               8.9.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 362/129

      P9_TA(2020)0168
      Západný Balkán po samite v roku 2020
      Odporúčanie Európskeho parlamentu z 19. júna 2020 Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku k západnému Balkánu po samite v roku 2020 (2019/2210(INI))
      (2021/C 362/14)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na závery Európskej rady z 28. júna 2018, na závery Rady z 18. júna 2019 a na závery Európskej rady zo 17. a 18. októbra 2019 o odložení rozhodnutí o začatí prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a s Albánskom,

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie zo Záhrebu zo 6. mája 2020,

                  —

                  so zreteľom na Konečnú dohodu o urovnaní nezhôd opísaných v rezolúciách Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 817 (1993) a č. 845 (1993), ukončenie dočasnej dohody z roku 1995 a vytvorenie strategického partnerstva medzi Gréckom a Severným Macedónskom zo 17. júna 2018, známu tiež ako Dohoda z Prespy,

                  —

                  so zreteľom na závery Európskej rady z 26. marca 2020 o začatí prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a Albánskom, v ktorých sa schválili závery Rady z 25. marca 2020 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia,

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. februára 2020 s názvom Posilnenie procesu pristúpenia – Dôveryhodná perspektíva členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu (COM(2020)0057),

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie o politike rozširovania EÚ z 29. mája 2019 (COM(2019)0260),

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie zo 6. februára 2018 s názvom Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti (COM(2018)0065),

                  —

                  so zreteľom na globálnu stratégiu EÚ z roku 2016, v ktorej sa uvádza, že dôveryhodná politika rozširovania predstavuje strategickú investíciu do bezpečnosti a prosperity Európy a vo veľkej miere už prispela k mieru v oblastiach, v ktorých predtým vyčíňala vojna,

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. októbra 2013 s názvom Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2013 – 2014 (COM(2013)0700),

                  —

                  so zreteľom na obnovený konsenzus týkajúci sa rozširovania, ktorý Európska rada schválila v decembri 2006 a následne potvrdila vo svojich záveroch z júna 2019,

                  —

                  so zreteľom na záverečné vyhlásenie zo samitu v Záhrebe z 24. novembra 2000,

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie zo samitu EÚ – západný Balkán v Solúne, ktorý sa konal 21. júna 2003 a týkal sa vyhliadok západného Balkánu na pristúpenie k Európskej únii,

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie zo Sofie zo samitu EÚ – západný Balkán zo 17. mája 2018 a na agendu priorít zo Sofie, ktorá je jeho prílohou,

                  —

                  so zreteľom na berlínsky proces, ktorý sa začal 28. augusta 2014, najmä na vyhlásenie ministrov zahraničných vecí západného Balkánu o regionálnej spolupráci a dvojstranných sporoch z 27. augusta 2015 a zriadenie Úradu pre regionálnu spoluprácu mládeže (RYCO), pričom ďalšie samity sa konali vo Viedni (2015), v Paríži (2016), Terste (2017), Londýne (2018) a Poznani (2019),

                  —

                  so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti z 29. – 30. apríla 1997 o uplatňovaní podmienenosti s cieľom vypracovať koherentnú stratégiu EÚ pre vzťahy s krajinami v regióne,

                  —

                  so zreteľom na spoločné vyhlásenie ministrov zahraničných vecí 13 členských štátov EÚ z 11. júna 2019 o záväzku EÚ voči európskej integrácii západného Balkánu,

                  —

                  so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a samitu predsedov parlamentov krajín západného Balkánu, ktorý 28. januára 2020 zvolal predseda Európskeho parlamentu spolu s vedením parlamentov krajín západného Balkánu,

                  —

                  so zreteľom na neformálne stretnutie zo 16. februára 2020, na ktorom sa stretli vedúci predstavitelia krajín západného Balkánu, predseda Európskej rady, predseda Európskej komisie, vysoký predstaviteľ pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a predseda vlády Chorvátskej republiky, ktorý predsedá Rade Európskej únie,

                  —

                  so zreteľom na uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 31. októbra 2019 s názvom Začatie prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a Albánskom: treba zachovať dôveryhodnosť EÚ a presadzovať jej geostrategické záujmy (1),

                  —

                  so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov k balíku týkajúcemu sa rozširovania 2019 prijatému 13. februára 2020 (2),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2015 o spomienke na Srebrenicu (3),

                  —

                  so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 27. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj predvstupovej pomoci (ďalej len „IPA III“) (4),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 24. októbra 2019 o začatí prístupových rokovaní so Severným Macedónskom a s Albánskom (5),

                  —

                  so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o pozícii Európskeho parlamentu ku Konferencii o budúcnosti Európy (6),

                  —

                  so zreteľom na závery Rady z 5. júna 2020 o posilnení spolupráce s partnermi zo západného Balkánu v oblasti migrácie a bezpečnosti,

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. apríla 2020 s názvom Podpora západnému Balkánu v boji proti ochoreniu COVID-19 a pri obnove v období po pandémii (COM(2020)0315),

                  —

                  so zreteľom na článok 118 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na list Výboru pre medzinárodný obchod,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0091/2020),

                  A.

                  keďže rozširovanie je jednou z najúspešnejších a najstrategickejších politík EÚ a zároveň najúčinnejším nástrojom zahraničnej politiky, ktorý prispieva k rozširovaniu dosahu základných hodnôt Únie, a to rešpektovania ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, posilňovania mieru a blahobytu, rovnosti, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv príslušníkov menšín v celej Európe;

                  B.

                  keďže proces rozširovania je neoddeliteľnou súčasťou európskej integrácie a pre Európsku úniu je naďalej strategicky dôležitý;

                  C.

                  keďže perspektíva plného členstva krajín západného Balkánu v EÚ založená na zásluhách je vo vlastnom politickom, bezpečnostnom a hospodárskom záujme Únie;

                  D.

                  keďže vyhliadky na členstvo v EÚ predstavujú uznanie hlavnej geopolitickej výzvy, pokiaľ ide o zjednotenie európskeho kontinentu, a sú zásadným stimulom reforiem v krajinách západného Balkánu;

                  E.

                  keďže krajiny západného Balkánu sú geograficky, historicky a kultúrne súčasťou Európy a proces ich integrácie do Európskej únie má kľúčový význam pre stabilitu a bezpečnosť kontinentu ako celku, ktorý je slobodný a žije v mieri;

                  F.

                  keďže proces rozširovania EÚ je obojsmerný proces, v ktorom musia obe strany dodržiavať svoje záväzky a ktorý vychádza z predpokladu, že tak Európska únia, ako aj kandidátske krajiny si plnia povinnosti;

                  G.

                  keďže lepšia metodika, ktorú navrhuje Komisia, má vniesť do procesu rozširovania novú dynamiku a dodáva transformácii pristupujúcich krajín nový impulz;

                  H.

                  keďže EÚ je vedúcim investorom, obchodným partnerom a darcom v regióne;

                  I.

                  keďže Európsky parlament vo svojich uzneseniach uvítal pokrok, ktorý dosiahli Severné Macedónsko a Albánsko; keďže vzhľadom na tento pokrok Európsky parlament súhlasil s udelením odmeny za výkon v rámci nástroja predvstupovej pomoci pre Severné Macedónsko a Albánsko;

                  J.

                  keďže samit v Záhrebe v roku 2020 uznal nadradenosť demokracie a právneho štátu a pripomenul EÚ, aby ešte viac zintenzívnila spoluprácu s týmto regiónom;

                  K.

