej zlepšilo spracovanie všeobecných vládnych údajov.Na základe tohto posúdenia prijala Komisia priložené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Portugalska a zasiela toto odporúčanie Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s ods. 3 článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2005-2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami[7] a ich koordinácii, najmä na jeho článok 5 odsek 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [...] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Portugalska na obdobie rokov 2005 až 2009. Program zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“[8]. Program však neposkytuje prognózy na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. V súlade s týmto sa Portugalsko vyzýva, aby dosiahlo súlad s požiadavkami kódexu pravidiel.2.  Aktualizácia programu stability je vypracovaná s ohľadom na potrebu upraviť deficit verejných financií, ktorý plánovaný vo výške 6,2 % HDP na rok 2005, výrazne presiahne úroveň 3 %HDP. Portugalské orgány vzhľadom na diskusie s Eurostatom oznámili nedávno toto číslo, ktoré nasleduje po deficite na úrovni 2,9 % HDP v rokoch 2002 až 2004 a ktoré sú viditeľne horšie v porovnaní s cieľom na úrovni 2,2 % HDP na rok 2005 stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii programu. Toto zhoršenie sa vysvetľuje oveľa slabším nárastom ako sa očakávalo, prehodnotením nárastu výdavkov, prekročeniami v porovnaní s rozpočtom a nezavedením jednorázových opatrení plánovaných v predchádzajúcom programe, ako aj balíčkom úprav, prijatým novou vládou v júni 2005, ktorý predstavoval 0,6 %HDP. S cieľom znížiť deficit načrtáva aktualizácia stratégiu, ktorá počíta skôr s realizáciou štrukturálnych opatrení než by sa opierala o rozsiahle jednorázové a dočasné opatrenia, čo naznačuje zmenu pokiaľ ide o rozpočtovú stratégiu načrtnutú v predchádzajúcich aktualizáciách. Očakáva sa, že deficit verejných financií sa bude naďalej počas nadchádzajúcich rokov zlepšovať, ale aspoň do roku 2007 bude referenčnú hodnotu 3 % HDP prekračovať.3.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z 0,8 % v roku 2005 na 3,0 % v roku 2009, s jednotlivými hodnotami nárastu 1,4 %, 2,2 % a 2,6 % v nadchádzajúcich rokoch. Na základe týchto informácií, sú prognózy nárastu pre prvú časť programu presvedčivé, zatiaľ čo sú tu oveľa väčšie riziká v nadchádzajúcich rokoch. Štrukturálne opatrenia, ktoré sa zaoberajú produktivitou a konkurencieschopnosťou a znovu získavajú dôveru sú zásadnými, ak sa má zrealizovať prognózovaný rast. Rovnako sa zdá, že programové prognózy na roky 2005 a 2006 uvádzajú nižšie miery inflácie, berúc do úvahy plánovaný nárast v nepriamych daniach.4.  Cieľom programu je dosiahnuť deficit verejných financií pod úrovňou referenčnej hodnoty 3 % HDP do roku 2008. Očakáva sa pokles podielu pomeru zadlženia z 6.2 % HDP v roku 2005 na 4,8 % HDP v roku 2006, 3,9 % v roku 2007, 2,8 % v roku 2008 a 1,6 % v roku 2009. Výpočty útvarov Komisie, pri ktorých bola uplatnená spoločne dohodnutá metodika na údaje v programe ukazujú, že cyklicky upravený deficit po náraste na 5,3% HDP v roku 2005 postupne v roku 2009 klesne na 1,4 %. Konsolidačné úsilie bude prebiehať počas celého programového obdobia, ale najmä na jeho začiatku, keďže podstatná časť tohto úsilia bude realizovaná v roku 2006. Začiatkom programového obdobia sa konsolidácia opiera najmä o zvýšené príjmy prostredníctvom vyšších daňových sadzieb (najmä zvýšenie štandardnej daňovej sadzby z 19 % na 21 %), nižších daňových dobropisov a zlepšeného systému výberu daní, čo čiastočne kompenzuje predchádzajúce jednorázové príjmy. V nadchádzajúcich rokoch sa očakáva zvýšený príspevok z výdavkového obmedzenia pochádzajúci z opatrení trvalého charakteru, akými sú napríklad reforma verejnej správy, vrátane ustálenia platov a zmien v štátnom systéme sociálneho a dôchodkového zabezpečenia, ktorého dopady na rozpočet sa prejavia najmä v strednodobom období. Podiel investovania v celkových vládnych výdavkoch počas programového obdobia mierne poklesne.5.  Rozpočtový výsledok tak, ako je naplánovaný v programe, podlieha niekoľkým rizikám. Po prvé, zrýchlenie v hospodárskej oblasti môže byť pomalšie než sa očakávalo v závislosti od účinného dosahu fiškálnych konsolidačných opatrení a vzhľadom na očakávaný nárast v medzinárodnej hospodárskej súťaži na portugalských vývozných trhoch. Po druhé, opatrenia na zvýšenie príjmov a obmedzenia výdavkov môžu byť menej účinné než sa predpokladalo, alebo môže trvať dlhšie, kým sa dosiahnu očakávané výsledky. Zvýšenie daňových sadzieb zvyšuje riziko daňových únikov a väčšina ohlasovaných obmedzení vo výdavkoch musí byť ešte právne zrealizovaná. V tom prípade môže byť vláda požiadaná, aby si splnila svoje záväzky a prijala dodatočné opatrenia, s cieľom zabrániť prekročeniu deficitu nad 3 % HDP na dlhšie obdobie ako bolo plánované. Navyše aj keď sa dodrží predpokladaný smer, rozpočtová pozícia v programe neposkytuje dostatočnú rezervu proti prekročeniu deficitného prahu pri bežných makroekonomických fluktuáciách aspoň do roku 2009. Rovnako nemôže zabezpečiť, aby sa strednodobý cieľ Paktu stability a rastu spočívajúci v takmer vyrovnaného rozpočtového stavu dosiahol v rámci programového obdobia. Analýza citlivosti ukazuje, že v prípade nepriaznivého makroekonomického vývoja by deficit v roku 2009 bol stále na úrovni 3 % alebo veľmi blízko tejto hodnoty .6.  