title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2020 2020/C 282/10

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/62

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2020
      (2020/C 282/10)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Francúzsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Francúzsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Francúzska pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Tieto nerovnováhy sa týkali najmä vysokého verejného dlhu a slabej dynamiky konkurencieschopnosti v kontexte nízkeho rastu produktivity s cezhraničným významom.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Francúzsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne, pričom zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, ako sú najvzdialenejšie regióny, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí významné riziko, že vo Francúzsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čo zhoršuje už pozorovanú tendenciu pomaly sa zväčšujúcich rozdielov medzi regiónom hlavného mesta, veľkými mestami a zvyškom krajiny, ako aj medzi mestskými a vidieckymi oblasťami a medzi metropolitným Francúzskom a najvzdialenejšími regiónmi. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

                  (10)

                  Francúzsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Francúzsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Francúzsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 1,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spoločne. Ide o podstatný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa hodnotí súlad Francúzska s dlhovým kritériom v roku 2019.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 3,0 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 9,0 % HDP v roku 2020. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 98,1 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že do roku 2020 sa zvýši na úroveň 115,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  Francúzsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú tieto rozpočtové opatrenia 1,9 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú financovanie režimu čiastočnej nezamestnanosti vo výške 1,1 % HDP; dodatočné výdavky na posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, príspevky na nemocenské poistenie a odmeny pre zdravotnícky personál vo výške 0,4 % HDP; vytvorenie fondu solidarity vo výške 0,3 % HDP s cieľom poskytovať priamu podporu malým a veľmi malým podnikom, ako aj samostatne zárobkovo činným osobám. Francúzsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 17 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad platby daní a sociálnych odvodov pre podniky; urýchlené vrátenie dane a preplatku DPH; vytvorenie osobitnej rezervy na priamu podporu strategických spoločností prostredníctvom kapitálových investícií (3,1 % HDP) a záruk za úvery (13,9 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Francúzsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Francúzska v roku 2020 na úrovni -9,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 116,5 % a v roku 2021 úroveň 111,9 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Francúzsko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritériá deficitu a dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie sú splnené.

                  (16)

                  Francúzsky systém zdravotnej starostlivosti je účinný pri dosahovaní dobrých výsledkov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 však poukázala na nedostatky v pripravenosti systému na riešenie pandémií. K týmto nedostatkom patria: i) ťažkosti pri zabezpečovaní bezprostrednej dostupnosti zdravotníckych pracovníkov, kritických dodávok a osobných ochranných prostriedkov, ako aj ii) skryté štrukturálne problémy. Pokiaľ ide o prvý nedostatok, Francúzsko zmobilizovalo svoju rezervu zdravotníckeho a pomocného zdravotníckeho personálu a zdravotníckeho vybavenia vrátane študentov medicíny a lekárov a zdravotných sestier na dôchodku. Koordinácia reakcie vo všetkých segmentoch systému zdravotnej starostlivosti je naďalej výzvou. Pokiaľ ide o druhý nedostatok, je dôsledkom chýbajúcich investícií do fyzických infraštruktúr a ľudských zdrojov, obmedzenej adaptácie pri organizácii služieb a potreby lepšej koordinácie medzi súkromnými a verejnými aktérmi. Problémy prehlbujú pretrvávajúce regionálne rozdiely. Napríklad napriek tomu, že podiel lekárov vykonávajúcich prax je na úrovni okolo priemeru Únie, približne 18 % obyvateľstva Francúzska žije v oblastiach, kde je obmedzený prístup k všeobecnému lekárovi. Základným prvkom vládnej stratégie na transformáciu systému zdravotnej starostlivosti je ďalšie rozhodné úsilie o digitalizáciu zdravotníckych služieb. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukazuje, že v čase pandémie je dôležité lepšie využívanie elektronického zdravotníctva, najmä telemedicíny.

