title: Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO č. 119/07/COL zo 16. apríla 2007 , o monitorovaní bežných hodnôt dioxínov, polychlórovaných bifenylov podobných dioxínom a polychlórovaných bifenylov, ktoré nie sú podobné dioxínom, v potravinách

text:
               16.10.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 275/65

      ODPORÚČANIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 119/07/COL
   zo 16. apríla 2007,
   o monitorovaní bežných hodnôt dioxínov, polychlórovaných bifenylov podobných dioxínom a polychlórovaných bifenylov, ktoré nie sú podobné dioxínom, v potravinách
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), najmä na jej článok 109 a protokol 1,
   SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a Súdneho dvora, najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a jej protokol 1,
   SO ZRETEĽOM na akt uvedený v bode 54zn kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP,

      Nariadenie Komisie (ES) č. 466/2001 z 8. marca 2001, ktorým sa stanovujú maximálne limity obsahu určitých kontaminantov v potravinách
       (1),
   v znení zmien a doplnení a v úprave podľa protokolu 1 Dohody o EHP,
   SO ZRETEĽOM na akt uvedený v bode 54zzc kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP,

      Smernica Komisie 2002/69/ES z 26. júla 2002, ktorou sa stanovujú spôsoby odoberania vzoriek a metódy analýzy pre úradnú kontrolu obsahu dioxínov a pre stanovenie PCB podobných dioxínom v potravinách
       (2),
   v znení zmien a doplnení a v úprave podľa protokolu 1 Dohody o EHP,
   SO ZRETEĽOM na rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO č. 37/07/COL z 27. februára 2007, ktorým sa príslušný člen kolégia poveruje, aby prijal odporúčanie, ak je návrh odporúčania v súlade so stanoviskom Potravinového výboru EZVO,
   KEĎŽE nariadenie Komisie (ES) č. 466/2001, ktorým sa stanovujú maximálne limity obsahu dioxínov a pre celkové množstvo dioxínov a dioxínom podobných polychlórovaných bifenylov (PCB) v potravinách,
   KEĎŽE v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru je nevyhnutné zhromažďovať spoľahlivé údaje o prítomnosti dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom v čo najširšom spektre potravín, aby sa vytvoril jasný obraz o časovom vývoji bežnej prítomnosti týchto látok v potravinách,
   KEĎŽE v odporúčaní Dozorného orgánu EZVO č. 144/06/COL z 11. mája 2006 o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a polychlórovaných bifenylov (PCB) v krmivách a potravinách sa odporúča, aby štáty EZVO vykonávali náhodné monitorovanie zamerané na prítomnosť dioxínov, PCB podobných dioxínom a podľa možnosti aj PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom, v potravinách v súlade s odporúčaním Komisie 2004/705/ES (3),
   KEĎŽE v odporúčaní 2004/705/ES sa členským štátom odporúča minimálna frekvencia vzoriek na každoročnú analýzu pre rôzne kategórie potravín, ako aj formát predkladania správ o výsledkoch, ktoré sa týkajú monitorovania bežnej prítomnosti dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom v potravinách,
   KEĎŽE je vhodné zmeniť a doplniť terajší program monitorovania stanovený v odporúčaní 2004/705/ES, pričom sa zohľadnia získané skúsenosti a je vhodné, aby sa štáty EZVO/EHP zúčastňovali na vyšetrovaní hodnôt dioxínov, PCB podobných dioxínom a PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom, v potravinách,
   KEĎŽE je dôležité, aby sa Dozornému orgánu EZVO pravidelne oznamovali údaje zhromaždené na základe tohto odporúčania, a aby Dozorný orgán EZVO v súlade s článkom 2 ods. 1 protokolu 1 Dohody o dozore a súde predkladal Európskej komisii informácie, ktoré zabezpečia zhromažďovanie týchto údajov v databáze. Mali by sa poskytnúť aj údaje získané za posledné roky použitím metódy analýzy, ktorá je v súlade s požiadavkami stanovenými v smernici Komisie 2002/69/ES,
   KEĎŽE opatrenia stanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Potravinového výboru EZVO, ktorý pomáha Dozornému orgánu EZVO,
   TÝMTO ODPORÚČA ŠTÁTOM EZVO:

               1.

               Monitorovať od roku 2007 až do 31. decembra 2008 bežnú prítomnosť dioxínov, furánov a dioxínom podobných polychlórovaných bifenylov (PCB) v potravinách pri odporúčanej minimálnej frekvencii vzoriek, ktoré sa majú každý rok analyzovať, ako sa na usmernenie uvádza v tabuľke prílohy I.

               2.

               V prípade, že je to možné, aby sa tiež podrobili tie isté vzorky analýze zameranej na prítomnosť PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom.

               3.

               Poskytovať Dozornému orgánu EZVO pravidelne údaje o monitorovaní s informáciami a v príslušnom formáte, ako sú uvedené v prílohe II, na účely ich zhromažďovania do jednej databázy. Mali by sa poskytnúť aj údaje získané za posledné roky použitím metódy analýzy, ktorá je v súlade s požiadavkami stanovenými v smernici 2002/69/ES, odrážajúce bežné hodnoty.

               4.

               Odkazy na odporúčanie 2004/705/ES v odporúčaní Dozorného orgánu EZVO č. 144/06/COL z 11. mája 2006 sa považujú za odkazy na toto odporúčanie.

      V Bruseli 16. apríla 2007

            Za Dozorný orgán EZVO

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            člen kolégia

         Niels FENGER

            riaditeľ

      (1)  Ú. v. ES L 77, 16.3.2001, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 209, 6.8.2002, s. 5.

      (3)  Ú. v. EÚ L 321, 22.10.2004, s. 45.

      PRÍLOHA I
      Tabuľka:
      Prehľad odporúčaného minimálneho počtu vzoriek potravín, ktoré sa majú každý rok analyzovať. Distribúcia vzoriek je založená na výrobe v každej krajine samostatne. Osobitná pozornosť je venovaná potravinám, pri ktorých možno očakávať veľké kolísanie bežných hodnôt dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom. Týka sa to najmä rýb.

                  Výrobok vrátane výrobkov z neho vyrobených

                  Akvakultúra
                  (*)

                  Ulovené voľne žijúce ryby
                  (**)

                  Mäso
                  (***)

                  Mlieko
                  (****)

                  Vajcia
                  (*****)

                  Iné
                  (******)

                  Celkový súčet

                  Počet vzoriek

                  Nórsko

                  Island

            Poznámky k tabuľke
      Hodnoty uvedené v tabuľke sú minimálne hodnoty. Štáty EZVO/EHP môžu odobrať viacero vzoriek.
      (*)   Akvakultúra: V prípade produktov akvakultúry by malo byť rozdelenie vzoriek podľa druhov rýb primerané produkcii.
      (**)   Ulovené voľne žijúce ryby: V prípade ulovených voľne žijúcich rýb by malo byť rozdelenie vzoriek podľa druhov rýb primerané výlovu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať uloveným voľne žijúcim úhorom.
      (***)   Mäso: Okrem mäsa a výrobkov z mäsa pochádzajúcich z hovädzieho dobytka, ošípaných, hydiny a oviec by sa mal odobrať významný počet vzoriek z mäsa konského, sobieho, kozieho, králičieho a voľne žijúcej zveri.
      (****)   Mlieko: Veľký počet vzoriek mlieka by sa mal odobrať z mlieka odobraného na farme (najmä z kravského mlieka). Je vhodné odobrať vzorky mlieka a mliečnych výrobkov aj z iného zdroja, ako je kravské mlieko (z kozieho mlieka atď.).
      (*****)   Vajcia: Osobitná pozornosť by sa mala venovať vajciam od voľne chovaných nosníc a mali by sa odobrať aj vzorky kačacích, husacích a prepeličích vajec.
      (******)   Iné: Osobitná pozornosť by sa mala v tejto kategórii venovať:
      potravinovým doplnkom (najmä doplnkom na báze oleja z morských rýb),
      potravinám pre dojčatá a malé deti,
      potravinám s pôvodom v regiónoch, v ktorých napr. pre klimatické podmienky vedúce k záplavám došlo k zmenám vo výrobných podmienkach, ktoré mohli ovplyvniť koncentráciu dioxínu a PCB podobných doxínom v potravinách v regióne.

