title: 2011/766/EÚ: Odporúčanie Komisie z  22. novembra 2011 týkajúce sa postupu uznávania stredísk odbornej prípravy a skúšajúcich pre rušňovodičov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/59/ES  Text s významom pre EHP

text:
               29.11.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 314/41

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 22. novembra 2011
   týkajúce sa postupu uznávania stredísk odbornej prípravy a skúšajúcich pre rušňovodičov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/59/ES
   (Text s významom pre EHP)
   (2011/766/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Na dosiahnutie primeranej a porovnateľnej úrovne kvality odbornej prípravy a skúšok rušňovodičov a kandidátov na rušňovodičov vzhľadom na ich certifikáciu vo všetkých členských štátoch sa odporúča uplatňovanie spoločných podmienok a postupov na úrovni Únie tak na postupy uznávania stredísk odbornej prípravy, ako aj na skúšajúcich pre rušňovodičov a kandidátov na rušňovodičov a takisto kvalitatívnych požiadaviek týkajúcich sa skúšok.

               (2)

               Odborná príprava a skúšky by mali prebiehať vhodným spôsobom a mali by mať primeranú a porovnateľnú úroveň kvality vo všetkých členských štátoch, aby sa skúšky dali vzájomne uznávať.

               (3)

               Na vyhlásení o uznaní by sa mali uvádzať oblasti spôsobilosti, na ktoré má stredisko odbornej prípravy uznanie na poskytovanie kurzov odbornej prípravy a na ktoré má skúšajúci uznanie na vykonávanie skúšok rušňovodičov. V rámci oblastí spôsobilosti uvedených vo vyhlásení o uznaní by uznané stredisko odbornej prípravy malo mať povolenie na vykonávanie kurzov odbornej prípravy a uznaný skúšajúci by mal mať povolenie na vykonávanie skúšok v celej Únii.

               (4)

               V súvislosti s jazykovými znalosťami rušňovodičov je možné, že príslušný orgán nemá požadovanú konkrétnu skúsenosť a spôsobilosť na uznávanie stredísk odbornej prípravy a skúšajúcich, pokiaľ ide o všeobecnú jazykovú spôsobilosť rušňovodičov. V tomto prípade môžu členské štáty akceptovať certifikáty spôsobilosti, ktoré vydali strediská odbornej prípravy v súlade so „Spoločným európskym referenčným rámcom pre jazyky“ Rady Európy.

               (5)

               V niektorých členských štátoch sa skúšobné strediská už zriadili alebo sa zriadia s cieľom organizovania skúšok rušňovodičov. V tomto prípade môže členský štát za určitých svojich podmienok poveriť uznávaním skúšajúcich skúšobné stredisko,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      Predmet

               1.

               Týmto odporúčaním sa stanovujú odporúčané postupy a procedúry týkajúce sa uznávania stredísk odbornej prípravy poskytujúcich odbornú prípravu rušňovodičom a kandidátom na rušňovodičov a uznávania skúšajúcich rušňovodičov a kandidátov na rušňovodičov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/59/ES (1).

      Žiadosť o uznanie strediska odbornej prípravy

               2.

               Stredisko odbornej prípravy by malo podať písomnú žiadosť o uznanie, o jeho obnovenie alebo zmenu a doplnenie príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom stredisko odbornej prípravy má alebo má v úmysle mať svoje hlavné miesto podnikania, s výnimkou prípadu uvedeného v bode 6.

               3.

               Keď stredisko odbornej prípravy pozostáva z viac ako jednej právnickej osoby, každá z týchto právnických osôb by mala žiadať o uznanie samostatne.

               4.

               Žiadosti by mali obsahovať dokumenty dokazujúce splnenie požiadaviek stanovených v smernici 2007/59/ES a v rozhodnutí Komisie 765/2011 (2).

               5.

               V žiadosti by sa mali uviesť úlohy odbornej prípravy, v súvislosti s ktorými žiadateľ žiada o uznanie. Žiadosť sa môže týkať úloh odbornej prípravy v jednej alebo viacerých oblastiach spôsobilosti. Žiadosť by sa mala členiť v súlade s týmito oblasťami spôsobilosti:

                           a)

                           všeobecné odborné znalosti v súlade s prílohou IV k smernici 2007/59/ES;

                           b)

                           odborná znalosť koľajových vozidiel v súlade s prílohou V k smernici 2007/59/ES;

                           c)

                           odborná znalosť infraštruktúry v súlade s prílohou VI k smernici 2007/59/ES;

                           d)

                           jazykové znalosti v súlade s prílohou VI k smernici 2007/59/ES (všeobecné jazykové znalosti a/alebo špecifická komunikácia a terminológia v oblasti prevádzky železníc a bezpečnostných postupov).

               6.

               Stredisko odbornej prípravy, ktoré má svoje hlavné miesto podnikania v inom členskom štáte, než členskom štáte, kde sa nachádza infraštruktúra, môže uznať príslušný orgán členského štátu, kde sa nachádza táto infraštruktúra.

               7.

               Keď bol žiadateľ žiadajúci o uznanie úloh odbornej prípravy súvisiacich so znalosťou infraštruktúry už uznaný príslušným orgánom členského štátu v súlade s odporúčaním a rozhodnutím 765/2011, príslušné orgány iných členských štátov by sa mali pri jeho posudzovaní obmedziť na požiadavky, ktoré sa vzťahujú osobitne na odbornú prípravu týkajúcu sa predmetnej infraštruktúry a mali by sa zdržať posudzovania aspektov, ktoré už boli posúdené v rámci predchádzajúceho uznávania.

      Vydanie vyhlásenia o uznaní strediska odbornej prípravy

               8.

               Príslušný orgán by mal vydať vyhlásenie o uznaní najneskôr dva mesiace po doručení všetkých potrebných dokumentov.

               9.

               Príslušný orgán by mal pri rozhodovaní o žiadosti vychádzať zo schopnosti žiadateľa preukázať, ako zabezpečuje nezávislosť, spôsobilosť a nestrannosť.

               10.

               Vyhlásenie o uznaní by malo obsahovať tieto informácie:

                           a)

                           názov a adresu príslušného orgánu;

                           b)

                           názov a adresu strediska odbornej prípravy;

                           c)

                           úlohy odbornej prípravy, v oblasti ktorých je stredisko odbornej prípravy oprávnené poskytovať kurzy odbornej prípravy v súlade s bodom 5;

                           d)

                           identifikačné číslo strediska odbornej prípravy pridelené v súlade s bodom 15;

                           e)

                           dátum skončenia platnosti vyhlásenia o uznaní.

      Platnosť, zmena a doplnenie, obnovenie vyhlásenia o uznaní strediska odbornej prípravy

               11.

               Vyhlásenie o uznaní strediska odbornej prípravy by malo platiť päť rokov. Príslušný orgán môže v odôvodnených prípadoch skrátiť obdobie platnosti v súvislosti so všetkými úlohami odbornej prípravy uvedenými vo vyhlásení o uznaní alebo s ich časťou.

               12.

               Stredisko odbornej prípravy, ktoré je držiteľom platného vyhlásenia o uznaní, môže kedykoľvek požiadať o rozšírenie rozsahu úloh odbornej prípravy. Zmenené a doplnené vyhlásenie o uznaní by sa malo vydať na základe príslušných doplňujúcich dokumentov poskytnutých žiadateľom. V tomto prípade by dátum skončenia platnosti zmeneného a doplneného vyhlásenia o uznaní mal zostať nezmenený.

               13.

               Keď sa prestali plniť požiadavky jednej alebo viacerých úloh odbornej prípravy uvedených vo vyhlásení o uznaní, uznané stredisko odbornej prípravy by malo bezodkladne prestať poskytovať odbornú prípravu týkajúcu sa predmetných úloh a písomne o tom informovať príslušný orgán, ktorý vydal vyhlásenie o uznaní. Príslušný orgán by mal vyhodnotiť informácie a vydať zmenené a doplnené vyhlásenie o uznaní. V tomto prípade by dátum skončenia platnosti zmeneného a doplneného vyhlásenia o uznaní mal zostať nezmenený.

               14.

               Vyhlásenie o uznaní by sa malo obnoviť na žiadosť strediska odbornej prípravy a malo by sa vydať za tých istých podmienok ako pôvodné vyhlásenie o uznaní. Príslušný orgán môže uplatniť zjednodušený postup v prípade, keď sa podmienky uznania nemenia. Mali by sa predložiť záznamy o činnostiach odbornej prípravy počas predchádzajúcich dvoch rokov. V prípade, že predchádzajúce obdobie platnosti sa skrátilo na menej ako dva roky v súlade s bodom 11, mali by sa predložiť záznamy za celé obdobie.

      Register stredísk odbornej prípravy

               15.

               V registri uvedenom v článku 20 ods. 3 smernice 2007/59/ES by každé stredisko odbornej prípravy malo byť určené vlastným identifikačným číslom. Identifikačné číslo by sa malo zakladať na ustanoveniach daného štátu, malo by však obsahovať skrátený názov členského štátu, v ktorom bolo stredisko odbornej prípravy uznané.

               16.

               Register by mal obsahovať minimálne tieto informácie:

                           a)

                           názov a adresu uznaného strediska odbornej prípravy;

                           b)

                           úlohy odbornej prípravy, v oblasti ktorých je stredisko odbornej prípravy uznané na poskytovanie kurzov odbornej prípravy, s odkazmi na príslušné prílohy k smernici 2007/59/ES;

                           c)

                           identifikačné číslo;

                           d)

                           dátum skončenia platnosti vyhlásenia o uznaní;

                           e)

                           kontaktné údaje.

               17.

               Aby bol register stále aktuálny, uznané strediská odbornej prípravy by mali informovať príslušný orgán, ktorý vydal vyhlásenie o uznaní, o akýchkoľvek zmenách týkajúcich sa údajov uverejnených v registri. Ustanovenia daného štátu si môžu vyžadovať uloženie dodatočných údajov do registra a informovanie o zmene týchto údajov.

      Pozastavenie a odňatie uznania

               18.

               Keď sa na základe posudzovania alebo dohľadu príslušného orgánu alebo členského štátu v súlade s článkami 26, 27 alebo 29 smernice 2007/59/ES preukáže, že stredisko odbornej prípravy nespĺňa požiadavky na uznanie, príslušný orgán by mal odňať alebo pozastaviť príslušné vyhlásenie o uznaní.

               19.