Pomer dlhu k HDP prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú zmluvou v roku 2003 a posúva sa na úroveň 61,9 % v roku 2004. Podľa aktualizácie po dosiahnutí 66,5 % HDP v roku 2005 bude miera zadlženia na najvyššej úrovni 67,8 % HDP a bude klesať, až kým nedosiahne úroveň 64,5 % v roku 2009. Vývoj miery hrubého zadlženia môže byť menej priaznivý, ako sa predpokladalo vzhľadom na už uvedené riziká v hospodárskej činnosti a riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov pre deficit a vzhľadom na pravdepodobnosť, ktorá sa zakladá na predchádzajúcich skúsenostiach z úprav kapitálového toku spôsobujúcich prehlbovanie dlhu, najmä kumulácie finančných aktív.7.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Portugalsko je vážne ohrozené predpokladanými rozpočtovými nákladmi súvisiacimi so starnúcou populáciou. Do tohto dátumu prijaté opatrenia štrukturálnych reforiem, najmä v dôchodkovej a zdravotníckej oblasti, by mali zmierniť dopad starnúcej populácie na rozpočet. Tieto reformy sa však nejavia dostatočnými na zabezpečenie trvalej udržateľnosti. Reformy načrtnuté v aktualizácii, týkajúce sa najmä dôchodkových ustanovení pre štátnu správu, v prípade, že sa dôkladne zrealizujú, by k tomu mohli prispieť. Vláda si objednala správu na zhodnotenie dlhodobej udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia.8.  Celkovo, hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii čiastočne zodpovedajú všeobecným usmerneniam hospodárskej politiky špecifickým pre danú krajinu v oblasti verejných financií. Ako bolo odporúčané, program počíta s konsolidáciou verejných financií, ktorá sa do veľkej miery uskutoční na strane výdavkov a neopiera sa o rozsiahle jednorázové alebo dočasné opatrenia. Navyše prognózy, ak sa dodržia, naznačujú zlepšenie cyklicky upraveného primárneho salda (bez jednorázových opatrení) o viac ako 0,5 % HDP každý rok. Program však neplánuje znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2008 a plánované obmedzenie výdavkov nebude dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu týkajúceho sa takmer vyrovnaného rozpočtového stavu do konca programového obdobia.9.  Vzhľadom na údaje o deficite a dlhu na rok 2005 a ďalšie roky, ktoré boli predložené v aktualizácii programu stability, Komisia 22. júna v prípade Portugalska začala s postupom pri rozsiahlom deficite. Rada, pri rozhodovaní o existencii nadmerného deficitu v Portugalsku, taktiež vydá odporúčanie na úpravy tohto nadmerného deficitu; takéto odporúčanie okrem iného stanoví termín na úpravu nadmerného deficitu.* * *Vzhľadom na uvedené hodnotenie je Rada toho názoru, že Portugalsko by malo:(i) zamedziť zhoršovaniu sa fiškálnej pozície v roku 2005 tým, že zabezpečí dôkladnú implementáciu ohlásených opravných opatrení;(ii) čím skôr dosiahnuť trvalú úpravu nadmerného deficitu, prijatím zásadných krokov v roku 2006, po ktorých bude nasledovať zásadné zníženie každý rok a malo by jednať rozhodne v plánovaných opatreniach na zníženie vládnych výdavkov; využiť príležitosti na zrýchlenie zníženia rozpočtového deficitu najmä, by malo vytvoriť rezervy pre prípad možného nižšieho ako plánovaného rastu, ktorý má dosah na rozpočet;(iii) dostať mieru hrubého zadĺženia na trvalo klesajúcu úroveň tým, že zabezpečí, aby sa pokrok v znížení deficitu odrážal vo vývoji dlhu a malo by sa vyhnúť finančným transakciám, ktoré by zvyšovali dlh;(iv) kontrolovať vývoj výdavkov, podľa možností prostredníctvom ohlásenia záväzných stropov pre špecifické výdavkové kategórie, v rámci komplexnej reformy programu, ktorá zlepší kvalitu a zabezpečí dlhodobú trvalú udržateľnosť verejných financií;(v) ďalej zlepšiť spracovanie všeobecných vládnych údajov.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgpúmain_en.htm[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, podporených radou ECOFIN dňa 10.7.2001.[3] Pozri závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady, v Bruseli 22. a 23. marca 2005 (7619/05) a správu rady ECOFIN Európskej rade z 20. marca 2005 (7423/05).[4] Portugalské orgány predložili aktualizovaný program v decembri 2004, čo je v súlade s oficiálne požadovaným dátumom podania. Vzhľadom na nadchádzajúce všeobecné voľby v Portugalsku, sa v tom čase rozhodlo program nehodnotiť ale počkať na jeho aktualizáciu predloženú novou vládou.[5] Táto vláda, ktorá nastúpila do úradu v marci 2005 poverila dodatočnú komisiu, ktorá sa zodpovedá guvernérovi centrálnej banky, zhodnotením situácie vládnych financií na rok 2005. V polovici mája, komisia predložila svoje závery a v prípade, že sa nezmenia politiky na rok 2005 predpovedala deficit vo výške 6,8 % HDP.[6] Eurostat oznámil vo svojej tlačovej správe č. 34/2005 z 18. marca 2005 existenciu „pokračujúcich diskusií medzi Eurostatom a Portugalskom o súlade medzi údajmi na báze ukončenej transakcie a údajmi na báze platby, predloženými Portugalskom, za obdobie rokov 2001 - 2004.“ Portugalské úrady predložili následne informácie, ktoré preukázali malé úpravy nahor za roky 2000, 2002 a 2003, poskytujúce miery deficitu vo výške 2,9 % HDP pre každý z týchto rokov. Eurostat v súčasnosti hodnotí tieto úpravy.[7] ES L 209, 02.08.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[8] Portugalské orgány predložili aktualizovaný program v decembri 2004, čo je v súlade s oficiálne požadovaným dátumom podania. Vzhľadom na nadchádzajúce všeobecné voľby v Portugalsku, sa v tom čase rozhodlo program nehodnotiť ale počkať na jeho aktualizáciu predloženú novou vládou.