      PRÍLOHA II
      A.   Vysvetlivky k formuláru o výsledkoch analýzy dioxínov, furánov, PCB podobných doxínom a ostatných PCB v potravinách
      1.   Všeobecné informácie o analyzovaných vzorkách
      Kód vzorky: identifikačný kód vzorky.
      Štát: názov členského štátu, v ktorom sa uskutočnilo monitorovanie.
      Rok: rok, v ktorom sa monitorovanie vykonalo.
      Výrobok: analyzovaná potravinová položka – potravinovú položku je potrebné opísať čo najpresnejšie.
      Štádium uvedenia na trh: miesto, kde bol výrobok (vzorka) odobratý.
      Tkanivo: časť analyzovaného výrobku.
      Vyjadrenie výsledkov: Výsledky musia byť vyjadrené na základe, na ktorom boli stanovené maximálne hodnoty. V prípade analýzy PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom, sa veľmi odporúča vyjadriť hodnoty na rovnakom základe.
      Spôsob odoberania vzoriek: náhodné odobratie vzorky – je možné oznámiť aj výsledky analýzy vybranej vzorky, musí sa však jasne uviesť, že ide o vybranú vzorku, ktorá nemusí nevyhnutne odrážať zvyčajné bežné hodnoty.
      Počet čiastkových vzoriek: ak pri analyzovanej vzorke ide o zlúčenú vzorku, mal by sa uviesť počet čiastkových vzoriek (počet jednotlivo odobratých vzoriek). Ak sa výsledok analýzy zakladá iba na jednej vzorke, uvedie sa číslica 1. Počet čiastkových vzoriek sa v zlúčenej vzorke môže meniť, preto ho treba uviesť pre každú vzorku osobitne.
      Spôsob výroby: tradičná/organická (uveďte čo najviac podrobností).
      Oblasť: pokiaľ je to relevantné, oblasť alebo región, kde bola vzorka odobratá, podľa možnosti s uvedením, či ide o vidiek, mestskú oblasť, priemyselnú zónu, prístav, otvorené more atď. Napríklad: Brusel – mestská oblasť, Stredozemie – otvorené more. Osobitne dôležité je jasne uviesť oblasť v prípade, keď bola vzorka odobratá z potravín vyrobených v regiónoch, ktoré postihli záplavy.
      Obsah tuku (%): obsah tuku vo vzorke v percentách
      Obsah vody (%): obsah vody vzorky v percentách (ak je k dispozícii).
      2.   Všeobecné informácie o použitej metóde analýzy
      Metóda analýzy: odkaz na použitú metódu.
      Status akreditácie: uveďte, či je metóda analýzy akreditovaná alebo nie.
      Neistota: hranica rozhodovania alebo percento rozšírenej neistoty merania zahrnuté do metódy analýzy.
      Metóda extrakcie tuku: uveďte údaje o metóde extrakcie tuku použitej na určenie obsahu tuku vzorky.
      3.   Výsledky analýzy
      Dioxíny, furány, PCB podobných dioxínom: výsledky každého kongenéra by sa mali uviesť v ppt – pikogram/gram (pg/g).
      PCB, ktoré nie sú podobné dioxínom: výsledky každého kongenéra by sa mali uviesť v ppb – nanogram/gram alebo mikrogram/kilo (ng/g alebo μg/kg).
      LOQ: Hranica kvantifikácie v pg/g (pre dioxíny, furány a PCB podobných dioxínom) alebo v μg//kg – ng/g (pre PBC, ktoré nie sú podobné dioxínom).
      V prípade určených kongenérov, ktorých hodnota je nižšia ako LOQ (hranica kvantifikácie), by sa do kolónky malo uviesť „< LOQ“ (LOQ by sa mala uviesť ako hodnota).
      Pokiaľ ide o PCB kongenéry analyzované dodatočne s PCB-6 a PCB podobných dioxínom, vo formulári je potrebné doplniť číslo PCB kongenéru, napr. 31, 99, 110, atď. Ak je vzorka podrobená analýze pre viaceré PCB kongenéry ako je počet vyznačených riadkov, na konci formulára jednoducho pridajte nové riadky.
      4.   Všeobecné poznámky k tabuľke

                  —

                  Podávanie správ o miere výťažnosti
                  Podávanie správ o miere výťažnosti nie je povinné, ak sa miera výťažnosti pre jednotlivé kongenéry pohybuje v rozmedzí od 60 – 120 %. V prípade, že sa miera výťažnosti pre niektoré jednotlivé kongenéry pohybuje mimo tohto rozmedzia, je Podávanie správ o miere výťažnosti povinné.

                  —

                  Podávanie správ o LOQ
                  Podávanie správ o LOQ sa nevyžaduje, ale v stĺpci výsledkov sa nekvantifikované kongenéry musia oznamovať ako „< LOQ“ (ako platná hodnota).

                  —

                  Podávanie správ o hodnote TEQ pre jednotlivé kongenéry
                  Stĺpec pre hodnoty TEQ pre jednotlivé kongenéry nie je povinný.

      PRÍLOHA III
      B.   Formulár na podávanie správ o kongenéroch: presných výsledkov analýz dioxínov, furánov, PCB podobných dioxínom a ostatných PCB v potravinách


title: Osobitný zástupca EÚ pre ľudské práva Odporúčanie Európskeho parlamentu z  13. júna 2012 o osobitnom zástupcovi EÚ pre ľudské práva (2012/2088(INI))

text:
               15.11.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               CE 332/114

         Streda 13. júna 2012Osobitný zástupca EÚ pre ľudské práva
   P7_TA(2012)0250
   Odporúčanie Európskeho parlamentu z 13. júna 2012 o osobitnom zástupcovi EÚ pre ľudské práva (2012/2088(INI))
   2013/C 332 E/24

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na články 2, 3, 6, 21, 31, 33 a 36 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ),

               —

               so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 16. decembra 2010 o výročnej správe o ľudských právach vo svete v roku 2009 a politike Európskej únie v tejto oblasti (1),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 18. apríla 2012 o výročnej správe o ľudských právach vo svete a o politike Európskej únie v tejto oblasti vrátane dôsledkov pre strategickú politiku EÚ v oblasti ľudských práv (2),

               —

               so zreteľom na spoločné oznámenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie Európskemu parlamentu a Rade z 12. decembra 2011 s názvom Ľudské práva a demokracia v centre vonkajšej činnosti EÚ – smerom k účinnejšiemu prístupu (COM(2011)0886),

               —

               so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pre európskych občanov – Akčný plán na implementáciu Štokholmského programu (COM(2010)0171),

               —

               so zreteľom na usmernenia Európskej únie o ľudských právach a medzinárodnom humanitárnom práve (3),

               —

               so zreteľom na pristúpenie Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd,

               —

               so zreteľom na vyhlásenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politickej zodpovednosti (4),

               —

               so zreteľom na článok 97 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A7-0174/2012),

               A.

               keďže článok 21 Zmluvy o Európskej únii potvrdzuje záväzok EÚ presadzovať ľudské práva a demokraciu vo všetkých svojich vonkajších činnostiach a zaručiť pritom súdržnosť a jednotnosť v rámci týchto oblastí a medzi svojou vonkajšou činnosťou a ďalšími politikami;

               B.

               keďže článok 33 Zmluvy o EÚ poskytuje právny základ na vymenovanie osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva, konkrétne: „Rada môže na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku vymenovať osobitného zástupcu s mandátom pre osobitné politické otázky. Osobitný predstaviteľ vykonáva svoju funkciu pod vedením vysokého predstaviteľa“;

               C.

               keďže Európsky parlamente opätovne vyzval na vymenovanie osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva (OZEÚ pre ĽP), ako sa uvádza v jeho vyššie uvedených uzneseniach zo 16. decembra 2010 a z 18. apríla 2012;

               D.

               keďže OZEÚ pre ĽP by mal posilniť viditeľnosť a súdržnosť politiky EÚ v oblasti ľudských práv ako zásadnej súčasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) EÚ a prispieť k presadzovaniu otázky ľudských práv vo svete;

               1.

               predkladá Rade tieto odporúčania:

                           a)

                           aj keď vymenovanie osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva a ustanovenie jeho mandátu je formálne rozhodnutím Rady na základe návrhu vysokého predstaviteľa EÚ, OZEÚ pre ĽP by mal konať a vystupovať v mene Únie s prihliadnutím na spoločnú a nedeliteľnú zodpovednosť všetkých inštitúcií a členských štátov EÚ chrániť a presadzovať ľudské práva vo svete; vymenovanie vôbec prvého tematicky zameraného osobitného zástupcu EÚ by malo posilniť viditeľnosť, účinnosť, súdržnosť a zodpovednosť politiky EÚ v oblasti ľudských práv; Európsky parlament by mal zohrávať primeranú úlohu najmä pri postupe vymenovania osobitného zástupcu a pri dohľade nad jeho mandátom počas celého funkčného obdobia;

                           b)

                           na posilnenie transparentnosti a zodpovednosti mandátu OZEÚ by sa mala v príslušnom výbore Európskeho parlamentu uskutočniť výmena názorov s OZEÚ pre ĽP, ktorého nominoval vysoký predstaviteľ, alebo jeho vypočutie,

                           c)

                           vykonávanie mandátu a jeho súlad s ďalšími iniciatívami EÚ v tejto oblasti by sa mali pravidelne kontrolovať; osobitný zástupca EÚ by mal Rade, vysokému predstaviteľovi, Parlamentu a Komisii predkladať výročné správy o pokroku a pri ukončení mandátu aj komplexnú správu o jeho vykonávaní;

                           d)

                           politické ciele OZEÚ pre ĽP by mali zahŕňať posilnenie súdržnosti, účinnosti a viditeľnosti činnosti EÚ v oblasti ochrany a presadzovania ľudských práv a demokracie; OZEÚ pre ĽP by mal úzko spolupracovať s pracovnou skupinou Rady pre ľudské práva (COHOM); OZEÚ pre ĽP by mal byť partnerom na vysokej úrovni pre svojich partnerov z tretích krajín a medzinárodných organizácií a mal by tiež komunikovať s OSN (Valné zhromaždenie OSN, Rada OSN pre ľudské práva atď.), ako aj s príslušnými regionálnymi organizáciami; OZEÚ pre ĽP by mal predsedať dialógu na vysokej úrovni o ľudských právach a viesť konzultácie s tretími krajinami o otázkach ľudských práv;

                           e)