               Ak príslušný orgán zistí, že si stredisko odbornej prípravy uznané príslušným orgánom iného členského štátu neplní povinnosti vyplývajúce zo smernice 2007/59/ES a rozhodnutia 765/2011 mal by o tom informovať príslušný orgán v inom členskom štáte, ktorý vydal vyhlásenie o uznaní. Príslušný orgán, ktorý vydal vyhlásenie o uznaní, by mal túto informáciu preveriť do 4 týždňov a informovať príslušný orgán, ktorý ho o to požiadal, o výsledkoch svojho preverovania a svojich rozhodnutiach.

               20.

               Keď príslušný orgán zistí, že stredisko odbornej prípravy už nespĺňa požiadavky na uznanie, mal by odňať alebo pozastaviť vyhlásenie o uznaní.

      Odvolacie konanie

               21.

               Príslušný orgán by mal bezodkladne písomne informovať stredisko odbornej prípravy o dôvodoch svojich rozhodnutí.

               22.

               V prípade pozastavenia alebo odňatia by príslušný orgán mal stredisko odbornej prípravy jasne informovať o požiadavkách, ktoré už nespĺňa. Príslušný orgán môže pred nadobudnutím účinnosti pozastavenia alebo odňatia poskytnúť stredisku odbornej prípravy lehotu, počas ktorej môže prispôsobiť svoje postupy, aby spĺňalo požiadavky na uznanie. Príslušný orgán by mal informovať stredisko odbornej prípravy o odvolacom konaní, prostredníctvom ktorého môže požiadať o preskúmanie jeho rozhodnutia.

               23.

               Príslušný orgán by mal zabezpečiť, aby sa ustanovilo odvolacie konanie, ktoré umožní danému stredisku odbornej prípravy požiadať o preskúmanie sporných rozhodnutí.

      Strediská odbornej prípravy poskytujúce jazykovú prípravu

               24.

               V súvislosti s odbornou prípravou v oblasti všeobecnej jazykovej spôsobilosti môže členský štát uznať žiadateľa za stredisko odbornej prípravy na základe certifikátu, ktorý potvrdzuje spôsobilosť žiadateľa poskytovať všeobecnú odbornú jazykovú prípravu. Táto spôsobilosť by mala byť v súlade so zásadami a metodikou „Spoločného európskeho referenčného rámca pre jazyky“ Rady Európy (3). Členský štát môže prijať doplňujúce ustanovenia na spresnenie používania tejto možnosti s prihliadnutím na vnútroštátnu prax týkajúcu sa certifikácie všetkých stredísk jazykovej odbornej prípravy.

               25.

               V súvislosti s odbornou prípravou v oblasti špecifickej komunikácie a terminológie v oblasti prevádzky železníc a bezpečnostných postupov by sa malo vyžadovať uznanie v súlade s ustanoveniami tohto odporúčania. Žiadosti o uznanie za stredisko odbornej prípravy poskytujúce odbornú prípravu v oblasti špecifickej komunikácie a terminológie v oblasti prevádzky železníc a bezpečnostných postupov by sa mali podávať príslušnému orgánu členského štátu, kde sa nachádza infraštruktúra, na ktorú sa takáto komunikácia a terminológia vzťahuje.

      Žiadosť o uznanie za skúšajúceho

               26.

               Žiadateľ, ktorý žiada o uznanie za skúšajúceho, by mal podávať písomnú žiadosť príslušnému orgánu príslušného členského štátu.

               27.

               Keď sa žiadosť týka uznania za skúšajúceho pre znalosť infraštruktúry vrátane znalosti trás a prevádzkových pravidiel, za uznanie je zodpovedný príslušný orgán členského štátu, kde sa nachádza infraštruktúra.

               28.

               Žiadosť môže v mene žiadateľa podať aj jeho zamestnávateľ.

               29.

               Žiadosti by mali obsahovať dokumenty dokazujúce splnenie požiadaviek stanovených v smernici 2007/59/ES a v rozhodnutí 765/2011.

               30.

               V žiadostiach by sa mali uvádzať oblasti spôsobilosti, v rámci ktorých žiada skúšajúci o uznanie. Žiadosť sa môže týkať jednej alebo viacerých oblastí spôsobilosti. Žiadosť by sa mala členiť v súlade s týmito oblasťami spôsobilosti:

                           a)

                           všeobecné odborné znalosti v súlade s prílohou IV k smernici 2007/59/ES;

                           b)

                           odborná znalosť koľajových vozidiel v súlade s prílohou V k smernici 2007/59/ES;

                           c)

                           odborná znalosť súvisiaca s infraštruktúrou v súlade s prílohou VI k smernici 2007/59/ES;

                           d)

                           znalosť jazykov v súlade s prílohou VI k smernici 2007/59/ES (všeobecné jazykové znalosti a/alebo špecifická komunikácia a terminológia alebo prevádzka železníc a bezpečnostné postupy).

      Vydanie vyhlásenia o uznaní pre skúšajúceho

               31.

               Príslušný orgán by mal vyhodnotiť všetky dokumenty, ktoré predložil žiadateľ. Keď sú splnené všetky požiadavky, príslušný orgán by mal vydať čo najskôr vyhlásenie o uznaní, najneskôr však dva mesiace po doručení všetkých potrebných dokumentov.

               32.

               Vyhlásenie o uznaní by malo obsahovať minimálne tieto informácie:

                           a)

                           názov a adresu príslušného orgánu;

                           b)

                           názov alebo názvy, adresu a dátum narodenia žiadateľa; uvedenie miesta narodenia žiadateľa vo vyhlásení o uznaní nie je povinné;

                           c)

                           oblasti spôsobilosti, v ktorých je skúšajúci oprávnený na vykonávanie skúšok;

                           d)

                           jazyky, z ktorých môže skúšajúci vykonávať skúšky na základe uznania;

                           e)

                           identifikačné číslo skúšajúceho pridelené v súlade s bodom 10 písm. d);

                           f)

                           dátum skončenia platnosti vyhlásenia o uznaní.

      Platnosť, zmena a doplnenie, obnovenie vyhlásenia o uznaní pre skúšajúceho

               33.

               Vyhlásenie o uznaní skúšajúceho by malo platiť päť rokov. Príslušný orgán môže v odôvodnených prípadoch skrátiť obdobie platnosti v súvislosti so všetkými oblasťami spôsobilosti uvedenými vo vyhlásení o uznaní alebo s ich časťou.

               34.

               Držiteľ platného vyhlásenia o uznaní môže kedykoľvek požiadať o jeho zmenu a doplnenie s cieľom doplniť oblasti spôsobilosti. Zmenené a doplnené vyhlásenie o uznaní by sa malo vydať na základe príslušných doplňujúcich dokumentov poskytnutých žiadateľom. Dátum skončenia platnosti zmeneného a doplneného vyhlásenia o uznaní by mal zostať nezmenený.

               35.

               V prípade, že si vývoj vyžaduje zmenu a doplnenie vyhlásenia o uznaní, pretože sa prestali plniť požiadavky v prípade jednej alebo viacerých oblastí spôsobilosti uvedených v ňom, uznaný skúšajúci by mal bezodkladne prestať vykonávať skúšky v týchto oblastiach spôsobilosti a písomne o tom informovať príslušný orgán. Príslušný orgán by mal vyhodnotiť informácie a vydať zmenené a doplnené vyhlásenie o uznaní. Dátum skončenia platnosti zmeneného a doplneného vyhlásenia o uznaní by mal zostať nezmenený.

               36.

               Vyhlásenie o uznaní by sa malo obnoviť na žiadosť skúšajúceho a malo by sa vydať za tých istých podmienok ako pôvodné vyhlásenie o uznaní. Príslušný orgán môže uplatniť zjednodušený postup v prípade, keď sa podmienky v porovnaní s predchádzajúcim uznaním nezmenili. Skúšajúci podávajúci žiadosť o obnovenie by mali v každom prípade predložiť záznamy o spôsobilosti, ktoré získali počas predchádzajúceho obdobia platnosti a záznamy o činnostiach v oblasti vykonávania skúšok počas posledných dvoch rokov. V prípade, že predchádzajúce obdobie platnosti sa skrátilo na menej ako dva roky v súlade s bodom 33, mali by sa predložiť záznamy za celé obdobie.

      Register skúšajúcich

               37.

               V registri uvedenom v článku 20 ods. 3 smernice 2007/59/ES by každý skúšajúci mal byť určený vlastným identifikačným číslom. Identifikačné číslo by sa malo zakladať na ustanoveniach daného štátu; malo by však obsahovať skrátený názov členského štátu, v ktorom bol skúšajúci uznaný.

               38.

               Register by mal obsahovať minimálne tieto informácie:

                           a)

                           meno, adresu, dátum narodenia uznaného skúšajúceho;

                           b)

                           oblasti spôsobilosti, v ktorých je skúšajúci uznaný na vykonávanie skúšok;

                           c)

                           jazyky, z ktorých môže skúšajúci vykonávať skúšky na základe uznania;

                           d)

                           identifikačné číslo skúšajúceho pridelené v súlade s bodom 37;

                           e)

                           keď žiadosť podáva zamestnávateľ v mene skúšajúceho v súlade s bodom 28, názov a adresu zamestnávateľa (v ostatných prípadoch nie sú názov a adresa zamestnávateľa skúšajúceho povinné);

                           f)

                           dátum skončenia platnosti vyhlásenia o uznaní;

                           g)

                           kontaktné údaje.

               39.

               Aby bol register stále aktuálny, uznaný skúšajúci alebo jeho zamestnávateľ by mali informovať orgán, ktorý vydal vyhlásenie o uznaní, o akýchkoľvek zmenách týkajúcich sa údajov uvedených v registri. Ustanovenia daného štátu si môžu vyžadovať uloženie dodatočných údajov do registra a informovanie o zmene týkajúcej sa týchto údajov.

               40.

               Údaje uvedené v bode 38 písm. a), b) a c) by sa mali sprístupniť verejnosti. Ostatné údaje uvedené v bode 38 by sa mali zverejniť v súlade s ustanoveniami daného štátu o ochrane osobných údajov.

      Pozastavenie a odňatie uznania

               41.

               Keď sa na základe posudzovania alebo dohľadu príslušného orgánu v súlade s článkami 26, 27 alebo 29 smernice 2007/59/ES preukáže, že skúšajúci nespĺňa požiadavky na uznanie, príslušný orgán by mal odňať alebo pozastaviť vyhlásenie o jeho uznaní.

               42.

               Ak príslušný orgán zistí, že skúšajúci uznaný príslušným orgánom iného členského štátu nespĺňa jednu alebo viaceré požiadavky vyplývajúce zo smernice 2007/59/E a rozhodnutia 765/2011, mal by o tom informovať príslušný orgán v členskom štáte, ktorý vydal vyhlásenie o uznaní, a požiadať ho vykonanie príslušných previerok.