title: Odporúčanie Komisie z  18. januára 2006  týkajúce sa koordinovaného monitorovacieho programu Spoločenstva na rok 2006 na zabezpečenie dodržiavania maximálnych hladín rezíduí pesticídov v obilninách a na obilninách a niektorých iných produktoch rastlinného pôvodu a národných monitorovacích programov na rok 2007  [oznámené pod číslom K(2006) 11]   (Text s významom pre EHP)

text:
               24.1.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 19/23

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 18. januára 2006
   týkajúce sa koordinovaného monitorovacieho programu Spoločenstva na rok 2006 na zabezpečenie dodržiavania maximálnych hladín rezíduí pesticídov v obilninách a na obilninách a niektorých iných produktoch rastlinného pôvodu a národných monitorovacích programov na rok 2007
   [oznámené pod číslom K(2006) 11]
   (Text s významom pre EHP)
   (2006/26/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   so zreteľom na smernicu Rady 86/362/EHS z 24. júla 1986 o stanovení maximálnych hladín rezíduí pesticídov v a na obilninách (1), a najmä na jej článok 7 ods. 2 písm. b),
   so zreteľom na smernicu Rady 90/642/EHS z 27. novembra 1990 o stanovení maximálnych hladín pre rezíduá pesticídov v a na určitých produktoch rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny (2), a najmä na jej článok 4 ods. 2 písm. b),
   keďže:

               (1)

               V smerniciach 86/362/EHS a 90/642/EHS sa ustanovuje, že Komisia by mala postupne smerovať k zavedeniu systému, ktorým by bolo možné určiť prítomnosť pesticídov vo výžive. Aby sa tieto odhady dali realisticky uskutočniť, mali by byť dostupné údaje o monitorovaní rezíduí pesticídov vo viacerých potravinových produktoch, ktoré tvoria hlavné zložky európskej výživy. Všeobecne sa uznáva, že hlavné zložky európskej výživy predstavuje 20 až 30 potravín. Vzhľadom na dostupné zdroje na monitorovanie rezíduí pesticídov na vnútroštátnej úrovni dokážu členské štáty v rámci koordinovaného monitorovacieho programu analyzovať vzorky len ôsmich produktov za rok. V spôsoboch používania pesticídov nastávajú v časovom horizonte trojročných cyklov zmeny. Preto by sa mal v trojročných cykloch monitorovať každý pesticíd v 20 až 30 potravinových produktoch.

               (2)

               V roku 2006 by sa mali monitorovať rezíduá pesticídov, na ktoré sa vzťahuje toto odporúčanie, keďže tieto údaje potom možno použiť pri odhadovaní ich skutočnej prítomnosti vo výžive.

