				|

		52013PC0906

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Poľsku /* COM/2013/0906 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií v Poľsku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na
odporúčanie Európskej komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty vyhýbajú
nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na
posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast
smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade
s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva (ZES) Rada 7. júla 2009 rozhodla, že v Poľsku
existoval nadmerný deficit a v súlade s článkom 104 ods. 7 ZES
a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o
urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[1] vydala odporúčanie na
odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2012[2]. S cieľom znížiť
deficit verejných financií na alebo pod hranicu 3 % HDP vierohodným
a udržateľným spôsobom bolo poľským orgánom odporučené, aby
v roku 2009 vykonali plánované stimulačné fiškálne opatrenia,
zabezpečili počnúc rokom 2010 priemernú ročnú štrukturálnu
úpravu rozpočtu vo výške aspoň 1¼ % HDP, vymedzili podrobné
opatrenia potrebné na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu do roku
2012 a zaviedli reformy, ktoré by v nadchádzajúcich rokoch obmedzili
primárne bežné výdavky. Rada takisto stanovila lehotu na prijatie účinných
opatrení na 7. januára 2010.
(4)       Komisia 3. februára 2010
dospela k záveru, že na základe prognózy Komisie z jesene 2009 Poľsko
prijalo potrebné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady zo
7. júla 2009 s cieľom znížiť deficit verejných financií pod
referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve a usúdila, že v rámci
postupu pri nadmernom deficite preto neboli potrebné žiadne ďalšie kroky.
Na základe svojej prognózy z jesene 2011 dospela Komisia k názoru, že
Poľsko nesmeruje k splneniu cieľov a vyžiadala si
dodatočné opatrenia, ktoré Poľsko prijalo a zverejnilo do
10. januára 2012. Dňa 11. januára 2012 teda Komisia potvrdila,
že poľské orgány prijali účinné opatrenia v záujme včasnej
a udržateľnej nápravy nadmerného deficitu a že v prípade
Poľska vtedy nebolo potrebné podnikať ďalšie kroky v rámci
postupu pri nadmernom deficite[3].
(5)       Rada dospela 21. júna 2013 k
záveru, že Poľsko prijalo účinné opatrenia, ale vyskytli sa
neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými dôsledkami na
verejné financie, a preto vydala revidované odporúčania[4]. Poľsko teda splnilo
podmienky na predĺženie lehoty na nápravu nadmerného deficitu verejných
financií v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97.
Rada odporučila Poľsku, aby nadmerný deficit napravilo do roku 2014.
Poľsko by malo dosiahnuť cieľ celkového deficitu verejných
financií vo výške 3,6 % HDP v roku 2013 a 3,0 % HDP v roku 2014,
čo je v súlade s ročným zlepšením štrukturálneho rozpočtového
salda vo výške najmenej 0,8 % v roku 2013 a 1,3 % HDP
v roku 2014 na základe aktualizovanej prognózy Komisie z jari 2013.
Poľsko by malo dôsledne vykonať opatrenia, ktoré sa už prijali,
a doplniť ich dodatočnými opatreniam, ktoré by boli
dostatočné v záujme nápravy nadmerného deficitu do roku 2014. Poľsko
by malo na zníženie deficitu použiť všetky neočakávané príjmy. Rada
stanovila Poľsku lehotu do 1. októbra 2013, aby prijalo účinné
opatrenia a aby v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 predložilo podrobnú správu o konsolidačnej
stratégii, ktorú plánuje v záujme dosiahnutia týchto cieľov.
Poľsko preložilo správu o účinných opatreniach 2. októbra 2012 a
Komisia túto správu následne analyzovala.
(6)       Rada [10. decembra 2013]
stanovila v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ, že Poľsko v roku 2013
neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady podľa
článku 126 ods. 7 zmluvy z 21. júna 2013.
(7)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a s článkom 3
nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby predložila
príslušnému členskému štátu odporúčania s cieľom
odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote.
V odporúčaní sa musí stanoviť maximálna lehota šesť
mesiacov na to, aby príslušný členský štát prijal účinné opatrenia na
nápravu nadmerného deficitu. V odporúčaní na nápravu nadmerného deficitu
by Rada navyše mala požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových
cieľov, ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza
odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením
štrukturálneho salda, t. j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez
jednorazových a iných dočasných opatrení vo výške referenčnej hodnoty
na úrovni minimálne 0,5 % HDP.
(8)       Po zaznamenaní priemerného
rastu reálneho HDP vo výške 4 % ročne počas obdobia rokov 2001 –
2011 sa tempo hospodárskej činnosti v roku 2012 spomalilo na 1,9 %.
Podľa makroekonomického scenára, z ktorého vychádza správa o účinných
opatreniach, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa v roku 2013 ďalej
spomalí na 1,5 % pred opätovným nárastom reálneho HDP o 2,5 % v roku
2014 a 3,8 % v roku 2015. Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 bude
reálny HDP rásť o 1,3 % v roku 2013 a potom sa urýchli na 2,5 %
v roku 2014 a 2,9 % v roku 2015. Komisia má v porovnaní s
poľskými orgánmi menej optimistický pohľad, pokiaľ ide
o nárast domáceho dopytu, súkromnej spotreby a najmä súkromných investícií
počas prognózovaného obdobia.
(9)       Poľské orgány
predpokladajú zvýšenie deficitu verejných financií vo výške 4,8 % HDP v
roku 2013 z 3,9 % HDP v roku 2012. Poľské ministerstvo financií
následne predpokladá prebytok vo výške 4,5 % HDP v roku 2014, a to na
základe plánovanej dôchodkovej reformy, ktorej výsledkom bude predovšetkým
jednorazový presun aktív v hodnote 8,5 % HDP. V roku 2015 sa predpokladá,
že saldo verejných financií bude opäť deficitné vo výške 3 % HDP.
(10)     Prognóza Komisie na roky 2013
a 2014 je podobná s prognózou poľských orgánov. Takisto predpokladá
deficit vo výške 4,8 % HDP v roku 2013. Zhoršenie v porovnaní s
3,9 % HDP v základnom scenári v rámci postupu pri nadmernom deficite je
spôsobené najmä výpadkami príjmov. Predpokladá sa, že saldo verejných financií
bude v roku 2014 v prebytku (+4,6 % HDP), a to v dôsledku plánovanej
dôchodkovej reformy. Pokiaľ ide o rok 2015, Komisia je menej optimistická
než poľské orgány, a očakáva deficit verejných financií vo výške
3,3 % HDP. Rozdiel vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP je spôsobený
predovšetkým nižšími súčasnými príjmami na základe nižšej prognózy rastu
nominálneho HDP, ako aj vyššími verejnými výdavkami na medzispotrebu. Ciele
deficitu podliehajú rizikám implementácie.
(11)     Navyše treba poznamenať,
že súčasná prognóza deficitu je založená na ESA-95. Od jesene 2014 sa bude
uplatňovať nový súbor pravidiel (ESA-2010). Podľa nového súboru
pravidiel sa presun aktív nebude počítať ako príjem verejnej správy,
a preto sa očakáva, že saldo verejných financií bude v deficite vo výške
4,2 % HDP v roku 2014 a 3,9 % HDP v roku 2015[5]. Keďže Rada bude
rozhodovať o ukončení postupu na základe údajov v rámci postupu pri
nadmernom deficite, ktoré Eurostat posúdi na jar 2015 na základe ESA-2010, sú
potrebné dodatočné opatrenia s cieľom kompenzovať tie prvky
dôchodkovej reformy, ktoré podľa ESA-2010 už nebudú prispievať k
zníženiu deficitu.
(12)     Poľské orgány aj Komisia
predpokladajú, že dlh verejnej správy zostane počas celého posudzovaného
obdobia pod prahovou hodnotou 60 %. Podľa prognózy Komisie z jesene
2013 sa pomer dlhu k HDP zníži z 55,6 % v roku 2012 na 51 % v roku
2014, a to najmä v dôsledku plánovaného presunu aktív dôchodkových fondov
v hodnote 8,5 % HDP a v roku 2015 dosiahne hodnotu 52,5 %.
(13)     S cieľom napraviť nadmerný
deficit v lehote do roku 2014 podľa pravidiel ESA-2010, ktoré budú
platiť, a zaistiť jeho udržateľnosť, by požadované
dodatočné štrukturálne úsilie v roku 2014 malo dosiahnuť hodnotu
najmenej 1,6 % HDP, a to nad rámec opatrení zahrnutých v prognóze Komisie
z jesene 2013 (ktorých prínosom je zlepšenie štrukturálneho salda v rámci
ESA-2010 vo výške 0,6% HDP v roku 2014). Keďže súčasťou
požiadaviek týkajúcich sa úpravy je výsledok prechodu z ESA-95 na ESA-2010
a takéto ročné úsilie (vyššie než sa požaduje v odporúčaní
Rady zo 7. júla 2009 (1¼ % HDP) a vyššie než 1,3 % HDP požadované v
odporúčaní Rady z 21. júna 2013) by malo za následok značnú stratu
produkcie v čase, keď je produkčná medzera stále záporná,
je vhodné stanoviť lehotu na rok 2015.
(14)     V situácii, v ktorej panuje
veľká neistota, pokiaľ ide o vývoj hospodárstva a rozpočtu,
by sa mal rozpočtový cieľ odporučený pre posledný rok obdobia na
nápravu stanoviť jednoznačne pod úroveň referenčnej
hodnoty, aby sa v požadovanej lehote zaručilo účinné a trvalé
dosiahnutie nápravy.
(15)     Náprava nadmerného deficitu do
roku 2015 by preto zodpovedala priebežnému cieľu celkového deficitu,
a to 3,9 % HDP v roku 2014 (bez presunu aktív dôchodkových fondov)
a konečnému cieľu celkového deficitu 2,8 % HDP v roku 2015.
Základné zlepšenie štrukturálneho rozpočtového salda vyplývajúce z týchto
cieľov je 1 % HDP v roku 2014 a 1,2 % HDP v roku 2015, so
zohľadnením opatrení zahrnutých v prognóze Komisie z jesene 2013, ktorých
prínosom je zlepšenie štrukturálneho salda podľa ESA-2010 vo výške 0,6%
HDP v roku 2014 a 0,2 % HDP v roku 2015. Z toho vyplýva potreba
ďalších opatrení vo výške 0,4 % HDP v roku 2014 a 1 % HDP v roku
2015 nad rámec opatrení, ktoré už obsahuje prognóza Komisie z jesene 2013 (bez
presunu aktív v rámci dôchodkovej reformy),
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
(1)
Poľsko by malo vierohodným
a udržateľným spôsobom odstrániť nadmerný deficit do roku 2015.
(2)
Poľsko by malo dosiahnuť cieľ
celkového deficitu vo výške 4,8 % HDP v roku 2013, deficit 3,9 % HDP
v roku 2014 a 2,8 % HDP v roku 2015 (bez vplyvu presunu aktív v rámci
dôchodkovej reformy). V roku 2014 je to v súlade so zlepšením štrukturálneho
salda vo výške 1 % HDP a 1,2 % HDP v roku 2015 na základe prognózy
Komisie z jesene 2013.
(3)
Poľsko by malo dôsledne vykonať opatrenia,
ktoré sa už oznámili a prijali, a doplniť ich dodatočnými
opatreniami, ktoré by boli dostatočné na nápravu nadmerného deficitu do
roku 2015 udržateľným spôsobom. Poľsko by malo na zníženie deficitu
použiť všetky neočakávané príjmy.
(4)
Rada stanovuje Poľsku lehotu v trvaní do
15. apríla 2014, aby prijalo účinné opatrenia a aby v súlade
s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 predložilo
podrobnú správu o konsolidačnej stratégii, ktorú plánuje
v záujme dosiahnutia týchto cieľov.
Okrem toho poľské orgány by mali i)
zlepšiť kvalitu verejných financií, najmä prostredníctvom minimalizácie
znižovania investícií do infraštruktúry, ktoré podporujú rast,
a prostredníctvom dôkladného preskúmania sociálnych výdavkov a ich
efektívnosti; ii) zlepšiť daňovú disciplínu a zvýšiť
efektívnosť daňovej správy a iii) zabezpečiť väčšiu
záväznosť a transparentnosť inštitucionálneho rámca verejných
financií, a to aj prostredníctvom úpravy definícií, ktoré sa používajú v
národnom účtovníctve, aby zodpovedali štandardom ESA, a zaistenia
dostatočne širokého pokrytia, zlepšenia monitorovania plnenia
rozpočtu počas roka a zaistenia účinného a včasného
monitorovania súladu s pravidlom týkajúcim sa trvalých výdavkov na základe
spoľahlivej a nezávislej analýzy uskutočnenej nezávislými orgánmi
alebo orgánmi s funkčnou autonómiou voči fiškálnym orgánom. Napokon
v záujme zaručenia úspechu fiškálnej konsolidačnej stratégie
bude dôležité podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými štrukturálnymi
reformami v súlade s odporúčaniami Rady, ktoré boli Poľsku
adresované v kontexte európskeho semestra. Nad rámec správy uvedenej
v odporúčaní 4 by mali poľské orgány podávať správu
o pokroku pri vykonávaní týchto odporúčaní aspoň každých
[šesť mesiacov], ako aj v rámci samostatnej kapitoly konvergenčných
programov, kým sa nedosiahne úplná náprava nadmerného deficitu.
Toto odporúčanie je určené
Poľskej republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom
deficite v Poľsku môžete nájsť na webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm
[3]               Oznámenie Komisie Rade o posúdení plnenia rozpočtu
v súvislosti s prebiehajúcimi postupmi pri nadmernom deficite po jesennej
prognóze Komisie z roku 2011, COM(2012) 4 final, 11.1.2012.
[4]               Odporúčanie Rady s cieľom odstrániť
nadmerný deficit verejných financií v Poľsku, 21. jún 2013.
[5]               Podľa ESA-2010 by tieto účinky plánovanej
dôchodkovej reformy už nemali za následok zníženie deficitu: jednorazový presun
aktív v hodnote 8,5 % HDP v roku 2014, bežný presun aktív v roku 2014
(0,3 % HDP) a v roku 2015 (kumulovaný účinok vo výške 0,6 %
HDP). Podľa nových pravidiel by sa zachovala len zmena počtu
prispievateľov v rámci prvého piliera (0,2 % HDP v roku 2014,
kumulovaný účinok 0,4 % HDP v roku 2015). Zatiaľ čo sa
odhaduje, že prechod na ESA-2010 bude mať pozitívny vplyv na číselné údaje
HDP, očakáva sa, že veľkosť vplyvu zvýšeného HDP na fiškálne
údaje bude zanedbateľná.