                           na dosiahnutie týchto cieľov by mal však osobitný zástupca EÚ pôsobiaci pod vedením vysokého predstaviteľa dostať silný, nezávislý a pružný mandát, ktorý by nemal byť vymedzený úzkymi a konkrétnymi tematickými povinnosťami, ale mal by naopak osobitnému zástupcovi EÚ umožňovať pohotové a účinné konanie; v súlade s opatreniami a prioritami ustanovenými v akčnom pláne by sa mal OZEÚ pre ĽP zaoberať aj rôznymi horizontálnymi otázkami, ktoré prispievajú k účinnejšej a súdržnejšej činnosti v oblasti vonkajších politík EÚ; rozsah pôsobnosti mandátu OZEÚ by mal byť plne v súlade so zásadami všeobecnosti a nedeliteľnosti ľudských práv a základných slobôd a s politickými cieľmi ustanovenými v článku 21 Zmluvy o EÚ a mal by zahŕňať posilňovanie demokracie a budovanie inštitúcií, medzinárodnú spravodlivosť a medzinárodné humanitárne právo; mandát by mal, okrem iného, zahŕňať zrušenie trestu smrti, ochrancov ľudských práv, boj proti beztrestnosti, boj proti mučeniu, slobodu prejavu (vrátane prejavu na internete), slobodu združovania, zhromažďovania, náboženskú slobodu a slobodu viery, práva menšín, ochranu dieťaťa, práva žien, mier a bezpečnosť, rodové otázky a boj proti diskriminácii vo všetkých jej formách, či už na základe zdravotného postihnutia, rasového a etnického pôvodu, rodu, sexuálnej orientácie alebo rodovej identity;

                           f)

                           mandát by mal byť založený na zásadách, ktorými sa riadi politika EÚ v oblasti ľudských práv, a najmä na usmerneniach EÚ týkajúcich sa trestu smrti (2008); mučenia a iného krutého, neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania (2008), dialógu s tretími krajinami v oblasti ľudských práv (2009), detí v ozbrojených konfliktoch (2008), ochrancov ľudských práv (2008), presadzovania a ochrany práv dieťaťa (2008), násilia voči ženám a boja proti všetkým formám ich diskriminácie (2008), medzinárodného humanitárneho práva (2009), súboru nástrojov na presadzovanie práv lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov a transsexuálov (2010), ako aj na výročných správach EÚ o ľudských právach vo svete; súčasťou mandátu ba mala byť aj podpora vysokého predstaviteľa a inštitúcií EÚ pri presadzovaní hlavných zásad OSN v oblasti podnikových a ľudských práv;

                           g)

                           osobitný zástupca EÚ pre ľudské práva by mal mať potrebnú odbornú spôsobilosť, rozsiahle skúsenosti a preukázateľné výsledky v oblasti ľudských práv, ako aj osobnú a profesionálnu bezúhonnosť a medzinárodnú reputáciu;

                           h)

                           osobitný zástupca EÚ by mal byť menovaný na 2,5 roka, aby sa zabezpečila kontinuita, súdržnosť a demokratická zodpovednosť, mandát by mal byť obnoviteľný a s Európskym parlamentom by sa malo počas postupu obnovovania mandátu konzultovať na príslušnej úrovni a včas;

                           i)

                           osobitný zástupca EÚ pre ľudské práva by mal úzko spolupracovať s vysokým predstaviteľom Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a s predsedom Európskeho parlamentu s cieľom zabezpečiť súdržnosť a presadzovanie otázky ľudských práv vo všetkých oblastiach politík v činnosti všetkých inštitúcií EÚ; OZEÚ by mal úzko spolupracovať s Riaditeľstvom pre ľudské práva a demokraciu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a všetkými viacstrannými delegáciami EÚ (New York, Ženeva, Viedeň, Štrasburg), ako aj so všetkými delegáciami EÚ vo svete, s cieľom napomôcť kontakty v otázkach ľudských práv so všetkými službami EÚ, delegáciami EÚ v tretích krajinách a s medzinárodnými organizáciami; Riaditeľstvo pre ľudské práva a demokraciu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť by malo poskytnúť všetky potrebné služby a uľahčiť vykonávanie mandátu OZEÚ;

                           j)

                           osobitný zástupca EÚ pre ľudské práva by mal udržiavať úzke väzby s politickým a bezpečnostným výborom Rady a zároveň pravidelne informovať príslušný výbor Európskeho parlamentu o situácii v oblasti ľudských práv vo svete a o stave vykonávania mandátu vrátane výsledkov zasadnutí Rady OSN pre ľudské práva a Valného zhromaždenia OSN a dialógu s tretími krajinami v oblasti ľudských práv, ako aj o vykonávaní stratégií krajín v oblasti ľudských práv;

                           k)

                           osobitný zástupca EÚ pre ľudské práva by mal pri vykonávaní svojho mandátu spolupracovať so zástupcami miestnej, regionálnej a vnútroštátnej občianskej spoločnosti, s mimovládnymi organizáciami, odborníkmi a medzinárodnými organizáciami pôsobiacimi v oblasti ochrany ľudských práv a demokracie;

                           l)

                           osobitný zástupca EÚ pre ľudské práva by mal mať k dispozícii primerané finančné a ľudské zdroje, ktorými by sa zabezpečila účinná práca osobitného zástupcu a jeho pracovnej skupiny; rozpočet OZEÚ pre ĽP by sa mal každoročne revidovať;

                           m)

                           osobitný zástupca EÚ pre ľudské práva by mal zodpovedať za zostavenie pracovnej skupiny, zabezpečenie potrebných odborných znalostí v oblasti príslušnej politiky v súlade s mandátom OZEÚ pre ĽP a v záujme tohto mandátu; s ohľadom na pôsobnosť a medzisektorovú povahu mandátu je dôležité, aby sa pridelil dostatočný počet pracovníkov, ktorí budú pracovať pod priamym dohľadom OZEÚ pre ĽP; pracovná skupina môže zahŕňať pridelených zamestnancov z členských štátov a inštitúcií EÚ s prihliadnutím na potrebu zabezpečenia súdržnosti a presadzovania otázky ľudských práv vo všetkých činnostiach všetkých inštitúcií a členských štátov EÚ;

                           n)

                           mandát OZEÚ pre ĽP by mal obsahovať odkaz na toto odporúčanie;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a pre informáciu aj Komisii.

      (1)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0489.

      (2)  Prijaté texty, P7_TA(2012)0126.

      (3)  http://www.eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

      (4)  Ú. v. EÚ C 351 E, 2.12.2011, s. 470.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  13. apríla 2006  — Rade Európskej únie o externých audítoroch Banque de France (ECB/2006/5)

text:
               26.4.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 98/25

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 13. apríla 2006
   Rade Európskej únie o externých audítoroch Banque de France
   (ECB/2006/5)
   (2006/C 98/08)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku L.142-6 menového a finančného zákonníka vymenováva Generálna rada Banque de France dvoch audítorov poverených vykonávať audit účtov Banque de France. Podľa článku L.823-1 obchodného zákonníka sa vymenováva zástupca audítora, ktorý nahradí úradujúcich audítorov v prípade ich odmietnutia, nemožnosti vykonávať funkciu, odstúpenia alebo smrti.

               (3)

               Mandáty súčasných externých audítorov Banque de France sa skončia po vykonaní auditu za finančný rok 2005. Preto je nevyhnutné vymenovať externých audítorov od finančného roku 2006.

               (4)

               Banque de France vybrala spoločnosti Deloitte & Associés a Mazars & Guerard za svojich externých audítorov a spoločnosť KPMG S.A. za svojho zástupcu audítora na finančné roky 2006 až 2011 v súlade so svojimi pravidlami verejného obstarávania a ECB je toho názoru, že títo audítori spĺňajú požiadavky nevyhnutné na vymenovanie,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Odporúča sa, aby spoločnosti Deloitte & Associés a Mazars & Guerard boli spoločne vymenované za externých audítorov Banque de France na finančné roky 2006 až 2011.

               2.

               Odporúča sa, aby spoločnosť KPMG S.A. bola vymenovaná za zástupcu audítora Banque de France na finančné roky 2006 až 2011.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 13. apríla 2006

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/72

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/21
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o spustení novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (5)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (6)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (8)

               Rumunsko 23. apríla 2012 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2012 a 11. mája 2012 svoj konvergenčný program vzťahujúci sa na roky 2012 – 2015.

               (9)

               Rada 6. mája 2009 prijala podľa článku 143 Zmluvy rozhodnutie 2009/459/ES (4) o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Rumunsku po dobu troch rokov. V sprievodnom memorande o porozumení podpísanom 23. júna 2009 a jeho následných doplnkoch sa stanovujú podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých bola finančná pomoc vyplatená. Rozhodnutie 2009/459/ES bolo zmenené a doplnené 16. marca 2010 rozhodnutím 2010/183/EÚ (5). Následne po tom, ako Rumunsko úspešne realizovalo program strednodobej finančnej pomoci, a vzhľadom na dôležitú ale čiastočnú úpravu bežného účtu z dôvodu zostávajúcich štrukturálnych nedostatkov na trhu Rumunska s produktmi a na jeho trhu práce, ktoré robia krajinu citlivou voči medzinárodným cenovým otrasom, Rada 12. mája 2011 prijala rozhodnutie (2011/288/EÚ (6)), aby bola podľa článku 143 Zmluvy preventívna strednodobá finančná pomoc Rumunsku k dispozícii po dobu troch rokov. Sprievodné memorandum o porozumení bolo podpísané 29. júna 2011 a jeho prvý doplnok 27. decembra 2011.