                  (17)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 má negatívny dosah na podmienky na francúzskom trhu práce a sociálne podmienky. Napriek tomu, že sa prijali zmierňujúce opatrenia, nezamestnanosť sa výrazne zvýši (podľa jarnej prognózy Komisie z roku 2020 dosiahne v roku 2020 úroveň 10,1 % a v roku 2021 klesne na 9,7 %). Medzi tieto opatrenia patrí zmena a rozšírenie režimu skráteného pracovného času, dočasné rozšírenie práv uchádzačov o zamestnanie, ako aj opatrenia prijaté na podporu podnikov a pracovníkov a zabezpečenie fungovania verejných služieb a systému zdravotnej starostlivosti. Pretrvávajúca segmentácia trhu práce je naďalej zdrojom obáv. V roku 2019 mali približne dve tretiny nových zamestnancov krátkodobé zmluvy na obdobie kratšie ako jeden mesiac. Miera prechodu z krátkodobých zmlúv na pracovné zmluvy na neurčitý čas je jednou z najnižších v Únii. Cieľom nedávnej reformy systému dávok v nezamestnanosti (Unédic) bolo posilniť finančnú udržateľnosť systému a riešiť segmentáciu. Časti reformy súvisiace s pravidlami odškodnenia sú však z dôvodu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 pozastavené. Vzhľadom na zhoršený kontext je dôležité zabezpečiť, aby boli dávky v nezamestnanosti, ako aj aktívna podpora zamestnanosti, dostupné pre všetkých uchádzačov o zamestnanie bez ohľadu na predchádzajúce postavenie v zamestnaní. V záujme riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zlepšenia odolnosti trhu práce by sa malo pokračovať v úsilí zameranom na podporu prerozdelenia pracovnej sily vo všetkých sektoroch. Pred vypuknutím pandémie COVID-19 zamestnávatelia čoraz častejšie nahlasovali ťažkosti pri hľadaní vhodných kandidátov na prijatie do zamestnania, pričom poukázali na potrebu podporovať zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu. Napríklad, zatiaľ čo odvetvie informačných technológií je obzvlášť postihnuté nedostatkom zručností, jeho absolventi predstavujú len 3,5 % celkového počtu absolventov terciárneho vzdelávania.

                  (18)

                  V kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19 je mimoriadne dôležité zabezpečiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru na celom jednotnom trhu a monitorovať a zabezpečiť správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Na tento účel prispeje zrušenie vývozných obmedzení na určité medicínske produkty, ktoré sa prijali počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, k súdržnému uspokojeniu potrieb občanov v celej Únii v duchu solidarity, pričom zabráni riziku nedostatku a prerušenia dodávateľských reťazcov a v konečnom dôsledku pripraví cestu k úspešnej koordinovanej stratégii Únie týkajúcej sa ukončenia opatrení v súvislosti s COVID-19.

                  (19)

                  Francúzsko prijalo mnohé schémy na podporu likvidity podnikov, a to aj pomocou dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej vypuknutím ochorenia COVID-19 (8). Účinné a efektívne uplatňovanie takýchto schém je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich mali prospech podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora.

                  (20)

                  Podnikateľské prostredie Francúzska sa celkovo zlepšilo, ale Francúzsko musí pokračovať vo svojom úsilí o zjednodušenie svojho daňového systému a zníženie administratívnej záťaže pre podniky, najmä ak má v strednodobom horizonte podporiť účinné oživenie hospodárstva. Ako napríklad vyplýva z hodnotenia Komisie, ktoré sa potvrdilo v ukazovateľoch OECD o regulácii trhu s výrobkami z roku 2018, že napriek dosiahnutému pokroku a prijatiu niekoľkých opatrení v odvetví služieb sú regulačné obmedzenia vo Francúzsku stále prísnejšie než v iných členských štátoch, najmä v prípade poskytovateľov služieb pre podniky, z ktorých sú mnohí príslušníkmi regulovaných povolaní, a v maloobchode. Ako jedno z najviac zasiahnutých odvetví bude sektor služieb zohrávať významnú úlohu pri ukončení krízovej situácie a zotavovaní sa z krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Zmena požiadaviek na prístup k činnostiam v oblasti služieb a ich vykonávanie by stimulovala inováciu, hospodársku súťaž a pracovnú mobilitu, čo by malo celkovo pozitívny hospodársky dosah. Regulačná flexibilita by tiež mohla posilniť oživenie maloobchodnej činnosti v období po pandémii COVID-19.