               43.

               Ak príslušný orgán tohto posledne uvedeného členského štátu zistí, že skúšajúci už nespĺňa požiadavky, mal by odňať alebo pozastaviť vyhlásenie o uznaní, bezodkladne informovať skúšajúceho o dôvodoch jeho rozhodnutí a oznámiť svoje rozhodnutie príslušnému orgánu, ktorý ho informoval o neplnení požiadaviek.

      Odvolacie konanie

               44.

               Príslušný orgán by mal bezodkladne písomne informovať skúšajúceho o dôvodoch svojich rozhodnutí.

               45.

               V prípade pozastavenia alebo odňatia by príslušný orgán mal jasne informovať o požiadavkách, ktoré sa prestali plniť. Príslušný orgán môže pred nadobudnutím účinnosti pozastavenia alebo odňatia poskytnúť skúšajúcemu lehotu, počas ktorej môže prispôsobiť svoje postupy, aby spĺňal požiadavky na uznanie.

               46.

               Príslušný orgán by mal zabezpečiť, aby sa ustanovilo administratívne odvolacie konanie, ktoré umožní žiadateľom alebo skúšajúcim požiadať o preskúmanie sporných rozhodnutí.

      Skúšajúci pre posúdenie jazykovej spôsobilosti

               47.

               V súvislosti so skúškami všeobecnej jazykovej spôsobilosti a s uznaním žiadateľa za skúšajúceho môže členský štát uznať žiadateľa na základe certifikátu vydaného v súlade s bežným postupom v sektore odbornej jazykovej prípravy. Tento certifikát by mal potvrdzovať spôsobilosť žiadateľa na vykonávanie skúšok v súlade so zásadami a metodikou „Spoločného európskeho referenčného rámca pre jazyky“ Rady Európy. Členský štát môže prijať doplňujúce ustanovenia na spresnenie používania tejto možnosti s prihliadnutím na vnútroštátnu prax týkajúcu sa certifikácie jazykovej spôsobilosti skúšajúcich.

               48.

               V súvislosti so skúškami spôsobilosti týkajúcich sa špecifickej komunikácie a terminológie v oblasti prevádzky železníc a bezpečnostných postupov by sa malo vyžadovať uznanie v súlade s ustanoveniami tohto odporúčania. Žiadosti o uznanie za skúšajúceho na účely vykonávania skúšok týkajúcich sa špecifickej komunikácie a terminológie v oblasti prevádzky železníc a bezpečnostných postupov by sa mali podávať príslušnému orgánu členského štátu, kde sa nachádza infraštruktúra, na ktorú sa takáto komunikácia a terminológia vzťahuje.

      Uznávanie skúšobných centier

               49.

               Členský štát sa môže rozhodnúť, že bude vyžadovať uznanie skúšobných centier na základe písomnej žiadosti podanej príslušnému orgánu.

               50.

               Príslušný orgán by mal vydať vyhlásenie o uznaní skúšobného centra na základe ustanovení a podľa postupov daného štátu, ako aj na základe kritérií nezávislosti, spôsobilosti a nestrannosti. Na uznávanie skúšobných centier by sa mali vzťahovať body 26 až 48.

               51.

               Príslušný orgán môže takisto poveriť tieto skúšobné centrá uznávaním svojich vlastných skúšajúcich pod podmienkou, že spĺňajú požiadavky stanovené v bode 53.

               52.

               Na účely bodu 54 by skúšobné centrá mali viesť aktuálny register všetkých skúšajúcich, ktorých uznali. Tento register by mal obsahovať informácie uvedené v bode 38.

               53.

               Skúšobné centrum by malo prijať vhodné opatrenia týkajúce sa riadenia svojich skúšajúcich a na zabezpečenie toho, aby jeho skúšajúci mali požadované spôsobilosti v súlade so smernicou 2007/59/ES a rozhodnutím 765/2011.

               54.

               Skúšajúci by mali smieť vykonávať skúšky iba v rámci činností skúšobného centra, do ktorého patria.

               55.

               Informácie o uznanom skúšobnom centre by mali byť prístupné verejnosti v registri uvedenom v bode 38 bez toho, aby boli poskytnuté informácie o jednotlivých skúšajúcich patriacich do tohto skúšobného centra. Namiesto identifikačného čísla uvedeného v bode 37 by sa mal uvádzať názov skúšobného centra.

               56.

               Príslušný orgán by mal bezodkladne písomne informovať skúšobné centrum o dôvodoch svojich rozhodnutí.

               57.

               V prípade pozastavenia alebo odňatia by príslušný orgán mal jasne informovať o požiadavkách, ktoré sa prestali plniť. Príslušný orgán môže pred nadobudnutím účinnosti pozastavenia alebo odňatia poskytnúť skúšobnému centru lehotu, počas ktorej môže prispôsobiť svoje postupy, aby spĺňal požiadavky na uznanie.

               58.

               Príslušný orgán by mal zabezpečiť, aby sa ustanovilo administratívne odvolacie konanie, ktoré umožní žiadateľom alebo skúšobným centrám požiadať o preskúmanie sporných rozhodnutí.

      Pravidlá transparentného vyhodnocovania

               59.

               Zásady vyhodnocovania a bodovania a typ výsledkov by sa mali sprístupniť pred skúškami.

               60.

               Rušňovodiči a kandidáti na rušňovodičov by mali mať možnosť nahliadnuť do vyhodnotenia výsledkov skúšok a požiadať o preskúmanie v prípade odôvodneného negatívneho stanoviska týkajúceho sa skúšok, ktoré absolvovali.

      Kontroly kvality a dohľad príslušného orgánu

               61.

               Na splnenie svojich povinností týkajúcich sa vykonávania dohľadu v súlade s článkami 26, 27 alebo 29 smernice 2007/59/ES môže príslušný orgán vyžadovať:

                           a)

                           prístup k všetkým dokumentom relevantným pre prípravu, vykonávanie a vyhodnocovanie skúšok;

                           b)

                           prijatie postupu podávania správ, ktorý si vyžaduje, aby sa určité informácie poskytovali pravidelne alebo na požiadanie;

                           c)

                           pozorovanie skúšok zástupcami príslušného orgánu.

      V Bruseli 22. novembra 2011

            Za Komisiu

         Siim KALLAS

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 51.

      (2)  Pozri stranu 36 tohto úradného vestníka.

      (3)  Spoločný európsky referenčný rámec pre jazyky: Učenie, výučba, hodnotenie, 2001 (anglická verzia: Cambridge University Press – ISBN 0-521-00531-0). K dispozícii aj na webovej stránke Rady Európy: http://www.coe.int/T/DG4/Portfolio/documents/Common%20European%20Framework%20hyperlinked.pdf.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/88

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2017
   (2017/C 261/20)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Poľsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Poľsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Poľska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Poľsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Poľsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 plánuje postupne zlepšiť celkový deficit z úrovne 2,4 % HDP v roku 2016 na úroveň 1,2 % HDP v roku 2020. Neočakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa dosiahne do roku 2020, t. j. v časovom rámci programu. Na základe konvergenčného programu na rok 2017 sa očakáva, že sa pomer dlhu verejnej správy k HDP zvýši z 54,4 % HDP v roku 2016 na 55,3 % HDP v roku 2017 a do roku 2020 klesne na 52,1 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je optimistický.

               (6)

               Rada 12. júla 2016 Poľsku odporučila dosiahnuť v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že existuje riziko určitej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2017.

               (7)

               Vzhľadom na fiškálnu situáciu sa očakáva, že Poľsko v roku 2018 dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (4) nesmie v roku 2018 prekročiť 3,7 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že na zaistenie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu musí byť Poľsko pripravené prijať v roku 2017 ďalšie opatrenia a v roku 2018 bude musieť prijať ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo daného členského štátu vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie o európskom semestri na rok 2017, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Poľsku. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu v Poľsku.

               (8)

               V správe o Poľsku na rok 2017 sa konštatuje, že vďaka viacerým reformám zameraným na sprísnenie daňového systému, ktoré Poľsko prijalo, sa podarilo dosiahnuť určitý pokrok pri zlepšovaní výberu daní. Vplyv týchto reforiem na výber daní a náklady na dodržiavanie predpisov by sa mal pozorne sledovať. Poľsko naopak nedosiahlo žiaden pokrok, pokiaľ ide o obmedzenie rozsiahleho používania znížených sadzieb DPH, ktoré má negatívny vplyv na príjmy z DPH a nie je účinným nástrojom sociálnej politiky.

               (9)

               Poľsko čelí tlakom na výdavky v rôznych oblastiach, obzvlášť v tých, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva. Je preto nevyhnutné zaviesť mechanizmy, ktoré umožnia posúdiť efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov, aby bolo možné pristúpiť k prerozdeleniu zdrojov. V tejto súvislosti vláda oznámila plány na posilnenie rozpočtového postupu, najmä pokiaľ ide o strednodobý rozpočtový rámec a začlenenie preskúmaní výdavkov do rozpočtového postupu. Aj keď má Poľsko nezávislé fiškálne inštitúcie, ktoré plnia niektoré z funkcií fiškálnej rady, je jediným členským štátom bez plnohodnotnej nezávislej fiškálnej rady a podľa všetkého ju ani neplánuje zriadiť.

               (10)

               Očakáva sa, že pokles počtu obyvateľov v produktívnom veku v Poľsku zníži rastový potenciál v nasledujúcich desaťročiach. Poľský pracovný trh dosahoval v posledných rokoch veľmi dobré výsledky. Miera zamestnanosti sa naďalej zvyšovala, ale viaceré nedávne politické opatrenia môžu znížiť účasť na trhu práce, najmä v prípade žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a starších ľudí. Očakáva sa, že zníženie zákonného veku odchodu do dôchodku koncom roka 2017 bude motivovať niektorých starších pracovníkov k opusteniu trhu práce. Poľský systém sociálneho zabezpečenia motivuje k práci len v obmedzenej miere. Nový prídavok na dieťa by mal znížiť chudobu a nerovnosť, ale zároveň môže negatívne vplývať na ekonomickú aktivitu rodičov, najmä žien. Výška prídavku na dieťa a obmedzené zisťovanie majetkových pomerov rušia účinok pracovných stimulov, ktoré sú súčasťou iných sociálnych dávok. Povinnosť navštevovať zariadenie predškolského vzdelávania pre deti vo veku päť rokov bola zrušená v septembri 2016 a podiel detí mladších ako tri roky v zariadeniach formálnej starostlivosti stále patrí medzi najnižšie v Únii. Segmentácia trhu práce je napriek prijatým opatreniam naďalej vysoká, čo má nepriaznivý účinok na produktivitu a akumuláciu ľudského kapitálu. Pretrvávajú prekážky brániace širšiemu využívaniu pracovných zmlúv na neurčitý čas. Kodifikačný výbor pripravuje nový návrh zákonníkov individuálneho a kolektívneho pracovného práva. To je príležitosťou na riešenie týchto prekážok.

