               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 522 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Rumunsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Rumunsku na rok 2017
                  6
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Rumunska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Rumunsko predložilo 5. mája 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  7
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  8
               .

               (5)Medzi rokmi 2009 a 2015 Rumunsko využilo tri programy pomoci pre platobnú bilanciu, ktoré viedla Komisia spolu s Medzinárodným menovým fondom, s podporou Svetovej banky. Platby sa realizovali iba v rámci prvého programu v rokoch 2009 – 2011, zatiaľ čo programy v rokoch 2011 – 2013 a 2013 – 2015 mali len preventívny charakter. Dohľad po ukončení programu v mene Komisie s cieľom monitorovať schopnosť Rumunska splácať úvery poskytnuté v rámci prvého programu sa začal v októbri 2015 a bude pokračovať dovtedy, pokým nebude splatených aspoň 70 % úveru, ktoré sú splatné na jar 2018.

               (6)Rumunsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 2,9 % HDP tak v roku 2017, ako aj v roku 2018, a do roku 2020 jeho postupné zníženie na 2,0 % HDP. Dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, sa do roku 2020, t. j. v časovom rámci programu, neočakáva. Očakáva sa, že prepočítané
                  9
                štrukturálne saldo do roku 2020 dosiahne –2,6 %. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že sa pomer verejného dlhu k HDP zvýši z 37,6 % HDP v roku 2016 na 38,3 % HDP v roku 2018, pričom v roku 2020 poklesne na 37,6 % HDP. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Hlavné negatívne riziko pre makroekonomický výhľad spočíva v menšom vplyve fiškálnych a štrukturálnych opatrení na blízke a strednodobé vyhliadky rastu. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov neboli dostatočne konkretizované. Návrh zjednoteného zákona o mzdách navyše predstavuje značné negatívne riziko pre fiškálnu prognózu.

               (7)Rada 12. júla 2016 odporučila Rumunsku znížiť odchýlku od strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 a dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP v roku 2017, ak nie je možné dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ s vyvinutím menšieho úsilia. Na základe výsledných údajov z roku 2016 sa zistilo, že Rumunsko sa nachádza v situácii značnej odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa. Komisia v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 vydala 22. mája 2017 varovanie pre Rumunsko týkajúce sa skutočnosti, že v roku 2016 bola pozorovaná značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa. [Rada prijala dňa XX následné odporúčanie, v ktorom potvrdila, že Rumunsko bude musieť prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  10
                v roku 2017 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP.] Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy.

               (8)Od Rumunska sa v roku 2018 vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu očakáva, že bude naďalej uskutočňovať úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu štrukturálneho deficitu na úrovni 1 % HDP. Podľa spoločne odsúhlasenej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu si uvedená úprava bude vyžadovať nominálnu mieru rastu čistých primárnych verejných výdavkov nižšiu ako 4,3 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. V prípade nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Prognóza Komisie z jari 2017 ďalej predpokladá celkový deficit verejných financií na úrovni 3,5 % HDP na rok 2017 a 3,7 % na rok 2018, čo presahuje referenčnú hodnotu 3 % HDP uvedenú v zmluve. Celkovo sa Rada domnieva, že od roku 2017 budú potrebné ďalšie značné opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu, a to vzhľadom na značne sa zhoršujúci fiškálny výhľad [, v súlade s odporúčaním určeným Rumunsku z dňa XX s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.]

               (9)Fiškálny rámec Rumunska je solídny, ale nie je v plnej miere presadzovaný. Rozpočet na rok 2016 sa podstatne odchýlil od strednodobého cieľa štrukturálneho deficitu vo výške 1 % HDP a porušuje tým pravidlo o deficite vo vnútroštátnom fiškálnom rámci. Rozpočet na rok 2017 sa ešte viac odchýlil od vnútroštátnych fiškálnych pravidiel. V roku 2016, rovnako ako ani v predchádzajúcich rokoch, orgány do zákonom stanovenej lehoty (august) parlamentu nezaslali aktualizovanú fiškálnu stratégiu. Výsledkom toho je, že zostavovanie ročného rozpočtu nebolo usmernené strednodobou fiškálnou stratégiou.

               (10)Vďaka zaisteným kapitálovým rezervám a zvyšujúcej sa ziskovosti sa v roku 2016 zdravie bankového sektora naďalej zlepšovalo. Orgány sa zaviazali vykonať komplexné preskúmanie kvality aktív a stresové testovanie bankového sektoru v roku 2018. Zákon o oddlžení nadobudol účinnosť v máji 2016, ale riziká bankového sektora sa vo veľkej miere zmiernili rozhodnutím ústavného súdu, na základe ktorého budú súdy musieť posúdiť, či dlžníci spĺňajú právne ustanovenia upravujúce hospodárske ťažkosti. Zákon o konverzii úverov denominovaných v švajčiarskych frankoch, ktorý parlament prijal v októbri 2016, bol nedávno súdnym rozhodnutím vyhlásený za protiústavný. Legislatívne iniciatívy však stále neprispievajú k právnej predvídateľnosti, čo môže mať negatívny dosah na nastavenie investorov.

               (11)Daňové úniky v Rumunsku sú bežným javom, čo znižuje príjmy z daní a daňovú spravodlivosť a narušuje chod hospodárstva. Rumunsko dosiahlo obmedzený pokrok, pokiaľ ide o odporúčanie pre túto krajinu, podľa ktorého malo posilniť dodržiavanie daňových predpisov a výber daní. V roku 2016 sa zmenili postupy registrácie a vrátenia DPH a momentálne sa na celom území zavádzajú elektronické registračné pokladnice napojené na daňový orgán. Od roku 2017 sa na odvetvia, ako sú hotelierske, cateringové a iné súvisiace odvetvia, vzťahuje osobitná úprava, pri ktorej sa daň určuje bez ohľadu na príjmovú skupinu. Okrem toho boli takisto prijaté obmedzenia vo vzťahu k samostatnej zárobkovej činnosti a rodinným podnikom s cieľom odrádzať od vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Zlepšenie disciplíny sa v roku 2016 zaznamenalo v oblasti daňových priznaní a platieb, ale prostredníctvom spoločných daňových a pracovných inšpekcií a auditov sa nepodarilo dosiahnuť lepšie výsledky. Okrem toho sa podstatne zvýšil limit obratu pre daňový režim pre mikropodniky, zatiaľ čo sadzba sa znížila, čo umožní dodržiavanie daňových predpisov na úkor rozpočtových príjmov. Prístupy na základe odvetví a kategórií k zdaňovaniu podnikov nesú so sebou riziko administratívneho zaťaženia podnikov, ako aj daňového orgánu, a pritom nevedú k zlepšeniu výberu daní.

               (12)Rozdelenie disponibilného príjmu domácností (pri zohľadnení veľkosti domácností) je v Rumunsku mimoriadne nerovné, čo znižuje potenciál krajiny pre udržateľný a inkluzívny rast. Najbohatších 20 % populácie má príjem viac ako osemkrát vyšší ako najchudobnejších 20 %. Tento pomer je výrazne vyšší ako priemer EÚ. Sociálnu nerovnosť spôsobuje vo veľkej miere nerovný prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu, službám a na trh práce. Navyše rozdiel medzi nerovnosťou príjmov pred zdanením a sociálnymi transfermi a po zdanení a sociálnych transferoch patrí k najnižším v EÚ. Sociálny referenčný ukazovateľ, na ktorom sa zakladajú hlavné sociálne dávky, nebol aktualizovaný od svojho zavedenia v roku 2008. Nelegálna práca vrátane miezd v obálke je stále bežným javom a aj naďalej má veľký dosah na daňové príjmy, narúša hospodárstvo a oslabuje spravodlivosť a účinnosť daňového systému a systému dávok. Ako súčasť pilotného projektu boli vykonané spoločné vnútroštátne kontroly zo strany daňovej správy a inšpektorátov práce, ktoré však zatiaľ nemali žiaden systémový dosah. Zdroje sa nesústreďujú do odvetví s najvyšším rizikom daňových únikov, mzdám v obálke sa venuje len obmedzená pozornosť a donucovacie opatrenia prevládajú nad preventívnymi opatreniami.

               (13)Trh práce zaznamenal v roku 2016 lepšie výsledky, keď miera nezamestnanosti klesla na predkrízovú úroveň. Pracovná sila sa naďalej zmenšuje, keďže obyvateľstvo starne a emigrácia je naďalej vysoká. Nízka nezamestnanosť je sprevádzaná jednou z najvyšších mier neaktivity v EÚ. Miera zamestnanosti a aktivity mladých ľudí, žien, pracovníkov s nízkou kvalifikáciou, osôb so zdravotným postihnutím a predovšetkým Rómov sú hlboko pod priemerom EÚ. Počet mladých ľudí, ktorí nemajú zamestnanie, nevzdelávajú sa a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave, je naďalej veľmi vysoký.