                  keďže Európsky parlament vyjadril poľutovanie nad tým, že sa Európska rada v roku 2019 nedohodla na začatí prístupových rozhovorov so Severným Macedónskom a s Albánskom; keďže skutočnosť, že na základe odporúčaní Komisie z rokov 2018 a 2019, ktoré schválil Európsky parlament, nedošlo k dohode, narušila dôveryhodnosť Európskej únie, prispela k vzostupu populizmu, nacionalizmu a euroskepticizmu, oslabila úsilie kandidátskych krajín, pričom hrozilo, že vznikne politické vákuum, a posmelila aktérov tretích strán, ktorí sa usilujú získať politický vplyv v regióne na úkor integračného procesu EÚ;

                  L.

                  keďže proces rozširovania podporuje a posilňuje kapacity na riešenie dvojstranných sporov a usiluje sa o zmierenie medzi spoločnosťami v regióne;

                  M.

                  keďže krajiny západného Balkánu by mali zvýšiť úsilie o prekonanie politickej polarizácie a dlhotrvajúcich parlamentných bojkotov s cieľom posilniť parlamentný dohľad;

                  N.

                  keďže Európsky parlament zostáva spoľahlivým partnerom krajín v procese pristúpenia k EÚ a zástancom procesu rozširovania ako pozitívneho mechanizmu Európskej únie na stimulovanie reforiem zameraných na inštitucionálne a sociálno-ekonomické posilnenie týchto krajín v prospech ich občanov;

                  O.

                  keďže v solúnskej agende a vo vyhlásení zo Sofie sa zdôraznilo, že sa bude klásť osobitný dôraz na vytváranie ďalších príležitostí pre mládež, pričom sa zabezpečí, že to prispeje k sociálno-ekonomickému rozvoju západného Balkánu;

                  P.

                  keďže Európsky parlament je odhodlaný zintenzívniť politickú a inštitucionálnu podporu demokratických a hospodárskych reforiem v regióne a pomáhať krajinám západného Balkánu v procese pristúpenia k EÚ;

                  Q.

                  keďže politické usmernenia Komisie z rokov 2019 – 2024 opätovne potvrdzujú európsku perspektívu západného Balkánu;

                  R.

                  keďže podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Borrell a komisár Várhelyi sa počas svojich vypočutí v Európskom parlamente zaviazali, že sa budú prioritne zameriavať na proces rozširovania, a prisľúbili, že urýchlia štrukturálne a inštitucionálne reformy a integračné procesy na západnom Balkáne;

                  S.

                  keďže ambiciózna politika rozširovania si vyžaduje primeraný rozpočet; keďže Rada by mala zabezpečiť dostatočné rozpočtové prostriedky na podporu politiky rozširovania;

                  T.

                  keďže EÚ musí takisto posilniť mechanizmy právneho štátu v Únii a vytvoriť ambiciózny program Konferencie o budúcnosti Európy;

                  U.

                  keďže prosperita a bezpečnosť Európy sú úzko spojené s integračným procesom a napredovaním v oblasti mieru, demokracie, dodržiavania ľudských práv a právneho štátu v regióne západného Balkánu a s budúcnosťou jeho krajín v silnej a reformovanej EÚ;

                  V.

                  keďže v oznámení z 5. februára 2020 sa Komisia zaviazala, že predloží oznámenie, v ktorom vymedzí opatrenia na urýchlenie základných reforiem vrátane právneho štátu;

                  W.

                  keďže EÚ mobilizovala 3,3 miliardy EUR na riešenie pandémie vyvolanej koronavírusom na západnom Balkáne vrátane 38 miliónov EUR na okamžitú podporu zdravotníctva, 389 miliónov EUR na sociálnu a hospodársku obnovu, 750 miliónov na makrofinančnú pomoc, 455 miliónov EUR na reaktiváciu hospodárstva a 1,7 miliardy EUR na preferenčné úvery od Európskej investičnej banky;

                  X.

                  keďže krajiny západného Balkánu profitovali z mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany, spoločného obstarávania zdravotníckeho vybavenia, výnimiek zo systému vývozných povolení EÚ pre osobné ochranné prostriedky a tzv. zelených jazdných pruhov pre základný tovar;

                  1.

                  odporúča Rade, Komisii a podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku:

                              a)

                              podporiť európsku perspektívu krajín západného Balkánu a zlepšiť prístupový proces zabezpečením toho, že sa tak posilnia základné hodnoty a právny štát a dosiahne udržateľná demokratická, hospodárska a ekologická transformácia a sociálna konvergencia, a zabezpečia sa dobré susedské vzťahy a regionálna spolupráca ako základné prvky rozširovania a procesu stabilizácie a pridruženia, a tým, že sa zabezpečí, aby rozširovanie Únie pokračovalo súbežne s diskusiami o budúcnosti Európy a vnútornej reforme EÚ;

                              b)

                              zvýšiť úsilie o budovanie politickej vôle medzi členskými štátmi v postupujúcom rozširovaní na západný Balkán namiesto toho, aby vnútorné procesy EÚ boli jeho prekážkou, a zlepšiť politické a strategické smerovanie EÚ celkovej politiky v regióne;

                              c)

                              zachovať rozširovanie ako nevyhnutný predpoklad dôveryhodnosti EÚ, jej úspechu a vplyvu v regióne aj mimo neho;

                              d)

                              urýchliť proces pristúpenia krajín, ktoré sa politicky aj administratívne zaviazali vykonávať reformy súvisiace s EÚ;

                              e)

                              zabezpečiť, aby sa v lepšej metodike plnohodnotné členstvo v EÚ presadzovalo ako konečný cieľ a aby EÚ stanovila predvídateľnejšie pravidlá a kritériá založené na podmienenosti a reverzibilite a dôsledne ich uplatňovala, čím by bol prístupový proces dynamickejší, a tak sa uplatnením prepracovanej metodiky obnovila dôveryhodnosť;

                              f)

                              zabezpečiť, aby väčší dôraz na politickú povahu procesu, ktorý je predstavený v návrhu Komisie na revidovanú metodiku rozširovania, nenahradil hodnotenia týkajúce sa dosiahnutia referenčných kritérií na úrovni expertov a nebránil záväzku EÚ voči rozširovaniu založenému na zásluhách;

                              g)

                              zabezpečiť, aby zoskupenie oblastí politík posilnilo hĺbku, kvalitu a udržateľnosť reforiem, prinieslo konkrétne výsledky v pristupujúcich krajinách a zároveň umožnilo súbežné rokovania o rôznych kapitolách;

                              h)

                              poskytnúť jasné a jednotné prístupové kritériá, ako aj nepretržitú politickú a technickú podporu počas celého procesu, a to aj pre parlamenty na zabezpečenie ich úlohy nezávislého dohľadu, a zlepšiť meranie pokroku, pričom sa zabezpečí, aby sa každá pristupujúca krajina posudzovala na základe kondicionality a zásady vlastných zásluh;

                              i)

                              zabezpečiť kontinuitu, zodpovednosť, konzistentnosť a predvídateľnosť procesu rozširovania tým, že nová metodika Komisie sa zakotví ako dlhodobá úprava politiky a predíde sa ad hoc revíziám procesu a jeho parametrov v dôsledku politických úvah ktoréhokoľvek členského štátu; zabezpečiť, aby sa prístupové kritériá a podpora zakladali na získaných skúsenostiach s cieľom vyhnúť sa už zisteným nedostatkom a zlepšiť prístupový proces;

                              j)

                              uľahčiť vykonávanie lepšej metodiky v prípade prístupových krajín, s ktorými sa už vedú rokovania, ak sa rozhodnú pre pristúpenie, v záujme zmysluplného a dlhodobého zbližovania s európskymi štandardmi a normami;