                  (21)

                  S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. To by sa mohlo uskutočniť v rámci identifikovaných priorít európskej zelenej dohody, najmä v rámci nízkouhlíkových iniciatív v oblasti dopravy, energie z obnoviteľných zdrojov a obnovy budov. Spolu s digitálnou transformáciou hospodárstva by to mohlo pomôcť zabezpečiť krátkodobé stimuly na oživenie, ako aj strednodobé stimuly v období po pandémii COVID-19 a nasmerovať Francúzsko na udržateľnú dlhodobú a klimaticky neutrálnu cestu pri presadzovaní technologického prvenstva. Prípravné práce v súvislosti s ozdravnými opatreniami by sa mohli opierať o národný energetický a klimatický plán Francúzska, projekty spoločného záujmu a plány rozvoja infraštruktúry. Ďalšie investície do energetických infraštruktúr, a to aj do elektrických prepojení, by prispeli k zlepšeniu integrácie vnútorného trhu Únie s energiou a zároveň k zintenzívneniu hospodárskej súťaže a uľahčeniu zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Francúzsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Francúzsku umožnilo čo najlepšie využiť tento fond.

                  (22)

                  Počas platnosti opatrení na obmedzenie pohybu sa digitalizácia ukázala ako životne dôležitá pri udržiavaní prístupu k službám verejnej správy, zdravotníckym službám a výučbe, ako aj pri zachovávaní hospodárskej činnosti pomocou práce na diaľku a elektronického obchodu. V strednodobom horizonte poskytuje digitalizácia podnikom, najmä MSP, väčšie príležitosti na obnovu a rast tým, že ich dostane do kontaktu s viacerými potenciálnymi zákazníkmi, zefektívni výrobné procesy a poskytne stimuly na inovácie. Investície do digitalizácie zahŕňajú poskytovanie primeranej infraštruktúry a zlepšovanie digitálnych zručností širšieho obyvateľstva, a to najmä pracujúceho obyvateľstva. Zdá sa, že vykonávanie plánu Francúzska pre vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie (Plan France Très Haut Débit) je na dobrej ceste, pokiaľ ide o mestské oblasti. Pretrvávajú však významné rozdiely v pokrytí vysokorýchlostnými sieťami v iných oblastiach.

                  (23)

                  Francúzsko má silnú výskumnú základňu a potenciál zapojiť sa do osobitných opatrení súvisiacich s výskumom a inováciou s cieľom reagovať na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, a to aj pokiaľ ide o vývoj vakcín a liekov. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 a jej dôsledky si vyžadujú posilnenú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií medzi verejným a súkromným sektorom. V strednodobom horizonte by investície do výskumu a inovácií mohli zabezpečiť opätovný rast produktivity, ako zdôraznila francúzska národná rada pre produktivitu. Takisto treba, aby odvetvia podporujúce rast umožnili podnikom využiť príležitosti, ktoré ponúka transformácia európskeho hospodárstva.

                  (24)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (25)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Francúzsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (26)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Francúzsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (27)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (28)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

                  (29)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti zabezpečením primeraných dodávok kritických medicínskych produktov a vyváženým rozložením zdravotníckych pracovníkov, ako aj investovaním do elektronického zdravotníctva.

                  2.

                  Zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na zamestnanosť a jej sociálne dôsledky, a to aj podporou zručností a aktívnou podporou pre všetkých uchádzačov o zamestnanie.

                  3.

                  Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení na podporu likvidity podnikov, najmä MSP. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, a to najmä na udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, energetické a digitálne infraštruktúry, ako aj výskum a inovácie.

                  4.

                  Pokračovať v zlepšovaní regulačného prostredia, znížiť administratívne zaťaženie pre podniky a zjednodušiť daňový systém.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 55.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Ú. v. EÚ C 91I, 20.3.2020, s. 1.

         (9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020 ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2020 2020/C 282/11

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/68

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020
      ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2020
      (2020/C 282/11)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Chorvátsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Chorvátsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že Chorvátsko čelí makroekonomickým nerovnováham, ktoré súvisia s vysokou úrovňou verejného, súkromného a zahraničného dlhu v kontexte nízkej úrovne potenciálneho rastu.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Chorvátsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie COVID-19 budú pravdepodobne značné a v dôsledku rôznej štruktúry špecializácie sa pravdepodobne v jednotlivých chorvátskych regiónoch prejavia nerovnomerne. Obzvlášť zasiahnuté budú pobrežné regióny a ostrovy, ktoré sú výrazne závislé od cestovného ruchu. Súčasná situácia si preto vyžaduje cielenú politickú reakciu.