               (10)

               V druhom formálnom preskúmaní programu strednodobej finančnej pomoci, ktoré sa uskutočnilo koncom apríla až začiatkom mája 2012, sa skonštatovalo, že implementácia uvedeného programu zo strany Rumunska je na dobrej ceste. Cieľ v oblasti hotovostného fiškálneho deficitu na rok 2011 bol splnený, pričom cieľ podľa Európskeho systému účtov (ESA) by bol splnený, nebyť rozsiahleho jednorazového opatrenia súvisiaceho so súdnymi rozhodnutiami, ktorými sa vláde ukladá povinnosť uhradiť určitým kategóriám zamestnancov kompenzáciu. Rozpočet na rok 2012 zostáva na dobrej ceste smerom k dosiahnutiu deficitu nižšieho než 3 % HDP podľa ESA. Rumunský bankový systém je naďalej odolný, a to aj napriek pokračujúcemu znižovaniu kvality aktív, ktoré naďalej negatívne pôsobí na ziskovosť bankového sektora. Podmienky stanovené v programe strednodobej finančnej pomoci pre finančný sektor boli splnené, aj keď v istých prípadoch s určitými oneskoreniami. Nevyvážený je pokrok v kľúčových štrukturálnych oblastiach reforiem, ako sú oblasti energetiky a dopravy a čerpanie fondov EÚ.

               (11)

               Po dvoch rokoch úpadku narástol v roku 2011 reálny HDP Rumunska o 2½ %. Očakáva sa, že rast sa v roku 2012 spomalí na 1,4 %. Podľa odhadov bude hlavnou hnacou silou rastu domáci dopyt. Prostredníctvom zlepšenia čerpania fondov EÚ zohrajú v roku 2012 kľúčovú rolu verejné investície.

               (12)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v danom programe, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe je dosiahnuť rozpočtový deficit pod úrovňou 3 % HDP v roku 2012 v súlade s odporúčaniami Rady Rumunsku v rámci postupu pri nadmernom deficite. Ďalej sa stratégia zameriava na splnenie strednodobého rozpočtového cieľa vymedzeného ako deficit na úrovni 0,7 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Po plánovanom odstránení nadmerného deficitu v roku 2012 sa podľa očakávaní deficit zníži na 2,2 % HDP v roku 2013, na 1,2 % HDP v roku 2014 a na 0,9 % HDP v roku 2015. Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (7) sa predpokladá zlepšenie deficitu o 1,5 % v roku 2012, 0,5 % v roku 2013 a 0,7 % v roku 2014 v súlade s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP uvedenou v Pakte o stabilite a raste. Miera rastu výdavkov verejných financií je v súlade s referenčnou hodnotou uvedenou v Pakte o stabilite a raste na obdobie rokov 2012 až 2015. V konvergenčnom programe sa predpokladá dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2014. Hlavnými rizikami rozpočtových cieľov sú dlhy štátnych podnikov, ako aj možná opätovná akumulácia dlhov na úrovni miestnych samospráv a v sektore zdravotníctva, hoci sa už v sektore zdravotníctva prijali niektoré opatrenia. Pokiaľ ide o verejný dlh, koncom roka 2011 bol pod úrovňou 34 %, čo znamená výrazne pod úrovňou 60 % HDP.

               (13)

               Rumunsko v rámci Paktu Euro Plus prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky, ako aj vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011, sa vzťahujú na podporu konkurencieschopnosti a zamestnanosti, zvyšovanie udržateľnosti verejných financií a posilnenie finančnej stability,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
   vykonávať opatrenia stanovené v rozhodnutí 2009/459/ES zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2010/183/EÚ spolu s opatreniami stanovenými v rozhodnutí 2011/288/EÚ a ďalej špecifikovanými v memorande o porozumení z 23. júna 2009 a jeho následných doplnkoch a v memorande o porozumení z 29. júna 2011 a jeho následných doplnkoch.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 216, 22.7.2011, s. 6.

      (4)  Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2009, s. 8.

      (5)  Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 19.

      (6)  Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15.

      (7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky.


				|

		52014DC0421

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2014 /* COM/2014/0421 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Rakúska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok
2014

RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2
a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na
nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení
dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad
hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2,
so zreteľom na
odporúčanie Európskej komisie[2],
so zreteľom na
uznesenia Európskeho parlamentu[3],
so zreteľom na závery
Európskej rady,
so zreteľom na
stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
so zreteľom na
stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca
2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie
prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných
usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky
2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spolu tvoria
„integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto
integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia
vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť,
v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni,
úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov,
nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie
na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere
prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť
odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok
2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability
Rakúska na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013[4] predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu
Rakúska na rok 2014[5].
(5)
Komisia 13. novembra 2013
prijala ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], v ktorej
neurčila Rakúsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra
2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Rakúsko predložilo 8. apríla
2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a 29. apríla 2014 svoj
program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť
prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.
(8)
Cieľom rozpočtovej stratégie opísanej
v programe stability na rok 2014 je dosiahnuť strednodobý cieľ
štrukturálneho deficitu nie viac ako 0,45 % HDP do roku 2016, čo
odráža požiadavky Paktu stability a rastu. V roku 2013 sa deficit
verejných financií udržateľným spôsobom znížil pod 3 % HDP. Plánuje
sa, že (prepočítané) štrukturálne saldo zostane v roku 2014
konštantné a v roku 2015 sa zlepší o 0,3 percentuálneho
bodu HDP, čo znamená, že výrazne zaostane za požadovanou úpravou
počas oboch rokov. Rast výdavkov sa tiež výrazne odkloní od
referenčnej hodnoty výdavkov v rokoch 2014 aj 2015. Rakúsko ohlásilo
12. mája 2014 súbor dodatočných opatrení týkajúcich sa príjmov
a výdavkov. Ak sa tieto opatrenia vykonajú prísne a načas,
rozpočtová stratégia Rakúska už nebude obsahovať plánovanú
značnú odchýlku od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého
cieľa v roku 2014. Postup úprav zameraný na dosiahnutie strednodobého
cieľa stále prináša so sebou riziká, pokiaľ ide o súlad s požiadavkami
Paktu stability a rastu. Podľa programu stability hrubý dlh verejnej
správy v roku 2014 výrazne narastie zo zhruba 74,5 % HDP v roku
2013 na 79 % HDP v roku 2014 v dôsledku vplyvu zriadenia
likvidačného subjektu aktív Hypo Alpe Adria, a následne začne od
roku 2015 klesať. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu a ktorý vypracovala nezávislá inštitúcia
– Rakúsky inštitút pre hospodársky výskum (WIFO) – je realistický. V jarnej
prognóze Komisie na rok 2014 sa očakáva, že deficit ostane pod hranicou 3 %
aj v rokoch 2014 a 2015. Predpokladá však zhoršenie štrukturálneho
salda v roku 2014 a zlepšenie len o 0,1 % HDP v roku
2015. Na základe posúdenia programu a prognózy Komisie a na základe
posúdenia dodatočných opatrení ohlásených 12. mája 2014 podľa
nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že Rakúsko
udržateľným spôsobom odstránilo svoj nadmerný deficit, ale aj naďalej
pretrváva riziko značnej odchýlky od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu
strednodobého cieľa v rokoch 2014 a 2015.
(9)
V súlade so Zmluvou o stabilite, koordinácii
a správe v hospodárskej a menovej únii posilnilo v roku
2012 Rakúsko svoj fiškálny rámec prostredníctvom reformy rakúskeho
vnútroštátneho paktu stability. V dôsledku požiadaviek fiškálnej dohody sa
funkčné obdobie rakúskej Fiškálnej rady v novembri 2013
predĺžilo. V koaličnej dohode sa však stále uznáva potreba
dôkladnej reformy vzťahov medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy
s cieľom zefektívniť ich príslušné zodpovednosti.
(10)
Strednodobé a dlhodobé
výdavky na dôchodky a zdravotníctvo a v menšej miere aj výdavky
na dlhodobú starostlivosť predstavujú riziko pre udržateľnosť verejných
financií. V roku 2014 nadobudli účinnosť niektoré opatrenia na
obmedzenie prístupu k systému predčasného odchodu do dôchodku a na
zvýšenie motivácie na dlhšie zotrvanie v zamestnaní. Skutočný
vek odchodu dôchodku na úrovni 58,4 roka v roku 2012 sa stále nachádza výrazne pod priemerom EÚ. Zostáva aj naďalej výrazne pod hranicou zákonom stanoveného veku odchodu
do dôchodku (v roku 2012 to bolo 5,6
roka v prípade mužov a 2,6 roka v prípade žien). Národný program reforiem obsahuje pomerne
ambiciózne krátkodobé ciele na zvýšenie skutočného veku odchodu do
dôchodku v období rokov 2012 až 2018 o 1,6 roka, ktorých plnenie sa
bude musieť pozorne sledovať. Prostredníctvom nedávnych reforiem
dôchodkového systému sa riziko udržateľnosti v určitej miere
pravdepodobne zníži, ak ich budú sprevádzať lepšie podmienky na trhu
práce, ktoré starším pracovníkom umožnia zotrvať dlhšie v zamestnaní.
Neexistujú však
žiadne plány na zavedenie opatrení so štrukturálnejším a dlhodobejším účinkom, ako
napríklad urýchlenie harmonizácie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku
pre mužov a ženy a prepojenie zákonom stanoveného veku odchodu do
dôchodku so strednou dĺžkou života, čo by prispelo k predĺženiu
produktívneho veku a finančnej udržateľnosti dôchodkového
systému.
(11)
Účinnému
prerozdeľovaniu zdrojov v rakúskom systéme zdravotnej starostlivosti
bráni zložitá štruktúra riadenia a pomerne silný dôraz na rozsiahly
a nákladný sektor nemocníc. Prijali sa určité opatrenia na vykonanie
reformy zdravotnej starostlivosti a na zvýšenie nákladovej účinnosti
verejných výdavkov. Nemusia byť však dostatočné na to, aby riešili
štrukturálne nedostatky v sektore a naďalej pretrváva potreba
stanoviť si ambicióznejšie ciele v oblasti posunu od nemocničnej
zdravotnej starostlivosti k ambulantnej zdravotnej starostlivosti a potreba
posilniť preventívnu zdravotnú starostlivosť, kde sú verejné výdavky
pod priemerom EÚ. Ohlásené opatrenia na posilnenie poskytovania primárnej
zdravotnej starostlivosti a na rozvoj programov integrovanej zdravotnej
starostlivosti v prípade chronických ochorení sú vítané. Fond dlhodobej
starostlivosti, ktorého pôsobnosť sa predĺžila do roku 2016 s dodatočnými
prostriedkami vo výške 650 mil. EUR a plánuje sa predĺžiť do
roku 2018 s ďalšími prostriedkami vo výške 700 mil. EUR, predstavuje
dočasné riešenie financovania opatrovateľských služieb. Finančná udržateľnosť dlhodobej starostlivosti si bude vyžadovať pozornosť aj po tomto
časovom horizonte.
(12)
Rakúsky daňový systém je
aj naďalej charakterizovaný vysokým daňovo-odvodovým zaťažením,
najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami. Zdanenie práce v roku
2012 bolo 24,7 % HDP, čo je jedna z najvyšších hodnôt v EÚ.
Príspevky na sociálne zabezpečenie a dane zo mzdy predstavujú takmer
50 percent hrubej mzdy. Vysoké sociálne príspevky a vstupné dane z príjmu
pravdepodobne znižujú ľuďom s nízkym zárobkovým potenciálom
a druhým zárobkovo činným osobám v domácnosti motiváciu
pracovať. Nedávno prijatý daňový balík obsahuje obmedzené opatrenia
na zníženie daňového zaťaženia práce, ale nevyužíva potenciál na
posun smerom k menej škodlivým daniam pre rast, ako sú napríklad
periodické dane z nehnuteľného majetku, kde však odhady
zdaniteľných hodnôt nie sú aktuálne.
(13)
Rakúsky trh práce vykazuje aj
naďalej dobré výsledky: Rakúsko má jednu z najnižších mier
nezamestnanosti v EÚ (2013: 4,9 %). Výzvy v budúcnosti v dôsledku
starnutia obyvateľstva a možného znižujúceho sa počtu pracovných
síl si však budú vyžadovať lepšie využitie nedostatočne využívaného
potenciálu trhu práce starších pracovníkov, žien a migrantov. Miera
zamestnanosti starších pracovníkov zotrváva pod priemerom EÚ (44,9 %
oproti 50,3 %), aj keď miera ich účasti od roku 2000 podstatne
vzrástla o takmer 15 percentuálnych bodov na 44,9 % v roku 2013.
V roku 2014 sa začínajú prejavovať účinky opatrení na
obmedzenie predčasného odchodu do dôchodku a pripravujú sa
ďalšie opatrenia na posilnenie motivácie na neskorší odchod do dôchodku.
Napriek tomu pretrvávajú ťažkosti starších pracovníkov zotrvať
v zamestnaní alebo sa znovu zamestnať. Migranti, ktorí predstavujú
čoraz väčšiu časť pracovnej sily, aj naďalej