               (14)Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia je stále veľmi vysoké, hoci postupne klesá. Týka sa to najmä rodín s deťmi, osôb so zdravotným postihnutím, Rómov a vidieckeho obyvateľstva. V roku 2016 bol prijatý komplexný balík na boj proti chudobe, ktorý znamená zmenu politiky svojím zameraním na zvýšené poskytovanie služieb určitým skupinám obyvateľstva. V jeho rámci sa plánuje pilotný projekt vytvárania integrovaných služieb v marginalizovaných komunitách. Celoštátne zavedenie by výrazne zlepšilo v súčasnosti malý rozsah poskytovania integrovaných služieb. S cieľom reagovať na niekoľko po sebe nasledujúcich odporúčaní adresovaných Rumunsku bol prijatý zákon o minimálnom inkluzívnom príjme, ktorý nadobudne účinnosť v roku 2018. Prostredníctvom minimálneho inkluzívneho príjmu sa zvyšuje primeranosť a pokrytie sociálnej pomoci. Minimálny inkluzívny príjem kombinuje pasívnu podporu s povinnými aktívnymi opatreniami trhu práce a inšpekciami. Jeho aktivačný potenciál je však len mierny, keďže cieľom je, aby opatrenia aktívnej politiky trhu práce do roku 2021 mali dosah na 25 % príjemcov.

               (15)V kontexte reformy Národného úradu práce boli posilnené aktivačné politiky. Reformy zahŕňajú lepšiu individualizovanú podporu a integrované služby pre uchádzačov o zamestnanie a zamestnávateľov. Osvetová činnosť a služby ponúkané mladým ľuďom, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave, sa zlepšujú. Aktivačné politiky ponúkané skupinám, ktoré sú od trhu práce najviac vzdialené, majú však naďalej len obmedzený rozsah, pričom aktivačné opatrenia navrhnuté naposledy sa už na tieto osobitné skupiny nezameriavajú. Ich rozsah a prepojenie so sociálnymi službami sú na výrazné zlepšenie účasti na trhu práce nedostatočné, a to najmä v prípade týchto skupín.

               (16)Primeranosť dôchodkov a chudoba v starobe majú výrazný rodový rozmer, keďže, keď sú všetky ostatné faktory rovnaké, nižší vek odchodu do dôchodku v prípade žien má za následok ich nižšie dôchodkové nároky. Rumunsko patrí k malému počtu krajín EÚ, ktoré zatiaľ neupravili zbližovanie veku odchodu do dôchodku žien a mužov. Zákon o vyrovnaní veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy bol parlamentu predložený v roku 2013. Dosiaľ ho schválil jedine rumunský senát.

               (17)Vzhľadom na vývoj produktivity, príjmovú konvergenciu a úroveň konkurencieschopnosti Rumunska je potrebné nárastu miezd vo verejnom a v súkromnom sektore venovať osobitnú pozornosť. Nárast miezd vo verejnom sektore má potenciál rozšíriť sa aj do súkromného sektora a ovplyvniť konkurencieschopnosť Rumunska. Úroveň minimálnej mzdy sa v Rumunsku za posledné roky značne zvýšila, i keď stále patrí k najnižším v celej EÚ. Zvýšenie minimálnej mzdy ad hoc výrazne zvýšilo podiel pracovníkov zarábajúcich minimálnu mzdu a v poslednom čase viedlo k silnej mzdovej kompresii na dolnom konci mzdového rozpätia. S cieľom reagovať na odporúčanie pre Rumunsko bola začiatkom roka 2016 zriadená tripartitná pracovná skupina v záujme vytvorenia mechanizmu stanovovania minimálnej mzdy na základe objektívnych ekonomických a sociálnych kritérií, ako aj kritérií pracovného trhu, ale v jej činnosti došlo k významnému časovému sklzu, ktorý bude potrebné dohnať. Sociálny dialóg naďalej charakterizuje nízky záber kolektívneho vyjednávania na úrovni jednotlivých odvetví a inštitucionálne nedostatky, kvôli ktorým je účinnosť reforiem obmedzená.

               (18)Dostatočné základné zručnosti sú kľúčové pre získanie a udržanie kvalitného a stabilného pracovného miesta a úspešnú účasť na hospodárskom a sociálnom živote. Medzinárodné prieskumy poukazujú na závažné nedostatky v základných zručnostiach rumunských tínedžerov. Vysoká miera predčasného ukončenia školskej dochádzky, nízka miera dosahovania vysokoškolského vzdelania a vysoká miera emigrácie majú za následok nedostatočnú ponuku kvalifikovanej pracovnej sily. Prístup ku kvalitnému vzdelávaniu v hlavnom vzdelávacom prúde je obmedzený vo vidieckych oblastiach, a najmä pre rómske deti. Ťažkosti prilákať dobrých učiteľov do vidieckych oblastí a škôl s prevažne rómskymi žiakmi má v spojení so segregáciou a často diskriminačným postojom za následok horšie výsledky vzdelávania rómskych detí. V reakcii na opakované odporúčania Rumunsko prijalo a začalo vykonávať stratégiu na zníženie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky. Najnovšie opatrenia zahŕňajú integrované zásahy, pilotný program poskytovania vareného jedla, lepší systém náhrad nákladov na dochádzanie a sociálne poukazy na podporu predškolského vzdelávania chudobných detí. Opatrenia vychádzajúce z jednotlivých projektov financovaných EÚ s cieľom zlepšiť kvalitu vyučovania v znevýhodnených školách sú naplánované na jeseň 2017 a modernizácia osnov, aj keď neúplná, práve prebieha. Právne predpisy proti segregácii sa zlepšili, a to vrátane posilnenia mandátu školských inšpektorátov v tejto oblasti. Metodika monitorovania však stále chýba. Na to, aby sa dosiahol trvalý pokrok v boji proti sociálno-ekonomickým nerovnostiam vo vzdelávaní, sú potrebné ďalšie kroky. Záruku pre mladých ľudí využívajú osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, zatiaľ len čiastočne, a programy druhej šance nie sú ľahko dostupné. Systém odborného vzdelávania a prípravy nie je dostatočne zosúladený s potrebami trhu práce a účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka.

               (19)Výsledky v oblasti zdravia obyvateľstva sú v Rumunsku neuspokojivé. Dostupnosti kvalitnej zdravotnej starostlivosti stojí v ceste nedostatok zdravotníckych pracovníkov, nedostatok finančných prostriedkov a nadmerné spoliehanie sa na nemocnice, ako aj korupcia, čo postihuje najmä ľudí s nízkymi príjmami a ľudí z vidieckych oblastí. Popri neformálnych platbách zdravotníckym pracovníkom sa korupcia týka verejného obstarávania v nemocniciach, poistných podvodov a úplatkárstva pri vydávaní potvrdení zakladajúcich nárok na poskytnutie dávok. V reakcii na odporúčanie pre danú krajinu a v kontexte ex ante kondicionality v období financovania EÚ 2014 – 2020 Rumunsko prijalo niektoré politické opatrenia na posun od nemocničnej zdravotnej starostlivosti k ambulantnej zdravotnej starostlivosti. Vypracovali sa regionálne plány zdravotnej starostlivosti s cieľom identifikovať potreby infraštruktúry a služieb, pričom vykonávanie národnej stratégie v oblasti zdravia sa monitoruje. V súlade s vnútroštátnou stratégiou boja proti korupcii na roky 2016 – 2020 boli prijaté právne predpisy na prepracovanie systému spätnej väzby o neformálnych platbách a platy zdravotníckych pracovníkov sa zvýšili. Protikorupčná stratégia zahŕňa komplexné opatrenia v oblasti zdravotnej starostlivosti vrátane podpory zodpovednosti a transparentného náboru vedúcich pracovníkov nemocníc. Napriek tomu je posilnenie komunitnej starostlivosti, ambulantnej starostlivosti a systémov odosielania na vyšetrenia stále v počiatočnom štádiu, neformálne platby sú naďalej bežným javom, transparentnosť v oblasti riadenia nemocníc je ešte potrebné zabezpečiť a národná stratégia v oblasti zdravotníckeho personálu ešte nebola prijatá.

               (20)Administratívna kapacita a kapacita tvorby politiky Rumunska trpí kvôli nejasným postupom a rozhodovaniu, zaťažujúcim administratívnym postupom, nedostatočnému opieraniu sa o kvalitné dôkazy, slabej koordinácii medzi odvetvovými politikami a rozbujnenej korupcii. Pokrok v súvislosti s reformou verejnej správy bol obmedzený. Organizačné štruktúry zostávajú nestabilné, čo má dosah na nezávislosť a efektívnosť verejnej správy. Stratégie týkajúce sa štátnych zamestnancov boli zavedené v roku 2016, právny rámec však zatiaľ nezahŕňa niektoré z ich hlavných cieľov, konkrétne pokiaľ ide o objektívne kritériá prijímania zamestnancov do služobného pomeru a posudzovanie a odmeňovanie výkonu. Navrhuje sa čiastočná platová harmonizácia, na ústrednej a ani na miestnej úrovni však neexistuje jasné prepojenie medzi výkonom a odmeňovaním. Stále je nutné posilniť kapacitu a právomoc Agentúry pre štátnu službu. O niektorých z opatrení v oblasti transparentnosti pri tvorbe politiky iniciovaných v roku 2016 sa rozhodlo, že nebudú prijaté. Strategické plánovanie a posudzovanie vplyvu regulácie nie sú v administratívnej praxi pevne vžité.