                              k)

                              zvýšiť politické a hospodárske stimuly pre krajiny západného Balkánu a zlepšiť súdržnosť medzi procesom rozširovania a politickými iniciatívami v EÚ prostredníctvom každoročných regionálnych stretnutí popri zasadnutiach Európskej rady s vedúcimi predstaviteľmi západného Balkánu, pričom sa zaručí pravidelná účasť zástupcov západného Balkánu na zasadnutiach Európskej rady, v Politickom a bezpečnostnom výbore a v pracovných skupinách Komisie;

                              l)

                              podnecovať postupnú integráciu prístupových krajín do procesov, odvetvových politík a programov EÚ pred ich pristúpením, a to aj cielenou finančnou podporou prostredníctvom finančných prostriedkov EÚ, s cieľom poskytnúť občanom, najmä deťom a mladým ľuďom, hmatateľné výhody a zlepšiť predvstupovú pomoc a prítomnosť EÚ v týchto krajinách ešte pred tým, ako sa stanú plnohodnotnými členmi;

                              m)

                              podporovať posilnenú parlamentnú úlohu v prístupovom procese na uznávaných fórach a dôsledne stimulovať nové iniciatívy, ako je napríklad samit rečníkov, ktorý po prvýkrát zvolal predseda Európskeho parlamentu a vedúci predstavitelia parlamentov západného Balkánu 28. januára 2020;

                              n)

                              umožniť a podporovať väčšie zapojenie poslancov z krajín, s ktorými sa vedú rokovania, do práce Európskeho parlamentu;

                              o)

                              zapojiť zástupcov krajín západného Balkánu do Konferencie o budúcnosti Európy s osobitným zameraním na účasť mládeže;

                              p)

                              posilniť mechanizmus podmienenosti a presadzovať reverzibilitu prístupového procesu uplatňovaním objektívnych kritérií pri rozhodovaní o tom, či sa rokovania majú pozastaviť alebo prerušiť; zabezpečiť, aby Komisia začala tieto postupy po dôkladnom vyhodnotení a v reakcii na návrh členských štátov alebo Európskeho parlamentu, a zároveň uviedla, že zásada doložky o nerovnováhe a reverzibility sa už uplatňuje na súčasné rokovacie rámce pre Srbsko a Čiernu Horu; zabezpečiť, aby mechanizmus podmienenosti a pozastavenia sprevádzala dôkladná komunikácia inštitúcií EÚ o podrobnostiach možného pozastavenia;

                              q)

                              zvýšiť zodpovednosť členských štátov za proces rozširovania prostredníctvom zvýšenia účasti odborníkov na právny štát a iné oblasti z členských štátov, ako aj zástupcov občianskej spoločnosti a obhajcov ľudských práv, a zlepšiť meranie celkového vývoja tým, že sa budú naďalej dodržiavať dlhodobé objektívne normy a zabráni sa politizácii technických aspektov prístupového procesu, najmä na základe monitorovacích správ a odporúčaní Rady Európy a iných orgánov, ktoré stanovujú normy;

                              r)

                              uznať, že berlínsky proces podporuje a dopĺňa politiku rozširovania EÚ a nemožno ho považovať za alternatívu k pristúpeniu ani zdvojené úsilie vynaložené v rámci rozširovania;

                              s)

                              uznať, že začatie prístupových rokovaní s Albánskom a so Severným Macedónskom je vo vlastnom politickom, bezpečnostnom a hospodárskom záujme Únie;

                              t)

                              uznať, že skutočnosť, že Európska rada nezačala prístupové rokovania s Albánskom a so Severným Macedónskom v júni 2018, v júni 2019 a v októbri 2019, mala negatívny vplyv na úlohu EÚ v regióne a na verejnú mienku v súvislosti s pristúpením k EÚ, a vyslala negatívny signál krajinám západného Balkánu, a uznať, že začatie prístupových rokovaní obnoví dôveryhodnosť procesu, ako odporúča Európsky parlament a Komisia;

                              u)

                              zaviesť čo najskôr liberalizáciu vízového režimu s Kosovom, pretože boli splnené referenčné kritériá od júla 2018;

                              v)

                              zvýšiť dynamiku rokovaní s cieľom urýchliť pristúpenie Čiernej Hory a Srbska;

                              w)

                              zaistiť, aby prvoradosť demokracie, zásad právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd bola opäť v centre procesu rozširovania, tým, že sa ako prvé otvoria a ako posledné uzatvoria kapitoly týkajúce sa súdnictva, korupcie a organizovanej trestnej činnosti, ako aj tie kapitoly, ktoré sa týkajú dodržiavania ľudských práv vrátane práv menšín, slobody médií a slobody prejavu;

                              x)

                              zamerať sa na budovanie inštitucionálnych a administratívnych kapacít s cieľom opäť posilniť transparentnosť a efektívnosť dobrej správy vecí verejných na všetkých úrovniach;

                              y)

                              využívať skúsenosti z nedávnych rozšírení vrátane ponaučení týkajúcich sa stredoeurópskych krajín;

                              z)

                              pokračovať v spolupráci s krajinami západného Balkánu v boji proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti;

                              aa)

                              zabezpečiť cielené zameranie na budovanie štátnych kapacít, vykonávanie súdnych rozhodnutí, reformy súdnictva a úsilie bojovať proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti;

                              ab)

                              trvať na dodržiavaní a úplnom vykonávaní vnútroštátnych a medzinárodných súdnych rozhodnutí vrátane rozhodnutí ústavných súdov a všetkých rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva, Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) a jeho nástupcu Medzinárodného reziduálneho mechanizmu pre trestné tribunály (ďalej len „IRMCT“) a špecializovaných komôr v Kosove a špecializovanej prokuratúry, ako aj odporúčaní monitorovacích orgánov Rady Európy vrátane Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii (ECRI);

                              ac)

                              naliehať na krajiny západného Balkánu, aby plnili svoje medzinárodné záväzky pri stíhaní vojnových zločinov a určovaní osudu nezvestných osôb; podporovať plnú spoluprácu s IRMCT, kosovskými špecializovanými komorami a špecializovanou prokuratúrou a výslovné uznanie práce a zistení Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu, ako aj propagáciu a šírenie jej práce a odkazu v radoch občanov; odsúdiť všetky snahy glorifikovať vojnových zločincov a popierať historické skutočnosti a podporovať v tejto súvislosti regionálnu komisiu, ktorá je poverená zisťovaním faktov o všetkých obetiach vojnových zločinov a iných závažných porušení ľudských práv spáchaných na území bývalej Juhoslávie (iniciatíva RECOM);

                              ad)

                              zvýšiť angažovanosť EÚ pri riešení neuzavretých bilaterálnych záležitostí, presadzovaní dobrých susedských vzťahov a regionálnej spolupráce prostredníctvom úsilia o budovanie dôvery a mediáciu a naliehať na krajiny západného Balkánu, aby sa zaviazali k zmiereniu a mierovému riešeniu dlhodobých sporov;

                              ae)

                              posilniť prístupový proces so zreteľom na prehĺbenie solidarity medzi obyvateľmi krajín západného Balkánu a členských štátov a súčasne rešpektovať ich históriu, kultúru a tradície;

                              af)

                              podporovať novovymenovaného osobitného zástupcu EÚ pre dialóg medzi Belehradom a Prištinou a pre iné regionálne otázky západného Balkánu pri dosahovaní komplexnej normalizácie vzťahov medzi Srbskom a Kosovom a pri rozvoji dobrých susedských vzťahov v regióne počas jeho mandátu;

                              ag)