čelia prekážkam pri úplnej integrácii na trhu práce a majú podstatne
vyššie miery nezamestnanosti, čo je čiastočne dôsledkom
zotrvávajúcich prekážok v uznávaní ich kvalifikácie. Miera zamestnanosti
žien bola v roku 2013 pomerne vysoká (70,8 %), ale v ekvivalentoch
plného pracovného času je menej priaznivá (55,6 % v roku 2012).
Rakúsko má jeden z najvyšších percentuálnych podielov žien pracujúcich na
čiastočný úväzok, a takisto vysokú koncentráciu žien v zamestnaniach
s nízkou mzdou. V dôsledku
toho je rozdiel v odmeňovaní a dôchodkoch
žien a mužov aj naďalej jedným z najvyšších v EÚ. Aj keď sa prijali určité opatrenia na zlepšenie
služieb starostlivosti o dieťa a dlhodobej starostlivosti, ich
prístupnosť je stále obmedzená.
(14)
Rakúsko zlepšilo svoje výsledky v oblasti
vzdelávania vo všetkých kategóriách hodnotených v prieskume OECD z roku 2012 o študentských
zručnostiach, ale výsledky v oblasti
čítania sú stále pod priemerom EÚ a sociálno-ekonomické zázemie
naďalej podstatným spôsobom ovplyvňuje dosiahnuté výsledky. Celkový
cieľ predčasného ukončenia školskej dochádzky bol síce splnený,
a podiel žiakov z prostredia migrantov, ktorí predčasne
ukončili školskú dochádzku a ktorí predstavujú čoraz väčší
počet žiakov, bol trikrát vyšší ako podiel v prípade žiakov z iného
prostredia (21,5 % v porovnaní so 6,0 % v roku 2012).
Nekladie sa dostatočný dôraz na prevenciu predčasného ukončenia
školskej dochádzky a je stále potrebné rozvíjať celonárodnú stratégiu
pre vysokokvalitné predškolské vzdelanie. Prebiehajú alebo sa práve prijali
určité reformy rôznych aspektov školského systému, najmä predstavenie
programu „novej strednej školy“. Musí sa dôkladne sledovať potenciál programu
„novej strednej školy“ s cieľom zmierniť negatívne účinky
skorého rozdeľovania žiakov podľa zamerania do rôznych typov škôl pre
sociálne znevýhodnené deti a zlepšovať výsledky vzdelávania. Vo
vysokoškolskom vzdelávaní vytvára rastúci počet zapísaných študentov tlak
na financie a organizáciu a percento študentov, ktorí úspešne
ukončia študijný odbor, zostáva pod priemerom EÚ. Zlepšenie výsledkov
v oblasti vzdelávania je aj naďalej veľmi dôležité na účely
uľahčenia prechodu zo vzdelávania do zamestnania.
(15)
Stále existujú významné
regulačné prekážky, ktoré aj naďalej bránia spoločnostiam
a jednotlivým odborníkom v poskytovaní služieb v Rakúsku. Právne
predpisy, ktoré regulujú osobitné povolania, obmedzujú právne formy
spoločností a kladú požiadavky v oblasti držby podielov,
zatiaľ čo prístup k jednotlivým povolaniam zároveň podlieha
konkrétnym podmienkam odborných kvalifikácií a zriadenie spoločností
medzidisciplinárnych služieb je aj naďalej ťažké. Kombinácia týchto
požiadaviek vytvára prekážky pre vstup na trh a vykonávanie odborných
služieb, čo obmedzuje hospodársku súťaž. Čo sa týka požiadaviek
na odbornú kvalifikáciu, Rakúsko sa zúčastňuje na vzájomnom
hodnotiacom cvičení, ktoré sa uskutočňuje v celej EÚ,
a aktualizovalo svoju databázu regulovaných povolaní ako prvý krok v posúdení
odôvodnenosti a primeranosti požiadaviek na odbornú kvalifikáciu.
(16)
Požiadavky na uverejňovanie v právnych
predpisoch EÚ v oblasti verejného obstarávania majú za cieľ
zabezpečiť hospodársku súťaž a rovnosť príležitostí
prostredníctvom lepších informácií o príležitostiach na zákazku, čo
je kľúčovou podmienkou pre prístup na trh. Vysoká miera súťaže
medzi účastníkmi výberového konania má vo všeobecnosti za následok
priaznivejšie ponuky pre obstarávateľské subjekty vrátanie výrazného
znižovania cien. Hodnota výziev na predkladanie ponúk uverejnená rakúskymi
orgánmi v rámci právnych predpisov EÚ v oblasti verejného
obstarávania však predstavovala 1,5 % HDP a 6,6 % z celkových
verejných výdavkov na tovar, práce a služby v roku 2012, čo je
značne pod priemermi EÚ, ktoré sú na úrovni 3,4 % HDP a 17,7 %
z celkových verejných výdavkov. Táto situácia
vytvára značné náklady pre rakúskych daňových poplatníkov a podniky
vzhľadom na ušlé podnikateľské príležitosti.
(17)
Aj po navýšení rozpočtu
trpí rakúsky spolkový úrad pre hospodársku súťaž nedostatkom zamestnancov
v porovnaní s orgánmi iných členských štátov rovnakej
veľkosti alebo menších ako Rakúsko. Rakúsky trh nákladnej a osobnej
železničnej dopravy by mal úžitok z ďalšieho úsilia o podporu
hospodárskej súťaže, ako to odporúčala Rada v roku 2013.
(18)
Celková kapitalizácia bankového
sektoru sa síce v roku 2013 naďalej zlepšovala, ale ďalšie
úsilie o posilnenie kapitálových rezerv sa zdá byť opodstatnené
vzhľadom na rizikový profil bánk. V roku 2013 Rada odporučila
Rakúsku urýchliť reštrukturalizáciu znárodnených a čiastočne
znárodnených bánk. V súčasnosti sa má predložiť právny rámec na
likvidáciu banky Hypo Alpe Adria, ktorý má parlament prijať do leta.
Prebiehajú organizačné prípravy na založenie príslušnej spoločnosti
pre správu aktív bánk. Predpokladá sa, že spoločnosť pre správu aktív
bánk by mala byť uvedená do prevádzky na jeseň. Österreichische
Volksbanken AG a tzv. „zlá banka“ Kommunalkredit, KA Finanz,
pokračujú v reštrukturalizácii alebo v likvidácii v súlade
s rozhodnutiami EÚ o štátnej pomoci. Pre zaistenie finančnej
stability a minimalizovanie negatívnych účinkov na verejné financie
by boli zásadné transparentné a rozhodné kroky pri reštrukturalizácii
znárodnených bánk.
(19)
V rámci európskeho semestra
Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska. Posúdila
program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich
význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 5.
(20)
Rada na základe tohto posúdenia
preskúmala program stability Rakúska a jej stanovisko[8] je
premietnuté najmä do odporúčania 1.
(21)
V rámci Európskeho semestra
Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na
základe tejto analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované
členským štátom, ktorých menou je euro. Rakúsko by malo takisto
zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní.
TÝMTO
ODPORÚČA, aby Rakúsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia
s cieľom:
1.           Po
náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014
s ohľadom na vznikajúcu medzeru 0,5 % HDP podľa jarnej
prognózy Komisie na rok 2014, čo poukazuje na riziko značnej odchýlky
vzhľadom na požiadavky Paktu stability a rastu. V roku 2015
výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu a tým zabezpečiť
dosiahnutie strednodobého cieľa a následne ho naďalej
dodržiavať, a zabezpečiť, aby sa dodržiavalo dlhové
pravidlo a tým udržať klesajúcu tendenciu vysokého pomeru dlhu
verejnej správy. Ďalej zefektívniť fiškálne vzťahy medzi
jednotlivými úrovňami verejnej správy, napríklad zjednodušením
organizačného usporiadania a zosúladením zodpovedností za výdavky
a financovanie.
2.           Zlepšiť dlhodobú
udržateľnosť dôchodkového systému, a to najmä urýchlením
harmonizácie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy
a prepojením zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku so strednou
dĺžkou života. Sledovať vykonávanie nedávnych reforiem, ktoré
obmedzujú prístup k predčasnému odchodu do dôchodku. Ďalej
zlepšiť nákladovú účinnosť a udržateľnosť služieb
zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti.
3.           Znížiť vysoké
daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami posunom
zdaňovania k zdrojom, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako sú
napríklad periodické dane z nehnuteľného majetku, ale aj
aktualizovaním daňového základu. Posilniť opatrenia na zlepšenie
vyhliadok osôb s prostredia migrantov, žien a starších pracovníkov na
trhu práce. To zahŕňa ďalšie zlepšenie služieb starostlivosti
o dieťa a dlhodobej starostlivosti a uznávanie kvalifikácií
migrantov. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania, najmä
mladých ľudí z prostredia migrantov, a to zlepšením
predškolského vzdelávania a znížením negatívnych účinkov skorého
rozdeľovania žiakov podľa zamerania do rôznych typov škôl. Ďalej
zlepšiť strategické plánovanie v oblasti vysokoškolského vzdelávania
a posilniť opatrenia na zníženie počtu osôb s predčasne
ukončeným štúdiom.
4.           Odstrániť nadmerné
prekážky pre poskytovateľov služieb vrátanie právnej formy, držby podielov
a v oblasti zakladania spoločností medzidisciplinárnych služieb.
Preskúmať, či sú obmedzenia prístupu k regulovaným povolaniam
a vykonávanie regulovaných povolaní primerané a odôvodnené všeobecným
záujmom. Zistiť dôvody nízkej hodnoty verejných zákazok, ktoré sa zadávajú
v rámci verejného obstarávania na základe právnych predpisov EÚ. Podstatne
posilniť zdroje spolkového úradu pre hospodársku súťaž.
5.           Naďalej podrobne
dozerať na systémovú reštrukturalizáciu znárodnených a čiastočne
znárodnených bánk a účinne v nej pokračovať.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 421 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[5]               C(2013) 8009 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