               (3)

               K počtom vzoriek, ktoré sa majú získať pri každom koordinovanom monitorovaní je potrebné uplatňovať systematický štatistický prístup. Takýto prístup stanovil Výbor pre potravinový kódex (3). Na základe binomiálneho rozdelenia pravdepodobnosti možno vypočítať, že preskúšaním 613 vzoriek je možné s istotou vyššou ako 99 % zistiť, ktorá vzorka obsahuje rezíduá pesticídov nad limit určenia (LOD), za predpokladu, že rezíduá presahujúce tento limit obsahuje menej ako 1 % produktov rastlinného pôvodu. Odber týchto vzoriek by mal byť proporčne rozdelený medzi členskými štátmi podľa počtu obyvateľstva a spotrebiteľov, pričom počet vzoriek by mal byť minimálne 12 na jeden produkt a na jeden rok.

               (4)

               Usmernenia týkajúce sa Postupov kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov sú uverejnené na internetovej stránke Komisie (4). Je dohodnuté, že tieto usmernenia by sa mali v najvyššej možnej miere uplatňovať v analytických laboratóriách členských štátov a mali by sa priebežne kontrolovať s ohľadom na skúsenosti získané pri monitorovaní programov.

               (5)

               Smernica Komisie 2002/63/ES z 11. júla 2002 ustanovuje metódy odberu vzoriek Spoločenstva pre úradnú kontrolu rezíduí pesticídov v a na výrobkoch rastlinného pôvodu (5). Metódy odberu vzoriek a postupy stanovené v tejto smernici zahŕňajú aj tie metódy a postupy, ktoré odporúča Výbor pre potravinový kódex.

               (6)

               V smerniciach 86/362/EHS a 90/642/EHS sa od členských štátov vyžaduje, aby špecifikovali kritériá uplatňované pri vypracúvaní národných inšpekčných programov. Tieto informácie by mali zahŕňať kritériá uplatňované pri určovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú odobrať, analýz, ktoré sa majú uskutočniť, uplatňovaných stupňov hlásenia, kritérií, podľa ktorých sa stanovujú stupne hlásenia a podrobnosti o akreditácii v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných za účelom zabezpečenia overenia dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (6). Je potrebné označiť taktiež počet prípadov porušenia, ich povahu a prijaté opatrenia.

               (7)

               Maximálne hladiny rezíduí v detskej potrave boli stanovené v súlade s článkom 6 smernice Komisie 91/321/EHS zo 14. mája 1991 o počiatočnej dojčenskej výžive a následnej dojčenskej výžive (7) a článkom 6 smernice Komisie 96/5/ES, Euratom zo 16. februára 1996 o potravinách spracovaných na báze obilnín a detskej potrave určenej pre dojčatá a malé deti (8).

               (8)

               Informácie o výsledkoch monitorovacích programov sú vhodné najmä na spracovanie, skladovanie a prenos elektronickými/počítačovými metódami. Na poskytovanie údajov zo strany členských štátov prostredníctvom elektronickej pošty boli vytvorené formáty. Členské štáty by preto mali byť schopné posielať svoje hlásenia Komisii v štandardnom formáte. K ďalšiemu vývoju tohto štandardného formátu sa najúčinnejšie prispeje vypracovaním usmernení zo strany Komisie.

               (9)

               Opatrenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Členské štáty sú vyzvané, aby počas roku 2006 odobrali a analyzovali vzorky na kombinácie produktov a pesticídov stanovené v prílohe I na základe počtu vzoriek jednotlivých produktov, ktoré sú im pridelené v prílohe II, pričom sa vhodným spôsobom zohľadní podiel jednotlivých štátov, Spoločenstva a tretích krajín na trhu príslušného členského štátu.
               Postup odberu vzoriek vrátane počtu jednotiek by mal byť v súlade so smernicou 2002/63/ES.

               2.

               V prípade pesticídov, ktoré predstavujú akútne riziko, t. j. v prípade, ak je stanovená akútna referenčná dávka (ArfD) (napr. v prípade organofosfátových esterov, endosulfánu a N-metylkarbamátov) by sa odber vzoriek mal uskutočniť tak, aby sa umožnil výber dvoch laboratórnych vzoriek. Ak prvá laboratórna vzorka obsahuje zistiteľné rezíduum cieľového pesticídu, jednotky druhej vzorky by sa mali analyzovať jednotlivo. To sa vzťahuje sa na tieto produkty:

                           —

                           baklažán,

                           —

                           hrozno (9),

                           —

                           banány,

                           —

                           paprika.

                     Primeraný počet vzoriek z týchto produktov by mal prejsť aj individuálnou analýzou jednotlivých jednotiek v rámci druhej laboratórnej vzorky v prípade, že sa v prvej vzorke zistí prítomnosť týchto pesticídov a najmä vtedy, ak ide o produkt jedného producenta.

               3.

               Je potrebné, aby z celkového počtu vzoriek v súlade s prílohou I a II každý štát odobral a analyzoval:

                           a)

                           najmenej desať vzoriek detskej potravy, najmä zo zeleniny, ovocia alebo obilnín;

                           b)

                           počet vzoriek (s minimálne jednou vzorkou, ak sú takéto vzorky dostupné) z produktu organického hospodárenia, v ktorom sa odráža trhový podiel organickej produkcie v každom členskom štáte.

               4.