                              presadzovať širšiu podporu spoločnosti pre regionálne zmierenie okrem iného podporou plného zapojenia parlamentov do dialógu medzi Belehradom a Prištinou a vynakladaním úsilia o udržateľné regionálne zmierenie;

                              ah)

                              posilniť a podľa možností zvýšiť spoločné úsilie EÚ a krajín západného Balkánu zamerané na posilnenie medziľudských kontaktov a komunikácie s cieľom dosiahnuť, aby si obyvatelia jednotlivých krajín o sebe utvárali vzájomne pozitívny obraz;

                              ai)

                              podporovať vytváranie rovnakých podmienok inkluzívneho politického prostredia a napomáhať úsilie vo všetkých krajinách západného Balkánu o prekonanie politickej polarizácie a dlhotrvajúcich parlamentných bojkotov; rozvíjať inkluzívnu a konštruktívnu parlamentnú kultúru a posilniť parlamentnú kontrolu a dohľad; a podporovať zodpovedný prístup k zastupovaniu záujmov občanov v parlamentoch s cieľom presadzovať demokratickú kontrolu a lepšiu kvalitu právnych predpisov;

                              aj)

                              vziať na vedomie a uľahčiť činnosť Európskeho parlamentu súvisiacu s pristúpením a podporou demokracie vrátane činností jeho stálych výborov a delegácií a zapojiť stálych spravodajcov Európskeho parlamentu pre krajiny západného Balkánu do procesu kontroly a priamo na mieste;

                              ak)

                              podporovať volebné reformy, ktoré zabezpečia slobodné, spravodlivé, pluralitné a transparentné voľby na centrálnej a miestnej úrovni, pri ktorých nedochádza k zastrašovaniu a dezinformačným kampaniam, v súlade s medzinárodnými normami vrátane noriem o transparentnosti financovania politických strán a s odporúčaniami medzinárodných pozorovateľských misií; sledovať vykonávanie stanovísk Benátskej komisie; prispievať k programom Európskeho parlamentu na podporu demokracie v tomto regióne;

                              al)

                              povzbudzovať národné parlamenty, aby využívali nástroje Európskeho parlamentu na podporu demokracie, ako je dialóg Jeana Monneta a dialóg medzi stranami, s cieľom uľahčiť politickú prácu na parlamentnom dialógu a zvýšiť zodpovednosť, dohľad, demokratickú kontrolu a kvalitu legislatívnej práce;

                              am)

                              posilniť a úzko zapojiť občiansku spoločnosť v jej úlohe nenahraditeľného aktéra v procese demokratickej konsolidácie, regionálnej spolupráce a reforiem súvisiacich s pristúpením s dôrazom na proeurópske a prodemokratické sily v regióne;

                              an)

                              zabezpečiť, aby boli občania a spoločnosť kandidátskych krajín viac zapojení do prístupového procesu a mali z neho úžitok; osobitne podporovať a podnecovať v tomto rámci proeurópske a prodemokratické segmenty spoločnosti, názory a stanoviská;

                              ao)

                              zabezpečiť, aby súčasťou každého zrealizovaného opatrenia bol od počiatočného štádia rozhodovania až po fázu vykonávania a hodnotenia podstatný a komplexný dialóg s organizáciami občianskej spoločnosti, akademickou obcou a mládežou, pričom treba osobitne dbať o to, aby sa nepodporovali ani nefinancovali existujúce miestne protieurópske mocenské štruktúry alebo miestne štruktúry pochybnej demokratickej povesti, a tým posilňovať rozvoj hodnôt EÚ, právny štát, boj proti korupcii a budovanie silných a účinných demokratických inštitúcií ako základu úspešného pristúpenia k EÚ;

                              ap)

                              dôrazne odsúdiť očierňujúce kampane, ohrozovanie a zastrašovanie novinárov a médií a trvať na vyšetrení a trestnom stíhaní takýchto trestných činov, a tak prispieť k vytvoreniu prostredia bezpečného pre novinárov, a zároveň riešiť otázky koncentrácie, politického a hospodárskeho tlaku na financovanie médií a nedostatočnej transparentnosti vlastníctva médií;

                              aq)

                              aktívne podporovať a posilňovať demokratické, nezávislé a rôznorodé mediálne prostredie, ako aj zodpovednosť a riadenie médií;

                              ar)

                              zvýšiť podporné opatrenia na posilnenie odolnosti proti dezinformáciám a rušivým mediálnym kampaniam vrátane tých, ktoré sa vedú prostredníctvom operácií zahraničného vplyvu, ktoré sa snažia oslabiť demokratické procesy a zvrchovanosť krajín západného Balkánu ako aj úlohu EÚ v regióne prostredníctvom hybridnej vojny;

                              as)

                              presadzovať a aktívne podporovať vykonávanie antidiskriminačných politík a trvať na stíhaní trestných činov z nenávisti; nabádať na rýchlejší pokrok v oblasti rodovej rovnosti a v boji proti diskriminácii a prostredníctvom vytvorenia inkluzívnych politík na ochranu základných práv občanov zabezpečiť sociálne začlenenie etnických, národnostných a náboženských menšín, osôb so zdravotným postihnutím, Rómov a LGBTQI+ osôb s osobitným dôrazom na deti;

                              at)

                              požadovať posilnený právny rámec s cieľom predchádzať vraždeniu žien a násiliu páchanému na ženách a deťoch a iným formám domáceho násilia a aktívne proti nemu bojovať, a to aj pripomenutím záväzkov vyplývajúcich z Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu a podniknutím potrebných krokov na jeho ratifikáciu; predchádzať a bojovať proti obchodovaniu s ľuďmi;

                              au)

                              uznať ťažkosti, s ktorými sa stretávajú krajiny západného Balkánu pri riadení migračných a utečeneckých tokov, a značné úsilie, ktoré región vynaložil na poskytovanie prístrešia a dodávok humanitárnej pomoci, najmä s podporou EÚ; zabezpečiť účinné vykonávanie dohôd o štatúte medzi krajinami západného Balkánu a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex);

                              av)

                              zdôrazniť význam prínosu krajín západného Balkánu k ochrane vonkajších hraníc Európskej únie a zintenzívniť európsku podporu správy hraníc v regióne; posilniť kapacitu azylového systému v regióne v spolupráci s Európskym podporným úradom pre azyl (EASO) a Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR);

                              aw)

                              zdôrazniť zásadný význam sociálneho rozmeru a sociálno-ekonomickej súdržnosti a jeho kľúčovú úlohu v prístupovom procese;

                              ax)

                              zamerať sa viac na odstránenie chudoby, podporu občianskej spoločnosti a plnenie záväzkov v oblasti pracovného práva;

                              ay)

                              nabádať krajiny západného Balkánu, aby zvýšili úroveň pracovných a sociálnych práv, podporovali rast a vykonávali sociálne acquis EÚ, a aby do rokovaní s partnermi EÚ zahrnuli širokú škálu zainteresovaných strán, ako sú odborové zväzy, obchodné komory a komory práce;

                              az)

                              riešiť problém úniku mozgov pomocou konkrétnych opatrení, ako je podpora kvalitných a inkluzívnych vzdelávacích reforiem, najmä v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, a zabezpečiť pritom, aby sektor vzdelávania viac zodpovedal požiadavkám trhu práce a prispieval k vytváraniu dlhodobých a udržateľných pracovných príležitostí pre mladých ľudí;

                              ba)

                              podporovať platformu regionálneho dialógu „Preklenutie priepasti“ v rámci programu mladých politických lídrov Európskeho parlamentu ako súčasť úsilia o odstránenie priepasti medzi politikou mládeže, účasťou mládeže a poslancami v krajinách západného Balkánu a povzbudzovať konkrétne opatrenia na zvýšenie účasti mládeže na politickom dianí a vykonávanie politík zameraných na mládež v celom regióne;