               (11)

               Priemerný skutočný vek odchodu do dôchodku sa v posledných rokoch zvýšil, no stále je príliš nízky. Vyšší skutočný vek odchodu do dôchodku má kľúčový význam pre hospodársky rast, primeranosť budúcich dôchodkov a fiškálnu udržateľnosť dôchodkového systému. Nedávne rozhodnutie znížiť zákonný vek odchodu do dôchodku na 60 rokov pre ženy a 65 rokov pre mužov ide opačným smerom a môže mať negatívny vplyv na skutočný vek odchodu do dôchodku. Ďalším dôvodom nízkej mobility pracovnej sily a skrytej nezamestnanosti v poľnohospodárstve je nákladný osobitný systém sociálneho poistenia pre poľnohospodárov (KRUS).

               (12)

               Systém vzdelávania sa za uplynulé dve desaťročia značne zlepšil – úroveň základných zručností pätnásťročných študentov výrazne prevyšuje priemer v Únii a miera predčasného ukončenia školskej dochádzky patrí medzi najnižšie v Únii. Stále však existuje priestor na zlepšenie spôsobu, akým žiaci získavajú zručnosti vhodné pre rýchlo sa meniaci trh práce. Chystané zmeny v primárnom a sekundárnom vzdelávaní sú veľkou výzvou z organizačného hľadiska a v ich dôsledku dôjde k skráteniu všeobecného vzdelávania, čo môže mať nepriaznivý vplyv na rovnosť vo vzdelávaní. Boli oznámené aj ďalšie zmeny, ktorých cieľom je prispôsobiť odborné vzdelávanie a prípravu potrebám trhu práce, no ich potenciál vyriešiť existujúce nedostatky sa ešte len ukáže. Vláda začala konzultácie o reforme vysokoškolského vzdelávania, ktorej cieľom je zvýšiť výkonnosť tohto sektora a jeho význam pre trh práce. Účasť na vzdelávaní dospelých je v Poľsku nedostatočná a priemerná úroveň základných zručností starších dospelých osôb je nízka, čo obmedzuje ich zamestnateľnosť.

               (13)

               Nedostatky v priestorovom plánovaní zvyšujú administratívnu záťaž v súvislosti so získavaním stavebných povolení. Územné plány pokrývajú len malú časť územia Poľska a ich kvalita je často nízka. V oblastiach, pre ktoré územné plány neexistujú, sa stavebné povolenia vydávajú na základe jednorazových správnych rozhodnutí o územnom rozvoji, čo je zdrojom rizika a neistoty na strane investorov. Cieľom návrhu stavebného zákona je konsolidácia postupov priestorového plánovania a zníženie administratívnej záťaže investorov. Reforma je príležitosťou na zlepšenie situácie, ktorej využitie však závisí od konečnej podoby zákona a jeho implementácie.

               (14)

               Podnikateľské prostredie je vo všeobecnosti priaznivé. Investičná aktivita však v roku 2016 výrazne poklesla v dôsledku nižšieho čerpania štrukturálnych fondov Únie, ktorý bol okrem iného spôsobený prechodom medzi programovými obdobiami a vyššou neistotou súkromných investorov. Navyše, podnikateľská dôvera bola negatívne ovplyvnená zvýšeným počtom regulačných zmien a obmedzenými verejnými konzultáciami o viacerých kľúčových zákonoch. Právna istota a dôvera v kvalitu a predvídateľnosť regulačných, daňových a iných politík a inštitúcií sú dôležitými faktormi, ktoré by mohli umožniť zvýšenie miery investícií. V tejto súvislosti má zásadný význam aj právny štát a nezávislé súdnictvo. Riešenie závažných obáv týkajúcich sa právneho štátu pomôže zvýšiť právnu istotu. V kontexte snahy vlády zvýšiť svoju úlohu v hospodárstve bude dôležité zaistiť ekonomickú životaschopnosť investičných rozhodnutí. Vo viacerých oblastiach naďalej existuje značná regulačná záťaž.

               (15)

               Cestná sieť sa vďaka financovaniu zo strany Únie rýchlo rozvíja, ale úmrtnosť na cestách stále patrí k najvyšším v Únii, čo vedie k vysokým sociálnym nákladom. Napriek tomu, že je k dispozícii značný objem finančných prostriedkov Únie, realizáciu projektov v sektore železničnej dopravy naďalej sprevádzajú výrazné problémy. Výzvou zostáva aj zaistenie dlhej životnosti majetku železníc vzhľadom na neexistenciu viacročného programu údržby železničnej infraštruktúry.

               (16)

               V Poľsku približne 60 % inštalovanej kapacity využívajúcej fosílne palivá má viac ako 30 rokov. V nasledujúcich rokoch bude preto potrebné uskutočniť značné investície. V roku 2016 patrila úroveň prepojenia elektrizačnej sústavy k najnižším v EÚ. To spolu s plánovaným vyradením značných kapacít a zvyšujúcim sa dopytom po elektrine prispieva k nepriaznivému výhľadu, pokiaľ ide o zaistenie primeranej výroby elektriny. Dosiahnutie záväzného národného cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je ohrozené. Otvorením terminálu na skvapalnený zemný plyn Poľsko výrazne zvýšilo bezpečnosť svojich dodávok zemného plynu. Zároveň rozvíja svoju národnú prepravnú a distribučnú sieť zemného plynu. Práce na vybudovaní prepojovacích vedení zemného plynu, ktoré majú regionálny význam, však zaostávajú za harmonogramom.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2017 a jej stanovisko (5) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu a zohľadniť pritom potrebu posilniť prebiehajúce oživenie a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií Poľska. Prijať kroky na zvýšenie efektívnosti verejných výdavkov a obmedziť používanie znížených sadzieb DPH.

               2.

               Prijať kroky na zvýšenie účasti na pracovnom trhu, najmä žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a starších ľudí, a to aj podporovaním primeraných zručností a odstránením prekážok pre trvalejšie formy zamestnávania. Zabezpečiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému prijatím opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku a začatím reformy preferenčných dôchodkových systémov.

               3.

               Prijať opatrenia na odstránenie prekážok pre investície, najmä v sektore dopravy.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 10. júna 2015 – Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije (ECB/2015/23)

text:
               18.6.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 201/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 10. júna 2015
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije
   (ECB/2015/23)
   (2015/C 201/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banka Slovenije, Deloitte Revizija d.o.o., sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2014. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2015.

               (3)

               Banka Slovenije vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2015 až 2017 spoločnosť Ernst & Young d.o.o.,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Ernst & Young d.o.o. vymenovaná za externého audítora Banka Slovenije na finančné roky 2015 až 2017.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 10. júna 2015

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/2124 z 30. novembra 2016 o harmonizácii rozsahu pôsobnosti a podmienok všeobecných transferových licencií pre certifikovaných prijímateľov uvedených v článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES [oznámené pod číslom C(2016) 7728]

text:
               3.12.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 329/105

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/2124
   z 30. novembra 2016
   o harmonizácii rozsahu pôsobnosti a podmienok všeobecných transferových licencií pre certifikovaných prijímateľov uvedených v článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES

         [oznámené pod číslom C(2016) 7728]

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES (1) sú členské štáty povinné vydávať aspoň štyri všeobecné transferové licencie.

               (2)

               Všeobecné transferové licencie sú základným prvkom zjednodušeného systému udeľovania licencií zavedeného smernicou 2009/43/ES.

               (3)

               Rozdiely v rozsahu pôsobnosti všeobecných transferových licencií vydávaných členskými štátmi v súvislosti s príslušnými výrobkami obranného priemyslu a odlišné podmienky, ktoré sa uplatňujú na transfer týchto výrobkov, by mohli brániť vykonávaniu smernice 2009/43/ES a dosiahnutiu jej cieľa v oblasti zjednodušenia. Harmonizácia rozsahu pôsobnosti a podmienok transferu na základe všeobecných transferových licencií vydaných členskými štátmi je dôležitá z hľadiska zaistenia atraktívnosti a používania týchto licencií.

               (4)

               Zástupcovia členských štátov vo výbore zriadenom článkom 14 smernice 2009/43/ES vyslovili názor, že harmonizácia rozsahu pôsobnosti a podmienok transferu na základe všeobecných transferových licencií vydávaných členskými štátmi by sa mohla dosiahnuť tým, že Komisia prijme odporúčanie.

               (5)

               Usmernenia stanovené v tomto odporúčaní predstavujú výsledok rokovaní s členskými štátmi o harmonizácii rozsahu pôsobnosti a podmienok transferu na základe všeobecnej transferovej licencie pre prijímateľov, ktorí boli certifikovaní v súlade s článkom 9 smernice 2009/43/ES (ďalej len „VTL-CP“).

               (6)

               Toto odporúčanie sa považuje za východisko pre VTL-CP členských štátov. Výrobky obranného priemyslu uvedené v bode 1.1 tohto odporúčania predstavujú minimálny a neúplný zoznam výrobkov, ktorých transfer členské štáty umožňujú na základe svojich VTL-CP. To znamená, že VTL-CP vydaná členským štátom môže umožňovať aj transfer iných výrobkov obranného priemyslu, ktoré sú zahrnuté do prílohy k smernici 2009/43/ES a ktoré nie sú uvedené v tomto odporúčaní.

               (7)

               Členské štáty pripomínajú, že sú viazané záväzkami podľa európskeho práva, ako je napríklad spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP (2), ako aj medzinárodnými záväzkami v oblasti kontroly vývozu.