               (21)Kvalitatívne a kvantitatívne nedostatočná dopravná infraštruktúra je jednou z hlavných prekážok hospodárskeho rozvoja v Rumunsku. S cieľom riešiť príslušné nedostatky v reakcii na odporúčanie pre túto krajinu Rumunsko prijalo nosný dopravný plán na jeseň 2016. S cieľom urýchliť investície do cestnej infraštruktúry bolo riadenie investícií do infraštruktúry oddelené od orgánu zodpovedného za správu infraštruktúry. V roku 2016 bol s cieľom reformovať železničný systém zriadený orgán, ktorý by mal začať fungovať do polovice roka 2017.

               (22)Podiel investícií v Rumunsku je jeden z najvyšších v EÚ za posledné obdobie. V roku 2016 však klesli verejné investície, a to aj v dôsledku nízkej miery čerpania prostriedkov z fondov EÚ. Vysoká miera čerpania a efektívne využívanie finančných prostriedkov EÚ sú kľúčovými aspektmi, ktoré Rumunsku pomôžu využiť jeho potenciál rozvoja v kľúčových odvetviach, akými sú hlavne doprava alebo odpadové hospodárstvo. Kvalitu verejných investícií oslabili okrem iného nedostatky v riadení a meniace sa priority. V reakcii na odporúčane pre Rumunsko sa dosiahol len malý pokrok, pokiaľ ide o posilnenie prioritizácie a prípravy projektov verejných investícií. Od augusta 2016 majú ministerstvá povinnosť zohľadniť investičné priority vo svojich plánoch výdavkov, ale neprijali sa žiadne opatrenia na posilnenie úlohy ministerstva financií v oblasti investičných priorít a lepšej koordinácie prípravy verejných investičných projektov medzi ministerstvami. K prijatiu národného plánu nakladania s odpadom a programu predchádzania vzniku odpadu, ktoré sa očakávalo do konca roku 2016, ešte nedošlo. Potrebné sú aj plány na zlepšenie správy vecí verejných a presadzovanie regulácie, aby bolo možné sústrediť vnútroštátne a európske financie na dosiahnutie environmentálnych noriem zodpovedajúcich úrovni EÚ.

               (23)Efektívne verejné obstarávanie je kľúčovým prvkom na dosiahnutie strategických cieľov a riešenie kľúčových politických výziev Rumunska vrátane efektívneho vynakladania verejných zdrojov, modernizácie verejnej správy, boja proti korupcii a podpory inovácií a udržateľného a inkluzívneho rastu. Je takisto predpokladom dôvery občanov k verejným orgánom a v demokraciu. Rumunsko nedávno podniklo kroky s cieľom implementovať stratégiu a akčný plán verejného obstarávania. V nadväznosti na zákon o verejnom obstarávaní, ktorý nadobudol účinnosť v máji 2016, boli do konca roka 2016 prijaté príslušné vykonávacie právne predpisy. V národnom programe verejného obstarávania sa stanovuje kontrola korupcie a jej predchádzanie. Viaceré kľúčové opatrenia v rámci stratégie, ako sú posilnenie kontrol a ostatných opatrení na boj proti korupcii, zavedenie elektronického verejného obstarávania a odborná príprava úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie, sa ešte neprijali.

               (24)Viac ako 45 % rumunského obyvateľstva žije vo vidieckych oblastiach, ktoré naďalej veľmi zaostávajú za mestskými oblasťami z hľadiska zamestnanosti a vzdelávania, prístupu k službám a infraštruktúre a materiálneho blahobytu. V reakcii na odporúčanie pre túto krajinu, ktorým je zlepšenie prístupu k integrovaným verejným službám, rozšírenie základnej infraštruktúry a podpora hospodárskej diverzifikácie, najmä vo vidieckych oblastiach, prijalo Rumunsko v roku 2016 komplexný súbor opatrení, ktoré sa týkajú rozvoja vidieka, modernizácie malých poľnohospodárskych podnikov, podpory nepoľnohospodárskych MSP, investícií do infraštruktúry vrátane sociálnych služieb a vzdelávania, ako aj formalizácie zamestnania. Z dlhodobého hľadiska bude ich úspech závisieť od schopnosti spustenia pilotných akcií vo väčšom rozsahu a účinného zacielenia a čerpania dostupných finančných prostriedkov EÚ.

               (25)Štátne podniky zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárstve, najmä v kľúčových odvetviach infraštruktúry. Nedostatky v riadení štátnych podnikov sa premietajú do ich nižšej ziskovosti v porovnaní so súkromnými podnikmi, čo má negatívny vplyv na verejné financie. V reakcii na odporúčanie, ktoré dostalo, dosiahlo Rumunsko výrazný pokrok pri zlepšovaní správy a riadenia štátnych podnikov. Na jeseň roku 2016 boli urýchlene prijaté interné predpisy na podporu hlavných právnych predpisov týkajúcich sa správy a riadenia štátnych podnikov. Právny rámec odzrkadľuje osvedčené medzinárodné postupy na zabezpečenie transparentnosti pri vymenovávaní členov správnej rady a riadenia štátnych podnikov a poskytuje ministerstvu financií osobitné právomoci týkajúce sa monitorovania a presadzovania práva. Takisto boli prijaté opatrenia na zvýšenie informovanosti miestnych orgánov o nových pravidlách a boli zverejnené informácie o rozpočte štátnych podnikov. Oneskorenia pri vymenovávaní odborníkov v oblasti riadenia však vyvolávajú znepokojenie, pokiaľ ide o ďalšie vykonávanie.

               (26)Konkurencieschopnosť Rumunska trpí nedostatkami vyplývajúcimi z necenovej konkurencieschopnosti a štrukturálnych prekážok brániacich prechodu k hospodárstvu s vyššou pridanou hodnotou, ku ktorým patria napríklad zložité administratívne postupy. Rumunsko prijalo v reakcii na odporúčanie pre túto krajinu z roku 2016 viacero legislatívnych aktov na zjednodušenie administratívnych postupov a uľahčenie vzťahu medzi občanmi a verejnou správou, hoci sa vzťahovali len na obmedzený počet postupov.

               (27)Na všetkých úrovniach pretrváva korupcia, ktorá je naďalej prekážkou pre podnikanie. Rumunsko dosiahlo značný pokrok, pokiaľ ide o väčšiu časť reformy justičného systému a boj proti korupcii na vysokej úrovni. Aby boli reformy udržateľné a nezvratné, musia sa ešte podniknúť kroky na riešenie problematických otázok v tejto oblasti. Určitý pokrok sa dosiahol pri príprave ďalších opatrení na prevenciu korupcie a boj proti nej, najmä v rámci miestnej samosprávy, no stále pretrvávajú značné problémy týkajúce sa účinného vykonávania národnej stratégie boja proti korupcii prijatej v roku 2016. Je potrebné vynaložiť úsilie v oblasti rešpektovania nezávislosti súdnictva v rumunskom verejnom živote, dokončenia reforiem trestného a občianskeho zákonníka a zabezpečenia výkonu súdnych rozhodnutí. V rámci mechanizmu spolupráce a overovania dostáva Rumunsko odporúčania v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii. Tieto oblasti preto nie sú zahrnuté do týchto odporúčaní pre Rumunsko.

               (28)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska a uverejnila ju v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (29)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  11
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V roku 2017 zabezpečiť súlad s odporúčaním Rady z dňa [XX] s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. V roku 2018 vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená vyvinutie značného fiškálneho úsilia v roku 2018. Zabezpečiť úplné uplatňovanie fiškálneho rámca. Posilniť dodržiavanie daňových predpisov a výberu daní. Bojovať proti nelegálnej práci, a to aj zabezpečením systematického využívania integrovaných kontrol.

               2.Posilniť cielené aktivačné politiky a integrované verejné služby so zameraním na tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení. Prijať právne predpisy na vyrovnanie veku odchodu do dôchodku mužov a žien. V konzultácii so sociálnymi partnermi zaviesť transparentný mechanizmus pre stanovovanie minimálnej mzdy. Zlepšiť prístup ku kvalitnému vzdelávaniu v hlavnom vzdelávacom prúde, najmä v prípade Rómov a detí vo vidieckych oblastiach. V oblasti zdravotnej starostlivosti uprednostňovať ambulantnú zdravotnú starostlivosť a obmedziť neformálne platby.