title: Odporúčanie Rady zo 6. decembra 2007 , ktoré sa týka Príručky pre policajné a bezpečnostné orgány o spolupráci pri významných podujatiach s medzinárodným rozmerom

text:
               22.12.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 314/4

      ODPORÚČANIE RADY

   zo 6. decembra 2007,
   ktoré sa týka Príručky pre policajné a bezpečnostné orgány o spolupráci pri významných podujatiach s medzinárodným rozmerom
   (2007/C 314/02)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Bezpečnostnú príručku využívania policajných orgánov a služieb na medzinárodných podujatiach, ako sú napríklad zasadnutia Európskej rady a Príručku spolupráce medzi členskými štátmi na zamedzenie teroristickým činom na olympijských hrách a porovnateľných športových podujatiach,
   keďže:

               (1)

               Cieľom Európskej únie je okrem iného zaistiť občanom vysoký stupeň bezpečnosti v rámci priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti prostredníctvom vytvárania spoločných postupov členských štátov v oblasti policajnej spolupráce.

               (2)

               Členské štáty často organizujú významné podujatia s medzinárodným rozmerom.

               (3)

               Orgány činné v trestnom konaní v členskom štáte, ktoré sa zaoberajú významnými podujatiami s medzinárodným rozmerom, musia zaistiť bezpečnosť podujatia z hľadiska verejného poriadku a z hľadiska boja proti terorizmu. V závislosti od charakteru podujatia (politické, športové, spoločenské, kultúrne alebo iné) môže relevantnosť jedného hľadiska prevažovať nad druhým a môžu sa nimi zaoberať rôzne orgány; v každom prípade sa musia zohľadniť obe hľadiská.

               (4)

               Je dôležité, aby mohli príslušné orgány používať praktickú pomôcku, ktorá poskytuje usmernenia a inšpiráciu vychádzajúcu zo skúseností a osvedčených postupov získaných z predchádzajúcich podujatí.

               (5)

               Príručka by sa mala revidovať a aktualizovať podľa potreby na základe budúcich skúseností a ďalšieho vývoja najlepších postupov,

         TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

               1.

               Zintenzívniť spoluprácu, najmä praktickú spoluprácu a výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi, s cieľom zaistiť verejnú bezpečnosť pri významných podujatiach s medzinárodným rozmerom, ktoré sa konajú v členských štátoch Európskej únie.

               2.

               Na tento účel zabezpečiť, aby pripojená Príručka pre policajné a bezpečnostné orgány o spolupráci pri významných podujatiach s medzinárodným rozmerom bola k dispozícii príslušným orgánom.

      V Bruseli 6. decembra 2007

            Za Radu

         Alberto COSTA

            predseda

      PRÍLOHA

         PRÍRUČKA PRE POLICAJNÉ A BEZPEČNOSTNÉ ORGÁNY O SPOLUPRÁCI PRI VÝZNAMNÝCH PODUJATIACH S MEDZINÁRODNÝM ROZMEROM

                     I.

                  ÚVOD

                     I.1

                  Účel

                     I.2

                  Základné zásady

                     II.

                  SPRÁVA INFORMÁCIÍ

                     II.1

                  Kontaktné miesta

                     II.1.1

                  Stále kontaktné miesta

                     II.1.2

                  Kontaktné miesta podujatí

                     II.2

                  Výmena informácií

                     II.3

                  Posudzovanie hrozieb a analýza rizík

                     III.

                  RIADENIE PODUJATÍ

                     III.1

                  Povinnosti zúčastnených orgánov a služieb v organizujúcom členskom štáte

                     III.2

                  Udržiavanie verejného poriadku a bezpečnosti

                     III.2.1

                  Verejný poriadok a bezpečnosť

                     III.2.2

                  Vyšetrovanie trestných činov

                     III.2.3

                  Teroristické hrozby

                     III.3

                  Operačná spolupráca s ostatnými členskými štátmi

                     III.3.1

                  Cezhraničná spolupráca

                     III.3.2

                  Operačná podpora

                     III.3.3

                  Styční dôstojníci

                     III.3.4

                  Pozorovatelia

                     III.3.5

                  Finančné pravidlá a vybavenie

                     III.3.6

                  Komunikačný plán

                     III.4

                  Mediálna stratégia

                     III.5

                  Výučba, odborná príprava a cvičenia

                     IV.

                  HODNOTENIE

                     IV.1

                  Hodnotenie podujatí

                     IV.2

                  Strategické hodnotenie

                     PRÍLOHA A

                  Vzorový formulár žiadosti o styčných dôstojníkov alebo dôstojníkov na poskytnutie iných druhov operačnej podpory

                     PRÍLOHA B

                  Analýza rizík súvisiacich s potenciálnymi demonštrantmi a inými zoskupeniami

                     PRÍLOHA C

                  Štandardný formulár na výmenu informácií o osobách, ktoré predstavujú teroristickú hrozbu

                     PRÍLOHA D

                  Štandardný formulár na výmenu informácií o skupinách, ktoré predstavujú teroristickú hrozbu

                     PRÍLOHA E

                  Referenčné dokumenty

                     PRÍLOHA F

                  Trvalé kontaktné miesta na účely verejného poriadku
               I.   ÚVOD
         I.1   Účel
         Táto príručka má slúžiť ako praktický nástroj, ktorý poskytuje usmernenia a nápady orgánom činným v trestnom konaní v Európe, ktoré zodpovedajú za bezpečnosť na významných podujatiach s medzinárodným rozmerom (ako sú napríklad olympijské hry alebo iné významné športové podujatia (1), významné spoločenské podujatia, alebo politické stretnutia na najvyššej úrovni, napr. samit G8). Zásady stanovené v tejto príručke by sa preto mali uplatňovať, iba ak je to vhodné a účelné, ako aj v plnom súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Taktiež by nemali prejudikovať žiadne ustanovenia v dvojstranných dohodách alebo memorandách o porozumení.
         Táto príručka je živým dokumentom, ktorý sa bude meniť a dopĺňať a prispôsobovať v súlade s budúcimi skúsenosťami a vývojom najlepších postupov (pozri kapitolu IV.2 Strategické hodnotenie).
         Do tejto verzie príručky sa začlenila Bezpečnostná príručka využívania policajných orgánov a služieb na medzinárodných podujatiach, ako sú napríklad zasadnutia Európskej rady a Príručka spolupráce medzi členskými štátmi na zamedzenie teroristickým činom na olympijských hrách a porovnateľných športových podujatiach. Orgány činné v trestnom konaní, ktoré sa zaoberajú významnými podujatiami s medzinárodným rozmerom, musia zaistiť bezpečnosť podujatia z hľadiska verejného poriadku i z hľadiska boja proti terorizmu. V závislosti od charakteru podujatia (politické, športové, spoločenské, kultúrne alebo iné) môže relevantnosť jedného hľadiska prevažovať nad druhým a môžu sa nimi zaoberať rôzne orgány; v každom prípade sa musia zohľadniť obe hľadiská.
         I.2   Základné zásady
         Vynucovanie verejného poriadku by sa malo riadiť zásadami zákonnosti a primeranosti, pričom by sa mal uprednostňovať nenápadnejší prístup. Ak je to možné, mal by sa zvoliť policajný prístup zameraný na zmierňovanie napätia a založený na dialógu, dohode o riadení verejného priestoru a partnerstve.
         Orgány členských štátov činné v trestnom konaní, ktoré zodpovedajú za bezpečnosť na významných podujatiach s medzinárodným rozmerom, a to najmä na politických podujatiach, sa musia snažiť zabezpečiť úplné dodržiavanie ľudských práv, najmä práva na slobodné vyjadrovanie názorov a pokojné združovanie v súlade s Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd. V najširšej možnej miere by sa malo zabrániť rušivému pôsobeniu osôb alebo skupín, ktorých ciele alebo činy sú násilné alebo majú charakter inej trestnej činnosti.
         Hoci hlavnú zodpovednosť za bezpečnosť podujatia nesie hostiteľský členský štát, vzhľadom na medzinárodný charakter podujatia sú mu pri jej zabezpečovaní povinné pomáhať a podporovať ho všetky ostatné členské štáty a príslušné orgány EÚ.
         II.   SPRÁVA INFORMÁCIÍ
         II.1   Kontaktné miesta
         II.1.1   Stále kontaktné miesta
         Na základe jednotnej akcie Rady 97/339/SVV z 26. mája 1997, týkajúca sa spolupráce v oblasti práva, poriadku a bezpečnosti (2) musí každý členský štát zriadiť aspoň jedno stále kontaktné miesto.
         Kontaktné údaje a iné relevantné informácie o trvalých kontaktných miestach by sa mali poskytnúť Generálnemu sekretariátu Rady (ktorého e-mailova adresa sa nachádza v prílohe F), ktorý ich rozošle členským štátom. Rovnakým spôsobom by sa mali nahlásiť akékoľvek relevantné zmeny súvisiace s trvalými kontaktnými miestami členského štátu.
         Každé stále kontaktné miesto by malo spĺňať tieto normy:

                     —

                     24-hodinová pohotovosť (v potrebnom čase pred podujatím, počas neho a po ňom),

                     —

                     personál s dostatočnými jazykovými zručnosťami v rámci aspoň jedného jazyka inštitúcií EÚ,

                     —

                     trvalo funkčné komunikačné a informačné spojenia vrátane telefónu, faxu a emailu, v prípade potreby zabezpečené šifrovaním, a prístup k internetu,

                     —

                     dostatočné prekladateľské kapacity na výmenu informácií.