               (8)

               Toto odporúčanie sa vzťahuje na Spoločný zoznam vojenského materiálu Európskej únie, ako je vymedzený v prílohe k smernici 2009/43/ES. Toto odporúčanie sa bude podľa potreby aktualizovať, aby sa v ňom zohľadňovali budúce aktualizácie Spoločného zoznamu vojenského materiálu Európskej únie,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   1.   VŠEOBECNÉ TRANSFEROVÉ LICENCIE PRE PRIJÍMATEĽOV CERTIFIKOVANÝCH V SÚLADE S ČLÁNKOM 9 ODS. 2 SMERNICE 2009/43/ES
   1.1.   Výrobky obranného priemyslu, ktoré spĺňajú podmienky na transfer na základe všeobecnej transferovej licencie pre prijímateľov certifikovaných v súlade s článkom 9 smernice 2009/43/ES

   Ďalej uvedené kategórie VM vrátane ich podpoložiek tvoria podmnožinu zoznamu výrobkov obranného priemyslu, vymedzeného v prílohe k smernici 2009/43/ES. Všeobecnou transferovou licenciou pre prijímateľov certifikovaných v súlade s článkom 9 danej smernice (VTL-CP) sa umožňuje minimálne transfer výrobkov obranného priemyslu vymedzených na základe uvedených kategórií VM. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že do svojich VTL-CP zahrnú viac kategórií VM s príslušnými výrobkami obranného priemyslu.
   Zoznam kategórií VM, na ktoré sa minimálne vzťahuje licencia:

               —

               VM 6: Zahrnuté sú všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           kompletné vozidlá,

                           —

                           podvozky a strelecké veže,

                           —

                           zariadenie a súčasti vylúčené z iných kategórií v rámci rovnakej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 9: Všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           kompletné plavidlá a ponorky,

                           —

                           snímacie zariadenia používané pod vodou a ich špeciálne konštruované súčasti,

                           —

                           pohonné systémy nezávislé od vzduchu pre ponorky a ich špeciálne konštruované súčasti,

                           —

                           kompletné trupy lodí,

                           —

                           prostriedky obrany,

                           —

                           zariadenie a súčasti vylúčené z iných kategórií v rámci rovnakej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 10: Všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           kompletné lietadlá,

                           —

                           kompletné bezpilotné vzdušné prostriedky a súčasti špeciálne konštruované alebo modifikované pre bezpilotné vzdušné prostriedky,

                           —

                           trupy pre bojové lietadlá a bojové vrtuľníky,

                           —

                           motory pre bojové lietadlá,

                           —

                           zariadenie a súčasti vylúčené z iných kategórií v rámci rovnakej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 11: podpoložka a). Len tieto tovary:

                           —

                           navádzacie a navigačné zariadenia s výnimkou systémov pre MANPADS alebo podľa vymedzenia v rámci MTCR I,

                           —

                           automatizované systémy velenia a riadenia.

               —

               VM 13: podpoložky c) a d).

               —

               VM 15: podpoložky b), c) a d).

               —

               VM 16: Všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           tovar súvisiaci s MANPADS,

                           —

                           všetky položky súvisiace s tovarmi, ktorých vývoz sa nepovoľuje v rámci tej istej všeobecnej transferovej licencie.

               —

               VM 17: podpoložky a), b), d), e), j), k), l), m), n), o) a p). Všetky tovary s výnimkou týchto:

                           —

                           podpoložka n): skúšobné modely sú vylúčené, ak sú špeciálne navrhnuté na vývoj položiek vymedzených vo VM 4, 6, 9 alebo 10, a to isté platí aj pre súčasti špeciálne navrhnuté pre tieto skúšobné modely.

               —

               VM 21: podpoložka a). Len tieto tovary a len ak sú povolené v tej istej všeobecnej transferovej licencii v iných kategóriách:

                           a)

                           „softvér“ osobitne navrhnutý alebo upravený na:

                                       1.

                                       prevádzku alebo údržbu zariadení vymedzených v prílohe k smernici 2009/43/ES;

                           b)

                           špecifický „softvér“ okrem softvéru uvedeného vo VM 21.a:

                                       1.

                                       „softvér“ špeciálne navrhnutý na vojenské účely a špeciálne navrhnutý na modelovanie, simulovanie alebo vyhodnocovanie vojenských zbraňových systémov;

                                       4.

                                       „softvér“ špeciálne navrhnutý na vojenské účely a špeciálne navrhnutý na aplikácie systémov velenia, riadenia, spojenia a informácií (C3I) alebo velenia, riadenia, spojenia, počítačov a informácií (C4I).

               —

               VM 22: podpoložka a). Všetky technológie okrem tých, ktoré sa vyžadujú na vývoj a výrobu, a len ak sú povolené v tej istej všeobecnej transferovej licencii v iných kategóriách.

         1.2.   Podmienky, ktoré sa zahrnú do všeobecnej transferovej licencie pre certifikovaných prijímateľov

   Uvedený zoznam podmienok nie je úplný. Ďalšie podmienky, ktoré do VTL-CP pridá členský štát, však nesmú byť v rozpore s tu uvedenými podmienkami a ani ich nesmú narúšať.

               —

               Územná platnosť: Európsky hospodársky priestor (EÚ 28 + Island a Nórsko (3)).

               —

               Ďalší transfer v rámci EHP je povolený bez kontrol ex-ante; môže sa požadovať len podávanie správ ex-post.

               —

               Opätovný vývoz: Členské štáty povoľujú oslobodenie od vývozných obmedzení v jednej alebo oboch týchto situáciách:

                           —

                           v prípade súčastí, ktoré sa začlenia do výrobku v súlade s cieľom článku 4 ods. 8 smernice 2009/43/ES;

                           —

                           v prípade, keď sa koncový používateľ nachádza v týchto krajinách: Austrália, Kanada, Japonsko, Nový Zéland, Švajčiarsko, Lichtenštajnsko a Spojené štáty americké.

                     V oboch prípadoch opätovného vývozu môže príslušný vnútroštátny orgán z členského štátu pôvodu požiadať dodávateľa o vyhlásenie o použití, ktoré poskytne prijímateľ certifikovaný v súlade s článkom 9 smernice 2009/43/ES.

               —

               Na účely overenia ex-post na základe VTL-CP by mali členské štáty zabezpečiť, aby dodávatelia podávali správy o používaní VTL-CP v súlade s minimálnymi požiadavkami na podávanie správ podľa vymedzenia v článku 8 ods. 3 smernice 2009/43/ES.

         2.   NADVÄZUJÚCE OPATRENIA
   Členské štáty sa vyzývajú, aby uviedli toto odporúčanie do účinnosti najneskôr do 1. júla 2017.
   Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisiu informovali o akýchkoľvek opatreniach, ktoré prijali na uvedenie tohto odporúčania do účinnosti.
   3.   ADRESÁTI
   Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 30. novembra 2016

            Za Komisiu

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            členka Komisie

      (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 1).

      (2)  Spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (Ú. v. EÚ L 335, 13.12.2008, s. 99).

      (3)  Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 111/2013 zo 14. júna 2013, ktorým sa mení príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP (Ú. v. EÚ L 318, 28.11.2013, s. 12), ktorým sa smernica 2009/43/ES začlenila do dohody o EHP, obsahovalo výslovnú úpravu znenia: „Táto smernica sa neuplatňuje na Lichtenštajnsko.“


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1803 z 3. októbra 2017 o posilnení legálnych spôsobov migrácie pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu [oznámené pod číslom C(2017) 6504]

text:
               7.10.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 259/21

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/1803
   z 3. októbra 2017
   o posilnení legálnych spôsobov migrácie pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu

         [oznámené pod číslom C(2017) 6504]

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Presídľovanie je dôležitým nástrojom na ochranu násilne vysídlených osôb a jasným prejavom celosvetovej solidarity s tretími krajinami, ktorý im má pomôcť vyrovnať sa s vysokým počtom osôb utekajúcich pred vojnou a prenasledovaním. Pri presídľovaní sa nebezpečné a neregulárne migračné toky do Únie nahrádzajú bezpečnými a legálnymi spôsobmi migrácie; presídľovanie tak pomáha zachrániť životy, prispieva k zníženiu neregulárnej migrácie a riadeniu migračného tlaku a ukazuje, že existujú aj iné možnosti ako využívanie prevádzačských sietí. Presídľovanie je preto zároveň dôležitou zložkou komplexnej azylovej a migračnej politiky EÚ.

               (2)

               V septembri 2015 dohnala kríza v oblasti Stredozemia inštitúcie Únie k tomu, aby okamžite uznali núdzovú situáciu, ktorá vznikla v dôsledku výnimočne vysokých migračných tokov do regiónu, a vyzvali na prijatie krátkodobých a dlhodobých opatrení počnúc riešením migračných tokov mimo EÚ a zabezpečením účinnej kontroly našich vonkajších hraníc a končiac posilnením politiky EÚ v oblasti návratu, a zároveň zreformovali spoločný európsky azylový systém (CEAS) a poskytli väčšie možnosti bezpečnej a legálnej migrácie do EÚ.

               (3)

               Komisia v rámci okamžitých opatrení a s cieľom komplexne riešiť migračnú krízu a preukázať solidaritu s tretími krajinami znášajúcimi bremeno globálnej utečeneckej krízy 8. júna 2015 odporučila systém pre celú EÚ, pomocou ktorého sa malo v priebehu dvoch rokov presídliť 20 000 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu (1). Členské štáty sa spolu so štátmi pridruženými k dublinskému systému 20. júla 2015 dohodli na presídlení 22 504 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, z Blízkeho východu, Afrického rohu a severnej Afriky (2).

               (4)

               EÚ a Turecko sa s cieľom rozložiť prevádzačské siete a ponúknuť migrantom inú alternatívu než riskovanie životov 18. marca 2016 rozhodli prelomiť cyklus nekontrolovaného prílevu migrantov spôsobujúceho humanitárnu krízu a dohodli sa na rade opatrení vrátane presídľovania Sýrčanov, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, do členských štátov.

               (5)

               Rada v nadväznosti na vyhlásenie EÚ a Turecka zmenila rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 (3), aby umožnila členským štátom splniť ich záväzky v oblasti premiestnenia týkajúce sa 54 000 žiadateľov prostredníctvom presídlenia, prijímania osôb z humanitárnych dôvodov alebo iných foriem legálneho prijímania Sýrčanov, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, z Turecka v rámci ich vnútroštátnych alebo multilaterálnych systémov.

               (6)

               V newyorskom vyhlásení pre utečencov a migrantov z 19. septembra 2016, ktoré prijalo všetkých 193 členských štátov OSN, sa vyzývalo na spravodlivejšie rozdelenie záťaže a zodpovednosti za prijatie a podporu utečencov vo svete. Členské štáty OSN vyjadrili svoj zámer rozšíriť počet a rozsah legálnych spôsobov, ktorými môžu byť utečenci prijatí v tretích krajinách alebo presídlení do tretích krajín (4).

               (7)

               K 20. septembru 2017 bolo v rámci systému dohodnutého 20. júla 2015 a na základe vyhlásenia EÚ a Turecka presídlených viac ako 23 000 osôb. Členské štáty prostredníctvom svojich vnútroštátnych systémov presídlili ďalšie osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu.