				|

		52013DC0284

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií na Cypre /* COM/2013/0284 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií na Cypre
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty vyhýbajú
nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt o stabilite
a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú
prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade
s článkom 126 ods. 6 ZFEÚ Rada 13. júla 2010 rozhodla, že na Cypre[1] existuje
nadmerný deficit a v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ
a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997
o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
vydala odporúčanie na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku
2012.
(4)       Komisia 27. januára 2011
dospela v oznámení Rade k záveru, že Cyprus prijal účinné opatrenia
v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010
s cieľom znížiť deficit verejných financií pod referenčnú
hodnotu 3 % HDP a vyjadrila presvedčenie, že v rámci
postupu pri nadmernom deficite preto nie sú potrebné žiadne ďalšie kroky.
(5)       Komisia 11. januára 2011
v druhom oznámení Rade potvrdila, že Cyprus prijal účinné opatrenia
v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010
s cieľom znížiť deficit verejných financií pod referenčnú
hodnotu 3 % HDP a vyjadrila presvedčenie, že v rámci
postupu pri nadmernom deficite preto nie sú potrebné žiadne ďalšie kroky.
(6)       Na základe článku 3 ods.
5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie
rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku
126 ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté účinné opatrenia a po prijatí
počiatočného odporúčania sa vyskytli neočakávané
nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na
verejné financie. Výskyt neočakávaných nepriaznivých ekonomických udalostí
so zásadnými nepriaznivými rozpočtovými účinkami sa posúdi na základe
ekonomickej prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie Rady.
(7)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby príslušnému
členskému štátu predložila odporúčanie s cieľom odstrániť
nadmerný deficit v stanovenej lehote. V odporúčaní sa musí
stanoviť maximálny termín šesť mesiacov na to, aby príslušný
členský štát prijal účinné opatrenia na odstránenie nadmerného
deficitu. V odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu by Rada navyše
mala požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov,
ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie,
v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t.
j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení
vo výške referenčnej hodnoty na úrovni minimálne 0,5 % HDP.
(8)       Na základe hĺbkového
preskúmania povahy, pôvodu a závažnosti makroekonomického vývoja na Cypre,
dospela Komisia v máji 2012 k záveru, že na Cypre existuje veľmi
vážna nerovnováha, najmä pokiaľ ide o vonkajšiu pozíciu, verejné
financie a finančný sektor, ktorú treba naliehavo riešiť. Situácia
cyperského bankového sektora je považovaná za ohrozujúcu pre
udržateľnosť pozície krajiny. Z vonkajšieho hľadiska bolo
saldo bežného účtu vystavené značným a pretrvávajúcim deficitom
spojeným s postupnou stratou cenovej/nákladovej konkurencieschopnosti,
pričom sa zistilo, že medzinárodná investičná pozícia bola dôvodom na
znepokojenie. Situácia cyperského bankového sektora je navyše považovaná za
ohrozujúcu pre udržateľnosť pozície krajiny. Pokiaľ ide
o vnútornú situáciu boli zdrojom obáv vysoko zadlžený súkromný sektor s
nezaplatenými pohľadávkami nefinančných korporácií a veľmi
vysoká zadlženosť domácností. Verejné financie okrem toho prerástli do ročného
deficitu, ktorý sa prehlboval aj v čase, keď sa ekonomika zotavovala
z recesie, pričom nedávne úsilie na odstránenie nadmerného deficitu
bolo ohodnotené ako pravdepodobne nedostatočné. Verejný dlh sa postupne
zvyšoval nad hraničnú hodnotu vyplývajúcu zo zmluvy a očakávalo sa,
že sa výrazne zvýši.
(9)       Dňa 10. júla 2012 Rada
adresovala Cypru odporúčania pre jednotlivé krajiny založené okrem iného
na hodnotení národného programu reforiem Cypru a jeho programu stability na
obdobie rokov 2012 až 2015. Prvé odporúčanie vyzýva na dôsledné
vykonávanie rozpočtovej stratégie v roku 2013 a neskôr. Vyzýva tiež na
zrýchlenie zavádzania vykonateľného viacročného rozpočtového
rámca so záväzným právnym základom a nápravným mechanizmom. Tento rámec by mal
byť posilnený aj realizáciou rozpočtovania podľa programov a
výkonov. Vzhľadom na nedostatky v rámci daňovej správy a výberu
daní, je potrebné prijať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny a
boja proti daňovým únikom.
(10)     Vzhľadom na čoraz
vážnejšie ekonomické a finančné podmienky požiadali cyperské orgány 25.
júna 2012 oficiálne o finančnú pomoc v súlade s podmienkami úveru
v rámci Európskeho nástroja finančnej stability/Európskeho mechanizmu
pre stabilitu (EMS), ako aj od Medzinárodného menového fondu (MMF) s cieľom
podporiť návrat ekonomiky k udržateľnému rastu, zabezpečiť
riadne fungujúci bankový systém a ochrániť finančnú stabilitu
v Európskej únii a v eurozóne. Euroskupina 27. júna 2012 vyzvala
Komisiu, aby sa v spolupráci s ECB, cyperskými orgánmi a MMF dohodla na
programe makroekonomických úprav vrátane potrieb financovania a prijala vhodné
opatrenia na ochranu finančnej stability vo veľmi náročných
podmienkach charakterizovaných rizikom účinkov presahovania z otrasov na
trhu so štátnymi cennými papiermi. Euroskupina 16. marca a 25. marca 2013
dosiahla s Cyprom politickú dohodu o finančnej pomoci a
kľúčových prvkoch programu. Euroskupina 12. apríla 2013 usúdila,
že boli zavedené potrebné prvky programu makroekonomických úprav na začatie
príslušných vnútroštátnych postupov na formálne schválenie nástroja
finančnej pomoci EMS. Rada 25. apríla 2013 prijala rozhodnutie
podľa článku 136 ZFEÚ obsahujúce hlavné prvky programu
makroekonomických úprav, ktoré má Cyprus vykonať. Dňa 26. apríla 2013
bolo cyperskými orgánmi a Komisiou, konajúcou v mene EMS, podpísané
memorandum o porozumení, ktoré je konzistentné s uvedeným rozhodnutím.
(11)     Viac ako desaťročie
trvalej a silnej hospodárskej expanzie na Cypre sa v roku 2009
skončilo. Hospodárska činnosť sa znížila o 1,75 %, pričom
slabý domáci dopyt a nepriaznivé vonkajšie prostredie výrazne
spomaľujú/oslabujú rast. Hospodárska aktivita sa zotavila v roku 2010,
kedy bol zaznamenaný rast reálneho HDP vo výške 1,1 % a v prvej
polovici roku 2011, kedy rast predstavoval 1,5 %. Podľa prognózy
útvarov Komisie z jari 2010, ktorá tvorila základ pre odporúčanie Rady
podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 13. júla 2010, sa v roku 2011
očakával rast cyperského hospodárstva o 1,3 % . Napriek
veľmi dobrej turistickej sezóne v roku 2011 oživenie pokleslo
v dôsledku vážnej nehody v júli 2011, počas ktorej došlo
k zničeniu elektrárne Vasilico zodpovednej za polovicu celkovej
výrobnej kapacity elektriny. Okrem toho, rozvíjajúca sa veľmi vážna
nerovnováha súkromného a verejného sektora v cyperskom hospodárstve mala za
následok sprísnenie finančných a fiškálnych podmienok, ktoré ešte viac
vyhrotili negatívny vplyv na hospodársku činnosť, spôsobila vysoký
stupeň hospodárskej neistoty a prehĺbila zhoršenie podmienok na
pracovnom trhu. Pokračujúci nedostatok v medzinárodnom prostredí zabránil
tomu, aby vonkajší dopyt kompenzoval negatívny vplyv na domáci dopyt. V
dôsledku toho bol ročný hospodársky rast v roku 2011 na úrovni
0,5 %, čo je takmer o jeden percentuálny bod menej ako predpovedala
Komisia v čase vydania odporúčania Rady. V čase vydania prognózy
Komisie, z ktorej vychádza odporúčanie Rady, bol rok 2012 za hranicou
obdobia pokrytého touto prognózou. Avšak na základe hypotézy o postupnom
odstraňovaní negatívnej produkčnej medzery, sa v roku 2012
očakával vyšší rast než v roku 2011. Podľa najnovšej prognózy útvarov
Komisie sa rast reálneho HDP v roku 2012 očakáva na úrovni
-2,4 % .
(12)     Deficit verejných financií
dosiahol v roku 2011 úroveň 6,3 % HDP. Ide o nárast z 5,3 %
v roku 2010. K zhoršeniu rozpočtového salda došlo napriek opatreniam
fiškálnej konsolidácie v zákone o rozpočte na rok 2011 a trom súborom
ďalších opatrení na zníženie deficitu prijatých v priebehu roku 2011,
ktoré nestačili na zastavenie zhoršovania verejných financií. Uvedený rad
hospodárskych udalostí, predovšetkým rozvíjajúca sa veľmi vážna
nerovnováha súkromného a verejného sektora v cyperskom hospodárstve, tvorí
pozadie vývoja verejných financií, vrátane nezanedbateľných účinkov
štruktúry rastu a vyšších nákladov na financovanie dlhu z dôvodu
straty prístupu k dlhodobému trhovému financovaniu.
(13)     Podľa najnovšej prognózy
útvarov Komisie sa predpokladá, že deficit verejných financií za rok 2012
dosiahne úroveň 6,3 % HDP. Tento plánovaný výsledný deficit je
výrazne horší ako predchádzajúce prognózy útvarov Komisie, najmä kvôli
významnému poklesu nepriamych a priamych daňových príjmov (najmä DPH,
dane z príjmu právnických osôb a sociálnych príspevkov) a vyšším
výdavkom v dôsledku rastu nezamestnanosti a vyššieho počtu odchodov
do predčasného dôchodku ako sa predpokladalo. V porovnaní s prognózou
zo zimy 2013, ktorú vypracovali útvary Komisie, sa očakávalo, že sa
deficit v roku 2012 upraví smerom nahor o približne 0,5 % HDP
v dôsledku jednorazových výdavkov týkajúcich sa nákladov na poistenie
v súvislosti s explóziou v elektrárni Vasilico v júli 2011,
ktoré sú splatné počas obdobia štyroch rokov, ale účtujú sa v plnom
rozsahu v roku 2012, ako aj so zaznamenaním kapitálového transferu platby
kapitalizovaného úroku za rekapitalizáciu dlhopisov cyperskej „Popular Bank“.
(14)     Podľa najnovšej
hospodárskej prognózy útvarov Komisie bol štrukturálny deficit v roku 2010
na úrovni 5,7 % a v roku 2011 na úrovni 6,6 %. Očakáva
sa, že za rok 2012 dosiahne úroveň 6,6 % HDP. Prognóza útvarov
Komisie, z ktorej vychádzalo odporúčanie Rady v júli 2010, poukázala na
predpokladaný priemerný potenciálny rast na úrovni 1 % počas obdobia na
vykonanie úprav. Podľa najnovšej hospodárskej prognózy útvarov Komisie sa
priemerná potenciálna produkcia na roky 2011 – 2012 v súčasnosti
považuje za negatívnu (približne na úrovni -0,5 %) a podľa
odhadu zostane negatívna aj v období rokov 2013 až 2016. Po úprave revízie
potenciálnej produkcie smerom nadol od odporúčania Rady by priemerné
fiškálne úsilie v rokoch 2011 – 2012 predstavovalo približne 0,5 %. Avšak
odhadovaná zmena štrukturálneho salda bola taktiež vážne postihnutá
neočakávanými prepadmi príjmov v dôsledku nižšieho konečného
domáceho dopytu, ako sa očakávalo, a nižšieho dovozu ako aj výrazného
zhoršenia na trhu práce. Toto spôsobilo značné nedostatočné príjmy,
najmä v oblasti nepriamych daní. Berúc do úvahy tieto účinky sa celkové
upravené fiškálne úsilie odhaduje priemerne na úrovni približne 2,4 % HDP,
čo je vysoko nad požadovaným priemerným ročným fiškálnym úsilím