               II.1.2   Kontaktné miesta podujatí
         Na každé významné podujatie s medzinárodným rozmerom by mal každý členský štát určiť jedno alebo viac kontaktných miest podujatia. V závislosti od vnútroštátnych právnych predpisov alebo štruktúr, môžu byť tieto miesta zhodné so stálym(-i) kontaktným(-i) miestom(-ami). Každé kontaktné miesto podujatia by malo spĺňať normy uvedené vyššie.
         Organizujúci členský štát oznámi stálemu kontaktnému miestu (stálym kontaktným miestam) ostatných členských štátov (pozri prílohu F) informácie o kontaktných miestach konkrétnych podujatí. Každý členský štát potom informuje organizujúci členský štát o vlastnom(-ých) kontaktnom(-ých) mieste(-ach) pre dané podujatie.
         Medzi úlohy kontaktných miest podujatí môže patriť uľahčenie:

                     —

                     zberu a analýzy vnútroštátnych informácií, ako aj informácií z iných členských štátov, tretích krajín, príslušných orgánov EÚ a iných informačných zdrojov,

                     —

                     kontroly kvality z hľadiska formy a obsahu,

                     —

                     vytvorenia spoľahlivých a efektívnych komunikačných spojení, pokiaľ možno zabezpečených spojení, s relevantnými kľúčovými aktérmi na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni,

                     —

                     výmeny informácií prostredníctvom existujúcich bezpečných komunikačných spojení,

                     —

                     výmeny informácií v rámci spolupráce s inými členskými štátmi, tretími krajinami, príslušnými orgánmi EÚ a inými medzinárodnými inštitúciami,

                     —

                     (v prípade potreby) šírenia spracovaných informácií príslušným bezpečnostným službám, policajným orgánom a iným službám, ako sú napríklad služby organizujúceho štátu, ako aj orgánom a službám v iných členských štátoch a príslušným orgánom EÚ,

                     —

                     poskytovania posúdenia hrozieb a analýzy rizík, ktoré pre organizujúci členský štát znamenajú potenciálni demonštranti a iné zoskupenia,

                     —

                     pozorovania a hodnotenia podujatia a nadviazania naň.

               II.2   Výmena informácií
         Členský štát by mal bezodkladne postúpiť informácie, ktoré jeho vnútroštátny orgán považuje za dôležité pre bezpečnosť podujatia v inom členskom štáte, svojmu partnerovi v danom členskom štáte. Členské štáty by si mali pri postupovaní informácií uvedomovať svoje povinnosti vyplývajúce z dôvernosti informácií.
         Výmena informácií by mala prebiehať prostredníctvom existujúcich komunikačných kanálov a štruktúr. Pri výmene informácií vrátane osobných údajov by sa mali prísne dodržiavať ustanovenia vnútroštátneho a medzinárodného práva a zmluvy uplatniteľné na jednotlivé prípady (3).
         Podporu by mali poskytovať kontaktné miesta zainteresovaných členských štátov.
         Zozbierané informácie by sa mali po spracovaní rozosielať príslušným orgánom a službám. Kontakty medzi bezpečnostnými službami, policajnými orgánmi a službami v rôznych členských štátoch môžu koordinovať a organizovať ich príslušné kontaktné miesta.
         Kontaktné miesto(-a) v organizujúcom členskom štáte by mali poskytovať podporu pri zbere, analýze a výmene relevantných informácií o podujatí s inými členskými štátmi, tretími krajinami a príslušnými orgánmi EÚ alebo inými medzinárodnými inštitúciami. Tieto informácie môžu okrem iného obsahovať:

                     —

                     informácie a spravodajské informácie získané pred podujatím, ktoré môžu potenciálne ovplyvniť priebeh podujatia alebo udržiavanie verejného poriadku, ako aj bezpečnosť vo všeobecnosti,

                     —

                     osoby zapojené do teroristických organizácií, teroristických činov alebo iných významných trestných aktivít, ktoré by mohli nepriamo súvisieť s terorizmom,

                     —

                     stupeň ohrozenia oficiálnych predstaviteľov (hláv štátov a predsedov vlád, poslancov parlamentu, iných dôležitých osôb atď.), športovcov, návštevníkov/divákov a miest konania. Popri hostiteľskom členskom štáte, ktorý nesie hlavnú zodpovednosť, by mali relevantné informácie o takýchto osobách poskytnúť nezávisle aj všetky ostatné členské štáty,

                     —

                     iné informácie o cieľoch a záujmoch členských štátov EÚ alebo tretích krajín v organizujúcej krajine na účely ich lepšej ochrany,

                     —

                     informácie a spravodajské informácie týkajúce sa potenciálnych demonštrantov a iných zoskupení,

                     —

                     informácie získané alebo vyžiadané počas podujatia, ktoré súvisia s osobami podozrivými zo spáchania trestného činu a ktoré zahŕňajú ich meno, dátum narodenia, bydlisko, profil, okolnosti ich zatknutia a/alebo presný opis spáchaného trestného činu,

                     —

                     informácie o uplatniteľných právnych predpisoch a o politike polície v oblasti vynucovania práva (v ostatných členských štátoch alebo tretích krajinách),

                     —

                     správy o incidentoch a ich vyhodnotení a príspevky do týchto správ.

               II.3   Posudzovanie hrozieb a analýza rizík
         Vhodné a včasné posúdenie hrozieb (súvisiacich s terorizmom, verejným poriadkom, organizovaným zločinom a inými), ktorým je vystavené medzinárodné podujatie, je z hľadiska bezpečnosti nesmierne dôležité. Popri špecifickom posúdení príslušnej hrozby by sa mala vykonať analýza, ktorá zahŕňa zber, hodnotenie a šírenie informácií relevantných z hľadiska bezpečnosti konkrétnej situácie.
         Popri spravodajských informáciách, ktoré má k dispozícii samotný organizujúci štát, budú základom analýzy aj informácie a hodnotenia poskytnuté inými členskými štátmi. Každé kontaktné miesto by malo s čo najväčším predstihom pred medzinárodným podujatím poskytnúť svojmu partnerovi v organizujúcom štáte priebežné posúdenie hrozieb súvisiace s osobami alebo skupinami, v súvislosti s ktorými sa očakáva, že vycestujú na podujatie a že môžu predstavovať potenciálnu hrozbu pre udržanie verejného poriadku a/alebo bezpečnosti (ako sú napríklad známi potenciálni demonštranti a iné zoskupenia). Toto posúdenie by sa malo postúpiť organizujúcemu členskému štátu, ako aj iným dotknutým krajinám – t. j. tranzitným alebo susediacim krajinám.
         Štruktúra tejto analýzy môže byť v súlade s rámcovou analýzou v prílohách B, C a D. Ak takého informácie nie sú k dispozícii, organizujúci štát by mal byť o tom príslušne informovaný. Členské štáty by ich mali poskytnúť organizujúcemu štátu čo najskôr vhodnými prostriedkami s použitím existujúcich bezpečných komunikačných spojení.
         Europol môže v súlade so svojím mandátom a Dohovorom o zriadení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole) (4) poskytovať relevantné informácie a analýzy, ako aj vypracovávať všeobecné posúdenia hrozby na základe príspevkov členských štátov. Tieto informácie by mali byť k dispozícii s čo najväčším predstihom. Ak takého informácie nie sú k dispozícii, organizujúci štát môže byť o tom informovaný.
         Výber vhodných, potrebných a primeraných bezpečnostných opatrení by sa mal zakladať na posúdení hrozieb, vrátane pravdepodobnosti možnej ujmy, a na analýze rizík.
         Z toho dôvodu by mal zodpovedný organizujúci štát v prípade potreby s podporou iných členských štátov a príslušných orgánov EÚ vypracovať najneskôr šesť mesiacov pred príslušným podujatím aktualizované posúdenie hrozieb a analýzu rizík. S blížiacim sa začiatkom podujatia by sa mali informácie pravidelne aktualizovať. Počas posledných troch mesiacov pred podujatím by sa mala analýza zasielať každý mesiac a pred podujatím v prípade potreby i týždenne. Takéto posúdenia a analýzy by si mali prispievajúce štáty a orgány vymieňať.
         Počas podujatia by sa mali vydávať denné správy o situácii. Tieto správy by mali vychádzať z informácií od organizujúceho štátu, iných členských štátov a príslušných orgánov EÚ. Posúdenie úrovne existujúceho rizika by sa malo zakladať na najaktuálnejších informáciách, ktoré poskytne hosťujúca polícia alebo kontaktné miesta pre dané podujatie. Informácie by mali byť podľa možnosti čo najkomplexnejšie.
         III.   RIADENIE PODUJATÍ
         III.1   Povinnosti zúčastnených orgánov a služieb v organizujúcom členskom štáte
         Príslušný orgán organizujúceho členského štátu by mal navrhnúť celkový operačný plán, na základe ktorého sa vypracujú ďalšie podrobné plány. Mal by vypracovať aj súbor plánov, ktoré sa vzťahujú na politickú úroveň (strategický plán), ako aj na celkovú operačnú úroveň (operačný plán) a úroveň samotného nasadenia v teréne (taktický plán). Plánovanie by sa malo začať s čo najväčším predstihom.
         Pred podujatím by mal organizujúci členský štát zabezpečiť, aby boli jasne vymedzené úlohy všetkých zúčastnených orgánov a služieb a aby sa ich povinnosti oznámili všetkým príslušným stranám.
         Organizujúci členský štát môže vytvoriť celkovú schému všetkých prebiehajúcich procesov a zúčastnených kľúčových aktérov (napr. organizácia zasadnutia, zaistenie bezpečnosti, udržanie verejného poriadku, justičné služby, sociálne a preventívne služby, zdravotnícke služby, verejná doprava a iné otázky infraštruktúry). Takáto „schéma“ by mohla byť užitočným nástrojom vizualizácie plánovacieho rámca, ako aj zabezpečenia zahrnutia všetkých potrebných procesov.
         Na účely podujatia sa môže zriadiť koordinačná projektová skupina zložená zo zástupcov všetkých zúčastnených orgánov a služieb. Táto skupina by sa mala pred podujatím, počas neho a po ňom pravidelne stretávať, aby sa zabezpečilo ucelené a koordinované prijímanie rozhodnutí. Hlavnou povinnosťou skupiny by malo byť zabezpečenie účinného komunikačného spojenia medzi všetkými orgánmi a službami.
         Zodpovedné orgány a služby by mali zabezpečiť materiálne, technické a personálne zdroje potrebné na dostatočne efektívne, kvalitné a rýchle plnenie pridelených úloh. Veľmi užitočným nástrojom pre organizujúce členské štáty by bola databáza všetkých dostupných zdrojov a zodpovedajúcich kontaktných miest.
         Policajné orgány organizujúcich členských štátov by mali zabezpečiť, aby sa s výkonným organizátorom podujatia dojednali všetky potrebné dohody a opatrenia, ktoré sa týkajú pôsobenia polície. Organizátor nesie hlavnú zodpovednosť za podujatie a v závislosti od povahy podujatia by sa mal zostaviť zoznam požiadaviek, ktoré je potrebné splniť. Tieto opatrenia by mohli okrem iného obsahovať:

                     —

                     umiestnenie podujatí na miesta, kde by nemalo dôjsť k žiadnym verejným nepokojom (zasadacie priestory, hotely),

                     —

                     vstupnú kontrolu a možno zabezpečenie okolia a povinnosti každej z týchto zložiek,

                     —

                     bezpečnostné opatrenia, ktoré má prijať organizátor, napr. vnútorný kamerový dohľad,

                     —

                     kompletnú a neustále aktualizovanú výmenu informácií o delegátoch a iných účastníkoch podujatia (meno, funkcia, dĺžka pobytu, ubytovanie, doprava atď.),

                     —

                     opatrenia súvisiace s bezpečnosťou dôležitých osôb a hotelov.