               (8)

               Len v roku 2016 členské štáty presídlili 14 205 utečencov, čo je výrazný nárast v porovnaní s 8 155 osobami presídlenými v roku 2015, 6 550 osobami v roku 2014 a 4 000 až 5 000 osobami za rok v období rokov 2010 – 2013. Tento nárast svedčí o pridanej hodnote a potenciáli spolupráce a koordinácie na úrovni EÚ v oblasti presídľovania. Takisto ukazuje, aký význam pre presídľovanie má primerané financovanie z rozpočtu EÚ, keďže na obdobie rokov 2014 – 2017 bolo vyčlenených 293,3 mil. EUR.

               (9)

               Členské štáty, ktoré svoje záväzné prísľuby v rámci súčasných systémov ešte nesplnili, by tak mali bezodkladne urobiť. Všetky prísľuby, ktoré zostali po uplynutí obdobia uplatňovania oboch systémov nesplnené, by sa mali preniesť do ďalšieho kola predkladania prísľubov týkajúcich sa presídľovania a mali by sa pridať k novým prísľubom, ktoré členské štáty predložia.

               (10)

               EÚ musí prejsť od systémov presídľovania a prijímania osôb z humanitárnych dôvodov na báze ad hoc k stabilnému rámcu pre presídľovanie do EÚ. Na tento účel Komisia v rámci úsilia o prepracovanie azylového systému EÚ predložila návrh rámca Únie (5) pre presídľovanie, ktorým by sa zabezpečili bezpečné a legálne spôsoby získania medzinárodnej ochrany pre osoby, ktoré ju potrebujú. Urýchlené prijatie návrhu je dôležitým prvkom účinnejšej, spravodlivejšej a stabilnejšej európskej azylovej a migračnej politiky.

               (11)

               V záujme pokračovania presídľovania až do zavedenia rámca Únie pre presídľovanie Komisia 4. júla 2017 na 8. fóre o presídľovaní a premiestňovaní vyzvala členské štáty, aby na základe dohodnutých priorít na toto obdobie a takisto v súlade s odhadom globálnych potrieb v roku 2018 pripraveným Vysokým komisárom OSN pre utečencov (UNHCR) predložili ambiciózne prísľuby týkajúce sa presídľovania.

               (12)

               Účelom tohto odporúčania je zabezpečiť, aby mohlo v období od ukončenia obdobia uplatňovania súčasných systémov EÚ pre presídľovanie a zavedením nového rámca Únie pre presídľovanie pokračovať úsilie v oblasti presídľovania, a nadviazať na kolo predkladania prísľubov týkajúcich sa presídľovania, ktoré sa začalo 4. júla 2017, na základe ďalších potrieb uvedených v správe s názvom „UNHCR Projected Global Resettlement Needs for 2018“ (správa UNHCR o odhade globálnych potrieb v oblasti presídľovania v roku 2018).

               (13)

               Cieľom tohto odporúčania je podporiť nepretržité úsilie členských štátov pri poskytovaní a posilňovaní legálnych a bezpečných možností migrácie pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. Členské štáty vykonávajúce opatrenia v súlade s týmto odporúčaním preukážu solidaritu tretím krajinám, v ktorých sa nachádza veľký počet vysídlených osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, prispejú k medzinárodným iniciatívam v oblasti presídľovania a prispejú k lepšiemu celkovému riadeniu migračnej situácie. Ciele tohto odporúčania sú preto v súlade s návrhom rámca Únie pre presídľovanie.

               (14)

               Výber prioritných regiónov vychádza z potreby pokračovať vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016, a to aj prostredníctvom budúceho dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov, pokračovať v presídľovaní z Jordánska a Libanonu a nadviazať na vyhlásenie uvedené v „akčnom pláne týkajúcom sa opatrení na podporu Talianska, zníženie tlaku na trase cez centrálne Stredozemie a zvýšenie solidarity“ (6) týkajúce sa presídľovania z kľúčových afrických krajín pozdĺž stredozemskej migračnej trasy a susediacich s ňou vrátane Líbye, Nigeru, Čadu, Egypta, Etiópie a Sudánu.

               (15)

               Výsledkom kola predkladania prísľubov týkajúcich sa presídľovania, ktoré sa začalo 4. júla 2017, bolo približne 14 000 prísľubov, ktoré k 20. septembru predložili členské štáty. V záujme prispievania k spoločnému úsiliu o záchranu životov a ponúkania dôveryhodných alternatív k neregulárnym pohybom je potrebná intenzívnejšia angažovanosť všetkých členských štátov.

               (16)

               Celosvetové potreby v oblasti presídľovania sa týkajú 1,2 milióna osôb, pričom UNHCR opakovane vyzýva všetky krajiny, aby objem svojich programov pre presídľovanie postupne zvyšovali v súlade so zámermi vyjadrenými v newyorskom vyhlásení pre utečencov a migrantov. V tejto súvislosti a v nadväznosti na pokrok dosiahnutý od roku 2015 by Únia mala ponúknuť aspoň 50 000 miest na presídlenie, aby mohli byť do 31. októbra 2019 prijímané osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, z tretích krajín.

               (17)

               S cieľom podporiť členské štáty pri dosahovaní tohto cieľa by malo byť z rozpočtu Únie poskytnutých 500 mil. EUR. Podľa podmienok Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) môžu členské štáty dostať za každú osobu presídlenú z prioritných regiónov jednorazovú sumu vo výške 10 000 EUR.

               (18)

               UNHCR plánuje dočasný mechanizmus na núdzovú evakuáciu najzraniteľnejších skupín migrantov z Líbye. EÚ by spolu s ďalšími globálnymi aktérmi mala prispievať k tomuto mechanizmu tak, aby mal skutočný vplyv a aby najzraniteľnejšie osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu a ktoré sú v súčasnosti v Líbyi, dostali vďaka nemu príležitosť na presídlenie. Neregulárna migrácia sa zastaví, len ak bude existovať skutočná alternatíva k nebezpečným cestám. Členské štáty by pri zvažovaní svojich prísľubov týkajúcich sa presídľovania mali preto zohľadniť a podporiť aj túto iniciatívu UNHCR.

               (19)

               V spoločnom vyhlásení o riešení výzvy v oblasti migrácie a azylu z 28. augusta 2017 zástupcovia Francúzska, Nemecka, Talianska, Španielska a podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku spolu so zástupcami Nigeru a Čadu a predsedom prezidentskej rady Líbye uznali, vzhľadom na obmedzenie migrácie stimulovanej prevádzačmi, potrebu organizovať presídlenie obzvlášť zraniteľných osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu.

               (20)

               Najmenej 50 000 miest na presídlenie z prioritných regiónov, ktoré má Únia ponúknuť, prispeje ku globálnym iniciatívam v oblasti solidarity na posilnenie legálnych spôsobov migrácie, a to vrátane nedávnej globálnej výzvy UNHCR týkajúcej sa 40 000 miest na presídlenie z krajín pozdĺž trasy cez centrálne Stredozemie v roku 2018.

               (21)

               S cieľom zabezpečiť monitorovanie vykonávania by členské štáty mali Komisii predkladať mesačné správy o osobách presídlených na ich územie v súlade s ich prísľubmi, v ktorých by mali uviesť štát, z ktorého bola osoba presídlená.

               (22)

               Komisia by mala preskúmať pokrok pri vykonávaní tohto odporúčania do 31. októbra 2018. Na základe tohto preskúmania a s prihliadnutím na celkovú migračnú situáciu v EÚ a na celom svete môžu byť členské štáty vyzvané, aby svoje prísľuby ďalej revidovali.

               (23)

               Toto odporúčanie by malo byť určené členským štátom. Pridružené štáty sa vyzývajú, aby prispeli k spoločnému európskemu úsiliu v oblasti presídľovania,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      ZVÝŠENIE PRÍSĽUBOV TÝKAJÚCICH SA PRESÍDĽOVANIA

               1.

               Na základe skúseností získaných pri vykonávaní súčasných systémov EÚ pre presídľovanie a s cieľom napomôcť prechod medzi týmito systémami a rámcom Únie pre presídľovanie by členské štáty mali ponúknuť najmenej 50 000 miest na presídlenie, ktoré umožnia prijímať do 31. októbra 2019 osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, z tretích krajín.

               2.

               Členské štáty, ktoré svoje prísľuby v rámci kola prísľubov týkajúcich sa presídľovania, ktoré Komisia začala 4. júla 2017, zatiaľ nepredložili, by tak mali urobiť najneskôr do 31. októbra 2017 a tie, ktoré tak už urobili, by mali zvážiť zvýšenie svojich prísľubov s cieľom dosiahnuť uvedený cieľ.

               3.

               Členské štáty by mali zamerať svoje prísľuby:

                           a)

                           na pokračovanie presídľovania Sýrčanov a štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti vysídlených v dôsledku konfliktu v Sýrii z Turecka s cieľom podporiť vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016, a to aj prostredníctvom budúceho dobrovoľného systému prijímania osôb z humanitárnych dôvodov (VHAS);

                           b)

                           na pokračovanie presídľovania z Libanonu a Jordánska;

                           c)

                           na to, aby prispeli k stabilizácii situácie v centrálnom Stredozemí presídlením osôb, ktoré potrebujú ochranu, z Líbye, Nigeru, Čadu, Egypta, Etiópie a Sudánu, a to aj podporou dočasného mechanizmu UNHCR pre núdzovú evakuáciu najzraniteľnejších skupín migrantov z Líbye.

               4.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby presídľovanie v rámci plnenia svojich prísľubov vykonali čo najskôr, a to v úzkej spolupráci s UNHCR a podľa potreby s podporou úradu EASO.

      MONITOROVANIE

               5.

               Členské štáty by mali Komisii predkladať mesačné správy o počte osôb presídlených na ich územie pri plnení ich prísľubov, pričom by mali uviesť štát, z ktorého bola tá-ktorá osoba presídlená.

      FINANČNÁ PODPORA

               6.

               Členské štáty by mali na účely plnenia prísľubov týkajúcich sa presídľovania uvedených v tomto odporúčaní plne využiť finančnú podporu vo výške 500 miliónov EUR, ktorá je k dispozícii prostredníctvom Fondu pre azyl, migráciu a integráciu.

      PRESKÚMANIE

               7.

               Komisia preskúma toto odporúčanie do 31. októbra 2018. Na základe preskúmania vykonávania tohto odporúčania Komisiou a s prihliadnutím na celkovú migračnú situáciu v EÚ a na celom svete môžu byť členské štáty vyzvané, aby svoje prísľuby podľa potreby ďalej aktualizovali.