               Členské štáty sú vyzvané, aby najneskôr do 31. augusta 2007 nahlásili výsledky analýzy vzoriek testovaných na kombinácie produktu a rezídua pesticídov stanovené v prílohe I, pričom je potrebné uviesť:

                           a)

                           použité analytické metódy a dosiahnuté stupne hlásenia v súlade s postupmi kontroly kvality uvedenými v Postupoch kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov;

                           b)

                           počet prípadov porušenia a ich povahu a prijaté opatrenia.

               5.

               Hlásenie by malo byť vypracované vo formáte (vrátane elektronického formátu), ktorý sa riadi usmernením určeným členským štátom v súvislosti s implementáciou odporúčaní Komisie týkajúcich sa koordinovaných monitorovacích programov Spoločenstva, ktoré zabezpečuje Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat.
               Výsledok vzoriek odobratých z detskej potravy a z produktov organického hospodárenia by sa mali nahlasovať na osobitnom hárku s údajmi.

               6.

               Členské štáty sú vyzvané, aby Komisii a ostatným členským štátom zaslali najneskôr do 31. augusta 2006 informácie požadované v zmysle článku 7 ods. 3 smernice 86/362/EHS a článku 4 ods. 3 smernice 90/642/EHS o uskutočňovaní monitorovania v roku 2005, aby sa aspoň kontrolným odberom vzoriek zabezpečil súlad s maximálnymi hladinami rezíduí pesticídov vrátane:

                           a)

                           výsledkov ich národných programov týkajúcich sa rezíduí pesticídov;

                           b)

                           informácií o postupoch kontroly kvality v ich laboratóriách a najmä informácie o aspektoch usmernení týkajúcich sa postupov kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov, ktoré nedokázali uplatniť alebo s uplatňovaním ktorých mali problémy;

                           c)

                           informácií o akreditácii laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, v súlade ustanoveniami článku 12 nariadenia (ES) č. 882/2004 (vrátane rozsahu akreditácie, akreditačného orgánu a kópie akreditačného osvedčenia);

                           d)

                           informácií o testoch odbornej spôsobilosti a kruhových testoch, na ktorých sa laboratóriá zúčastnili.

               7.

               Členské štáty majú najneskôr do 30. septembra 2006 zaslať Komisii svoje plánované národné programy monitorovania maximálnych hladín rezíduí pesticídov, ktoré sú stanovené v smerniciach 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2007, vrátane informácií o:

                           a)

                           kritériách uplatňovaných pri určovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú odobrať a analýz, ktoré je potrebné uskutočniť;

                           b)

                           uplatňovaných stupňoch nahlasovania a kritérií, podľa ktorých boli stanovené stupne nahlasovania stanovené;

                           c)

                           podrobných údajoch o akreditácii laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, podľa smernice (ES) č. 882/2004.

      V Bruseli, 18. januára 2006

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 221, 7.8.1986, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/76/ES (Ú. v. EÚ L 293, 9.11.2005, s. 14).

      (2)  Ú. v. ES L 350, 14.12.1990, s. 71. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2005/76/ES.

      (3)  Potravinový kódex, rezíduá pesticídov v potravinách, Rím 1994, ISBN 92-5-203271-1, zv. 2, strana 372.

      (4)  Číslo dokumentu SANCO /10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

      (5)  Ú. v. ES L 187, 16.7.2002, s. 30.

      (6)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (7)  Ú. v. ES L 175, 4.7.1991, s. 35. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2003/14/ES (Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 37).

      (8)  Ú. v. ES L 49, 28.2.1996, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2003/13/ES (Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 33).

      (9)  V prípade hrozna sa za jednotku (t. j. štandardný strapec) považuje strapec s hmotnosťou približne 500 g.

      PRÍLOHA I
      KOMBINÁCIE PESTICÍDU A PRODUKTU URČENÉ NA MONITOROVANIE

                  látka, ktorá sa má analyzovať v rezíduu pesticídu

                  2006

                  2007 (1)

                  2008 (1)

                  acefát

                  b)

                  c)

                  a)

                  acetamiprid

                  c)

                  a)

                  aldikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  azinfos-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  azoxystrobín

                  b)

                  c)

                  a)

                  benomylová skupina

                  b)

                  c)

                  a)

                  bifentrín

                  b)

                  c)

                  a)

                  brómpropylát

                  b)

                  c)

                  a)

                  bupirimát

                  b)

                  c)

                  a)

                  buprofezin

                  c)

                  a)

                  kaptán + folpet
                  kaptán
                  folpet

                  b)

                  c)

                  a)

                  karbaryl

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlórmekvát (2)