               III.2   Udržiavanie verejného poriadku a bezpečnosti
         III.2.1   Verejný poriadok a bezpečnosť
         V súlade so základnými zásadami uvedenými v časti I.2 by mali príslušné orgány organizujúceho členského štátu stanoviť jasnú komplexnú politiku pre pôsobenie polície na medzinárodných podujatiach. Táto komplexná politika by mohla obsahovať napríklad tieto zásady:

                     —

                     policajné akcie charakterizuje zabezpečenie ochrany pokojných demonštrácií

                     —

                     polícia by si mala prostredníctvom dialógu a presvedčivej pripravenosti udržať iniciatívu, a tým obmedziť nepokoje alebo väčšie výtržnosti alebo im zabrániť

                     —

                     polícia by mala podľa vlastného uváženia a podľa okolností preukázať nízku mieru viditeľnosti a vysokú mieru tolerancie pri pokojných stretnutiach a demonštráciách

                     —

                     zatknutia na účely trestného stíhania alebo dočasného zadržania a iné by mali prebiehať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi

                     —

                     policajné akcie by sa mali vo všeobecnosti zamerať na zoskupenia, ktoré plánujú podnecovať k výtržnostiam alebo preukazujú takýto zámer

                     —

                     mala by sa presadzovať spolupráca s inými členskými štátmi, tretími krajinami, orgánmi EÚ a medzinárodnými inštitúciami v relevantných oblastiach, ako napríklad hranice.

               Členský štát, ktorý na svojom území organizuje viacero podujatí, by mal zabezpečiť, aby bola politika polície v oblasti vynucovania práva počas rôznych podujatí čo najjednotnejšia. Ak je to vhodné, môže sa politika koordinovať aj s inými členskými štátmi.
         Príslušné orgány v organizujúcom členskom štáte by mali v čo najväčšom predstihu nadviazať dialóg s osobami a skupinami (vrátane skupín aktivistov a demonštrantov), miestnymi orgánmi, príslušnými službami infraštruktúry, miestnym obyvateľstvom a inými kľúčovými aktérmi, aby sa zabezpečil pokojný priebeh zhromaždení a legitímnych demonštrácií. Tento dialóg by mal byť založený na spoločnej zodpovednosti. Mal by sa začať v počiatočnej prípravnej fáze a mal by sa využívať ako nástroj pred podujatím, počas neho i po ňom.
         Vytvorením konštruktívnej a obojstranne sa rešpektujúcej siete sa zabráni potenciálnym výtržnostiam a zabezpečí sa nástroj na riešenie konfrontačných situácií.
         Na vnútroštátnej úrovni by sa mali zriadiť štruktúry alebo tímy pre dialóg a pri ich príprave a vykonávaní ich úloh by sa mali zohľadniť rôzne zvyky rôznych členských štátov (5).
         Mali by sa vytvoriť komunikačné kanály medzi príslušnými orgánmi a rôznymi organizáciami, občianskymi združeniami a zástupcami demonštrantov. Organizátorom demonštrácií a všetkým zainteresovaným stranám sa môže poskytnúť poradenstvo o:

                     —

                     praktických otázkach (napr. ubytovanie a logistika),

                     —

                     relevantných uplatniteľných právnych predpisoch, ktoré sa týkajú demonštrácií, slobody prejavu, občianskej neposlušnosti atď.,

                     —

                     politike polície v oblasti vynucovania práva v prípadoch, kde je možné postupovať podľa vlastného uváženia, a o pokynoch pre políciu v oblasti používania sily,

                     —

                     kontaktných miestach v rámci polície a iných relevantných orgánov.

               Je potrebné zvážiť poskytovanie uvedených informácií v rôznych jazykoch (napríklad prostredníctvom brožúr, internetových stránok). Zahraničným návštevníkom možno informácie poskytovať prostredníctvom príslušných kontaktných miest.
         III.2.2   Vyšetrovanie trestných činov
         Orgány členských štátov činné v trestnom konaní by sa mali v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi a proklamovanou politikou zamerať na systematické vyšetrovanie trestných činov spáchaných v súvislosti s násilnými demonštráciami alebo inými výtržnosťami počas významných podujatí.
         V zásade a pri presnom dodržaní vnútroštátneho práva by k trestnému stíhaniu v organizujúcej krajine alebo trestnému stíhaniu právnymi orgánmi v inej krajine mali viesť všetky vymedzené a dokázateľné trestné činy. Ak nie je možné okamžité trestné konanie v organizujúcom členskom štáte, ostatné členské štáty by mali vynaložiť všetko úsilie na identifikovanie a trestné stíhanie svojich štátnych príslušníkov v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, dostupnými dôkazmi a okolnosťami jednotlivých prípadov.
         Organizujúci členský štát by mal zabezpečiť, aby bol k dispozícii dostatok zdrojov na zatknutia a vyšetrenie trestných činov a aby boli k dispozícii vhodné prostriedky a zariadenia na zadržanie a vyšetrovaciu väzbu. Odporúča sa počítať s najhorším možným scenárom s veľkým počtom páchateľov.
         Orgány činné v trestnom konaní by preto mali byť pripravené vysporiadať sa s väčším množstvom práce a mať primeranú kapacitu na:

                     —

                     rýchle prijímanie rozhodnutí o vzatí do vyšetrovacej väzby,

                     —

                     rýchle prijímanie rozhodnutí o vyšetrovacích opatreniach, ktoré si vyžadujú súdne rozhodnutie,

                     —

                     vyšetrenie väčšieho počtu trestnoprávnych prípadov,

                     —

                     reagovanie na právne požiadavky iných členských štátov.

               III.2.3   Teroristické hrozby
         Vzhľadom na skutočnosť, že EÚ a niektoré z jej členských štátov sú dôležitými aktérmi v medzinárodnej politike, sú aj pravdepodobným cieľom politicky alebo nábožensky motivovaných medzinárodných teroristov. Okrem medzinárodných teroristov, ktorí na EÚ alebo jej členské štáty útočia počas významných podujatí, existuje aj možnosť útokov zo strany teroristických skupín alebo organizácií, ktoré sa nachádzajú v EÚ alebo jej členských štátoch.
         Cieľom takýchto teroristických útokov by mohlo byť samotné podujatie, veľmi dôležité osoby, politici EÚ, národné delegácie členských štátov alebo verejnosť, ktorá sa na podujatí zúčastňuje. Prítomnosť medzinárodných médií je z hľadiska páchateľov významným faktorom, keďže poskytuje platformu na prezentáciu ideológie danej skupiny alebo organizácie.
         Informácie a spravodajské informácie o teroristických skupinách a organizáciách sú z hľadiska prevencie teroristických útokov kľúčové a mali by byť vždy dostupné. Preto je pre organizujúci členský štát a jeho orgány činné v trestnom konaní dôležitá výmena informácií a spravodajských informácií vo všeobecnosti i podľa konkrétneho podujatia. Orgány činné v trestnom konaní by sa mali rozhodnúť, ktoré teroristické skupiny, organizácie a jednotlivci by mohli byť relevantné, a v závislosti od podujatia skontrolovať vlastnú databázu. Okrem toho by všetky ostatné členské štáty mali nezávisle poskytnúť príslušné informácie o týchto skupinách, organizáciách a osobách.
         Výber vhodných, potrebných a primeraných bezpečnostných opatrení by sa mal zakladať na posúdení hrozieb a na analýze rizík.
         III.3   Operačná spolupráca s ostatnými členskými štátmi
         III.3.1   Cezhraničná spolupráca
         Keď organizujúci členský štát a zainteresované krajiny zavedú flexibilný spoločný pohraničný režim na zintenzívnenie pôsobenia polície v pohraničných oblastiach v závislosti od konkrétnej situácie alebo hrozby, bude potrebná cezhraničná spolupráca. V prípade potreby by sa mali organizovať spoločné alebo koordinované preventívne hliadky alebo kontroly.
         Pre členské štáty, ktoré uplatňujú príslušné časti schengenského acquis, môžu byť užitočným nástrojom na zabránenie vycestovania do dejiska podujatia osobám alebo skupinám, ktoré sa považujú za potenciálnu hrozbu pre udržanie verejného poriadku a/alebo bezpečnosti, články 23 až 31 Kódexu schengenských hraníc (6) o dočasnom opätovnom zavedení hraničných kontrol na vnútorných hraniciach.
         Preto by sa mali pripraviť potrebné mechanizmy na rýchle a efektívne vykonávanie možného vyhostenia.
         III.3.2   Operačná podpora
         Organizujúci členský štát môže v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi (7) požiadať iný členský štát o nasadenie policajných alebo spravodajských dôstojníkov na účely operačnej podpory počas konkrétnej udalosti. Podrobnú žiadosť o operačnú podporu, ktorá obsahuje aj odôvodnenie žiadosti, my sa mala zaslať s čo najväčším predstihom. Vzorový formulár na tento účel stanovený v prílohe A.
         V závislosti od druhu požadovanej podpory by mal(-i) mať určený(-í) dôstojník (-ci) znalosti a skúsenosti potrebné na plnenie zverených úloh.
         Všetka operačná podpora poskytovaná zahraničnými dôstojníkmi by sa mala zahrnúť do operačných plánov príslušných orgánov organizujúceho štátu. Zahraniční dôstojníci by preto mali:

                     —

                     byť v čo najväčšej miere začlenení do operačnej informačnej štruktúry,

                     —

                     dostávať informácie o operačných plánoch a relevantných politikách vrátane pokynov o používaní sily atď. v jednom zo svojich pracovných jazykov,

                     —

                     mať možnosť zoznámiť sa pred podujatím s dejiskom a nasadenými policajnými silami atď.,

                     —

                     zúčastňovať sa všetkých relevantných informačných stretnutí (t. j. relevantných z hľadiska ich úloh a ak prebiehajú v jazyku, ktorému rozumejú) a

                     —

                     vo vhodných prípadoch byť aktívne zapojení do nasadenia policajných síl v teréne.