      ADRESÁTI

               8.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 3. októbra 2017

            Za Komisiu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            člen Komisie

      (1)  Odporúčanie Komisie z 8. júna 2015 týkajúce sa európskeho systému presídľovania, C(2015) 3560 final.

      (2)  Závery zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade z 20. júla 2015.

      (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1754 z 29. septembra 2016, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1601 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 268, 1.10.2016, s. 82).

      (4)  Newyorské vyhlásenie pre utečencov a migrantov; k dispozícii na webovej adrese: http://www.unhcr.org/new-york-declaration-for-refugees-and-migrants.html.

      (5)  COM(2016) 468 final.

      (6)  SEC(2017) 339.


title: Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO č. 3/05/COL z 19. januára 2005 o monitorovaní základných koncentrácií dioxínov a PCB podobných dioxínom v krmivách

text:
               6.10.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 260/21

      ODPORÚČANIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 3/05/COL
   z 19. januára 2005
   o monitorovaní základných koncentrácií dioxínov a PCB podobných dioxínom v krmivách
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, najmä na jej článok 109 a protokol 1,
   so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora, najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a protokol 1,
   so zreteľom na akt uvedený v bode 33 kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá) (1), zmenený a doplnený a upravený v súlade s Dohodou o EHP jej protokolom 1,
   so zreteľom na rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO 303/04/COL z 1. decembra 2004, ktorým sa príslušný člen kolégia poveruje, aby prijal odporúčanie, ak je návrh odporúčania v súlade so stanoviskom Výboru EZVO pre rastliny a krmivá pre zvieratá,
   keďže:

               (1)

               Akt uvedený v bode 33 kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (smernica 2002/32/ES) stanovuje maximálne koncentrácie dioxínov v kŕmnych surovinách a kŕmnych zmesiach.

               (2)

               Hoci z toxikologického hľadiska by sa maximálna koncentrácia mala vzťahovať na dioxíny, furány a PCB podobné dioxínom, maximálna koncentrácia bola stanovená iba pre dioxíny a furány, ale nie pre PCB podobné dioxínom, vzhľadom nato, že sú dostupné veľmi obmedzené údaje o ich prevalencii. Uvedený akt po prvý raz upravuje preskúmanie maximálnych koncentrácií najneskôr do 31. decembra 2004 v súvislosti s novými údajmi o prítomnosti dioxínov a PCB podobných dioxínom, najmä s ohľadom na začlenenie PCB podobných dioxínom do koncentrácií, ktoré sa majú stanoviť.

               (3)

               Je potrebné získať v rámci EHP spoľahlivé údaje o prítomnosti PCB podobných dioxínom v čo najširšej škále výrobkov určených na kŕmenie zvierat (ako sa upresňuje v uvedenom príslušnom akte), aby sa dal vytvoriť presný obraz o časových trendoch prítomnosti týchto látok vo výrobkoch určených na kŕmenie zvierat.

               (4)

               Vzťah medzi prítomnosťou dioxínov, furánov, PCB podobných dioxínom a PCB odlišných od dioxínov je dôležitý, ale vo veľkej miere nie je známy. Je preto vhodné podľa možnosti analyzovať aj vybrané vzorky PCB odlišných od dioxínov.

               (5)

               Podľa článku 4 ods. 2 aktu štáty EZVO odovzdajú Dozornému orgánu EZVO všetky dôležité informácie a poznatky o zdroji a o opatreniach prijatých na zníženie koncentrácií nežiaducich látok alebo na ich vylúčenie.

               (6)

               Je dôležité, aby sa štáty EZVO podieľali na monitorovaní základných koncentrácií dioxínov a PCB podobných dioxínom v krmivách a aby sa tieto údaje pravidelne oznamovali Dozornému orgánu EZVO.

               (7)

               V súlade s článkom 2 ods. 1 protokolu 1 k Dohode o dozore a súde Dozorný orgán EZVO postúpi tieto informácie ďalej Európskej komisii.

               (8)

               Účasť štátov EZVO na programoch v rozsahu pôsobnosti prílohy I tohto odporúčania sa bude musieť hodnotiť s ohľadom na ich vyňatie z kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP.

               (9)

               Opatrenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Výboru EZVO pre rastliny a krmivá pre zvieratá, ktorý pomáha Dozornému orgánu EZVO,

         TÝMTO ŠTÁTOM EZVO ODPORÚČA:

               1.

               Aby štáty EZVO od roku 2004 až do 31. decembra 2006 monitorovali prítomnosť základných hodnôt dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom vo výrobkoch určených na kŕmenie zvierat použitím odporúčaného minimálneho počtu vzoriek, ktorý sa má ročne analyzovať, ako sa predpokladá v usmernení v tabuľke v prílohe I. Počet vzoriek by sa mal každoročne preskúmať v súvislosti s nadobudnutými skúsenosťami.

               2.

               Aby štáty EZVO pravidelne poskytovali Dozornému orgánu EZVO údaje obsahujúce tieto informácie vo formulári, ako sa uvádza v prílohe II, s cieľom vložiť ich do jednej databázy. Je vhodné, aby sa poskytli údaje z posledných rokov získané analytickou metódou, ktorá spĺňa požiadavky ustanovené týmto aktom v bode 1 kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (smernica Komisie 2002/70/ES z 26. júla 2002, ktorou sa zavádzajú požiadavky na určovanie koncentrácie dioxínov a PCB podobných dioxínom v krmivách
                   (2)), ktoré odrážajú základné koncentrácie.

               3.

               Aby štáty EZVO, ak to je možné, vykonávali v tých istých vzorkách aj analýzu PCB odlišných od dioxínov.

      V Bruseli 19. januára 2005

            Za Dozorný orgán EZVO

         Bernd HAMMERMANN

            člen kolégia

      (1)  Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/8/ES (Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 44).

      (2)  Ú. v. ES L 209, 6.8.2002, s. 15. Smernica zmenená a doplnená smernicou 2005/7/ES (Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 41).

      PRÍLOHA I

         Tabuľka: Prehľad odporúčaného minimálneho počtu vzoriek krmiva na analýzu ročne. Rozdelenie vzoriek sa zakladá na výrobe a/alebo použití v každej krajine. Osobitná pozornosť sa venuje krmivám a kŕmnym zmesiam, pri ktorých sa predpokladajú väčšie variácie základných koncentrácií dioxínov, furánov a PCB podobných dioxínom.

                  Celkový odporúčaný počet vzoriek pre každú krajinu

                  Krmivá, prísady, premixy

                  Kŕmne zmesi

                  Rastlinný pôvod

                  Minerály

                  Stopové prvky, spojivá a látky proti spekaniu

                  Premixy – všetky druhy

                  Živočíšny pôvod

                  Celkom

                  Suchozemské živočíchy

                  Ryby

                  Celkom

                  Krajina

                  Počet

                  Obilniny, zrná a výrobky z nich, vedľajšie produkty

                  Olejnaté semená, olejnaté plody, výrobky z nich a vedľajšie produkty/Semená strukovín, výrobky a vedľajšie produkty

                  Krmivá a objemové krmivá

                  Iné krmivá rastlinného pôvodu

                  Živočíšny tuk/Živočíšne výrobky (vrátane sušeného mlieka a výrobkov z vajec)

                  Rybí olej

                  Rybia múčka

                  Počet

                  Hovädzí dobytok

                  Ošípané

                  Hydina

                  Iné (králik, kôň, spoločenské zvieratá)

                  Ryby

                  Počet

                  Island

                  67

                  3

                  3

                  3

                  2

                  1

                  1

                  2

                  3

                  19

                  16

                  53

                  3

                  3

                  3

                  2

                  3

                  14

                  Nórsko

                  127

                  5

                  5

                  5

                  3

                  3

                  3

                  5

                  3

                  13

                  15

                  60

                  3

                  3

                  3

                  2

                  56

                  67

      PRÍLOHA II
      A.   Vysvetlivky k formuláru na oznamovanie výsledkov analýzy zameranej na dioxíny, furány a PCB podobné dioxínom a iné PCB v krmivách
      1.   VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE O ANALYZOVANÝCH VZORKÁCH
      Krajina: meno členského štátu, v ktorom sa monitorovanie uskutočnilo.
      Rok: rok, v ktorom sa monitorovanie uskutočnilo.
      Výrobok: analyzované krmivo – ak to je možné, použite terminológiu kŕmnych surovín podľa smernice Rady 96/25/ES z 29. apríla 1996 o obehu kŕmnych surovín. V prípade kŕmnych zmesí je zloženie veľmi dôležitá informácia.
      Štádium uvádzania na trh: miesto, kde bol výrobok (vzorka) odobratý(á).
      Vyjadrenie výsledkov: výsledky sa musia oznámiť podľa výrobkov. Výsledky sa majú vyjadriť na tom základe, na ktorom boli zistené najvyššie koncentrácie (vzťahujúce sa na krmivo s obsahom vlhkosti 12 % – smernica 2002/32/ES). V prípade analýzy na PCB odlišné od dioxínov sa dôrazne odporúča vyjadriť koncentrácie na tom istom základe.
      Spôsob odoberania vzoriek: náhodné odoberanie vzoriek – oznamovať sa môžu aj analytické výsledky z cieleného odoberania, treba však jasne uviesť, že odoberanie vzoriek bolo cielené a nemusí nutne odrážať normálne základné koncentrácie.
      Metódy: uveďte použitú metódu.
      Akreditované: upresnite, či ide o akreditovanú metódu analýzy, alebo nie.
      Neistota (%): percento neistoty merania obsiahnuté v analytickej metóde.
      2.   OSOBITNÉ INFORMÁCIE O ANALYZOVANÝCH VZORKÁCH
      Počet vzoriek: počet vzoriek toho istého druhu analyzovaného výrobku. Ak máte výsledky z väčšieho počtu vzoriek, ako je vyznačených stĺpcov, pridajte očíslované stĺpce na koniec formulára.
      Spôsob výroby: konvenčný/organický (uveďte čo najpodrobnejšie).
      Oblasť: pokiaľ to je dôležité, okres alebo oblasť, kde bola vzorka odobratá, ak je možné, s označením, či ide o vidiek, mestskú oblasť, priemyselnú zónu, prístav, otvorené more, napr. Brusel – mestská oblasť, Stredozemné more – otvorené more.
      Počet čiastkových vzoriek: ak je analyzovaná vzorka súhrnná vzorka, mal by sa oznámiť počet čiastkových (jednotlivých) vzoriek. Ak je výsledok analýzy založený len na jedinej vzorke, napíše sa 1. Počet čiastkových vzoriek v súhrnnej vzorke sa môže meniť, preto ho pre každú vzorku upresnite.
      Obsah tuku (%): percento obsahu tuku vo vzorke (ak je k dispozícii).
      Obsah vlhkosti (%): percento obsahu vlhkosti vo vzorke (ak je k dispozícii).
      3.   VÝSLEDKY
      Dioxíny, furány, PCB podobné dioxínom: výsledky každého kongeneru sa uvádzajú v ppt – nanogram/kilo (ng/kg).
      PCB odlišné od dioxínov: výsledky každého kongeneru sa uvádzajú v ppb – mikrogram/kilo (μg/kg).
      LOQ (limit of quantification): limit kvantifikácie v ng/kg alebo μg/kg (pri PCB odlišných od dioxínov).
      LOD (limit of detection): limit detekcie v ng/kg alebo μg/kg (pri PCB odlišných od dioxínov).
      Pri analyzovaných kongeneroch s hodnotou nižšou ako LOD (limit detekcie) sa do kolónky s výsledkami uvedie < LOD (LOD sa musí uviesť ako hodnota). Pri analyzovaných kongeneroch s hodnotou nižšou ako LOQ (limit kvantifikácie) sa do kolónky s výsledkami uvedie < LOQ (LOQ sa musí uviesť ako hodnota).
      Pri kongeneroch PCB analyzovaných naviac okrem PCB-7 a PCB podobných dioxínom sa počet kongenerov PCB musí pridať do formulára, napr. 31, 99, 110, atď. Ak sa vzorka analyzuje pre viacero kongenerov PCB ako je vyznačených riadkov, pridajte nové riadky na konci formulára.
      4.   POZNÁMKY
      Okrem použitej metódy extrakcie lipidov sa môžu uviesť ďalšie dôležité poznámky k uvedeným údajom.
      B.   Formulár na oznamovanie výsledkov špecifickej analýzy kongenerov dioxínov, furánov, PCB podobných dioxínom a iných PCB v krmivách