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlórtalonil

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlórprofám

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlórpyrifos

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlórpyrifos-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  cypermetrín

                  b)

                  c)

                  a)

                  cyprodinil

                  b)

                  c)

                  a)

                  deltametrín

                  b)

                  c)

                  a)

                  diazinón

                  b)

                  c)

                  a)

                  dichlofluanid

                  b)

                  c)

                  a)

                  dichlórvos

                  c)

                  a)

                  dikofol

                  b)

                  c)

                  a)

                  dimetoát + ometoát
                  dimetoát
                  ometoát

                  b)

                  c)

                  a)

                  difenylamín

                  b)

                  c)

                  a)

                  endosulfán

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenhexamid

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenitrotión

                  c)

                  a)

                  fludioxonil

                  b)

                  c)

                  a)

                  hexytiazox

                  c)

                  a)

                  imazalil

                  b)

                  c)

                  a)

                  imidakloprid

                  b)

                  c)

                  a)

                  indoxakarb

                  c)

                  a)

                  iprodión

                  b)

                  c)

                  a)

                  iprovalikarb

                  c)

                  a)

                  krezoxim-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  lambda-cyhalotrín

                  b)

                  c)

                  a)

                  malatión

                  b)

                  c)

                  a)

                  manebová skupina

                  b)

                  c)

                  a)

                  mepanipyrim

                  c)

                  a)

                  metalaxyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  metamidofos

                  b)

                  c)

                  a)

                  metidatión

                  b)

                  c)

                  a)

                  metiokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  metomyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  myklobutanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  oxydemetón-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  paratión

                  b)

                  c)

                  a)

                  penkonazol

                  c)

                  a)

                  fosalón

                  b)

                  c)

                  a)

                  pirimikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  pirimifos-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  prochloraz

                  c)

                  a)

                  procymidón

                  b)

                  c)

                  a)

                  profenofos

                  c)

                  a)

                  propargit

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyretríny

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyrimetanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyriproxyfén

                  c)

                  a)

                  chinoxyfén

                  c)

                  a)

                  spiroxamín

                  b)

                  c)

                  a)

                  tebukonazol

                  c)

                  a)

                  tebufenozid

                  c)

                  a)

                  tiabendazól

                  b)

                  c)

                  a)

                  tolkloflos-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  tolylfluanid

                  b)

                  c)

                  a)

                  triademefón + triadimenol
                  triademefón
                  triadimenol

                  b)

                  c)

                  a)

                  vinklozolín

                  b)

                  c)

                  a)

                              a)

                              Fazuľa (čerstvá alebo mrazená), mrkva, uhorky, pomaranče alebo mandarínky, hrušky, zemiaky, ryža, špenát (čerstvý alebo mrazený).

                              b)

                              Baklažán, banány, karfiol, hrozno, pomarančový džús (), hrach (čerstvý alebo mrazený, bez strukov), paprika (sladká), pšenica.

                              c)

                              Jablká, hlávková kapusta, pór, šalátové rajčiaky, broskyne vrátane nektaríniek a podobných hybridov, raž alebo ovos, jahody.

         (1)  Indikatívne pre roky 2007 a 2008 vzhľadom na programy, ktoré sa pre tieto roky odporúčajú.

         (2)  Chlórmekvát by sa mal analyzovať len v obilninách, mrkve, plodovej zelenine a hruškách.

         (3)  V prípade pomarančového džúsu je potrebné uviesť zdroj (koncentráty alebo čerstvé ovocie).

      PRÍLOHA II
      Počet vzoriek jednotlivých produktov, ktoré sa majú v každom členskom štáte odobrať a analyzovať

                  Kód krajiny

                  Vzorky

                  AT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  BE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CY

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CZ

                  12 (1)

                  15 (2)

                  DE

                  93

                  DK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  ES

                  45

                  EE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  EL

                  12 (1)

                  15 (2)

                  FR

                  66

                  FI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  HU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  IT

                  65

                  IE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LV

                  12 (1)

                  15 (2)

                  MT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  NL

                  17

                  PT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  PL

                  45

                  SE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  UK

                  66

                     Celkový počet vzoriek: 613

         (1)  Minimálny počet vzoriek na každú použitú metódu na kontrolu jedného rezídua

         (2)  Minimálny počet vzoriek na každú použitú metódu na kontrolu viacerých rezíduí