               Organizujúce príslušné orgány zodpovedajú za fyzickú bezpečnosť zahraničných dôstojníkov. Je povinnosťou zahraničných dôstojníkov zabezpečiť, aby ich činnosti nespôsobili zbytočné konflikty, nebezpečenstvo alebo nenáležité riziko.
         Pri nasadení v teréne by mali zahraniční dôstojníci vždy podliehať pokynom a spravidla i dohľadu členov príslušných orgánov hostiteľskej krajiny, ktorí sú dostatočne informovaní o operačnom pláne a schopní komunikovať v jazyku, ktorému zahraničný dôstojník rozumie. Komunikačné spojenia medzi zahraničnými dôstojníkmi, hostiteľskými kontaktnými osobami, velením nasadených policajných síl a inými kľúčovými aktérmi by mali byť efektívne a plne funkčné počas podujatia a podľa potreby aj pred ním a po ňom.
         III.3.3   Styční dôstojníci
             (8)

         Na žiadosť organizujúceho členského štátu môže každý členský štát alebo príslušná organizácia EÚ/iná príslušná organizácia v prípade potreby vymenovať styčných dôstojníkov pre dané podujatie. Žiadosť o styčných dôstojníkov by sa mala podať s čo najväčším predstihom a najneskôr šesť týždňov pred podujatím. Vzorový formulár na tento účel je stanovený v prílohe A.
         Členské štáty, ktoré majú záujem, môžu požiadať o pozvanie pre styčného dôstojníka, ktorého vyšlú do organizujúceho členského štátu.
         Styční dôstojníci sa môžu vymieňať v súlade s dvojstrannými dohodami medzi organizujúcim členským štátom a iným zainteresovaným členským štátom.
         Styčný dôstojník by sa mal vymenovať najneskôr dva týždne pred podujatím a vtedy by sa mala začať spolupráca. Organizujúci štát by mal v úzkej spolupráci s ostatnými členskými štátmi rozhodnúť o vymenovaní a úlohách styčných dôstojníkov prostredníctvom príslušných kontaktných miest.
         Styčného dôstojníka možno podľa jeho zručností zaradiť na (akékoľvek) hostiteľské kontaktné miesto, kde bude zodpovedať za komunikáciu s domovským štátom, pričom organizujúci členský štát by mal poskytnúť vhodné komunikačné prostriedky.
         Styční dôstojníci by mali plniť poradné a pomocné úlohy. Zahraniční styční dôstojníci by nemali byť ozbrojení a nemali by mať v hostiteľskej krajine žiadnu úradnú policajnú právomoc (9). V závislosti od ich konkrétnej úlohy by mali mať styční dôstojníci potrebné skúsenosti z oblasti udržiavania verejného poriadku alebo boja proti terorizmu, a najmä:

                     —

                     dôkladnú znalosť svojej vnútroštátnej organizácie a orgánov,

                     —

                     skúsenosti s udržiavaním verejného poriadku počas významných podujatí,

                     —

                     prístup ku všetkým užitočným informačným zdrojom vo svojom domovskom štáte vrátane informácií o extrémistických a iných relevantných zoskupeniach od polície, ako aj z iných relevantných zdrojov,

                     —

                     schopnosť organizovať vnútroštátne spravodajské akcie pred podujatím a počas neho a analyzovať relevantné informácie,

                     —

                     dobrú znalosť pracovného(-ých) jazyka(-ov), ktorý(-é) si zvolí organizujúci členský štát.

               Styční dôstojníci by sa mali ihneď po svojom príchode prihlásiť na pridelenom kontaktnom mieste, aby objasnili svoje úlohy a mandát. Tento akreditačný proces usporiada organizujúci členský štát.
         III.3.4   Pozorovatelia
         Členské štáty môžu so súhlasom organizujúceho členského štátu vyslať pozorovateľov, aby získali skúsenosti s bezpečnosťou a udržiavaním verejného poriadku počas medzinárodných podujatí, ktoré využijú počas podujatí, ktoré sa uskutočnia v budúcnosti v ich domovských krajinách. Pozorovatelia sa môžu na požiadanie zúčastniť na hodnotení, ktoré uskutočňuje organizujúci členský štát.
         Pozorovateľom by sa mala v čo najväčšej možnej miere umožniť účasť na plánovacích, informačných a koordinačných stretnutiach, operačných akciách a iných činnostiach, aby sa maximalizoval prínos návštevy. Pozorovatelia by sa mali ihneď po svojom príchode prihlásiť na pridelenom kontaktnom mieste. Tento akreditačný proces usporiada organizujúci členský štát.
         III.3.5   Finančné pravidlá a vybavenie
         Organizujúci členský štát by mal zvyčajne uhradiť ubytovanie a náklady na pobyt pozvaných zahraničných dôstojníkov, ktorí pricestujú na jeho územie. Cestovné náklady zvyčajne hradí domovská krajina.
         Všetky náklady súvisiace s pozorovateľmi vyslanými do organizujúceho členského štátu by mal hradiť vysielajúci štát. Organizujúci členský štát by, ak je to možné, mohol poskytnúť pozorovateľom potrebné komunikačné a iné prostriedky a zariadenia.
         Organizujúci členský štát môže zabezpečiť podporu od iných členských štátov, pokiaľ ide o dočasné poskytnutie vybavenia alebo iných zdrojov, podľa možnosti prostredníctvom dvojstranných/viacstranných dohôd.
         III.3.6   Komunikačný plán
         Primeraný tok informácií medzi policajnými orgánmi a inými službami by sa mal zabezpečiť pomocou podrobného komunikačného plánu. Všetky zainteresované strany v rámci organizujúceho členského štátu by mali vypracovať spoločnú komunikačnú stratégiu, aby sa vyhli prekrývaniu činností alebo šíreniu neúplných informácií.
         Aby sa vyhlo medzerám vo vedomostiach (napr. v súvislosti s jazykmi), v rámci komunikačného plánu by sa mala zabezpečiť integrácia styčných dôstojníkov alebo iného personálu.
         Do komunikačného plánu by sa mali začleniť aj iné zložky (napr. požiarnici, záchranné služby).
         III.4   Mediálna stratégia
         V záujme zabezpečenia presného a včasného spravodajstva z medzinárodných podujatí by sa pred podujatím, počas neho, aj po ňom mala uplatňovať vopred stanovená stratégia pre vzťahy s médiami.
         Médiám by sa mala poskytnúť pri informovaní o podujatí čo najväčšia voľnosť, aby sa dodržalo právo slobodne vyjadrovať názory v súlade s Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Mediálna stratégia my mala byť orientovaná na otvorenosť a transparentnosť.
         Odporúča sa vytvoriť pre médiá jediné kontaktné miesto, aby sa zabezpečilo koordinované spravodajstvo. Organizujúci členský štát by mal v dostatočnom predstihu pred podujatím vypracovať komplexnú mediálnu stratégiu, v ktorej sa okrem iného stanovuje:

                     —

                     kontaktné miesto pre médiá, ktoré nasmeruje médiá na príslušných hovorcov,

                     —

                     oblasť pôsobnosti jednotlivých hovorcov a

                     —

                     informácie, ktoré sa majú poskytnúť verejnosti o policajných opatreniach a krokoch, ktoré sa prijmú v prípade výtržností.

               III.5   Výučba, odborná príprava a cvičenia
         Príprava európskeho programu výučby, odbornej prípravy a cvičenia (ITE) je založená na strategických medzinárodných dohodách a spoločne vypracovaných postupoch a pracovných metódach. Účasť na činnostiach v rámci ITE slúži ako príprava predstaviteľov, tímov, organizácií a krajín na podobné podujatia, ako sú uvedené v tejto príručke (10).
         Významné podujatia podľa definície v tejto príručke zahŕňajú medzinárodné a cezhraničné aspekty a vyžadujú si:

                     —

                     výmenu informácií o podujatí medzi členskými štátmi (manažment informácií),

                     —

                     znalosť policajnej organizácie v organizujúcom členskom štáte,

                     —

                     získanie skúseností z významných podujatí a výmenu takto získaných informácií: semináre o skúsenostiach a prípadové štúdie.

               Uvedené prvky sa potom môžu využiť ako vstupy na neustále aktualizovanie a vylepšovanie tejto príručky.
         Pri vývoji, navrhovaní a praktickom využívaní ITE zohráva úlohu Európska policajná akadémia (EPA). Ak je to možné, činnosti ITE by za mali začleniť do existujúcich procesov a postupov EPA.
         IV.   HODNOTENIE
         IV.1   Hodnotenie podujatí
         Organizujúci členský štát by mal iniciovať hodnotenie bezpečnostných činností počas podujatia a iných relevantných faktorov. Prispieť k tomuto hodnoteniu, ktoré by malo vychádzať z plánovania podujatia, by mal všetok kľúčový personál. Organizujúci členský štát môže v rámci hodnotiaceho procesu využiť hodnotenia z iných členských štátov, pričom tento postup by sa mal dohodnúť vopred.
         Organizujúci štát by mal zostaviť hodnotiacu správu čo najskôr po skončení podujatia. Ak sa vyskytli incidenty akéhokoľvek druhu, hodnotiaca správa by mala zahŕňať aj správu o incidentoch.
         Po podujatí by sa malo konať informačné stretnutie a vypracovať všeobecná hodnotiaca správa o relevantných bezpečnostných aspektoch. V správe by sa mala venovať osobitná pozornosť narušeniu verejného poriadku (alebo absencii takéhoto narušenia), teroristickým hrozbám a incidentom, trestným činom, zúčastneným skupinám a získaným skúsenostiam.
         Správy a/alebo získané skúsenosti by sa mali stať základom procesu ITE (pozri kapitolu III.5). EPA by mala zabezpečiť začlenenie získaných medzinárodných skúseností do programu ITE. Za ich začlenenie na vnútroštátnej úrovni zodpovedajú jednotlivé členské štáty. EPA rozošle správu národným policajným akadémiám.
         Správa by sa mala rozoslať prostredníctvom kontaktných miest podujatí príslušným orgánom EÚ a iným zúčastneným alebo inak zainteresovaným krajinám alebo orgánom, aby mohli získané skúsenosti alebo odporúčania využiť organizátori budúcich významných podujatí s medzinárodným rozmerom.
         IV.2   Strategické hodnotenie
         Príslušná pracovná skupina Rady by mala vždy v prípade potreby usporiadať stretnutie expertov na účely výmeny skúseností a najlepších postupov.
         Mali by sa na ňom zúčastniť vysokí policajní dôstojníci so skúsenosťami s udržiavaním verejného poriadku počas významných podujatí s medzinárodným rozmerom. Jednou z tém takéhoto stretnutia by mal byť ďalší vývoj a úpravy tejto príručky na základe skúseností z nedávnych podujatí.

         PRÍLOHA A
         VZOROVÝ FORMULÁR ŽIADOSTI O STYČNÝCH DÔSTOJNÍKOV ALEBO DÔSTOJNÍKOV NA POSKYTNUTIE INÝCH DRUHOV OPERAČNEJ PODPORY

                     1.

                     Druh požadovanej podpory (styčný dôstojník, tajný pozorovateľ, mediátor alebo iný)

                     2.

                     Podujatie(-a)

                     3.

                     Obdobie

                     4.

                     Pôsobisko

                     5.

                     Opis úloh (čo najpodrobnejší)

                     6.

                     Jazykové zručnosti (pracovné jazyky podujatia)

                     7.

                     Iné osobitné zručnosti (znalosti o konkrétnych skupinách, skúsenosti s mediáciou atď.)

                     8.

                     Úlohy, ktoré je potrebné pripraviť pred príchodom:

                                 —

                                 komunikácia s domovským štátom,

                                 —

                                 zhromaždenie osobitného druhu informácií,

                                 —

                                 iné úlohy.

                     9.

                     Komunikačné prostriedky (mobilný telefón, internet)

                     10.

                     Iné požadované zariadenia

                     11.