                              bb)

                              propagovať príležitosti na dobrovoľníctvo a občiansku angažovanosť mladých ľudí a investovať viac do mladých ľudí tohto regiónu zvyšovaním účasti prístupových krajín na existujúcich programoch mobility, ako je Erasmus+, Kreatívna Európa a Horizont 2020, a vytvorením nových programov zameraných na medziregionálnu mobilitu;

                              bc)

                              posilniť spoluprácu v oblastiach vedy, výskumu a inovácií prostredníctvom osobitného programovania Európskej komisie;

                              bd)

                              zintenzívniť pomoc poskytovanú krajinám západného Balkánu s cieľom zlepšiť ich právne predpisy v oblasti životného prostredia, energetickej účinnosti a klímy a zabezpečiť, aby mali kapacity na ich vykonávanie v súlade s normami EÚ a s Parížskou dohodou, a to aj úplným a rýchlym plnením ich medzinárodných povinností vyplývajúcich zo Zmluvy o Energetickom spoločenstve, pokiaľ ide o úplné zosúladenie a vykonávanie acquis Únie v oblasti energetiky;

                              be)

                              vyzvať orgány, aby prijali naliehavé opatrenia týkajúce sa monitorovania, zmierňovania a prevencie znečisťovania ovzdušia a vody; zabezpečiť ex ante strategické environmentálne hodnotenia a hodnotenia vplyvu na životné prostredie s cieľom zabezpečiť udržateľný rozvoj vodnej energie a cestovného ruchu vyvážený úsilím o ochranu;

                              bf)

                              podporovať regionálnu energetickú integráciu, zvyšovať diverzifikáciu a bezpečnosť zdrojov dodávok a posilňovať prepojenie energetickej infraštruktúry a digitálnych sietí;

                              bg)

                              podporovať nevyhnutnú energetickú transformáciu, aby sa prešlo na čistejšie obnoviteľné zdroje energie a prestalo sa používať uhlie a lignit, ktoré miestnemu obyvateľstvu a susedným krajinám spôsobujú vážne sociálne a zdravotné riziká; začleniť prístupové krajiny západného Balkánu do postupov týkajúcich sa európskej zelenej dohody a Fondu na spravodlivú transformáciu;

                              bh)

                              pripomína, že EÚ je najväčším zahraničným investorom v regióne, pričom v rokoch 2014 až 2018 investovala 12,7 miliardy EUR do priamych zahraničných investícií; zaviesť strategický hospodársky a investičný plán s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť, právne a podnikateľské prostredie, situáciu MSP a udržateľný rozvoj v celom regióne v súlade so záväzkami prijatými v rámci Parížskej dohody a európskej zelenej dohody, pričom treba poznamenať, že rast na západnom Balkáne po krátkodobom oživení investícií v predchádzajúcich rokoch spomaľuje a prínos investícií a vývozu k rastu v regióne slabne;

                              bi)

                              presadzovať a posilňovať regionálnu hospodársku integráciu na západnom Balkáne, ktorá sa už realizovala v rámci Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA) a podľa vzoru acquis EÚ, a aktívne podporovať hospodársku integráciu medzi EÚ a regiónom rozširovaním politík EÚ a vnútorného trhu na krajiny západného Balkánu, ak boli splnené podmienky;

                              bj)

                              podporovať iniciatívy založené na viacročnom akčnom pláne pre regionálny hospodársky priestor (MAP REA), ktorý prijali predsedovia vlád západného Balkánu na samite v Terste v roku 2017 a pozostáva zo štyroch pilierov – obchod, investície, mobilita a digitálna integrácia, ktoré sú kľúčové pre hospodársky rozvoj regiónu a zrýchlenie zbližovania s EÚ;

                              bk)

                              podporovať spoluprácu krajín západného Balkánu s regionálnymi a medzinárodnými organizáciami, ako je Rada pre regionálnu spoluprácu (RCC), Úrad pre regionálnu spoluprácu mládeže (RYCO), Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), a s medzinárodnými finančnými inštitúciami, ako je Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Európska investičná banka (EIB);

                              bl)

                              naďalej podporovať a čo najskôr poskytnúť pomoc potrebnú na ukončenie postupu pristúpenia Srbska a Bosny a Hercegoviny k Svetovej obchodnej organizácii (ďalej len „WTO“) a zároveň oceniť ich žiadosti o členstvo vo WTO predložené v roku 1999 (Srbsko) a 2005 (Bosna a Hercegovina), a pripomínať význam členstva vo WTO z hľadiska nových obchodných príležitostí a priblíženia kandidátskych krajín k členstvu v EÚ;

                              bm)

                              brániť záujmy Únie zmierňovaním negatívnych účinkov dohôd o voľnom obchode s Eurázijskou hospodárskou úniou podpísaných krajinami, ktoré požiadali o členstvo v Európskej únii a ktorým bola poskytnutá možnosť uzavrieť dohodu o stabilizácii a pridružení s Európskou úniou, a to aj preskúmaním úrovne pomoci poskytovanej takýmto krajinám;

                              bn)

                              podporovať regionálnu spoluprácu v oblasti rozvoja infraštruktúry medzi krajinami západného Balkánu;

                              bo)

                              prisúdiť regiónu v rámci stratégie EÚ na prepájanie vysokú prioritu, pričom treba vyzdvihnúť význam zlepšenia dopravnej infraštruktúry v regióne, a najmä jej úlohu, ktorú zohráva pri uľahčovaní obchodu; podporovať budovanie európskych železničných a cestných koridorov v krajinách západného Balkánu; nabáda Komisiu, aby urýchlila financovanie investícií do infraštruktúry;

                              bp)

                              ešte viac zblížiť obyvateľov a hospodárstva regiónu a Únie tým, že sa krajiny západného Balkánu začlenia do sietí TEN-T a TEN-E, a pomáhať zabezpečiť kvalitné a bezpečné dopravné a energetické služby a zlepšiť infraštruktúru a celkovú prepojenosť v rámci regiónu, ako aj medzi regiónom a EÚ v súlade s návrhom Komisie na strategický hospodársky a investičný plán pre západný Balkán;

                              bq)

                              urýchliť vykonávanie Digitálnej agendy pre západný Balkán, aby digitálna transformácia priniesla občanom výhody; pomáhať krajinám tohto regiónu pri zlepšovaní príležitostí startupov a MSP na financovanie a rozvoj;

                              br)

                              vytvoriť predvídateľný harmonogram a urýchliť zavedenie regionálneho bezroamingového priestoru a iniciovať ďalšie znižovanie taríf za komunikáciu s EÚ na základe zvýšenej fyzickej a digitálnej regionálnej spolupráce a prepojenosti;

                              bs)

                              zlepšiť konzistentnosť, efektívnosť, zviditeľnenie a transparentnosť financovania Únie v oblasti vonkajšej činnosti, a tým presadzovať hodnoty Únie, právny štát, boj proti korupcii a budovanie silných a účinných demokratických inštitúcií; zosúladiť v náležitých prípadoch financovanie z nástroja IPA III s cieľmi európskej zelenej dohody;

                              bt)

                              zabezpečiť náležitú, spravodlivú a primeranú predvstupovú pomoc zameranú na výkon a orientovanú na výsledky, ktorá zodpovedá transformačným potrebám príjemcov a pomáha im plniť si povinnosti vyplývajúce z pristúpenia k EÚ; uprednostniť konkrétne projekty, z ktorých budú mať prospech obyvatelia dotknutých krajín, a zvýšiť absorpčnú kapacitu príjemcov;