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/25

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/07
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2011, a vydala stanovisko k programu stability Estónska na roky 2011 – 2015.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Estónsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a inými výbormi poskytoval svoje názory na opatrenia odporúčané v rámci politického cyklu stratégie Európa 2020. Tieto názory predstavujú súčasť stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. Vyzvala členské štáty, aby vykonali odporúčania rady pre jednotlivé krajiny na rok 2011 a aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Estónsko 26. apríla 2012 predložilo svoj program stability na obdobie roky 2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár uvedený v programe, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický pre roky 2012 – 2013, v ktorých sa predpokladá, že rast HDP dosiahne v priemere okolo 2,4 %. V prognóze útvarov Komisie z jari 2012 sa v roku 2013 počíta s 3,8 % rastom HDP. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je zabezpečiť udržateľnú fiškálnu politiku, ktorá podporuje vyvážený rast, dosiahnutím štrukturálneho prebytku a súčasným zabezpečením dostatočných kapitálových rezerv a znížením daňového zaťaženia práce. Cieľom stratégie je tiež splniť požiadavky Paktu o stabilite a raste. Program stability je zameraný na prekročenie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorý spočíva vo vytváraní štrukturálneho prebytku od roku 2013.
               Strednodobý rozpočtový cieľ primerane zodpovedá požiadavkám Paktu o stabilite a raste. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (5) bude miera rastu verejných výdavkov pri zohľadnení diskrečným príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste najneskôr v roku 2015. Súbežne je cieľom programu stability dosahovať celkové prebytky od roku 2014. Pomer zadlženosti je hlboko pod úrovňou 60 % HDP a podľa programu pravdepodobne klesne po roku 2013 na okolo 10 % v roku 2015.

               (11)

               Estónsko dosiahlo v roku 2011 značný rozpočtový prebytok. Prognózovaná miera hospodárskeho rastu na rok 2012 sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2012 zdá byť omnoho slabšia než v roku 2011, keďže klesá zo 7,6 % na 1,6 %, a preto je potrebná ďalšia kontrola efektivity výdavkov. Estónska plánuje zaviesť v roku 2012 štrukturálne rozpočtové pravidlo, ktoré má pomôcť pri kontrole výdavkov. Pravidlo by malo byť doplnené posilnením záväznosti viacročných cieľov na strane výdavkov hneď, ako bude toto rozpočtové pravidlo zavedené. Estónsko teda v tejto oblasti čiastočne vykonalo odporúčania z roku 2011.

               (12)

               Pokiaľ ide o trh práce, v oblasti zdanenia práce sa podniklo niekoľko krokov. Je však stále možné zlepšiť stimuly, ktoré by motivovali ľudí pracovať, riešením narastajúceho trendu poberať invalidné dôchodky a dávky v pracovnej neschopnosti a zabezpečením toho, aby sa pracovníkom s nízkymi i vysokými príjmami, ktorí poberajú dávky v nezamestnanosti a rodičovské príspevky, oplatilo pracovať. Hoci sa vynaložilo sľubné úsilie na zníženie vysokej nezamestnanosti, dlhodobá nezamestnanosť a nezamestnanosť mládeže je stále vysoká. V dôsledku toho sa zvyšuje riziko chudoby detí v domácnostiach nezamestnaných, a musí sa preto riešiť účinnými sociálnymi službami vrátane služieb starostlivosti o rodinu. Samotná podpora rodiny by mohla byť efektívnejšia rozpočtovo neutrálnym spôsobom, ak by sa lepšie zamerala na prideľovanie rodičovských a rodinných dávok a ak by sa odstránili neefektívne oslobodenia od dane z príjmov súvisiace s deťmi.

               (13)

               Opatrenia v národnom akčnom pláne energetickej účinnosti sú stále nedostatočné vzhľadom na súčasný trend odklonu od prostriedkov verejnej dopravy a prechodu na iný druh dopravy. Nové vozidlá v Estónsku sú energeticky najnáročnejšie v EÚ. Spotrebné dane z palív sú pre zmenu správania spotrebiteľov nedostatočné. Transpozícia niekoľkých smerníc EÚ z oblasti energetiky nebola dosiaľ ukončená. Estónsko stále potrebuje diverzifikovať svoje zásobovanie energiou. Elektrická infraštruktúra by sa mohla zmodernizovať, aby zahŕňala stále väčší podiel veternej energie.

               (14)

               Kvalita a dostupnosť odborného vzdelávania sa značne zlepšili a na roky 2012 – 2013 sa plánujú ďalšie modernizačné opatrenia. Prechod zo všeobecného vzdelávania na odborné vzdelávanie je však potrebné zlepšiť a mohlo by sa zvážiť zovšeobecnenie programov viac založených na vzdelávaní prácou. Účasť na celoživotnom vzdelávaní sa zlepšuje, ale zameranie na nízkokvalifikovaných pracovníkov je nedostatočné. Aj naďalej pretrvávajú problémy pri zosúlaďovaní výstupov vzdelávania a potrieb trhu práce. Rovnako je potrebné naliehavo zreformovať vyššie sekundárne vzdelávanie a ďalej zlepšovať poskytovanie služieb v oblasti vzdelávania zo strany miestnych orgánov. Rovnako spolupráca medzi podnikovým sektorom a inštitúciami vyššieho vzdelávania je aj naďalej slabá, pričom tá časť súkromného sektora, ktorá je náročná na znalosti, by sa mala ďalej rozvíjať.

               (15)

               Aby sa zohľadnil trend demografického poklesu a zabezpečil vyrovnaný a konkurencieschopný regionálny rozvoj, je z dlhodobého hľadiska potrebné zabezpečiť finančnú udržateľnosť miestnych samospráv a tiež lepšie poskytovanie verejných služieb na miestnej úrovni a optimalizovať používanie relatívne rozptýlených zdrojov. Väčšina miestnych samospráv má obmedzenú veľkosť, a preto aj ťažkosti pri všeobecnom poskytovaní potrebných sociálnych a zdravotných služieb, služieb trhu práce a dopravných a vzdelávacích služieb.

               (16)

               Estónsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a plnenie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú podpory zamestnanosti, zlepšenia hospodárskej súťaže a posilnenia udržateľnosti verejných financií. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Estónska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Estónska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie a správu Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmito cieľmi:

               1.

               Zachovať zdravú fiškálnu pozíciu vykonaním stanovených rozpočtových plánov a súčasne zabezpečiť dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa najneskôr do roku 2013 a splnenie referenčnej hodnoty pre výdavky. Doplniť plánované rozpočtové pravidlo záväznejšími viacročnými výdavkovými pravidlami v rámci strednodobého rozpočtového rámca, naďalej zvyšovať efektivitu verejných výdavkov a vykonávať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny.

               2.

               Zlepšovať stimuly, ktoré motivujú ľudí pracovať, racionalizáciou systému sociálnych dávok a zvýšením pružnosti pri prideľovaní dávok v pracovnej neschopnosti, dávok v nezamestnanosti a rodičovských dávok a súčasne zabezpečiť zodpovedajúcu sociálnu ochranu. Zlepšiť poskytovanie sociálnych služieb a súčasne lepšie zacieliť rodinné a rodičovské dávky a odstrániť oslobodenie od dane z príjmov súvisiace s deťmi, ktoré narušujú trh práce. Zvýšiť účasť mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných na trhu práce.

               3.

               Účinnejšie prepojiť odbornú prípravu s potrebami trhu práce a zvýšiť spoluprácu medzi podnikmi a akademickou obcou. Zvýšiť príležitosti pre nízkokvalifikovaných pracovníkov s cieľom uľahčiť im prístup k celoživotnému vzdelávaniu. Podporovať uprednostňovanie a internacionalizáciu systémov výskumu a inovácií.

               4.

               Zlepšiť energetickú účinnosť, najmä pokiaľ ide o budovy a dopravu, a posilniť environmentálne stimuly týkajúce sa vozidiel a odpadu a v rámci toho zvážiť také stimuly, ako napríklad zdanenie vozidiel. Podporovať využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj pomocou modernizovanej infraštruktúry a právnych predpisov. Naďalej rozvíjať cezhraničné vzťahy v záujme ukončenia relatívnej izolácie trhov.

               5.

               Posilniť fiškálnu udržateľnosť obcí a súčasne zlepšiť efektívnosť miestnych samospráv a zabezpečiť účinné poskytovanie služieb, najmä prostredníctvom silnejších stimulov na zlučovanie obcí alebo posilnenú spoluprácu medzi obcami. Relevantné reformné návrhy by sa mali zaviesť v primeranom časovom rámci.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 213, 20.7.2011, s. 5.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.