                     Odpovedajte do:

         PRÍLOHA B
         ANALÝZA RIZÍK SÚVISIACICH S POTENCIÁLNYMI DEMONŠTRANTMI A INÝMI ZOSKUPENIAMI

                     1.

                     Názov skupiny, ktorá je známa a môže počas podujatia demonštrovať alebo ho inak ovplyvniť

                     2.

                     Zloženie, počet členov

                     3.

                     Poznávacie znamenia (oblečenie, logá, zástavy, slogany alebo iné vonkajšie znaky)

                     4.

                     Charakter skupiny (násilná – existuje riziko výtržností?)

                     5.

                     Metódy demonštrantov a/alebo aktivistov

                     6.

                     Vnútorná organizácia a fungovanie skupiny:

                                 —

                                 vedenie,

                                 —

                                 komunikačné prostriedky,

                                 —

                                 iné štrukturálne informácie.

                     7.

                     Spojenie s inými skupinami (vnútroštátne alebo medzinárodné)

                     8.

                     Členovia v minulosti zúčastnení na podobných incidentoch:

                                 —

                                 druh incidentu,

                                 —

                                 miesto (krajina),

                                 —

                                 samostatne alebo v rámci skupiny,

                                 —

                                 odsúdenia v súvislosti s uvedeným v súlade s vnútroštátnym právom.

                     9.

                     Správanie:

                                 —

                                 voči policajným službám a akciám,

                                 —

                                 voči miestnemu obyvateľstvu,

                                 —

                                 používanie zbraní,

                                 —

                                 konzumácia alkoholu alebo užívanie drog,

                                 —

                                 nosenie masiek,

                                 —

                                 vzory správania sa na rôznych druhoch podujatí.

                     10.

                     Spojenie s médiami a postoj voči nim (mediálna stratégia, hovorca atď.)

                     11.

                     Internetové stránky a informačné tabule atď.

                     12.

                     Výber cestovnej trasy

                     13.

                     Dopravné prostriedky

                     14.

                     Výber ubytovania

                     15.

                     Dĺžka pobytu

                     16.

                     Informácie o možných demonštrantoch alebo aktivistoch z tretích krajín, ktoré poskytli styční dôstojníci z týchto krajín

                     17.

                     Iné relevantné informácie

                     18.

                     Zdroje informácií a analýza presnosti a spoľahlivosti poskytnutých informácií

         PRÍLOHA C

         PRÍLOHA D

         PRÍLOHA E
         REFERENČNÉ DOKUMENTY

                     —

                     Dohovorom o zriadení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole) (Ú. v. ES C 316, 27.11.1995, s. 2),

                     —

                     Jednotná akcia Rady 97/339/SVV z 26. mája 1997 týkajúca sa spolupráce v oblasti práva, poriadku a bezpečnosti (Ú. v. ES L 147, 5.6.1997, s. 1),

                     —

                     Protokol, ktorým sa začleňuje schengenské acquis do rámca Európskej únie (Ú. v. ES C 340, 10.11.1997, s. 93),

                     —

                     Zmluva z Nice, vyhlásenie o mieste zasadania Európskej rady (Ú. v. ES C 80, 10.3.2001, s. 85),

                     —

                     Rozhodnutie Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 prijímajúce bezpečnostné nariadenia Rady (Ú. v. ES L 101, 11.4.2001, s. 1),

                     —

                     Uznesenie Rady zo 4. decembra 2006 o aktualizovanej príručke s odporúčaniami na účely medzinárodnej policajnej spolupráce a s opatreniami na predchádzanie násiliu a výtržnostiam a ich kontrolu v súvislosti s futbalovými zápasmi s medzinárodným rozmerom, na ktorých je zainteresovaný aspoň jeden členský štát (Ú. v. EÚ C 322, 29.12.2006, s. 1),

                     —

                     Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1),

                     —

                     Zmluva medzi Belgickým kráľovstvom, Holandským kráľovstvom a Luxemburským veľkovojvodstvom z 8. júna 2004 o cezhraničných policajných zásahoch,

                     —

                     Zmluva medzi Belgickým kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Holandským kráľovstvom a Rakúskou republikou o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce najmä v boji proti terorizmu, cezhraničnej trestnej činnosti a nelegálnej migrácii (Prümska zmluva) (dokument Rady číslo 16382/06),

                     —

                     Príručka riadenia konfliktov (dokument Rady číslo 7047/01),

                     —

                     Závery prijaté Radou a zástupcami vlád členských štátov 13. júla 2001 o bezpečnosti na zasadnutiach Európskej Rady a podobných podujatiach (dokument Rady číslo 10916/01),

                     —

                     Kontrolný zoznam opatrení, ktoré sa môžu prijať pri príležitosti zasadnutí Európskej rady a pri iných porovnateľných podujatiach (dokument Rady číslo 11572/01),

                     —

                     Strategické informácie o zasadnutiach Európskej rady a iných porovnateľných podujatiach – analýza rizika (dokument Rady číslo 11694/01),

                     —

                     Závery pracovnej podskupiny EUCPN JAI 82 z 27. novembra 2001 (dokument Rady číslo 14917/01),

                     —

                     Príručka pre použite policajných orgánov a služieb pri medzinárodných udalostiach ako sú zasadnutia Európskej rady (dokument Rady číslo 12637/02),

                     —

                     Bezpečnosť na zasadnutiach Európskej rady a iných porovnateľných podujatiach – medzinárodná spolupráca na zasadnutí Európskej rady v Laekene (dokument Rady číslo 9029/02),

                     —

                     Bezpečnostná príručka pre zasadnutia Európskej rady a iné podobné podujatia (dokument Rady číslo 9069/02),

                     —

                     Bezpečnosť na zasadnutiach Európskej rady (dokument Rady číslo 11836/02),

                     —

                     Príručka spolupráce medzi členskými štátmi na zamedzenie teroristickým činom na olympijských hrách a porovnateľných športových podujatiach (dokument Rady číslo 5744/04),

                     —

                     Stratégia Európskej únie pre boj proti terorizmu (dokument Rady číslo 14469/05),

                     —

                     Podpora Europolu členským štátom – významné medzinárodné športové podujatia (spisové číslo Europolu 2570-50r1).

         PRÍLOHA F
         STÁLE KONTAKTNÉ MIESTA NA ÚČELY VEREJNÉHO PORIADKU

            (článok 3 písm. b) jednotnej akcie 97/339/SVV)

         Aktualizáciu zasielajte na adresu pcwp@consilium.europa.eu

                     ČŠ

                     Útvar

                     Adresa

                     Telefón

                     Fax

                     Email

                     BE

                     Federal Police PCN/DAO

                                 Fritz Toussaint 47

                                 B-1050 Brussels

                     (32-2) 642 63 80

                     (32-2) 646 49 40

                     dga-dao@skynet.be

                     Ministry of the Interior, Crisis Centre

                                 Hertogstraat 53

                                 B-1000 Brussels

                     (32-2) 506 47 11

                     (32-2) 506 47 09

                     BG

                     Directorate for International Operational Police Cooperation
                     Ministry of the Interior

                     (359) 22 82 28 34

                     (359) 29 80 40 47

                     NCB@mvr.bg

                     CZ

                     Police Presidium of the Czech Republic
                     International Police Co-operation Division

                                 Strojnická 27

                                 PO Box 62/MPS

                                 CZ-Praha 7

                     (420) 974 83 42 10

                     (420) 974 83 47 16

                     sirene@mvcr.cz

                     DK

                     Danish National Police

                                 Polititorvet 14

                                 DK-1780 København V

                     (45) 33 14 88 88

                     (45) 33 32 27 71

                     NEC@politi.dk

                     DE

                     Bundeskriminalamt

                                 Thaerstr. 11

                                 D-65193 Wiesbaden

                     (49) 61 15 51 31 01

                     (49) 61 15 51 2141

                     @bka.bund.de

                     Bundesministerium des Innern

                                 Lagezentrum

                                 Alt-Moabit 101

                                 D-10559 Berlin

                     (49) 301 86 81 10 77

                     (49) 301 86 81 2926

                     poststelle@bmi.bund.de

                     EE

                     Central Law Enforcement Police

                                 Ädala 4E

                                 EE-10614 Tallinn

                     (372) 612 39 00

                     (372) 612 39 90

                     julgestuspolitsei@jp.pol.ee

                     EL

                     Ministry of Public Order
                     International Police Cooperation Division

                                 Kanellopoulou 4

                                 GR-10177 Athens

                     (30) 210 69 77 56 23

                     (30) 21 06 92 40 06

                     registry@ipcd.gr

                     ES

                     Dirección general de la policía, Comisaría general de seguridad ciudadana, Centro nacional de coordinación

                                 C/Francos Rodríguez 104

                                 E-28039 Madrid

                     (34) 913 22 71 90

                     (34) 913 22 71 88

                     cgsc.cgeneral@policia.es

                     FR

                     Ministère de l'intérieur
                     Direction Générale de la Police Nationale
                     Cabinet «Ordre Public»

                                 11 rue des Saussaies

                                 F-75008 Paris

                     (33) 140 07 22 84

                     (33) 140 07 64 99

                     IE

                     Office of Liaison and Protection Section,
                     An Garda Siochána

                                 Dublin 8

                                 Ireland

                     (353) 16 66 28 42

                     (353) 16 66 17 33

                     gdalp@iol.ie

                     IT

                     Ministero dell'interno
                     Dipartimento della Pubblica Sicurezza
                     Ufficio Ordine Publico

                                 Piazza del Viminale 1

                                 I-00184 Roma

                     (39) 06 46 52 13 09
                     (39) 06 46 52 13 15

                     (39) 06 46 53 61 17

                     cnims@interno.it

                     CY

                     Ministry of Justice and Public Order
                     Police Headquarters

                                 —

                                 European Union and International Police Cooperation Directorate

                     CY-Nicosia, 1478

                     (357) 22 80 89 98 (24h)
                     357) 22 80 80 80 (24h)

                     (357) 22 30 51 15
                     (357) 22 80 86 05 (24h)

                     euipcd@police.gov.cy

                                 —

                                 Operations Office of the Cyprus Police Headquarters

                     (357) 22 80 80 78
                     (357) 99 21 94 55

                     (357) 22 80 85 94

                     operations.office@police.gov.cy

                     LV

                     Operative Control Bureau of Public Security Department
                     Central Public Order Police Department
                     State Police

                                 Brīvības iela 61

                                 LV-1010 Riga

                     (371) 707 54 30
                     (371) 707 53 10

                     (371) 727 63 80

                     armands.virsis@vp.gov.lv
                     vpdd@vp.gov.lv

                     LT

                     Lithuanian Criminal Police Bureau
                     International Liaison Office

                                 Liepyno 7

                                 LT-08105 Vilnius

                     (370-5) 271 99 00

                     (370-5) 271 99 24

                     office@ilnb.lt

                     LU

                     Direction Générale de la Police Grand-Ducale
                     Direction des Opérations
                     Centre d'Intervention National

                     L-2957 Luxembourg

                     (352) 49 97 23 46

                     (352) 49 97 23 98

                     cin@police.etat.lu

                     HU

                     International Law Enforcement Cooperation Centre
                     National Police

                                 Teve utca 4-6

                                 H-1139 Budapest

                     (36-1) 443 55 57

                     (36-1) 443 58 15

                     intercom@orfk.police.hu

                     MT

                     Malta Police Force
                     Police General Headquarters

                     M-Floriana

                     (356) 21 22 40 01
                     (356) 21 25 21 11

                     (356) 21 23 54 67
                     (356) 21 24 77 94

                     cmru.police@gov.mt

                     NL

                     Ministry of the Interior and Kingdom Relations, National Crisis Centre

                                 PO Box 20011

                                 2500 EA The Hague

                                 The Netherlands

                     (31) 704 26 50 00
                     (31) 704 26 51 51

                     (31) 703 61 44 64

                     ncc@crisis.minbzk.nl (24h) (NL/EN)