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0069

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s prvým odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k programu stability Slovinska na roky 2006 – 2009  /* SEK/2007/0069 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 23.1.2007SEK(2007) 69 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s prvým odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k programu stability Slovinska na roky 2006 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTIPAKT STABILITY A RASTU, KTORÝ nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Slovinska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.2. KONTEXT HODNOTENIA NOVÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala prvý program stability Slovinska[2] predložený 7. decembra 2006 a prijala k nemu odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v novom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov,2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k poslednej aktualizácii konvergenčného programu) a3.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.2.1. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiPočas ostatného desaťročia bolo slovinské hospodárstvo značne stabilné. Neprítomnosť zásadných nevyvážeností potvrdzuje silu hospodárstva a zdravosť vysporiadať sa s hospodárskymi šokmi. Zavedenie eura však bude skúškou pre zdatnosť a flexibilitu trhov. Znížila sa predovšetkým inflácia, cenový vývoj je však potrebné podrobne monitorovať, aj keď sa očakáva, že tlak miezd sa udrží na základe súčasných platobných dohôd vo verejnom ako aj v súkromnom sektore. Vývoj na trhu práce je vo všeobecnosti pozitívny, naďalej však na základe dôkazov pretrváva niekoľko štrukturálnych nedostatkov, najmä nízka zamestnanosť starších pracovníkov. Vytváranie pracovných miest mohli podporiť ďalšie opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, podporu aktivít výskumu a vývoja a podporu rozvoja aktívneho starnutia.2.2. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. februára 2006 prijala stanovisko k poslednej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada zastávala názor, že „cieľom programu je udržanie inflácie blízko k priemeru EÚ pri plánovaní postupného fiškálneho postupu úpravy.“ Rada vyzvala Slovinsko, aby „rýchlejšie napredovalo k dosiahnutiu strednodobého cieľa programu, najmä implementáciou opatrení, ktoré sú základom plánovaného zníženia pomeru výdavkov k HDP, ako aj posunutím snahy úpravy na začiatok obdobia“ a aby „podniklo opatrenia na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä v súvislosti s dôchodkovým systémom.“2.3. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Slovinska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 16. októbra 2006. V slovinskom národnom programe reforiem sú uvedené politiky smerujúce k piatim hlavným výzvam: konkurencieschopné hospodárstvo a rýchlejší rast; znalostná spoločnosť; účinný štát; moderný sociálny štát a vyššia zamestnanosť; a udržateľný vývoj.V hodnotení poslednej aktualizácie tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [3] ) sa ukázalo, že Slovinsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Majúc prospech z relatívne priaznivých makroekonomických podmienok, Slovinsko prijalo príslušné opatrenia v niektorých kľúčových oblastiach, ako napríklad podnikanie a lepšia regulácia a začalo väčšinu zásadných reforiem politík zamestnanosti. Napredovanie pri implementácii stratégie aktívneho starnutia a odstránení bariér v oblasti zamestnanosti mladých ľudí však nebolo dostatočne rýchle. V oblasti mikroekonomiky by boli potrebné prísnejšie opatrenia na podporu inovačného a konkurenčného rámca. Žiadala by sa aj väčšia snaha v oblasti reštrukturalizácie verejných výdavkov.Na podklade označených silných a slabých stránok sa Slovinsku odporúčalo prijať opatrenia v oblastiach: dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä vzhľadom na reformu dôchodkového systému a rastúcu zamestnanosť starších pracovníkov, rovnako ako v oblasti služieb zamestnanosti spojených s flexibilnými zmluvnými podmienkami a prísnejšou podmienenosťou dávok. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné; strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný; či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu; či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa; pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátanie zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom; či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[4]; stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami; súlad s kódexom správania[5], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s prvým odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k programu stability Slovinska na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[6], a najmä na jeho článok 5 ods. 1,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. februára 2007] preskúmala prvý program stability Slovinska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že reálny HDP narastie rovnomerne počas programového obdobia nad približne 4 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov o raste. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické.6.  Na rok 2006 bol deficit verejných financií odhadnutý podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 na 1,6 % HDP, oproti cieľu 1,7 % HDP stanovenému v aktualizácii konvergenčného programu v decembri 2005. Zdá sa, že plánované zníženie pomeru výdavkov sa vo všeobecnosti dosiahlo, ale nedostatky v príjmoch sú napriek cyklickému zlepšeniu hospodárstva stanovené vyššie, ako sa rozpočtovalo, a deficit sa podľa odhadu v porovnaní s rokom 2005 mierne zvýši.7.  Cieľom rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu, ako sa uvádza v pakte stability a rastu, do roku 2009 prostredníctvom konsolidácie v závere programového obdobia. Vzhľadom na prebiehajúcu daňovú reformu a množstvo opatrení na úsporu nákladov v oblasti výdavkov, príjmy a výdavky ako percento HDP počas programového obdobia výrazne klesajú. Do roku 2008, keď príslušné pomery poklesnú vo všeobecnosti rovnakou mierou, sa plánuje deficit verejných financií na úrovni približne 1,5 % HDP. V roku 2009 klesne deficit na 1,0 %, pretože zníženie výdavkov preváži straty príjmov. Primárne saldo sa na začiatku zhorší z 0,1 % HDP v roku 2006 na -0,3 % HDP v roku 2008 a potom sa zlepší na 0,3 % HDP v roku 2009. V porovnaní s poslednou aktualizáciou konvergenčného programu program stability posúva cieľ dosiahnutia nominálneho deficitu 1 % HDP o jeden rok na podklade priaznivejšieho makroekonomického scenára.8.  