počas rokov 2011 a 2012, odporúčaným Radou na úrovni
aspoň 1,5 % HDP. Cyprus je preto možné považovať za
členský štát, ktorý prijal účinné opatrenia v súlade s
odporúčaním Rady.
(15)     Zákon o štátnom rozpočte
na rok 2012 prijatý 16. decembra 2011 zahŕňal konsolidačnú
stratégiu, ktorá pozostáva najmä z týchto prvkov: i) príspevky zamestnancov
verejného sektora na dôchodky spolu so zmrazením platov v širšom verejnom
sektore na dva roky, ii) začlenenie nových zamestnancov verejného sektora
do všeobecného dôchodkového systému v rámci fondu sociálneho zabezpečenia,
namiesto ich začlenenia do veľkorysejšieho dôchodkové systému
verejného sektora, iii) lepšie zacielenie sociálnych transferov, iv) škrty vo
vybraných kategóriách vládnych výdavkov, v) zvýšenie sadzby DPH z 15 % na
17 %, vi) dočasný príspevok na hrubý zárobok zamestnancov súkromného
sektora a dôchodcov a vii) zvýšenie daňovej sadzby nevyhnutnej na
rozdelenie dividend. Uvedené fiškálne prognózy zahŕňajú aj
konsolidačné opatrenia, ktoré prijali cyperské orgány pre zvyšnú
časť roka 2012 po predbežnej dohode s programovými partnermi o fiškálnych
politikách v novembri 2012, najmä rozsahu zníženia príjmov dôchodcov
a zamestnancov verejného a širšieho verejného sektora. V skratke, Cyprus
prijal v rokoch 2011– 2012 konsolidačné opatrenia s odhadovaným
priamym vplyvom na zníženie deficitu o viac ako 5,5 % HDP. Toto vzostupné
posúdenie fiškálnych konsolidačných opatrení prijatých v rokoch 2011
– 2012 potvrdzuje záver, že Cyprus prijal účinné opatrenia.
(16)     Hrubý verejný dlh narástol
v roku 2011 na 71,1 % HDP oproti 67,6 % HDP predpokladaných v
prognóze útvarov Komisie z jari 2010, na základe ktorej bolo prijaté
odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 13. júla 2010.
Vývoj dlhu bol zväčša podmienený výsledkami deficitu, ktoré boli vyššie,
ako sa očakávalo, nižším rastom, ako sa očakávalo, a
ťažkosťami Cypru pri prístupe k medzinárodným trhom
s cieľom pokrytia svojich potrieb financovania, ktoré viedli k
zvýšeniu úverových nákladov. Tieto faktory, spolu s vládnou účasťou
na rekapitalizácii jednej obchodnej banky v júni 2012 viedli k zvýšeniu
verejného dlhu v roku 2012 na približne 85,8 % HDP.
V najbližších rokoch bude verejný dlh nevyhnutne ďalej rásť,
čo bude odrážať nízky rast a výrazné potreby fiškálneho financovania.
V rokoch 2013 – 2014 sa bude dlh verejných financií po prijatí
finančnej pomoci naďalej zvyšovať. Predpokladá sa, že pomer dlhu
k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 približne na úrovni 128 % HDP,
a potom sa začne znižovať v dôsledku udržateľných
primárnych prebytkov a návratu k pozitívnej miere rastu reálneho HDP.
(17)     Z posúdenia všetkých
týchto faktorov a najmä podstatného zhoršenia rozpočtovej pozície
vyplývajúcej z horšieho hospodárskeho poklesu a slabšej celkovej pozície
hospodárstva než sa predpokladalo v čase pôvodného odporúčania Rady
podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ vyplynulo, že nový termín na korekciu
nadmerného deficitu na Cypre je oprávnený. Poskytnutie ďalších štyroch
rokov na korekciu nadmerného deficitu je potrebné vzhľadom na
predpokladaný odstup od dosiahnutia referenčnej hodnoty 3 % HDP na konci
roka 2012 a na negatívne makroekonomické okolnosti.
(18)     Podľa najnovšej
hospodárskej prognózy útvarov Komisie pre rast nominálneho HDP sa plánuje, že
primárne saldo verejných financií dosiahne v roku 2013 deficit na úrovni
2,4 % HDP, v roku 2014 deficit na úrovni 4,3 % HDP, v roku 2015
deficit na úrovni 2,1 % HDP a prebytok vo výške 1,2 % HDP v roku
2016, zatiaľ čo sa predpokladá, že celkový deficit verejných financií
dosiahne v roku 2013 úroveň 6,5 % HDP, v roku 2014
úroveň 8,4 % HDP, v roku 2015 úroveň 6,3 % HDP
a v roku 2016 úroveň 2,9 % HDP. Na účely
monitorovania, a s prihliadnutím na obmedzenú kontrolu cyperských
orgánov nad úrokovými platbami, má Cyprus prijať program makroekonomických
úprav, v ktorom sa stanovia fiškálne ciele primárneho salda.
(19)     S cieľom zabezpečiť
trvalo udržateľnú korekciu nadmerného deficitu sa na základe celkového
hodnotenia stanoví a vyhodnotí vhodný postup úprav, v ktorom sa ako
referenčná hodnota použije štrukturálne saldo a minimálne ročné
zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni najmenej 0,5 % HDP. Predpokladá
sa, že v roku 2013 dôjde prostredníctvom plne špecifikovaných
konsolidačných opatrení na úrovni približne 4,75 % HDP k zlepšeniu
štrukturálneho fiškálneho salda približne o 1,3 % HDP. Odhaduje sa, že
v roku 2014 prijaté konsolidačné opatrenia vo výške približne
1,75 % HDP povedú k zlepšeniu štrukturálneho salda o 0,3 % HDP,
zatiaľ čo v roku 2015 sa zlepšenie štrukturálneho salda odhaduje
na 0,7 % HDP a v roku 2016 na 1,8 % HDP.
(20)     Úprava na roky 2013 – 2016
obsahuje opatrenia na zníženie miery rastu výdavkov, najmä mzdových nákladov
a sociálnych dávok v rámci verejného sektora, a na zvýšenie
príjmov hlavne prostredníctvom zvýšenia sadzieb DPH, spotrebnej dane, dane
z príjmu z úrokov, z majetku a z príjmu právnických osôb. Fiškálna konsolidácia
by mala byť zachovaná v strednodobom horizonte obmedzením rastu výdavkov,
zlepšením štruktúry daní a prijímaním fiškálnych štrukturálnych opatrení.
(21)     Vo svetle podstatnej
dodatočnej konsolidácie v roku 2013 a nepriaznivých a veľmi neistých
makroekonomických podmienok, okrem iného v dôsledku uloženia dočasných
kapitálových kontrol, straty dôvery, ako aj nestability finančného
sektora, nebola ex ante povinnosť ďalších opatrení na fiškálnu
konsolidáciu na rok 2014 (okrem opatrení prijatých v decembri 2012 s
účinnosťou od 1. januára 2014) považovaná za vhodnú. Avšak záväzok
cyperských orgánov o pripravenosti na zachovanie programových cieľov
prijatím dodatočných opatrení v prípade nedostatočných príjmov alebo
vyšších sociálnych výdavkov, pričom sa zohľadní nepriaznivý
makroekonomický vplyv, je stanovený v ekonomickom a finančnom ozdravnom
programe.
(22)     Podľa odhadov sa v roku
2014 štrukturálne saldo zlepší o 0,3 % HDP na základe dohodnutých opatrení
fiškálnej konsolidácie, ktoré zostali nezmenené oproti tým, ktoré boli
stanovené v novembri 2012 v návrhu memoranda o porozumení. Odhadované
štrukturálne úsilie v roku 2014 je preto na základe najnovšej prognózy útvarov
Komisie mierne pod úrovňou minimálneho ročného zlepšenia
štrukturálneho salda a to minimálne o 0,5 % HDP ako je referenčná hodnota.
Táto úroveň zlepšenia by sa však mala napriek tomu považovať za
prijateľnú v súčasnej výnimočnej situácii veľmi neistých
makroekonomických podmienok s výrazným posunom skutočného a odhadovaného
potenciálneho výkonu, keďže odhady štrukturálneho salda sú menej isté,
pretože časom podlieha zmenám, na rozdiel od situácie so stabilnejšími
makroekonomickými podmienkami. Prognóza útvarov Komisie na zimu 2013
zohľadnila konsolidačné opatrenia na rok 2014 a naznačila zlepšenie
štrukturálneho salda medzi rokom 2013 a rokom 2014 na úrovni približne 1,4 %
HDP. V súčasnosti odhadované nižšie zlepšenie štrukturálneho salda v roku
2014 — napriek nezmenenému súboru konsolidačných opatrení — sa dá
vysvetliť: i) znížením daňového základu pre opatrenia v oblasti
príjmov na rok 2013, čo znamená, že niektoré z týchto opatrení by mali
mať klesajúci vplyv/účinok v roku 2014; ii) úpravou smerom nadol
vplyvu niektorých konsolidačných opatrení, ktoré už boli prijaté na rok
2014 vzhľadom na horšie makroekonomické podmienky počas celého
programového obdobia; iii) plánovaným znížením výberu daní v roku 2014 pre
niektoré daňové opatrenia, ktorých výber (napr. výber daní z príjmu a DPH)
závisí od hospodárskej činnosti v roku 2013 a iv) skutočnosťou,
že štandardná pružnosť použitá na určenie rozlíšenia medzi cyklickou
zložkou a štrukturálnym saldom môže viesť k podhodnoteniu skutočného
skrytého fiškálneho úsilia. Pohľad „zdola nahor“ na diskrečné
konsolidačné opatrenia a jednotlivé položky je dôležitým prvkom posúdenia
pozície fiškálnej politiky. Môže poskytnúť – najmä za veľmi neistých
makroekonomických podmienok – užitočný doplnkový pohľad na
skutočné skryté fiškálne úsilie. Množstvo opatrení fiškálnej konsolidácie
je v priemere nad úrovňou 3 % HDP na roky 2013 – 2014. Hoci je to
významné, zodpovedajúce zlepšenie štrukturálneho salda je v priemere len na
úrovni približne 0,75 % HDP.
(23)     Monitorovanie pokroku
vykonávania záväzkov Cypru pri nadmernom deficite sa bude konať v
pravidelných intervaloch. V prípade nedostatočných príjmov alebo
vyšších potrebných sociálnych výdavkov by mal byť Cyprus pripravený
prijať ďalšie opatrenia, aby sa mu podarilo dosiahnuť fiškálne
ciele.
(24)     Cyprus spĺňa
podmienky na predĺženie termínu na odstránenie nadmerného deficitu
verejných financií v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č.
1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom
schodku,
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
1)           Cyprus by mal odstrániť
súčasný nadmerný rozpočtový deficit do roku 2016.
2)           S cieľom znížiť celkový
deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2016 by
mal Cyprus dosiahnuť hlavné cieľové hodnoty celkového deficitu
verejných financií vo výške 6,5 % HDP v roku 2013, 8,4 % HDP v roku 2014, 6,3 %
HDP v roku 2015 a 2,9 % HDP v roku 2016.
3)           V tejto súvislosti by mal Cyprus
dôsledne plniť rozpočet na rok 2013 a dohodnuté dodatočné
konsolidačné opatrenia, ktoré by mali predstavovať aspoň 351
miliónov EUR v roku 2013. Cyprus by mal v roku 2014 plne vykonávať fiškálne
opatrenia, ktoré boli prijaté v decembri 2012, a ktoré v roku 2014 dosiahnu
výšku najmenej 270 miliónov EUR. Cyprus by mal na mesačnom základe
monitorovať rozpočtový vplyv prijatých konsolidačných opatrení a
byť pripravený na zachovanie fiškálnych cieľov prijatím
dodatočných opatrení v prípade nedostatočných príjmov alebo vyšších
sociálnych výdavkov, pričom sa berú do úvahy makroekonomické okolnosti.
4)           Cyprus by mal udržiavať
fiškálnu konsolidáciu v strednodobom horizonte približovaním sa strednodobému
rozpočtovému cieľu vyrovnaného rozpočtu v štrukturálnom
vyjadrení, obmedzením rastu výdavkov, zlepšením štruktúry daní a prijímaním
fiškálnych štrukturálnych opatrení.
5)           Rada stanovila pre cyperské orgány
lehotu 3 mesiace na prijatie účinných opatrení a v súlade s
článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 na predloženie
podrobnej správy o plánovanej konsolidačnej stratégii, ktorá sa má
použiť na dosiahnutie týchto cieľov.
Nad rámec správy podľa odporúčania
č. 5 a paralelne s finančným ozdravným programom by mal Cyprus každé
tri mesiace predložiť správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní týchto
odporúčaní, ako aj v osobitnej kapitole programu stability, až kým sa
neuskutoční úplná korekcia nadmerného deficitu.
Toto rozhodnutie je určené Cyperskej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 186, 20.7. 2012, s. 30.