                     AT

                     Federal Ministry of the Interior
                     Directorate General for Public Safety
                     Operations and Crisis Coordination Centre

                                 Minoritenplatz 9

                                 A-1014 Wien

                     (43) 15 31 2 6 32 00
                     (43) 15 31 2 6 37 70 (24h)

                     (43) 15 31 2 6 31 20 (24h)
                     (43) 15 31 26 10 86 12 (e-fax, 24h)

                     ekc@bmi.gv.at (24h)

                     PL

                     General Headquarters of Police
                     Crises Management and Anti Terrorism Bureau

                                 ul. Puławska 148/150

                                 PL-02-624 Warszawa

                     (48-22) 601 36 40
                     (48-66) 763 13 25

                     (48-22) 601 32 37

                     ncbwarsaw@policja.gov.pl

                     contact point concerning counter-terrorism
                     Division on Combating Terrorist Acts
                     Central Bureau of Investigation
                     National Police Headquarters

                     (48-22) 601 32 75

                     (48-22) 601 42 93

                     counterterror@policja.gov.pl

                     PT

                     Ministério da Administração Interna
                     Gabinete Coordenador de Segurança

                                 Av. D. Carlos I- 7o

                                 P-1249-104 Lisboa

                     (351) 213 23 64 09

                     (351) 213 23 64 25

                     gsc@sg.mai.gov.pt

                     RO

                     International Police Cooperation Centre (IPCC)

                                 Calea 13 Septembrie 1-5

                                 RO-Bucharest

                     (40) 213 16 07 32

                     (40) 213 12 36 00

                     ccpi@mai.gov.ro

                     Operational Anti-Terrorist
                     Coordination Centre (Romanian Information Service)

                                 Bulevardul Libertatii 14-16

                                 RO-Bucharest

                     (40) 214 02 35 98

                     (40) 213 45 10 66

                     ipct@dcti.ro

                     SI

                     International Police Cooperation Sector in Criminal Police Directorate

                                 Štefanova 2

                                 SLO-1000 Ljubljana

                     (386) 14 72 47 80

                     (386) 12 51 75 16

                     interpol.ljubljana@policija.si

                     SK

                     Prezídium Policajného zboru
                     Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce

                                 Pribinova 2

                                 SK-812 72 Bratislava

                     (421) 961 05 64 50

                     (421) 961 05 64 59

                     spocumps@minv.sk

                     FI

                     Helsinki Police Department
                     Operational Command Centre

                                 Pasilanraitio 13

                                 FI-00240 Helsinki

                     (358-9) 189 40 02

                     (358-9) 189 28 21

                     johtokeskus@helsinki.poliisi.fi

                     SE

                     National Criminal Police, International Police Cooperation Division (IPO)

                                 POB 12256

                                 S-10226 Stockholm

                     (46) 84 01 37 00

                     (46) 86 51 42 03

                     ipo.rkp@polisen.se

                     UK

                     Home Office
                     Public Order Unit

                                 2 Marsham Street

                                 London SW1P 4DF

                                 POB 8000

                                 London SE 11 5EN

                                 United Kingdom

                     (44) 20 70 35 35 09
                     (44) 20 70 35 18 10

                     Christian.Papaleontiou@homeoffice.gsi.gov.uk
                     David.Bohannan@homeoffice.gsi.gov.uk

                     Serious Organised Crime Agency International Crime

                     (44) 20 73 28 81 15

                     (44) 20 73 28 81 12

                     london@soca.x.gsi.gov.uk

         (1)  Odporúčania pre medzinárodnú policajnú spoluprácu v súvislosti s medzinárodnými futbalovými zápasmi sú uvedené v samostatnej príručke: pozri Uznesenie Rady o aktualizovanej príručke s odporúčaniami na účely medzinárodnej policajnej spolupráce a s opatreniami na predchádzanie násiliu a výtržnostiam a ich kontrolu v súvislosti s futbalovými zápasmi s medzinárodným rozmerom, na ktorých je zainteresovaný aspoň jeden členský štát (Ú. v. EÚ C 322, 29.12.2006, s. 1).

         (2)  Ú. v. ES L 147, 5.6.1997, s. 1.

         (3)  Článok 46 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzskej republiky o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach (Schengenský dohovor) (Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 19) a článok 26 Zmluvy medzi Belgickým kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Holandským kráľovstvom a Rakúskou republikou o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce najmä v boji proti terorizmu, cezhraničnej trestnej činnosti a nelegálnej migrácii (Prümska zmluvy).

         (4)  Ú. v. EÚ C 316, 27.11.1995, s. 2.

         (5)  Prvky uvedené na strane 3 Záverov pracovnej podskupiny EUCPN JAI 82 z 27. novembra 2001.

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1).

         (7)  Vrátane článku 26 Prümskej zmluvy.

         (8)  Pozri ods II bod 1 písm. c) Záverov prijatých Radou a zástupcami vlád členských štátov 13. júla 2001 o bezpečnosti na zasadnutiach Európskej Rady a podobných podujatiach.

         (9)  Článok 2 jednotnej akcie 97/339/SVV.

         (10)  Za činnosti ITE počas významného podujatia zodpovedá členský štát, v ktorom sa podujatie koná. Znamená to, že za zabezpečenie efektívneho riadenia činností ITE zodpovedajú samotné členské štáty, a táto príručka preto neobsahuje žiadnu súvisiacu pomoc či pokyny.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 23. septembra 2016 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banca d’Italia (ECB/2016/28)

text:
               5.10.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 366/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 23. septembra 2016
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banca d’Italia
   (ECB/2016/28)
   (2016/C 366/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banca d’Italia, spoločnosti PriceWaterhouseCoopers SpA, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2015. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2016.

               (3)

               Banca d’Italia vybrala spoločnosť BDO Italia SpA za svojho externého audítora na finančné roky 2016 až 2022,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť BDO Italia SpA vymenovaná za externého audítora Banca d’Italia na finančné roky 2016 až 2022.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 23. septembra 2016

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


				|

		52014PC0661

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o pristúpení Chorvátska k Dohovoru z 26. mája 1997 vypracovaného na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie /* COM/2014/0661 final - 2014/0322 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Zmluvou o pristúpení Chorvátskej republiky[1] z roku 2011 sa zaviedol
zjednodušený systém pre pristúpenie Chorvátska k dohovorom (a protokolom),
ktoré uzatvorili členské štáty na základe článku 34 Zmluvy o EÚ
(predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ). V článku 3 ods. 4 a 5 aktu sa
stanovuje, že Chorvátsko pristupuje k týmto dohovorom a protokolom na základe
aktu o pristúpení.
V článku 3 ods. 5 aktu o pristúpení sa na
tento účel stanovuje, že Rada prijme rozhodnutie, v ktorom určí
dátum nadobudnutia platnosti týchto dohovorov, pokiaľ ide o Chorvátsko a
urobí k týmto dohovorom všetky potrebné úpravy, ktoré sa vyžadujú z dôvodu
pristúpenia nového členského štátu (ku ktorým v každom prípade patrí
prijatie dohovorov v chorvátskom jazyku, aby aj toto znenie mohlo byť
„rovnako autentické“). Rada bude konať na základe odporúčania Komisie
a po porade s Európskym parlamentom.
V prílohe I k aktu
o pristúpení sa uvádza zoznam dotknutých dohovorov a protokolov.
Tento zoznam zahŕňa aj Dohovor z 26.
mája 1997 vypracovaný na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o
Európskej únii o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev
alebo úradníkov členských štátov Európskej únie.
Cieľom tohto odporúčania Komisie na
rozhodnutie Rady je urobiť úpravy potrebné z dôvodu pristúpenia Chorvátska
k uvedenému dohovoru v súlade s článkom 3 ods. 4 a 5 aktu
o pristúpení.
2014/0322 (NLE)
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
o pristúpení Chorvátska k Dohovoru z 26. mája
1997 vypracovaného na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o
Európskej únii o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev
alebo úradníkov členských štátov Európskej únie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,
so zreteľom na Zmluvu o pristúpení
Chorvátska,
so zreteľom na Akt o pristúpení
Chorvátska (ďalej len „akt o pristúpení“), a najmä na jeho článok 3
ods. 5,
so zreteľom na odporúčanie Komisie[2],
so zreteľom na stanovisko Európskeho
parlamentu[3],
keďže:
(1)       Dohovor o boji proti korupcii úradníkov Európskych
spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie
(ďalej len „Dohovor proti korupcii úradníkov“) bol podpísaný 26. mája 1997
a nadobudol platnosť 28. septembra 2005.
(2)       V článku 3 ods. 4 aktu o
pristúpení sa stanovuje, že Chorvátsko pristúpi k dohovorom a protokolom, ktoré
medzi sebou uzatvorili členské štáty a ktoré sú uvedené v prílohe I k aktu
o pristúpení, ktorá okrem iného zahŕňa Dohovor o boji proti korupcii
úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov
Európskej únie. Pre Chorvátsko majú nadobudnúť platnosť dňom,
ktorý stanoví Rada.
(3)       V súlade
s článkom 3 ods. 5 aktu o pristúpení Rada urobí všetky úpravy
potrebné z dôvodu pristúpenia k uvedeným dohovorom a protokolom,
ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
Dohovor proti korupcii úradníkov nadobudne pre
Chorvátsko platnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po
prijatí tohto rozhodnutia.
Článok 2
Znenie Dohovoru proti korupcii úradníkov,
ktoré je vyhotovené v chorvátskom jazyku a tvorí prílohu k tomuto rozhodnutiu,
je autentické za rovnakých podmienok ako ostatné znenia Dohovoru proti korupcii
úradníkov.
Článok 3
Toto rozhodnutie
nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho
uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 112, 24.4.2012, s. 6 – 110.
[2]               Ú. v. EÚ C …, …, s. ….
[3]               Ú. v. EÚ C …, …, s. ….
Translation of the Annex is not required for adoption as, as
stated in the main act, the Annex concerns the Croatian language version only.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1936 z 18. októbra 2017 o okamžitých krokoch na zabránenie zneužívania prekurzorov výbušnín (Text s významom pre EHP )

text:
               24.10.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 273/12

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/1936
   z 18. októbra 2017
   o okamžitých krokoch na zabránenie zneužívania prekurzorov výbušnín
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Nedávne teroristické útoky a incidenty naznačujú, že podomácky vyrobené výbušniny predstavujú pre Európu stále veľkú hrozbu. Látky, ktoré slúžia ako prekurzory výbušnín, sú naďalej dostupné a používajú sa na domácu výrobu výbušnín napriek snahám o účinné obmedzenie a kontrolu ich dostupnosti.

               (2)

               Bezpečnostná rada OSN vo svojej rezolúcii č. 2370 (2017) zdôrazňuje naliehavú potrebu zabrániť teroristom v používaní surovín a zložiek, ktoré možno použiť na výrobu výbušnín, alebo v získavaní prístupu k nim a vyzýva k zvýšenej ostražitosti okrem iného prostredníctvom poskytovania osvedčených postupov, cezhraničnej výmeny informácií a vytvárania partnerstiev.