               3.Prijať právne predpisy na zabezpečenie profesionálnej a nezávislej štátnej služby, na základe objektívnych kritérií. Posilniť prioritizáciu a prípravu projektov verejných investícií. Zabezpečiť včasné, úplné a udržateľné vykonávanie národnej stratégie v oblasti verejného obstarávania.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 522 final..

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039, a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 88 final.

                     (7)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (10)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov, vynímajúc úrokové výdavky, výdavky na programy Únie plne hradené z fondov Únie a nediskrečné zmeny vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmu stanovené zákonom sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (11)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 322 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority obsiahnuté v ročnom prieskume rastu schválila Európska rada 17. – 18. marca 2016. Dňa 26. novembra 2015 Komisia na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej určila Belgicko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V rovnaký deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny
                  6
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Belgicko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania.

               (2)Správa o krajine na rok 2016 bola pre Belgicko
                  7
                uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, a bolo v nej zahrnuté hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 prezentovala výsledky hĺbkového preskúmania
                  8
               . Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Belgicku v súčasnosti neexistujú makroekonomické nerovnováhy. Oslabená výkonnosť v oblasti vývozu v kombinácii s vysokou mierou verejnej zadlženosti môže v budúcnosti predstavovať riziká. Nedávny vývoj však naznačuje zlepšenie konkurencieschopnosti. Nápravné opatrenia, medzi ktoré patrí zmierňovanie mzdových požiadaviek a zníženie výšky príspevkov na sociálne zabezpečenie, viedli k spomaleniu rastu nákladov práce. Verejný dlh neklesá, no krátkodobé riziká sa javia byť pod kontrolou.

               (3)Belgicko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako sa predpokladá v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  9
               .

               (5)Program stability na rok 2016 ukazuje, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov v rokoch 2015 a 2016 a mimoriadnych opatrení v roku 2016 na rozpočet je významný a poskytuje primeraný dôkaz o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie oprávnené dodatočné výdavky na utečencov v roku 2015 dosiahli 0,03 % HDP, zatiaľ čo dodatočný vplyv v roku 2016 sa odhaduje na 0,17 % HDP, pokiaľ ide o výdavky súvisiace s utečencami, a na 0,12 % HDP, pokiaľ ide o bezpečnostné opatrenia. Ustanovenia vymedzené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 by v zásade umožnili považovať tieto dodatočné výdavky za výdavky spĺňajúce podmienky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú výnimočnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Belgicka je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní odchýlka od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2015 bola znížená s cieľom zohľadniť dodatočné náklady na utečencov. Pokiaľ ide o rok 2016, na jar 2017 sa vykoná konečné posúdenie vrátane oprávnených súm na základe zistených údajov poskytnutých belgickými orgánmi.

               (6)Belgicko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Komisia 18. mája 2016 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože Belgicko v roku 2015 nedosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu dlhového pravidla. V rámci analýzy sa dospelo k záveru, že dlhové kritérium by sa malo považovať za dodržané. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje postupné zlepšenie celkového salda z deficitu 2,6 % HDP v roku 2015 na –0,2 % HDP v roku 2019. Revidovaný strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa plánuje dosiahnuť do roku 2018. Prepočítané štrukturálne saldo
                  10
                však stále ukazuje štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP v roku 2018. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2016 na úrovni 106,2 % a postupne klesne na 99,6 % do roku 2019. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 pri nezmenenej politike existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2016, ako aj za celé obdobie rokov 2016 a 2017. V prípade, že by sa z posúdenia vylúčil vplyv mimoriadneho prílevu utečencov a mimoriadnych bezpečnostných opatrení, projektovaná odchýlka v roku 2016 by už nebola významná. Belgicko podľa predpokladov nedodrží v roku 2016 prechodné dlhové pravidlo a po skončení prechodného obdobia ani referenčnú hodnotu znižovania dlhu v roku 2017. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Belgicku hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Preto budú v rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia na zabezpečenie súladu.

               (7)Vysokú verejnú zadlženosť sprevádzajú slabé výsledky v oblasti vývozu a konkurencieschopnosti. Vonkajšia výkonnosť sa od roku 2000 zhoršila, ako to dokazujú straty podielu na celosvetovom trhu, a situáciu zhoršuje aj vývoz, ktorý je orientovaný hlavne na menej dynamické trhy. Hoci v posledných rokoch došlo k zastaveniu negatívneho trendu v oblasti trhového podielu, akumulované straty sú naďalej značné. Vývozným kapacitám krajiny neprospieva ani špecializácia na trhové segmenty, ktoré sú viac vystavené cenovej konkurencii. Obzvlášť náročná sa situácia javí najmä vzhľadom na vysoké náklady práce v tejto krajine. Jednotkové náklady práce rýchlo stúpali v dôsledku nízkeho rastu produktivity, a najmä v dôsledku rýchleho rastu miezd. Rýchly rast miezd možno pripísať najmä určitým prvkom systému stanovovania miezd. Na druhej strane marže pre reálny rast miezd boli opakovane nastavené príliš vysoko. Inflácia však zároveň opakovane prevyšovala očakávania a úroveň inflácie v susedných krajinách. Štrukturálny rozdiel v hlavných mierach inflácie medzi Belgickom a susednými krajinami je spôsobený hlavne vysokým rastom cien za služby a neoptimálnym fungovaním maloobchodného trhu. Táto inflácia sa premietla do rastu miezd cez všeobecnú prax automatickej indexácie miezd. Spoločne tieto faktory zhoršili účinnosť vysoko koordinovaného systému stanovovania miezd. V snahe zvrátiť pokles konkurencieschopnosti a jeho negatívny vplyv na vývoz a zamestnanosť belgické orgány v posledných rokoch zasahovali do procesu stanovovania miezd. Uložené boli opatrenia v oblasti zmierňovania mzdových požiadaviek vrátane obmedzení zvyšovania reálnych miezd a pozastavenia programov indexácie miezd. Okrem toho sa pracuje na uzákonení znížení príspevkov do sociálneho zabezpečenia. V snahe zabezpečiť trvalosť tejto nápravy sú však potrebné štrukturálne reformy rámca stanovovania miezd v súlade s odporúčaniami Rady z posledných rokov. Hoci vláda má v úmysle zrevidovať zákon Loi relative à la promotion de l’emploi et à la sauvegarde préventive de la compétitivité (zákon z roku 1996), ktorý poskytuje základ, na ktorom sociálni partneri každé dva roky stanovujú „mzdovú normu“, doposiaľ nebol zaznamenaný výraznejší pokrok. Ak by sa zabezpečilo formálnejšie prepojenie medzi mzdami a produktivitou, pomohlo by to zmraziť doterajšie nárasty a predišlo by sa opätovnému výskytu minulých problémov.

               (8)K určitému pokroku došlo v oblasti celkového fungovania trhu práce. Stimuly, ktoré majú motivovať k práci, boli posilnené opatreniami na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia a zmenami v systéme dávok v nezamestnanosti. Rozsiahle rozdiely v zamestnanosti medzi špecifickými skupinami obyvateľstva však naďalej vedú k chronicky nedostatočnému využívaniu pracovnej sily, a to najmä medzi nízkokvalifikovanými osobami, mladými ľuďmi, staršími ľuďmi a osobami z prostredia migrantov. Navyše marginálne sadzby dane pri vstupe alebo návrate na trh práce vytvárajú nečinnosť a pasce nízkej mzdy pre druhé zárobkovo činné osoby a špecifické druhy domácností, ako napr. slobodné osoby a osamelých rodičov. Je preto dôležité doladiť a vykonávať politiky, ktoré by sa zameriavali na podnecovanie osôb na prechod od nečinnosti alebo nezamestnanosti do zamestnania. Nerovnosti v oblasti vzdelávania súvisiace so sociálno-ekonomickým zázemím patria medzi najvyššie v EÚ, pričom pozorovanú nedostatočnú výkonnosť osôb z prostredia migrantov alebo mladých ľudí s nízkou kvalifikáciou čiastočne vysvetľujú slabé výsledky vzdelávania. Reformy v oblasti vzdelávania, ktorých zavádzanie práve prebieha, sú osobitne navrhnuté s cieľom riešiť predčasné ukončovanie školskej dochádzky a problémy súvisiace so vzdelávaním a starostlivosťou v ranom detstve. Ich cieľom je zároveň zvýšiť kvalitu a relevantnosť systému odborného vzdelávania a prípravy. Tieto reformy by mohli umožniť ľahší prechod smerom k intenzívnejšiemu znalostnému a čoraz viac na služby orientovanému hospodárstvu a zmierniť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a pretrvávajúci nedostatok pracovných síl v určitých povolaniach. Veľmi nízka miera hospodárskej aktivity a zamestnanosti starších pracovníkov navyše nabáda zaviesť taký druh politík, ktoré by podporovali aktívne starnutie a podnecovali pracovný trh k tomu, aby najímal starších pracovníkov. Ako opodstatnené by sa napokon mohli javiť aj dodatočné daňové opatrenia, ktoré by uľahčovali nástup, resp. návrat do práce.