                              bu)

                              užšie koordinovať otázky správy hospodárskych záležitostí s medzinárodnými finančnými inštitúciami a zlepšiť vzájomnú spoluprácu s cieľom zefektívniť podporné úsilie a zabrániť duplicite financovania;

                              bv)

                              posilniť podmienenosť medzi makrofinančnou pomocou a pokrokom v boji proti korupcii a dodržiavaní právneho štátu a ľudských práv;

                              bw)

                              zabrániť škrtom v celkovom financovaní nástroja IPA, ktoré by mohli spomaliť reformy súvisiace s EÚ a ohroziť schopnosť Únie plniť jej strategický cieľ stabilizovať a transformovať pristupujúce krajiny a pripraviť ich na záväzky vyplývajúce z členstva, ako aj vážne obmedziť schopnosť riešiť mnohé výzvy súvisiace s právnym štátom, zmierením, regionálnou integráciou a zmenou klímy, a zároveň spôsobiť, že región by bol ešte viac ohrozený vplyvom aktérov z tretích krajín; zabezpečiť, aby sa občianskej spoločnosti poskytovala primeraná a nepretržitá podpora;

                              bx)

                              zabezpečiť, aby sa IPA III riadil politickými prioritami, ktoré majú prostredníctvom konkrétnych projektov priamy vplyv na život občanov, a aby sa predvstupové financovanie prideľovalo transparentným, primeraným a nediskriminačným spôsobom a aby bolo založené na spoľahlivých ukazovateľoch výkonnosti, so zreteľom na prejavený záväzok a pokrok prijímajúcich krajín pri vykonávaní reforiem;

                              by)

                              posilniť prístup založený na výkonnosti prostredníctvom mechanizmu pozastavenia a zabezpečiť pritom súlad s Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI); doplniť nariadenie IPA III o reformovaný a vylepšený „strategický dialóg“, ktorým sa zabezpečí včasné informovanie Európskeho parlamentu a konzultácie s ním;

                              bz)

                              presadzovať demokratickú zodpovednosť zabezpečením úplného zapojenia Európskeho parlamentu do kontroly, dohľadu a strategického riadenia navrhovania, programovania a monitorovania a hodnotenia IPA III prostredníctvom delegovaných aktov;

                              ca)

                              zlepšiť celkovú viditeľnosť podpory EÚ a informovanosť o nej v regióne posilnením strategickej komunikácie a verejnej diplomacie s cieľom sprostredkovať hodnoty Únie a zdôrazniť pridanú hodnotu projektov a programov financovaných Úniou; pripraviť spoločnú komunikačnú stratégiu v spolupráci s krajinami západného Balkánu; ďalej zlepšovať chápanie výhod procesu pristúpenia a zjednocovania na celom európskom kontinente;

                              cb)

                              trvať na tom, aby pristupujúce krajiny postupne zaistili súlad so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou a spoločnou obchodnou politikou Únie;

                              cc)

                              výrazne zintenzívniť komunikáciu o pomoci EÚ, najmä pokiaľ ide o značnú podporu, ktorú EÚ poskytla západnému Balkánu na boj proti pandémii COVID-19, a zabezpečiť, aby príjemcovia tejto pomoci nešírili dezinformácie a negatívne vyjadrenia týkajúce sa reakcie EÚ na COVID-19;

                              cd)

                              vyzdvihnúť spoluprácu krajín západného Balkánu s Úniou pri misiách spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP);

                              ce)

                              odsúdiť kroky tretích krajín zamerané na destabilizáciu a oslabenie demokratickej správy v regióne západného Balkánu;

                              cf)

                              pokračovať v spolupráci v oblasti boja proti hybridným hrozbám vrátane boja proti ruskej propagande;

                              cg)

                              prijať opatrenia v nadväznosti na samit EÚ – západný Balkán v roku 2020 s cieľom posúdiť, prehodnotiť a oživiť proces rozširovania a poskytnúť nový impulz transformácii prístupových krajín;

                              ch)

                              urýchlene zaviesť revidovanú metodiku rozširovania na opätovné začatie prístupového procesu a na základe samitu západného Balkánu v Záhrebe prijať rokovacie rámce a zvolať medzivládne konferencie zamerané na okamžité začatie prístupových rozhovorov s Albánskom a so Severným Macedónskom;

                              ci)

                              zdôrazňuje 15 podmienok, o ktorých rozhodla Rada Európskej únie a ktoré Albánsko musí splniť pred svojou prvou medzivládnou konferenciou s členskými štátmi EÚ;

                              cj)

                              udržiavať spoluprácu so Spojeným kráľovstvom na západnom Balkáne so zreteľom na britské väzby s regiónom, ako aj na spoločné ciele, od napredovania v oblasti právneho štátu cez boj proti organizovanej trestnej činnosti po boj proti terorizmu a iné zámery a ciele misií SBOP;

                              ck)

                              zintenzívniť politický dialóg na vysokej úrovni prostredníctvom pravidelných samitov EÚ – západný Balkán;

                              cl)

                              vykonať odporúčania uvedené v tematickom hodnotení podpory EÚ týkajúcej sa právneho štátu v susedných krajinách a v krajinách zapojených do procesu rozširovania z roku 2019 (2010 – 2017), a to popri urýchlenom prijatí oznámenia Komisie, ktoré bude riešiť vážne problémy v oblasti právneho štátu prostredníctvom mechanizmu podmienenosti a reverzibility;

                              cm)

                              prijať opatrenia v nadväznosti na významnú podporu poskytovanú všetkým krajinám západného Balkánu s cieľom uspokojiť bezprostredné zdravotné a humanitárne potreby v dôsledku pandémie COVID-19;

                              cn)

                              pokračovať v podpore kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín EÚ na západnom Balkáne, pokiaľ ide o koordináciu reakcie a zmiernenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie COVID-19, a zosúladiť opatrenia so spoločným núdzovým hospodárskym balíkom EÚ, ktorý bol vypracovaný v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami;

                              co)

                              zabezpečiť, aby súčasný a budúci VFR spolu s hospodárskym a investičným plánom pre západný Balkán významne prispeli k obnove po pandémii COVID-19 a uľahčili hospodársky rast a integráciu prostredníctvom posilnených a udržateľných digitálnych, energetických a dopravných spojení;

                              cp)

                              zabezpečiť, aby sa hospodársky a investičný plán pre západný Balkán nefinancoval najmä z existujúcich zdrojov IPA, čím by sa mohli odčerpať finančné prostriedky potrebné pre ďalšie dôležité politiky a programy; zaistiť úplný súlad tohto plánu s európskou zelenou dohodou, najmä s cieľom EÚ v oblasti dekarbonizácie;

                              cq)

                              uprednostniť západný Balkán v novej záruke pre vonkajšiu činnosť a v Európskom fonde pre udržateľný rozvoj (EFSD+) v rámci Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI); zabezpečiť dvojnásobný nárast poskytovania grantov prostredníctvom Investičného rámca pre západný Balkán s cieľom podporiť rozvoj súkromného sektora, prepojenie, digitalizáciu, zelenú agendu a sociálne investície a výrazne zvýšiť finančné záruky na podporu verejných a súkromných investícií v regióne prostredníctvom záručného nástroja;

                              cr)

                              rozšíriť geografický rozsah pôsobnosti Fondu solidarity Európskej únie, ktorý sa už vzťahuje na krízy v oblasti verejného zdravia, na všetky krajiny západného Balkánu;

                  2.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a vládam a parlamentom pristupujúcich krajín.