               (3)

               Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 98/2013 (1) sa stanovujú harmonizované pravidlá týkajúce sa sprístupňovania, dovozu, vlastníctva a používania látok alebo zmesí, ktoré by sa mohli zneužiť na nedovolenú výrobu výbušnín, s cieľom obmedziť ich dostupnosť pre širokú verejnosť a zabezpečiť náležité nahlasovanie podozrivých transakcií v rámci celého dodávateľského reťazca.

               (4)

               Riadne uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 98/2013 vo všetkých členských štátoch je nevyhnutným predpokladom na dosiahnutie jeho cieľa, ktorým je zlepšiť voľný pohyb chemických látok a zmesí na vnútornom trhu a odstrániť narušenie hospodárskej súťaže a zároveň zaistiť širokej verejnosti vysoký stupeň bezpečnosti. Riadne uplatňovanie nariadenia súčasne prispeje k dosahovaniu cieľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 (2), teda k predchádzaniu trestným činnom terorizmu vrátane výroby, držby, získavania, prepravy, dodávky alebo použitia výbušnín, ako aj poskytovania a prijímania návodu na výrobu alebo použitie výbušnín.

               (5)

               Účelom tohto odporúčania je zabezpečiť účinnejšie dosahovanie cieľa nariadenia (EÚ) č. 98/2013 tým, že sa členským štátom poskytnú usmernenia, pokiaľ ide o jeho uplatňovanie. Toto odporúčanie dopĺňa usmernenia (3) prijaté Komisiou a Stálym výborom pre prekurzory (4) a zohľadňuje výsledky diskusií, ktoré prebiehali v tomto výbore, ako aj počas série regionálnych seminárov za účasti orgánov členských štátov, ktoré sa uskutočnili v roku 2016 a 2017.

               (6)

               Dostupnosť prekurzorov výbušnín pre širokú verejnosť by sa mala obmedziť, aby sa teroristom zabránilo v ich získavaní. Nariadením (EÚ) č. 98/2013 sa členom širokej verejnosti obmedzuje prístup k siedmim chemickým látkam [obmedzené prekurzory výbušnín uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 98/2013] (5) a ich používanie.

               (7)

               Napriek tomuto zákazu môžu členské štáty rozhodnúť, že verejnosti poskytnú prístup k týmto látkam výlučne na základe systému povolení a registrácie. K 1. januáru 2017 zaviedlo namiesto zákazu režim povoľovania a/alebo registračný režim 16 členských štátov (6). V uvedených členských štátoch majú teda členovia širokej verejnosti stále prístup k látkam a zmesiam, ktoré slúžia ako obmedzené prekurzory výbušnín, a používajú ich.

               (8)

               Členské štáty by mali určiť a presadzovať nižšie koncentrácie a alternatívne látky, ktoré predstavujú menšie bezpečnostné riziko, a stanoviť podmienky skladovania prekurzorov výbušnín. Členské štáty, ktoré uplatňujú režim povoľovania, by mali vykonávať previerky osôb, ktoré žiadajú o povolenie.

               (9)

               Komisia v tomto odporúčaní zároveň vyzýva na dôslednejšie presadzovanie obmedzení a kontrol stanovených v nariadení (EÚ) č. 98/2013, ako aj na spoluprácu medzi jednotlivými sektormi. Zvyšovanie úrovne informovanosti umožní všetkým subjektom dodávateľského reťazca vrátane tých, ktorí pôsobia online, lepšie plniť svoje záväzky vyplývajúce z nariadenia (EÚ) č. 98/2013.

               (10)

               Bez toho, aby boli dotknuté právne rámce upravujúce cezhraničnú výmenu informácií pri vyšetrovaní trestných činov terorizmu (7) alebo v colnej oblasti (8) Komisia v tomto odporúčaní vyzýva aj na výmenu informácií o podozrivých transakciách, zmiznutiach a krádežiach, ako aj o iných podozrivých incidentoch alebo žiadostiach o povolenie, ak sa zdá, že majú cezhraničný prvok.

               (11)

               Hoci pri nedávnych teroristických útokoch a incidentoch bol v prevažnej miere použitý triacetón triperoxid (TATP), hrozbu predstavuje celá škála podomácky vyrobených výbušnín a látok, ktoré slúžia ako prekurzory výbušnín. Únia a jej členské štáty musia byť naďalej ostražité a v spolupráci s relevantnými zainteresovanými stranami a používateľmi schopné zachytiť vývoj v tejto oblasti a reagovať naň.

               (12)

               Od prijatia nariadenia Komisia v úzkej súčinnosti so Stálym výborom pre prekurzory monitoruje a uľahčuje uplatňovanie tohto nariadenia. Komisia vo februári 2017 prijala správu (9), z ktorej vyplynulo, že hoci nadobudnutie účinnosti nariadenia prispelo k zníženiu hrozby, ktorú predstavujú prekurzory výbušnín v rámci Európy, je potrebné určiť opatrenia a kroky, ktoré zintenzívnia systém kontroly v prípade podomácky vyrobených výbušnín. V máji 2017 začala Komisia proces preskúmania nariadenia (10) o prekurzoroch výbušnín. Na tento účel vypracovala hodnotenie, na ktoré v prvej polovici roka 2018 nadviaže posúdenie vplyvu. Cieľom tohto hodnotenia je posúdiť význam, účinnosť, efektívnosť, koherenciu a pridanú hodnotu nariadenia a zároveň odhaliť problematické miesta a prekážky, ktoré si môžu vyžadovať prijatie ďalších krokov. V posúdení vplyvu sa zhodnotia jednotlivé možnosti riešenia odhalených problémov a prekážok. Až do uverejnenia výsledkov tohto preskúmania sa členským štátom odporúča, aby na základe existujúceho nariadenia prijali okamžité kroky v záujme účinného obmedzenia dostupnosti prekurzorov výbušnín pre širokú verejnosť,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      Obmedzenie dostupnosti prekurzorov výbušnín pre širokú verejnosť

               1.

               Členské štáty by mali na základe nariadenia (EÚ) č. 98/2013 prijať všetky kroky, ktoré sú nevyhnutné na obmedzenie dostupnosti prekurzorov výbušnín pre širokú verejnosť a na zabránenie prístupu teroristov k nim, ako aj na zabezpečenie náležitého nahlasovania podozrivých transakcií v rámci celého dodávateľského reťazca. V tejto súvislosti by mali členské štáty dôkladne posúdiť, či zavedené systémy zákazu, povolení alebo registrácie prispievajú k účinnému dosahovaniu týchto cieľov. Členské štáty by mali o výsledkoch tohto posúdenia informovať Komisiu do štyroch mesiacov od prijatia tohto odporúčania. Tieto informácie budú východiskom pre posúdenie prípadných ďalších opatrení na úrovni EÚ.

               2.

               Členské štáty by mali okrem toho bezodkladne prijať nasledujúce kroky:

                           a)

                           presadzovať a, pokiaľ je to možné a vhodné, vyžadovať používanie alternatívnych látok alebo nižších koncentrácií, ktoré možno použiť na rovnaké legitímne účely pri menšom bezpečnostnom riziku;

                           b)

                           stanoviť bezpečnostné podmienky skladovania prekurzorov výbušnín pre hospodárske subjekty, profesionálnych používateľov a členov širokej verejnosti, ktorí majú prekurzory výbušnín v legálnom vlastníctve;

                           c)

                           poskytnúť hospodárskym subjektom jasné usmernenia o tom, ako účinne overiť, či je daná osoba členom širokej verejnosti. Na tento účel by mohli členské štáty používať pojem „profesionálny používateľ“, ktorý implikuje, že daná osoba potrebuje obmedzený prekurzor výbušnín na účely, ktoré súvisia s výkonom jej obchodnej, podnikateľskej alebo profesijnej činnosti;

                           d)

                           ak je zavedený režim povoľovania podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 98/2013, vykonávať previerky osôb, ktoré žiadajú o povolenie, a najmä overovať záznamy vedené v registri trestov žiadateľa vo všetkých štátoch, v ktorých mal za predchádzajúcich päť rokov pobyt a

                           e)

                           zaviesť systém kontroly na odhaľovanie hospodárskych subjektov, ktoré si neplnenia svoje povinnosti.

      Prehĺbenie spolupráce a zapojenie dodávateľského reťazca

               3.

               V záujme prehĺbenia spolupráce a zapojenia dodávateľského reťazca by členské štáty mali:

                           a)

                           zaistiť odbornú prípravu s cieľom zabezpečiť, aby boli orgány presadzovania práva, zásahové jednotky a colné orgány pri výkone svojich úloh schopné rozpoznať látky a zmesi, ktoré slúžia ako prekurzory výbušnín, a včas a primerane reagovať na podozrivé činnosti;

                           b)

                           podnecovať koncových používateľov prekurzorov výbušnín, aby okrem existujúce nahlasovacej povinnosti uvedenej v článku 9 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 98/2013 nahlasovali aj zmiznutia a krádeže značného množstva látok;

                           c)

                           bezodkladne a v súlade s vnútroštátnym právom a príslušnými medzinárodnými právnymi nástrojmi si vymieňať s inými príslušnými členskými štátmi informácie o podozrivých transakciách, zmiznutiach a krádežiach, ako aj o iných podozrivých incidentoch alebo žiadostiach o povolenie v prípade, že by mohli mať cezhraničné prvky a ak sa na ne už nevzťahujú existujúce povinnosti vyplývajúce z právnych predpisov Únie a

                           d)

                           vymedziť všetky relevantné sektory, vrátane tých, ktoré pôsobia online, prispôsobiť informačné činnosti osobitným potrebám jednotlivých sektorov a udržiavať dialóg s dodávateľským reťazcom a koncovými používateľmi s cieľom lepšie porozumieť legitímnemu používaniu prekurzorov výbušnín na profesionálne a iné účely.

      V Bruseli 18. októbra 2017

            Za Komisiu

         Julian KING

            člen Komisie

      (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 98/2013 z 15. januára 2013 o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní (Ú. v. EÚ L 39, 9.2.2013, s. 1).

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6).

      (3)  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/explosives-precursors/docs/guidelines_on_the_marketing_and_use_of_explosives_precursors_en.pdf

      (4)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3245&Lang=SK

      (5)  Peroxid vodíka, nitrometán, kyselina dusičná, chlorečnan draselný, chloristan draselný, chlorečnan sodný a chloristan sodný s koncentráciou vyššou, ako je zodpovedajúca prahová hodnota stanovená v prílohe I, ako aj zmes alebo iná látka, v ktorej sa nachádza takáto látka uvedená na zozname s koncentráciou vyššou, ako je zodpovedajúca prahová hodnota.

      (6)  Správa Komisie o uplatňovaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 98/2013 o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní a o delegovaní právomoci na základe uvedeného nariadenia, COM(2017) 103 final z 28. februára 2017.

      (7)  Rozhodnutie Rady 2005/671/SVV z 20. septembra 2005 o výmene informácií a spolupráci v oblasti trestných činov terorizmu (Ú. v. EÚ L 253, 29.9.2005, s. 22).

      (8)  Nariadenie Rady (ES) č. 515/97 z 13. marca 1997 o vzájomnej pomoci medzi správnymi orgánmi členských štátov a o spolupráci medzi správnymi orgánmi členských štátov a Komisiou pri zabezpečovaní riadneho uplatňovania predpisov o colných a poľnohospodárskych záležitostiach (Ú. v. ES L 82 z 22.3.1997, s. 1).

      (9)  Správa Komisie o uplatňovaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 98/2013 o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní a o delegovaní právomoci na základe uvedeného nariadenia, COM(2017) 103 final z 28. februára 2017.

      (10)  https://ec.europa.eu/home-affairs/what-is-new/work-in-progress/initiatives/revision-regulation-marketing-and-use-explosives-precursors_en