Počas programového obdobia sa má štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, podľa plánu zlepšiť o približne 0,25 % HDP. Rovnako ako v aktualizácie konvergenčného programu z decembra 2005 je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe stability štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, ktorý by sa mal dosiahnuť v roku 2009, o jeden rok neskôr ako v predchádzajúcom programe. Oneskorenie sa v programe spája s významným železničným projektom s plánovanými nákladmi vo výške 0,4 % HDP v roku 2007, 0,5 % HDP v roku 2008 a 0,2 % HDP v roku 2009. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené na roky 2007 a 2008, ale v roku 2009 by mohol byť rozpočtový výsledok horší, ako sa plánuje v programe. Na jednej strane predpoklady o raste a daňových príjmoch vyzerajú pravdepodobné. Navyše Slovinsko dosiahlo rozpočtové výsledky, ktoré boli v predchádzajúcich rokoch lepšie, ako sa plánovalo, takisto podporené účinným rozpočtovým mechanizmom obsahujúcim výdavky verejných financií ako odpoveď na neočakávané nedostatky v príjmoch. Na druhej strane bez ohľadu na snahy reštrukturalizovať výdavky verejných financií ostáva podiel povinných výdavkov veľmi vysoký. Opatrenia, ktoré podporujú výrazné zníženie primárnych výdavkov ako percentuálnej miery HDP, oznámené na rok 2009, je ešte potrebné presne určiť.10.  V zmysle hodnotenia rizika nemusí byť rozpočtová pozícia v programe dostatočná na zabezpečenie strednodobého cieľa v roku 2009, ako sa plánuje v programe. Zdá sa však, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe je nedostatočné a malo by sa zostriť, aby bolo v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Hoci sa počas programového obdobia očakáva najmä priaznivé hospodárske obdobie, štrukturálne saldo sa podľa plánu nemá podstatne zmeniť pred posledným rokom programu. V roku 2009 však môže existovať riziko, že výsledok bude horší, ako sa plánovalo.11.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol 28,5 % HDP v roku 2006, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa počas programového obdobia predpokladá pokles pomeru dlhu o 0,8 percentuálneho bodu.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Slovinsku patrí k najvyšším v EÚ, podstatne ovplyvnený významným nárastom výdavkov na dôchodky ako podielu HDP. Zatiaľ čo sa uskutočňujú akcie, implementácia ďalších reformných opatrení s cieľom obsahovať podstatný nárast výdavkov v súvislosti s vekom by prispela, ako uznávajú úrady, k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Napriek tomu, že počiatočná rozpočtová pozícia prispieva k stabilizovaniu pomeru dlhu v strednodobom meradle, nízke štrukturálne zlepšenie počas programového obdobia nebude dostatočné na zahrnutie očakávaného vplyvu starnutia na rozpočet. Celkovo sa zdá, že pre Slovinsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vysoké riziko.13.  Program stability obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu národného programu reforiem Slovinska z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše poskytuje informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem, ale jeho rozpočtové prognózy explicitne nezohľadňujú dôsledky všetkých akcií uvedených v národnom programe reforiem. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Program stability poskytuje najmä podrobnosti o daňovej reforme oznámenej v národnom programe reforiem a dopĺňa akcie plánované v národnom programe reforiem opatreniami v oblasti výdavkov.14.  Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Najmä postup úpravy smerom k strednodobému cieľu je nedostatočný a mal by sa sprísniť.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch[7].Celkový záver je taký, že hoci sa v programe uznáva, že obsiahnutie inflačných tlakov a stála fiškálna konsolidácia sú nevyhnutné na udržanie odolnosti hospodárstva, predpokladá sa nedostatočné napredovanie k strednodobému cieľu napriek optimistickej perspektíve rastu. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Slovinsko vyzýva, aby:(i) využívalo dobré hospodárske podmienky na urýchlenie dosiahnutia strednodobého cieľa presunutím snahy úpravy na začiatok obdobia; a(ii) vzhľadom na predpokladaný nárast výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií sprísnením prebiehajúcej dôchodkovej reformy dodatočnými opatreniami zameranými najmä na rastúcu pracovnú účasť starších pracovníkov a podporu rozvoja schém súkromného dôchodkového sporenia.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |KOM nov. 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | neuv. |KP dec. 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | neuv. |Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | neuv. |KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 |KOM nov. 20065 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | neuv. |KP dec. 20051 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 |KOM nov. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | neuv. |KP dec. 2005 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 |KOM nov. 2006 | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | neuv. |KP dec. 2005 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS nec. 20061 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |KOM nov. 2006 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | neuv. |KP dec. 20051 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20063 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |KOM nov. 20064 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | neuv. |KP dec. 2005 | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |KOM nov. 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | neuv. |KP dec. 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | neuv. |Poznámky: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3V programe sa nenachádzajú jednorazové ani iné dočasné opatrenia. 4V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa nenachádzajú žiadne jednorazové ani iné dočasné opatrenia. 5Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,8 % v roku 2005 a 4 % v období rokov 2006 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program/program stability (KP/PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] V článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa stanovuje, že „členský štát prijímajúci jednotnú menu v neskoršej etape [t. j. po 1. januári 1999, keď prvé členské štáty EÚ prijali jednotnú menu] predloží program stability do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o jeho účasti na jednotnej mene“. Rada 11. júla 2006 prijala rozhodnutie o prijatí jednotnej meny Slovinskom od 1. januára 2007 v súlade s článkom 122 ods. 2 zmluvy (rozhodnutie Rady 2006/495/ES, Ú. v. EÚ L 195, 15.7.2006, s. 25).[3] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[4] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[5] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[7] Konkrétne sa neuvádzajú údaje o čistom externom salde za obdobie 2006 – 2007, ako aj určité nepovinné údaje týkajúce sa sektorových sáld, vývoja trhu práce, výdavkov verejných financií podľa funkčnej klasifikácie a vývoja dlhu.