               (9)Je tu stále značný priestor na zlepšenie nenákladových aspektov vonkajšej konkurencieschopnosti. S cieľom ochrániť a zlepšiť súčasnú úroveň blahobytu by sa väčší dôraz mal klásť na rast produktivity a investovanie do znalostného kapitálu. To si vyžaduje nepretržité úsilie zamerané na produkty a súvisiace služby na vyšších úrovniach hodnotového reťazca na základe silnejšej výkonnosti v oblasti inovácií a využívania výsledkov výskumu a vývoja. Napriek svojmu vysoko kvalitnému systému verejného výskumu má Belgicko pomerne málo rýchlo rastúcich spoločností v inovatívnych sektoroch. Podnikateľské prostredie musí navyše čeliť administratívnym a regulačným prekážkam, ktoré bránia vytváraniu a rozširovaniu spoločností. Dynamike trhu s obchodnými službami nedovoľujú naplno fungovať požiadavky v oblasti držby akcií a obmedzenia týkajúce sa hlasovacích práv, právnej formy a multidisciplinárnych činností. Rovnaký účinok v sektore maloobchodu majú operačné obmedzenia a obmedzenia týkajúce sa toho, kde maloobchodníci smú zakladať svoje prevádzky. Navyše existujú nedostatky v oblasti efektívnosti justičného systému, v ktorom existuje nízka miera využívania informačných a komunikačných technológií. Spoločne sú tieto faktory pre súkromné investície významnou prekážkou. Subštandardná infraštruktúra a rozsiahle problémové miesta takisto ohrozujú rast produktivity a investície. Dopravná sieť je oblasťou, v ktorej najviac cítiť potrebu investícií. Zemepisná poloha Belgicka spoločne s prítomnosťou medzinárodných organizácií umožnila krajine prilákať mnohé distribučné centrá, logistické základne a medzinárodné ústredia najrôznejších spoločností. Vynára sa však naliehavý problém, ktorým sú dopravné zápchy v čase dopravnej špičky, ktorý zhoršuje atraktívnosť krajiny v očiach zahraničných investorov a s ktorým sú spojené značné hospodárske a environmentálne náklady. Belgicko zároveň podľa očakávaní nedosiahne do roku 2020 svoj cieľ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a prejavujú sa tu závažné problémy v oblasti znečistenia ovzdušia. Vzhľadom na vysokú koncentráciu hospodárskej činnosti v okolí hlavného mesta a prístavov je najnaliehavejšou výzvou modernizácia základnej železničnej a cestnej dopravnej infraštruktúry a riešenie neexistujúcich prepojení medzi hlavnými hospodárskymi centrami. Zároveň je dôležité riešiť dopravné zápchy v čase dopravnej špičky tak, že sa zlepšia služby verejnej dopravy, optimalizuje riadenie premávky a odstránia narušenia trhu a nepriaznivé daňové stimuly, ako napríklad priaznivé zaobchádzanie, pokiaľ ide o firemné vozidlá.

               (10)Ďalšia výzva sa týka primeranosti domácej výroby energie a bezpečnosti dodávok vo všeobecnosti. Starnúce jadrové zariadenia Belgicka, opakovane postihované výpadkami, sa stali nespoľahlivými zdrojmi energie, pričom neustále menený harmonogram postupného ukončovania sústavy jadrových elektrární vytvára situáciu, ktorá nie je ideálna pre dlhodobé investičné rozhodnutia. To sa premieta do vyššieho dovozu energie zo zahraničia a čoraz ohrozenejšej bezpečnosti dodávok energie. Aj keď riziká týkajúce sa krátkodobých dodávok boli zmiernené, dlhodobejšie investičné potreby sú stále výrazné. Okrem značných nových domácich výrobných kapacít a ďalšieho zlepšovania prepojení sú potrebné aj inteligentné siete, aby sa rozvinulo i riadenie spotreby energie. Vzhľadom na značný čas, ktorý si pred samotným spustením vyžadujú rozsiahle projekty v energetickom sektore, a vzhľadom na naliehavú potrebu náhradných kapacít v priebehu nasledujúceho desaťročia, budú potrebné rýchle opatrenia najmä vo forme vhodného právneho rámca, ktorým sa podporí zvyšovanie výrobnej kapacity.

               (11)Belgicko dosiahlo určitý pokrok pri reforme daňového systému, a to najmä presunom zdaňovania z práce na iné daňové základy, čím sa postupne zníži daňovo-odvodové zaťaženie práce. Pri odstraňovaní rozdielu pomôže aj zníženie dane z príjmu fyzických osôb a zníženie príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie. Daňový systém však stále zostáva zložitý a na daňové základy majú nepriaznivý vplyv osobitné výnimky, odpočty a znížené sadzby dane. S niektorými z nich súvisia straty na príjmoch, narušenia hospodárstva a veľké administratívne zaťaženie. Navyše sa zdá, že daňový presun nie je z rozpočtového hľadiska neutrálny. Stále existuje značný priestor na zlepšovanie podoby daňového systému, a to ďalším rozširovaním daňových základov, umožnením nižších zákonných sadzieb a povolením menšieho počtu narušení. Zároveň existuje výrazný potenciál pre „ekologický“ daňový presun, ktorým sa má okrem iného odstrániť priaznivé daňové zaobchádzanie s firemnými vozidlami a palivovými kartami, ktoré prispievajú k znečisťovaniu, dopravným zápcham a emisiám skleníkových plynov.

               (12)Belgicko v posledných rokoch dosiahlo významný pokrok v reforme svojho dôchodkového systému. V zákone z 10. augusta 2015 o zvýšení dôchodkového veku, podmienkach predčasného starobného dôchodku a minimálnom veku pre pozostalostné dôchodky sa stanovujú kritériá súvisiace s novým minimálnym vekom a dĺžkou zamestnania pre riadny dôchodok. Aj po nedávnych reformách je však predpokladané zvýšenie pomeru dôchodkových výdavkov značné. Automatickým naviazaním na zmeny strednej dĺžky života, ako bolo odporúčané v minulosti, by sa znížili riziká udržateľnosti v strednodobom až dlhodobom horizonte. V tejto súvislosti vláda ohlásila zámer zaviesť dôchodkový systém viazaný na kreditnú situáciu, ktorý by umožňoval automatické úpravy v nadväznosti na demografický vývoj. Táto problematika bude naďalej predmetom dôkladného monitorovania v rámci európskeho semestra.

               (13)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  11
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni najmenej 0,6 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie zníženia pomeru verejného dlhu. Dohodnúť sa na vykonateľnom rozdelení fiškálnych cieľov medzi všetky úrovne verejnej správy. Zjednodušiť daňový systém a odstrániť rušivé daňové výdavky.

               2.Uskutočniť po konzultácii so sociálnymi partnermi plánované preskúmanie „zákona z roku 1996“ o konkurencieschopnosti a zamestnanosti. Zabezpečiť, aby vývoj miezd mohol zodpovedať vývoju produktivity. Zabezpečiť účinnosť aktivačných politík trhu práce. Pokročiť s reformami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a poskytnúť podporu pri odbornej príprave najmä osobám z prostredia migrantov.

               3.Posilniť kapacitu v oblasti inovácií, najmä podporou investícií do znalostného kapitálu. Zvýšiť hospodársku súťaž v sektore obchodných služieb a v maloobchodnom sektore odstránením neopodstatnených prevádzkových obmedzení a obmedzení týkajúcich sa zriaďovania prevádzok. Riešiť nedostatky v oblasti investícií do dopravnej infraštruktúry a kapacít na výrobu energie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 322 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 71 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe informácií obsiahnutých v programe stability.

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 336 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority obsiahnuté v ročnom prieskume rastu schválila Európska rada 17. – 18. marca 2016. Dňa 26. novembra 2015 Komisia na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Luxembursko nebolo určené za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V rovnaký deň Komisia prijala odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny
                  6
               . Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Luxembursko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní.

               (2)Správa o krajine bola pre Luxembursko
                  7
                uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko uskutočnilo pri riešení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015 a pokrok Luxemburska smerom k dosiahnutiu vnútroštátnych cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Luxembursko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako sa predpokladá v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)Luxembursko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje dosiahnuť vyrovnaný rozpočet v roku 2017 a následne mierne prebytky, ktoré v roku 2020 dosiahnu 0,4 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ sa bude naďalej dosahovať počas celého programového obdobia. Vo svojom programe stability však Luxembursko oznamuje, že strednodobý rozpočtový cieľ sa zo štrukturálneho prebytku 0,5 % HDP dosahovaného do roku 2016 zmení od roku 2017 na štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa postupne zvýši na 23,5 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný, s výnimkou rokov 2017 a 2018, v ktorých je priaznivý. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálny prebytok sa v roku 2016 zníži na 1,4 % HDP a že v roku 2017 sa ďalej zníži na 0,3 % HDP, teda zostane nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Ďalšie možné odchýlky v budúcnosti by sa posudzovali vo vzťahu k požiadavke zachovať štrukturálne saldo na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa, majúc pritom na zreteli, že je potrebné zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä v oblasti dôchodkov. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Luxemburska sa očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu.