         (1)  Ú. v. EÚ C 47, 11.2.2020, s. 15.

         (2)  CDR 2727/2019.

         (3)  Ú. v. EÚ C 265, 11.8.2017, s. 142.

         (4)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0299.

         (5)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0050.

         (6)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0010.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 15. decembra 2020 o rozdeľovaní dividend počas pandémie COVID-19, ktorým sa zrušuje odporúčanie ECB/2020/35 (ECB/2020/62) 2020/C 437/01

text:
               18.12.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 437/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      z 15. decembra 2020
      o rozdeľovaní dividend počas pandémie COVID-19, ktorým sa zrušuje odporúčanie ECB/2020/35
      (ECB/2020/62)
      (2020/C 437/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,
      keďže:

                  (1)

                  Európska centrálna banka (ECB) prijala 27. marca 2020 odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2020/19 (2), v ktorom odporúča, aby úverové inštitúcie minimálne do 1. októbra 2020 nevyplatili žiadne dividendy ani sa neodvolateľne nezaviazali vyplatiť dividendy a aby neuskutočňovali spätné odkúpenia akcií zamerané na odmeňovanie akcionárov. Dňa 27. júla 2020 ECB predĺžila platnosť uvedeného odporúčania do 1. januára 2021 prostredníctvom odporúčania Európskej centrálnej banky ECB/2020/35 (3). Uvedené odporúčania boli založené na tom, že ECB považovala za kľúčové, aby úverové inštitúcie naďalej plnili svoju úlohu pri financovaní domácností, malých a stredných podnikov a korporácií počas trvania hospodárskeho šoku súvisiaceho s ochorením COVID 19. Preto sa považovalo za mimoriadne dôležité, aby si úverové inštitúcie uchovali kapitál na podporu hospodárstva v čase narastajúcej neistoty spôsobenej pandémiou COVID-19. Z tohto dôvodu sa malo mať uchovanie kapitálových zdrojov na podporu reálnej ekonomiky a absorpciu strát prednosť pred dobrovoľným rozdeľovaním dividend a spätným odkupovaním akcií.

                  (2)

                  Napriek skutočnosti, že sa od 27. marca 2020 zlepšili makroekonomické podmienky a znížila sa hospodárska neistota spôsobená pandémiou COVID-19, miera neistoty zostáva vysoká, čo má naďalej vplyv na schopnosť bánk vopred stanoviť ich strednodobé kapitálové potreby. Vzhľadom na pretrvávajúce opatrenia verejnej podpory a značné oneskorenie dopadu zhoršenia hospodárskej situácie na bilancie úverových inštitúcií je možné, že sa účinok hospodárskeho šoku súvisiaceho s ochorením COVID-19 na bankový sektor ešte v plnom rozsahu neprejavil. Vzhľadom na pretrvávajúcu neistotu je potrebná mimoriadna obozretnosť, pokiaľ ide o prístup úverových inštitúcií k rozdeľovaniu a súvisiace postupy. ECB preto vzhľadom na neisté hospodárske prostredie považuje za potrebné nabádať úverové inštitúcie, aby sa naďalej zdržali rozdeľovania dividend a spätného odkupovania akcií. Každopádne je nanajvýš dôležité, aby úverové inštitúcie pri rozhodovaní o rozdeľovaní dividend a spätnom odkupovaní akcií vychádzali zo svojej kapacity na tvorbu interného kapitálu s ohľadom na budúcnosť a zohľadnili nadchádzajúci dopad zhoršenia hospodárskej situácie na kvalitu svojich expozícií a kapitálu. ECB navyše vo všeobecnosti zastáva názor, že by nebolo obozretné, aby tieto úverové inštitúcie pri takomto rozhodovaní rozhodli o rozdelení dividend a o spätnom odkúpení akcií, ktoré by predstavovali viac ako 15 % ich nerozdeleného zisku za finančné roky 2019 a 2020 alebo viac ako 20 bázických bodov, pokiaľ ide o podiel vlastného kapitálu Tier 1, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.

                  (3)

                  Vzhľadom na jednotnosť a integritu vnútorného trhu považuje ECB za potrebné zapájať sa do diskusií s príslušnými orgánmi dotknutých členských štátov s cieľom určiť, či je namieste, aby boli dividendy vyplatené materskej inštitúcii, materskej finančnej holdingovej spoločnosti alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti so sídlom v členskom štáte, ktorý nie je zúčastneným členským štátom. Tieto diskusie by sa mali okrem iného riadiť zásadou rovnocennosti a reciprocity s cieľom podporiť bezproblémové fungovanie vnútorného trhu Únie ako celku, zachovať zdravú kapitálovú pozíciu úverových inštitúcií z prudenciálneho hľadiska a prispieť k stabilite finančného systému v rámci Únie a jednotlivých členských štátov.

                  (4)

                  S cieľom maximalizovať podporu reálnej ekonomike by mali aj menej významné úverové inštitúcie pri ich prístupe k rozdeľovaniu prejaviť mimoriadnu umiernenosť v súlade s týmto odporúčaním.

                  (5)

                  Toto opatrenie má dočasnú povahu a je odôvodnené len aktuálnymi výnimočnými okolnosťami. V prípade, že nedôjde k výrazne nepriaznivému vývoju, má ECB v úmysle odporúčanie 30. septembra 2021 zrušiť a vrátiť sa k posudzovaniu plánov týkajúcich sa kapitálu bánk a jeho rozdeľovania na základe výsledkov bežného cyklu dohľadu,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         I.

                  1.

                  ECB odporúča, aby významné úverové inštitúcie do 30 septembra 2021 postupovali obzvlášť obozretne pri rozhodovaní o dividendách alebo pri ich vyplácaní (4), ako aj pri spätných odkúpeniach akcií zameraných na odmeňovanie akcionárov (5).

                  2.

                  Úverové inštitúcie, ktoré majú v úmysle rozhodnúť o dividendách alebo vyplatiť dividendy alebo spätne odkúpiť akcie so zámerom odmeniť akcionárov, by sa mali obrátiť na svoje spoločné dohliadacie tímy v rámci ich dialógu v oblasti dohľadu s cieľom prediskutovať, či je rozdelenie na zamýšľanej úrovni obozretné.

                  3.

                  Toto odporúčanie sa uplatňuje na konsolidovanej úrovni na významné dohliadané skupiny v zmysle článku 2 bodu 22 nariadenia Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17) (6) a na individuálnej úrovni na významné dohliadané subjekty v zmysle článku 2 bodu 16 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17), ak takéto významné dohliadané subjekty nie sú súčasťou významnej dohliadanej skupiny.

         II.

      Toto odporúčanie je adresované významným dohliadaným subjektom a významným dohliadaným skupinám vymedzeným v článku 2 bodoch 16 a 22 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17).

         III.

      Toto odporúčanie je adresované aj príslušným vnútroštátnym orgánom v súvislosti s menej významnými dohliadanými subjektmi a menej významnými dohliadanými skupinami vymedzenými v článku 2 bodoch 7 a 23 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17). Od príslušných vnútroštátnych orgánov sa očakáva, že uplatnia toto odporúčanie na takéto subjekty a skupiny vhodným spôsobom.

         IV.

      ECB naďalej vyhodnocuje hospodársku situáciu a obsah tohto odporúčania opätovne posúdi pred 30. septembrom 2021.

         V.

      Odporúčanie ECB/2020/35 sa týmto zrušuje.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 15. decembra 2020

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE

         (1)  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2020/19 z 27. marca 2020 o rozdeľovaní dividend počas pandémie COVID-19, ktorým sa zrušuje usmernenie ECB/2020/1 (ECB/2020/19) (Ú. v. EÚ C 102 I, 30.3.2020, s. 1).