                  (10)

                  Chorvátsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Chorvátsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 6,8 % HDP v roku 2020 a jeho zlepšenie na deficit vo výške 2,4 % HDP v roku 2021. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 73,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 86,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  Chorvátsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a podnikom, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 2,8 % HDP. Dvomi hlavnými opatreniami sú subvencie poskytované podnikom na udržanie zamestnancov a oslobodenie podnikov, ktoré boli najviac postihnuté, od daňových povinností. Chorvátsko okrem toho prijalo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, a ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 1,3 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní z príjmu fyzických a právnických osôb a príspevkov na sociálne zabezpečenie. Celkovo sú opatrenia, ktoré Chorvátsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Chorvátska v roku 2020 na úrovni -7,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni -2,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 88,6 % HDP a v roku 2021 úroveň 83,4 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Chorvátsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

                  (16)

                  V reakcii na pandémiu COVID-19 Chorvátsko rýchlo prijalo ďalekosiahle opatrenia na ochranu svojich občanov a zabránenie šíreniu vírusu. Pandémia (a súvisiace opatrenia na zamedzenie jej šírenia) viedla k vážnemu narušeniu hospodárskej činnosti s negatívnymi účinkami na trh práce. V prognóze Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že reálny HDP klesne v roku 2020 o 9,1 % a v roku 2021 vzrastie o 7,5 %, zatiaľ čo miera nezamestnanosti by sa mala v roku 2020 zvýšiť na 10,2 % a v roku 2021 zlepšiť na 7,4 %. Odvetvie cestovného ruchu, ktoré predstavuje veľmi významnú časť chorvátskeho hospodárstva, bude výrazne zasiahnuté. Chorvátsko muselo zároveň riešiť aj následky veľkého zemetrasenia, ku ktorému došlo 22. marca 2020 v Záhrebe. V snahe zmierniť negatívny vplyv na hospodárstvo prijalo Chorvátsko súbor ambicióznych opatrení vrátane opatrení na podporu miezd, oslobodenia od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a odkladu ich platieb, podpory pre malé a stredné podniky (MSP), dodatočných záruk pre poistenie vývozu a moratória na splátky úverov, ako aj osobitných opatrení pre cestovný ruch a ďalšie výrazne zasiahnuté odvetvia.

                  (17)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 je skúškou odolnosti chorvátskeho zdravotníctva. Hoci prístup k zdravotnej starostlivosti je v Chorvátsku vo všeobecnosti dobrý, neuspokojené potreby zdravotnej starostlivosti z dôvodu vzdialenosti patria medzi najvyššie v Únii. Vyváženejšie geografické rozmiestnenie zdravotníckych pracovníkov a zariadení by umožnilo ľahší prístup k zdravotníckym službám. Priestor na zlepšenie existuje, pokiaľ ide o rozdelenie zodpovednosti za zariadenia zdravotnej starostlivosti v Chorvátsku medzi ústrednú štátnu správu a župné orgány. Ústredná štátna správa musí kryť dlhy nemocníc, ktoré vlastnia župy, ale má len obmedzené prostriedky na ovplyvňovanie ich riadenia. Užšia spolupráca medzi ústrednou štátnou správou a župami je nevyhnutná na zabezpečenie dodávok kritických medicínskych produktov a na to, aby bolo možné prijímať opatrenia na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19. Využívanie nástrojov elektronického zdravotníctva umožňuje obmedziť priame kontakty medzi zdravotníckymi pracovníkmi a pacientmi a zároveň znížiť riziko infekcií. Používanie ereceptov je rozšírené, ale len veľmi malá časť odporúčaní a zdravotných záznamov má digitálnu formu.

                  (18)

                  V dôsledku spomalenia hospodárskej činnosti majú zamestnávatelia ťažkosti s platením miezd, čo by malo viesť k zvýšenej miere nezamestnanosti a chudoby s ešte výraznejšími územnými rozdielmi. Účasť na opatreniach aktívnej politiky trhu práce je tradične veľmi nízka, no za súčasných okolností tieto programy nadobúdajú väčší význam. Takéto opatrenia, ako aj iné časovo obmedzené systémy podpory, najmä režimy skráteného pracovného času, by sa mali posilniť s cieľom poskytnúť podporu zamestnávateľom a minimalizovať počet prepustených pracovníkov. Z krátkodobého hľadiska chránia pracovné miesta, ale aj zo strednodobého hľadiska existuje priestor na zlepšenie predvídania potrieb trhu práce počas fázy oživenia. Chorvátske verejné služby zamestnanosti by mali zintenzívniť svoje úsilie o podporu pracovnej sily pri rozvíjaní vhodných zručností (napr. digitálnych zručností), vypracovať informačné stratégie zamerané na neaktívne obyvateľstvo a pomáhať bojovať proti nedeklarovanej práci podporou formálneho zamestnania. Dávka v nezamestnanosti neposkytuje prepusteným pracovníkom primeranú záchrannú sieť, pretože jej rozsah aj primeranosť sú nízke. Schopnosť dávky zabezpečujúcej minimálny príjem znižovať chudobu sa takisto považuje za slabú v kontexte vysokej miery chudoby a sociálneho vylúčenia, územných rozdielov a rizikových faktorov súvisiacich s vekom, pohlavím a zdravotným postihnutím.