               (6)Luxemburské orgány ohlásili hlavné body komplexnej daňovej reformy, ktorá by mala nadobudnúť účinnosť v roku 2017. V rámci reformy sa počíta so zavedením zmien hlavne v oblasti priameho zdaňovania tak pre fyzické osoby, ako aj pre právnické osoby. Jej cieľom je postupné znižovanie sadzby dane z príjmov právnických osôb (s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť) a znížená progresívnosť dane z príjmov fyzických osôb (s cieľom zvýšiť spravodlivosť). So zvyšovaním určitých daňových výdavkov, najmä pokiaľ ide o bývanie, zároveň súvisia riziká zužovania daňového základu. Na podobu luxemburského daňového systému môže mať zároveň vplyv aj určitý medzinárodný vývoj, ktorý môže zvýrazniť nestabilitu aspoň časti fiškálnych príjmov. Na zabezpečenie ich predvídateľnosti treba využiť priestor na ďalšie rozšírenie daňového základu, najmä prehodnotením v súčasnosti nízkeho zdanenia obytných nehnuteľností a širším využitím alternatívnych zdrojov vrátane environmentálneho zdanenia. V tejto súvislosti zrušenie špeciálneho režimu zdaňovania duševného vlastníctva (intellectual property box) umožňuje určité rozšírenie základu dane právnických osôb. Prijatie a vykonanie daňových reforiem sa bude naďalej pozorne monitorovať v rámci európskeho semestra.

               (7)Luxemburské orgány sa snažia diverzifikovať hospodárstvo, pričom uznávajú existenciu rizík súvisiacich s nadmernou závislosťou od finančného sektora. Vzhľadom na vysokú úroveň nákladov práce v tejto krajine sú tú činnosti s vyššou pridanou hodnotou, ktoré ponúkajú potenciál sprístupniť alternatívne zdroje rastu. Úspešná diverzifikácia luxemburského hospodárstva preto vo veľkej miere závisí práve od tých sektorov, ktoré sú menej citlivé na úrovne nákladov práce. Vo veľkej miere ide o oblasť výskumu a inovácií, ktorá má tendenciu výrazne sa sústreďovať na technológie a vedomosti. Hospodárstvo by mohlo pomôcť diverzifikovať aj ďalšie rozšírenie už aj tak úspešného sektora nefinančných služieb. Znížením, resp. odstránením existujúcich prekážok brániacich investíciám a inováciám, ktoré obmedzujú hospodársky rozvoj, by sa odomkol inovačný potenciál a napomohlo by sa diverzifikácii. Hoci je miera verejných investícií nad úrovňou priemeru eurozóny, súkromné investície nedosahujú potrebnú úroveň. Ak sa majú zachovať vyhliadky rastu, je nevyhnutné udržať vysokú úroveň investícií. Analýza v správe o krajine ukazuje, že Luxembursko je krajinou s najreštriktívnejším regulačným režimom v EÚ, pokiaľ ide o obchodné služby a retailové prevádzky. Hlavné obmedzenia sa týkajú požiadaviek na držbu akcií, hlasovacích práv a multidisciplinárnych obmedzení v sektore obchodných služieb, ako aj prevádzkových požiadaviek a požiadaviek na usadenie v retailovom sektore.

               (8)Prekážkou v predpokladanom zvyšovaní počtu obyvateľov a pracovnej sily by sa mohol stať pokračujúci nárast cien nehnuteľností v ostatných desaťročiach, ako aj očakávaná výrazná dynamika v oblasti počtu obyvateľov a zamestnanosti v nadchádzajúcich rokoch. Táto eventualita je o to pravdepodobnejšia, že hospodárstvo vo veľkej miere závisí od vstupov vysokokvalifikovaných pracovníkov zo susedných krajín, ktorí predstavujú približne jednu tretinu celkovej zamestnanosti. Dynamika cien obytných nehnuteľností je spôsobená nesúladom medzi dopytom a ponukou, a to najmä nedostatkom dostupného a cenovo výhodného bývania. Nedostatočná dostupnosť pozemkov na novú výstavbu a neoptimálne výsledky týkajúce sa administratívnych postupov udeľovania stavebných povolení sú prekážkou pružnosti pri ponuke nehnuteľností na bývanie. Významná časť daňových dotácií, ktoré sú k dispozícii v rámci súčasných politík, sa vzhľadom na nepružnú ponuku bývania pravdepodobne takisto premietne do cien nehnuteľností. Zintenzívniť by sa mohlo aj úsilie zamerané na poskytovanie sociálneho bývania za dostupné ceny. Súčasný trh s bývaním nielenže bráni domácnostiam v tom, aby sa usadili v Luxembursku, ale zároveň zhoršuje problém preťaženia dopravy a znečistenia. Nové demografické projekcie uvedené v správe o starnutí obyvateľstva za rok 2015 ešte viac zintenzívňujú tlaky na odstránenie problémových miest pre investície v oblastiach dopravy a bývania a mali by byť zohľadnené v štyroch nadchádzajúcich sektorových plánoch (o bývaní, doprave, zónach hospodárskej činnosti a ekologickom prostredí).

               (9)Dosahovanie hospodárskej diverzifikácie sa môže brzdiť tým, že vývoj miezd v niektorých sektoroch nemusí zodpovedať vývoju produktivity. Tým dochádza k ďalším obmedzeniam v sektoroch, na ktoré sú opatrenia zamerané, teda hlavne v sektoroch s vysokou pridanou hodnotou. V priebehu posledného desaťročia rástli jednotkové náklady práce v Luxembursku rýchlejšie než vo väčšine členských štátoch eurozóny. Automatická indexácia miezd v celom hospodárstve prispieva k obmedzovaniu rôznorodosti miezd v rôznych sektoroch, čím môže brániť v tom, aby sa zohľadňovali rozdiely v produktivite práce. Pretrvávajúce prostredie s nízkou infláciou však spôsobilo, že došlo k oneskorenej aktivácii automatickej úpravy miezd, čo prispelo k zmierneniu vývoja miezd. V prostredí slabého vývoja miezd a nárastu produkcie sa však predišlo stratám na nákladovej konkurencieschopnosti. V tomto kontexte je nutné monitorovať vývoj miezd.

               (10)Dlhodobým rizikom sú naďalej záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva, najmä pokiaľ ide o dôchodkové náklady. Luxembursko dosiahlo obmedzený pokrok, pokiaľ ide o odstránenie rozdielu medzi zákonným a skutočným vekom odchodu do dôchodku, keď zaviedlo obmedzenia predčasného odchodu do dôchodku. V júli 2015 bol parlamentu predložený návrh zákona o systéme predčasného odchodu do dôchodku. Napriek tomu, že došlo k zrušeniu jedného programu, podmienky dostupnosti pre iné programy predčasného odchodu do dôchodku boli zjednodušené. V júli 2015 bol prijatý zákon o reklasifikácii pracovníkov so zníženou pracovnou schopnosťou a od 1. januára 2016 sa tento zákon vykonáva. Zákon zvyšuje možnosti pracovníkov so zníženou pracovnou schopnosťou zotrvať na trhu práce a následne vedie k zníženiu počtu osôb, ktoré využijú systém predčasného odchodu do dôchodku. Predčasný odchod do dôchodku je stále veľmi rozšírený a motivácia pracovať dlhšie je obmedzená. Stále absentuje reálna stratégia v oblasti vekovej politiky, ktorej cieľom by bolo motivovať starších pracovníkov na dlhšie zotrvanie v pracovnom pomere a poskytnúť im stimuly a zručnosti na ich vrátanie sa do práce. Parlament stále rokuje o takzvanom „vekovom pakte“, ktorého cieľom je podpora udržiavania starších pracovníkov v spoločnostiach s viac než 150 zamestnancami.