         (3)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2020/35 z 27. júla 2020 o rozdeľovaní dividend počas pandémie COVID-19, ktorým sa zrušuje usmernenie ECB/2020/19 (Ú. v. EÚ C 251, 31.7.2020, s. 1).

         (4)  Úverové inštitúcie môžu mať rôzne právne formy, napr. formu kótovaných spoločností a spoločností ktoré nie sú akciovými spoločnosťami, akými sú napríklad vzájomné spoločnosti (mutuals), družstvá alebo sporiteľne. Pojem „dividenda“ používaný v tomto odporúčaní označuje každý druh výplaty hotovosti v súvislosti s vlastným kapitálom Tier 1, ktorý má za následok zníženie objemu alebo kvality vlastných zdrojov.

         (5)  Ak by finančná inštitúcia chcela nahradiť kmeňové akcie, bolo by to v súlade s týmto odporúčaním.

         (6)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci SSM) (ECB/2014/17) (Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1).


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/2169 zo 17. decembra 2020, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

text:
                  21.12.2020

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 431/75

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2020/2169
         zo 17. decembra 2020,
         ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,
         keďže:

                     (1)

                     Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“). Rada 16. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1052 zo 16. júla 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (2). Rada 30. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1144 z 30. júla 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (3). Rada 7. augusta 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1186 zo 7. augusta 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (4). Rada 22. októbra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1551 z 22. októbra 2020, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (5).

                     (2)

                     V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.

                     (3)

                     Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa zo zoznamu mal vypustiť Uruguaj.

                     (4)

                     Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované, s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 16. decembra 2020 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním.

                     (5)

                     V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní, či ho bude transponovať.

                     (6)

                     Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (6); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                     (7)

                     Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (7).

                     (8)

                     Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (8) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (9).

                     (9)

                     Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (10) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (11).

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
         Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia, zmenené odporúčaním (EÚ) 2020/1052, odporúčaním (EÚ) 2020/1144 a odporúčaním (EÚ) 2020/1186, sa mení takto:

                     1.

                     Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Členské štáty by mali od 16. decembra 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I.“

                     2.

                     Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:

                           „PRÍLOHA I
                           Tretie krajiny a osobitné administratívne oblasti, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:
                           I.   ŠTÁTY

                                       1.

                                       AUSTRÁLIA

                                       2.

                                       JAPONSKO

                                       3.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       4.

                                       RWANDA

                                       5.

                                       SINGAPUR

                                       6.

                                       JUŽNÁ KÓREA

                                       7.

                                       THAJSKO

                                       8.

                                       ČÍNA (*1)

                                 II.   OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY
                           OAO Hongkong  (*1)

                           OAO Macao  (*1)

                     “

            V Bruseli 17. decembra 2020

                  Za Radu

                  predseda

               M. ROTH

            (1)  Ú. v. EÚ L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Ú. v. EÚ L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Ú. v. EÚ L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (7)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

            (8)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (9)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (10)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (11)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).

            (*1)  S výhradou potvrdenia reciprocity.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/1896 z 29. októbra 2021, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

text:
                  3.11.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 388/1

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/1896
         z 29. októbra 2021,
         ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,
         keďže:

                     1.

                     Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“).

                     2.

                     Rada odvtedy prijala odporúčania (EÚ) 2020/1052 (2), (EÚ) 2020/1144 (3), (EÚ) 2020/1186 (4), (EÚ) 2020/1551 (5), (EÚ) 2020/2169 (6), (EÚ) 2021/89 (7), (EÚ) 2021/132 (8), (EÚ) 2021/767 (9), (EÚ) 2021/892 (10), (EÚ) 2021/992 (11), (EÚ) 2021/1085 (12), (EÚ) 2021/1170 (13), (EÚ) 2021/1346 (14), (EÚ) 2021/1459 (15), (EÚ) 2021/1712 (16) a (EÚ) 2021/1782 (17), ktorými sa zmenilo odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia.

                     3.

                     Rada prijala 20. mája 2021 odporúčanie (EÚ) 2021/816, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia (18) s cieľom aktualizovať kritériá, na základe ktorých sa posudzuje, či sú cesty z tretích krajín, ktoré nie sú nevyhnutné, bezpečné a či by sa mali povoliť.

                     4.

                     V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.

                     5.

                     Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním (EÚ) 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa do zoznamu mali doplniť Argentína, Kolumbia, Namíbia a Peru.

                     6.

                     Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 29. októbra 2021 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách, osobitných administratívnych oblastiach a iných jednotkách a územných správnych orgánoch uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním.

                     7.

                     V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní rozhodne, či ho bude transponovať.

                     8.

                     Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (19); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                     9.

                     Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (20).

                     10.

                     Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (21) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (22).

                     11.

                     Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (23) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (24).

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
         Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia, zmenené odporúčaniami (EÚ) 2020/1052, (EÚ) 2020/1144, (EÚ) 2020/1186, (EÚ) 2020/1551,(EÚ) 2020/2169, (EÚ) 2021/89, (EÚ) 2021/132, (EÚ) 2021/767, (EÚ) 2021/816, (EÚ) 2021/892, (EÚ) 2021/992, (EÚ) 2021/1085, (EÚ) 2021/1170, (EÚ) 2021/1346, (EÚ) 2021/1459, (EÚ) 2021/1712 a (EÚ) 2021/1782, sa mení takto:

                     1.

                     Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Členské štáty by mali od 29. októbra 2021 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I.“

                     2.

                     Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:

                           „„PRÍLOHA I
                           Tretie krajiny, osobitné administratívne oblasti a iné jednotky a územné správne orgány, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:
                           I.   ŠTÁTY

                                       1.

                                       ARGENTÍNA

                                       2.

                                       AUSTRÁLIA

                                       3.

                                       BAHRAJN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       ČILE

                                       6.

                                       KOLUMBIA

                                       7.

                                       JORDÁNSKO

                                       8.

                                       KUVAJT

                                       9.

                                       NAMÍBIA

                                       10.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       11.

                                       PERU

                                       12.

                                       KATAR

                                       13.

                                       RWANDA

                                       14.

                                       SAUDSKÁ ARÁBIA

                                       15.

                                       SINGAPUR

                                       16.

                                       JUŽNÁ KÓREA

                                       17.

                                       UKRAJINA

                                       18.

                                       SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

                                       19.

                                       URUGUAJ

                                       20.

                                       ČÍNA (*)

                                 II.   OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY

                                       OAO Hongkong*

                                       OAO Macao*

                                 III   JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM

                                       Taiwan

                        (*)  med forbehold af bekræftelse af gensidighed."

            V Bruseli 29. októbra 2021

                  Za Radu

                  predseda

               G. DOVŽAN

            (1)  Ú. v. EÚ L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Ú. v. EÚ L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Ú. v. EÚ L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Ú. v. EÚ L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Ú. v. EÚ L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Ú. v. EÚ L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Ú. v. EÚ L 165I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Ú. v. EÚ L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  Ú. v. EÚ L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  Ú. v. EÚ L 235, 2.7.2021, s. 27.

            (13)  Ú. v. EÚ L 255, 16.7.2021, s. 3.

            (14)  Ú. v. EÚ L 306, 31.8.2021, s. 4.

            (15)  Ú. v. EÚ L 320, 10.9.2021, s. 1.

            (16)  Ú. v. EÚ L 341, 24.9.2021, s. 1.

            (17)  Ú. v. EÚ L 360, 11.10.2021, s. 128.

            (18)  Ú. v. EÚ L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (19)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (20)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (21)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (22)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (23)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (24)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).