                  (19)

                  Spoľahlivosť internetového pripojenia vyvoláva znepokojenie. Prístup k vysokorýchlostnému internetu nie je v chorvátskych domácnostiach veľmi rozšírený. Približne 70 % domácností má pevné širokopásmové pripojenie a len 6 % má pevné širokopásmové pripojenie s rýchlosťou aspoň 100 Mbit/s. Najmä vo vidieckych oblastiach to môže brániť telepráci a diaľkovému vzdelávaniu, najmä medzi zraniteľnými skupinami, ako sú študenti zo znevýhodnených rodín alebo študenti so zdravotným postihnutím. Hrozí, že tieto skupiny budú vylúčené z náhleho prechodu k digitalizovanejšej spoločnosti. V úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi by sa mali posilniť alternatívne pracovné režimy využívajúce digitálne technológie, keďže podiel pracovníkov, ktorí pracujú na diaľku (6 až 7 %), predstavuje polovicu priemeru Únie.

                  (20)

                  Nedostatok pracovnej sily neustále ovplyvňuje niektoré odvetvia hospodárstva, najmä z dôvodu chýbajúcich zručností. Podpora získavania primeraných zručností vrátane digitálnych zručností počas počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy a neskôr rekvalifikáciou a zvyšovaním kvalifikácie by mohla zvýšiť produktivitu a odstrániť nedostatky v zručnostiach. Treba zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť systému vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach a reforma učebných plánov musí pokračovať. Zavedenie digitálneho vzdelávania preukázalo už počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 svoju hodnotu; infraštruktúru a materiál pre digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj digitálne zručnosti učiteľov, žiakov a dospelých treba ďalej rozvíjať.

                  (21)

                  Chorvátsko by malo podporovať kontinuálny tok úverov a finančných prostriedkov z iných zdrojov vrátane nebankového financovania pre životaschopných dlžníkov, ktorí sú negatívne ovplyvnení krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Chorvátsko zaviedlo niekoľko režimov na poskytovanie stimulov a podpory pre MSP. Snaha o rýchle a nepretržité poskytovanie podpory na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk, a to najmä štátnych záruk, s dôrazom na MSP by mala pokračovať s cieľom prekonať krízu a zabezpečiť bezproblémový prechod k oživeniu. Podniky v Chorvátsku sú pri napĺňaní svojich potrieb v oblasti financovania výrazne závislé od bankových úverov a hotovostných tokov. Bankový systém by sa mal podporiť zárukami, aby sa vytvorili nové možnosti financovania MSP a zlepšil prístup k finančným zdrojom. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu likvidity podnikov prispelo aj oslobodenie od daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a umožnenie odkladu ich platieb.

                  (22)

                  Obnovilo sa úsilie o zníženie administratívneho zaťaženia a regulačných obmedzení. Činnosť podnikov však vo všeobecnosti naďalej brzdí stále vysoké regulačné a administratívne zaťaženie, napríklad pokiaľ ide o povolenia, do určitej miery o požiadavky na podávanie správ, ako aj o daňové postupy. Identifikácia administratívneho a finančného zaťaženia pokračuje na základe konzultácií so zainteresovanými stranami a prostredníctvom osobitného webového sídla a zavádzajú sa opatrenia na obmedzenie povinností, ktoré predstavujú najväčšie zaťaženie. Mimoriadne dôležité je tiež zabezpečiť bezproblémový prístup k povolaniam a ich vykonávanie zjednodušením príslušných regulačných rámcov a súvisiacich administratívnych postupov, a to najmä pre MSP a mikropodniky vrátane osôb s vlastnou praxou. Vykonala sa revízia parafiškálnych poplatkov a vláda prijala prvý akčný plán v máji 2020.