               (11)Podľa dôchodkovej reformy z roku 2012 by sa malo každých päť rokov od prijatia reformy uskutočniť monitorovanie a vyhodnotenie udržateľnosti dôchodkového systému. Vláda potvrdila svoj zámer vykonať toto hodnotenie predčasne už v roku 2016 namiesto roku 2017 (ako sa pôvodne plánovalo) a vytvorila pracovnú skupinu pre dôchodky, ktorú poverila vykonaním posúdenia. V oblasti prepojenia zákonného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života, ako to predtým odporučila Rada, nedošlo k žiadnemu pokroku. Luxembursko je jediným členským štátom, v ktorom nebolo na obdobie rokov 2013 až 2060 schválené ďalšie zvyšovanie zákonného a predčasného veku odchodu do dôchodku. V správe o starnutí obyvateľstva z roku 2015 došlo k revízii predpokladaného zvýšenia výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva smerom nadol, no táto revízia je takmer výlučne vysvetlená priaznivejšími demografickými projekciami v kontexte prostredia, v ktorom neboli prijaté žiadne nové reformy. Aj po tejto revízii je totiž predpokladané zvýšenie výdavkov na dôchodky najvyššie v EÚ. Luxembursko navyše čelí rizikám v súvislosti s očakávaným zvýšením výdavkov na dlhodobú starostlivosť, ktoré sú ako percentuálny podiel HDP jednými z najvyšších spomedzi všetkých členských štátov. To je zase zjavne spôsobené najvyšším predpokladaným nárastom podielu závislých obyvateľov v EÚ do roku 2060. Realizované boli prípravné práce v oblasti reformy, ktorej cieľom je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť poistenia dlhodobej starostlivosti.

               (12)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (13)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a dospela k názoru
                  9
               , že Luxembursko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných dôchodkov ďalším obmedzením predčasného odchodu do dôchodku, naviazaním zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života a zvýšením motivácie pracovať dlhšie.

               2.Odstrániť prekážky brániace investíciám a inováciám, ktoré obmedzujú hospodársky vývoj v sektore obchodných služieb. Riešiť problémové miesta, ktoré bránia investíciám do bývania.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 336 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 84 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 262 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Talianska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Talianska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  5
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Talianska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej určila Taliansko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Taliansku na rok 2015
                  9
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. Predovšetkým je dôležité riešiť základnú príčinu pretrvávajúcej nízkej produktivity práce a slabej konkurencieschopnosti a začať znižovať verejný dlh. Obzvlášť naliehavá je potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na talianske hospodárstvo a vzhľadom na jeho veľkosť aj na hospodársku a menovú úniu.

               (7)Taliansko predložilo 28. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Taliansko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu a podlieha prechodnému dlhovému pravidlu na obdobie 2013 – 2015. Komisia 27. februára 2015 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože sa neočakávalo, že Taliansko dosiahne dostatočný pokrok smerom k dodržaniu dlhového pravidla v rokoch 2014 – 2015. V rámci analýzy sa dospelo k záveru, že dlhové kritérium dlhu by sa v danom čase malo považovať za dodržané.

               (9)Taliansky ústavný súd 30. apríla 2015, po koncovom termíne jarnej hospodárskej prognózy, vyhlásil dočasné zmrazenie vyšších dôchodkov v rokoch 2012 – 2013 za protiústavné. Presný dosah tohto rozhodnutia na rozpočet bude závisieť od toho, ako ho talianska vláda uvedie do praxe, čo je ešte potrebné objasniť. Vzhľadom na nové informácie sa môže neskoršie uverejnenie správy podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ považovať za opodstatnené. Keďže tento nový prvok chýba, závery z februárovej správy možno v tejto fáze až do jeho ďalšieho objasnenia považovať za všeobecne platné.

               (10)Taliansko vo svojom programe stability požiadalo o dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu v roku 2016 vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Podrobnosti, na ktorých sa zakladajú tieto reformy, boli stanovené v národnom programe reforiem Talianska na rok 2015. Medzi oblasti reforiem predložené v programe, ktoré budú mať vplyv na udržateľnosť verejných financií, patria: i) zjednodušenie verejnej správy; ii) trhy s výrobkami a službami; iii) trh práce; iv) občianske právo; v) vzdelávanie; vi) posun daňového zaťaženia a vii) preskúmanie výdavkov ako finančné opatrenie. Vplyv reforiem na reálny HDP odhadujú orgány na 1,8 percentuálneho bodu do roku 2020, čo sa zdá byť vierohodné. Ak sa tieto reformy uskutočnia v plnej miere a načas, budú mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Je to podmienené tým, že talianska vláda prijme v roku 2015 nevyhnutné opatrenia, aby primerane kompenzovala trvalý dosah uvedeného rozsudku ústavného súdu tak, aby zabezpečila, že: i) Taliansko zostane v preventívnej časti Paktu stability a rastu; ii) zachová sa primeraná bezpečnostná rezerva, pokiaľ ide o referenčnú hodnotu deficitu stanovenú v zmluve a iii) strednodobý cieľ sa dosiahne v štvorročnom horizonte programu stability. Taliansko sa v súčasnosti môže posudzovať ako krajina, ktorá spĺňa podmienky na požiadanie o dočasnú odchýlku v roku 2016, za predpokladu, že bude primerané vykonávať dohodnuté reformy, ktoré sa budú sledovať v rámci európskeho semestra.

               (11)V programe stability na rok 2015 sa plánuje postupné zlepšovanie celkového deficitu na 2,6 % HDP v roku 2015 a jeho ďalšie zníženie na 1,8 % HDP v roku 2018. Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánuje dosiahnuť strednodobý cieľ – vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení – do roku 2017. Prepočítané štrukturálne saldo
                  10
                však splní strednodobý cieľ v roku 2018. Dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2017 sa zdá byť primerané, pričom sa zohľadňuje uplatňovanie doložky o štrukturálnych reformách, ako aj záväzky zakotvené v programe stability na rok 2015.

               (12)Predpokladá sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 132,5 % a že postupne klesne na 120,0 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je vierohodný. Vláda ešte nespresnila dodatočné znižovanie výdavkov, ktoré jej umožní vyhnúť sa vykonaniu uzákoneného zvyšovania DPH v roku 2016.

               (13)Taliansko by malo v roku 2015 zlepšiť svoje štrukturálne saldo o 0,25 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 je predpokladaná štrukturálna úprava smerom k strednodobému cieľu vo výške približne 0,3 % HDP v roku 2015 v súlade so záväzkami Talianska v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu. V roku 2016 by Taliansko malo zlepšiť svoje štrukturálne saldo najmenej o 0,1 % HDP, berúc do úvahy prípustnú odchýlku na základe doložky o štrukturálnych reformách. Za predpokladu nezmenenej politiky sa však v prognóze Komisie ukazuje zhoršenie z 0,2 % HDP, v dôsledku ktorého existuje riziko určitej odchýlky. Preto budú potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Taliansko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (14)Pri uskutočňovaní ambiciózneho privatizačného programu predloženého talianskymi orgánmi – napriek jeho očakávanému prínosu k úsiliu zameranému na zníženie dlhu, ktoré je pre Taliansko hlavnou výzvou – sa v roku 2014 vyskytli určité oneskorenia. V dôsledku toho príjmy z privatizácie v roku 2014 predstavovali 0,2 % HDP, čo zaostalo za cieľom 0,7 % ročne.

               (15)Za posledný rok Taliansko podniklo významné kroky na zmiernenie daňového zaťaženia práce, ktoré však napriek tomu aj naďalej ostáva vysoké. Množstvo a rozsah daňových výdavkov, najmä znížených sadzieb DPH, je však stále príliš vysoké. V oblasti zdaňovania nehnuteľného majetku sa pri reforme katastra nehnuteľností, v rámci ktorej je obzvlášť dôležité aktualizovať zastarané katastrálne hodnoty, dosiahol len mierny pokrok. Rovnako sa stále nerieši prepracovanie environmentálneho zdaňovania ani odstránenie dotácií škodlivých pre životné prostredie. Taliansko zriadilo Výbor pre environmentálne zdaňovanie. Na tieto rôzne aspekty sa vzťahuje vykonávací právny predpis pre daňovú reformu, ktorého uskutočňovanie sa však oneskorilo z dôvodu nedostatku legislatívnych výnosov. Napriek tomu, že sa v tejto oblasti urobili určité kroky, efektívnosť daňového systému v Taliansku znižuje aj trvalo nízka a nákladná úroveň daňovej disciplíny a vysoká miera daňových únikov (podľa odhadov vlády 91 miliárd EUR ročne alebo 5,6 % HDP). Vláda predložila opatrenia na zaistenie presnosti daňových priznaní, ktoré je teraz potrebné plne sprevádzkovať.

               (16)Urobili sa len obmedzené kroky smerom k trvalému zlepšeniu efektívnosti a kvality verejných výdavkov na všetkých úrovniach štátnej správy. Uzákonené rozpočtové úspory, a to aj na regionálnej aj miestnej úrovni, nedosahujú úroveň, s ktorou sa počítalo v národnom programe reforiem na rok 2014. Skutočnosť, že preskúmanie výdavkov zatiaľ nie je neoddeliteľnou súčasťou rozpočtového procesu, vplýva na celkovú a dlhodobú efektívnosť v tejto oblasti. Vážne nedostatky aj naďalej ovplyvňujú riadenie finančných prostriedkov EÚ, a to najmä v južných regiónoch. Pripravuje sa národný strategický plán pre prístavy a logistiku, ale podnikli sa len čiastkové kroky na zlepšenie riadenia prístavov a ich spojenia s vnútrozemím.

               (17)Talianska verejná správa sa stále vyznačuje značnými nedostatkami, ktoré negatívne vplývajú na podnikateľské prostredie a na schopnosť krajiny účinne uskutočňovať reformy. Zaznamenalo sa pokračujúce úsilie o zlepšenie inštitucionálneho rámca a celkovej kvality verejnej správy. Do konca roka 2015 sa očakáva ambiciózna reforma ústavy, zameraná najmä na objasnenie rozdelenia právomocí medzi rôznymi úrovňami štátnej správy. Prebieha komplexná reforma verejnej správy, v ktorej sa rieši fluktuácia zamestnancov, ako aj ich mobilita a odmeňovanie. Hoci bolo prijatých viacero krokov na podporu transparentnosti a posilnenie národného protikorupčného úradu, ešte stále sa neuskutočnilo prepracovanie inštitútu premlčania – ktorý iné medzinárodné organizácie považujú za pilier boja proti korupcii v Taliansku. V posledných rokoch sa podnikli dôležité kroky tak na zlepšenie súdnictva, prostredníctvom prepracovania územného rozloženia súdov a vytvárania špecializovaných súdov, ako aj na zníženie dopytu po súdnictve, prostredníctvom podpory mimosúdneho urovnávania sporov. Dĺžka súdnych konaní zostáva naďalej vážnym problémom a uskutočnené reformy ešte nezačali prinášať výsledky.

               (18)Od konca roku 2008 sa podiel nesplácaných úverov talianskeho bankového sektora prudko zvýšil, najmä vo vzťahu k expozíciám bánk voči podnikateľským subjektom. Doteraz bola miera reštrukturalizácie aktív so zníženou hodnotou príliš nízka a ich vyraďovanie je aj naďalej obmedzené. Čiastočne je to následok nedostatočnej rozvinutosti talianskeho trhu so súkromným dlhom podnikov v ťažkostiach. Nedávne právne predpisy riešili nedostatky v správe a riadení najväčších družstevných bánk (banche popolari), ale úloha nadácií, ako aj úloha malých družstevných bánk (banche di credito cooperativo) sa rieši prostredníctvom dohôd, ktoré majú nezáväznú a samoregulačnú povahu. Ďalšia reštrukturalizácia a konsolidácia talianskeho bankového sektora je opodstatnená, aby sa zlepšila účinnosť finančného sprostredkovania a podporilo sa hospodárske oživenie.

               (19)V decembri 2014 sa prijal rozsiahly vykonávací právny predpis pre reformy trhu práce (zákon o pracovných miestach), ktorý zachováva smerovanie predchádzajúcich reforiem. Stanovujú sa v ňom predovšetkým zmeny právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, systému dávok v nezamestnanosti, riadenie a fungovanie aktívnych a pasívnych politík trhu práce a rovnováha medzi rodinným a pracovným životom. Účinné uplatňovanie tohto zákona bude v rozhodujúcej miere závisieť od prijatia potrebných vykonávacích legislatívnych výnosov. Upravuje sa v nich používanie schém doplnkových miezd, revízia zmluvných mechanizmov, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom a posilnenie aktívnych politík trhu práce. Druhostupňové vyjednávanie, ktoré by mohlo pomôcť lepšie zosúladiť mzdy s produktivitou a podporiť prijatie inovatívnych riešení v podnikoch, sa stále týka len malého počtu spoločností. Dohoda z januára 2014, v ktorej sa stanovujú postupy merania zastúpenia odborov vo výrobnom sektore, by mohla pomôcť podporiť druhostupňové vyjednávanie, ale ešte nebola sprevádzkovaná. Hoci účasť žien na trhu práce rastie, aj naďalej zostáva jednou z najnižších v EÚ. Okrem toho sa nezamestnanosť mladých ľudí v treťom štvrťroku 2014 vyšplhala na úroveň takmer 43 % a podiel mladých ľudí vo veku od 15 do 24 rokov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, je najvyšší v EÚ. Niektoré z príčin možno nájsť vo vzdelávacom systéme, ktorý sa stále vyznačuje podpriemernými výsledkami škôl (v porovnaní s priemerom EÚ) a relatívne vysokou mierou predčasného ukončovania štúdia. Len 54,6 % ľudí vo veku 15 až 34 rokov, ktorí absolvovali štúdium prvého a druhého stupňa terciárneho vzdelávania v priebehu predchádzajúcich troch rokov, sa zamestnalo (v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 78,6 %). Taliansko zažilo jedno z najväčších zvýšení miery chudoby a sociálneho vylúčenia v EÚ, čo má mimoriadny dosah na deti. Pri riešení tejto výzvy sú schémy sociálnej pomoci aj naďalej roztrieštené a neúčinné a majú za následok značnú nákladovú neefektívnosť.

               (20)Rozsah obmedzení hospodárskej súťaže stále bráni správnemu fungovaniu trhov s výrobkami a službami. Parlament ešte rokuje o zákone, ktorý sa zaoberá určitými prekážkami v niektorých odvetviach vrátane poisťovníctva, telekomunikácií a distribúcie palív. Pretrvávajú závažné prekážky aj v iných dôležitých odvetviach vrátane miestnych verejných služieb, letísk a prístavov, právnych služieb, bankovníctva, lekárnictva a zdravotnej starostlivosti. Aj vo verejnom obstarávaní pretrvávajú nedostatky, a to aj napriek širšiemu využívaniu centralizovaného obstarávania. Miestne verejné služby, ktoré ukazujú jasné známky neefektívnosti, sú aj naďalej chránené pred hospodárskou súťažou, čo má nepriaznivý vplyv aj na verejné financie. Pri obstarávaní sa verejná súťaž využíva na malú časť zákaziek, zatiaľ čo prevažná väčšina zákaziek sa prideľuje interne alebo prostredníctvom podobných postupov.

               (21)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (22)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Talianska a jej stanovisko
                  11
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (23)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.

               (24)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Taliansko by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť fiškálnu úpravu najmenej 0,25 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2015 a 0,1 % HDP v roku 2016 prijatím potrebných štrukturálnych opatrení v rokoch 2015 a 2016, so zreteľom na povolenú odchýlku na realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem. Rýchlo a dôkladne realizovať privatizačný program a použiť neočakávané príjmy na dosiahnutie ďalšieho pokroku smerom k vhodnému znižovaniu pomeru verejného dlhu. Do septembra 2015 realizovať vykonávací právny predpis pre daňovú reformu, a to najmä prepracovanie daňových výdavkov a aktualizáciu katastrálnych hodnôt a opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny.

               2.Prijať plánovaný národný strategický plán pre prístavy a logistiku, najmä na podporu intermodálnej dopravy prostredníctvom lepšieho dopravného spojenia. Zabezpečiť plnú funkčnosť Agentúry pre zabezpečenie územnej súdržnosti s cieľom výrazne zlepšiť riadenie fondov EÚ.

               3.Prijať a vykonávať prerokovávané právne predpisy zamerané na zlepšenie inštitucionálneho rámca a modernizáciu verejnej správy. Do polovice roku 2015 prepracovať inštitút premlčania. Zabezpečiť, aby prijaté reformy na zlepšenie efektívnosti občianskeho práva pomohli skrátiť trvanie súdnych konaní.

               4.Do konca roku 2015 zaviesť záväzné opatrenia na riešenie zostávajúcich nedostatkov v oblasti správy a riadenia bánk, najmä úlohy nadácií, a prijať opatrenia na urýchlenie rozsiahleho znižovania nesplácaných úverov.

               5.Prijať legislatívne výnosy o používaní schémy doplnkových miezd, revízii zmluvných mechanizmov, rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a posilnení aktívnych politík trhu práce. Po porade so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou vypracovať účinný rámec pre druhostupňové zmluvné vyjednávanie. Ako súčasť snahy o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí prijať a vykonávať plánovanú reformu školstva a rozšíriť terciárne vzdelanie zamerané na odbornú prípravu.

               6.Realizovať program zjednodušenia na obdobie rokov 2015 – 2017 s cieľom znížiť administratívne a regulačné zaťaženie. Prijať opatrenia podporujúce hospodársku súťaž vo všetkých odvetviach, na ktoré sa vzťahuje zákon o hospodárskej súťaži, a podniknúť rozhodné kroky na odstránenie zostávajúcich prekážok. Zabezpečiť, aby sa zákazky v oblasti miestnych verejných služieb, ktoré nespĺňajú požiadavky týkajúce sa interného prideľovania zákaziek, dali do poriadku najneskôr do konca roku 2015.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 262.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8806 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902 final.

                     (8)
                  COM(2014) 904 final.

                     (9)
                  SWD(2015) 31 final.

                     (10)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií v programe stability podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.