                  (23)

                  Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Chorvátsko by malo podporovať investície do odvetví posilňujúcich rast, ktoré prispievajú k ekologickej a digitálnej transformácií. Moderná a spoľahlivá digitálna infraštruktúra je kľúčom k digitálnej transformácii verejnej správy a podnikov. Základným predpokladom v kontexte digitálnej transformácie sú investície do sietí s veľmi vysokou kapacitou vrátane mobilných sietí piatej generácie. Investície by mali podporovať ciele Chorvátska v oblasti dekarbonizácie a energetickej transformácie uvedené v jeho národnom energetickom a klimatickom pláne. Chorvátsko má osobitný priestor a príležitosť investovať do udržateľnej mestskej a železničnej dopravy, energetickej efektívnosti, obnoviteľných zdrojov energie a environmentálnej infraštruktúry. Okrem toho Chorvátsko výrazne zaostáva za priemerom Únie, pokiaľ ide o nakladanie s odpadmi a hospodárenie s vodami, a na udržanie hospodárskeho rozvoja Chorvátska treba v týchto oblastiach uskutočniť investície. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Chorvátsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Chorvátsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (24)

                  Efektívnosť verejnej správy v Chorvátsku je nižšia ako priemer Únie. Nízka kapacita v oblasti navrhovania a vykonávania politík a projektov znižuje účinnosť a rýchlosť, a to aj pokiaľ ide o využívanie fondov EŠIF, ktoré sú pre Chorvátsko veľkou príležitosťou zmierniť následky krízy a podporiť oživenie hospodárstva. Implementácia nového systému strategického plánovania spolu s ohlásenou národnou stratégiou rozvoja nenapreduje. Okrem toho existuje vysoká územná rozdrobenosť verejnej správy a nerovnováha medzi povinnosťami a zdrojmi na miestnej úrovni. To prispieva k nerovnomernej kvalite verejných služieb poskytovaných v jednotlivých častiach krajiny a zvyšuje administratívne náklady.

                  (25)

                  Značný počet nevybavených vecí a zdĺhavé konania na občianskych a obchodných súdoch naďalej ovplyvňujú podnikateľské prostredie a účinné riešenie prípadov platobnej neschopnosti, zatiaľ čo problémy súvisiace s kvalitou a efektívnosťou trestnej justície brzdia boj proti hospodárskej a finančnej trestnej činnosti. Dosiahol sa pokrok pri riešení najstarších prebiehajúcich súdnych konaní a pri používaní elektronickej komunikácie na súdoch, no naďalej existuje priestor na ďalšie zlepšenie.

                  (26)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (27)

                  Finančný sektor Chorvátska je dobre kapitalizovaný a ziskový a kvalita aktív v bankovom sektore sa za posledné roky zvýšila. Finančné inštitúcie však pravdepodobne budú čeliť určitému stresu vzhľadom na svoje expozície voči odvetviam, ktoré pandémia ochorenia COVID-19 postihne najviac. Zaviedli sa opatrenia na zmiernenie negatívneho vplyvu opatrení, ktoré boli prijaté na zamedzenie šírenia vírusu, na podniky. Je veľmi dôležité, aby boli tieto opatrenia dočasné, striktne spojené s pandémiou a primerané na pomoc podnikom, ktoré čelia finančným ťažkostiam, pri návrate k životaschopnosti. Takýto prístup podporí podniky bez toho, aby sa zvrátil pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri zlepšovaní stability svojho finančného sektora.

                  (28)

                  Kľúčom k zabezpečeniu oživenia po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a k dosiahnutiu efektívneho, zodpovedného a transparentného prideľovania a rozdeľovania finančných prostriedkov a zdrojov je nepretržité úsilie o posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Napriek čiastočnému vykonaniu viacerých akčných plánov sú korupcia a konflikt záujmov v podnikateľskej sfére rozšíreným fenoménom. Aby sa zabezpečilo transparentné a efektívne využívanie verejných zdrojov, treba vyvinúť ďalšie úsilie na posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Účinnejšie nástroje na predchádzanie korupcii a jej postihovanie chýbajú najmä na miestnej úrovni. Pretrváva potreba posilniť mechanizmy dohľadu nad miestnymi úradníkmi a nominantami do miestnych verejných spoločností, ako aj potreba zabezpečiť, aby komisia pre konflikt záujmov mohla plniť svoju základnú preventívnu úlohu. Očakáva sa, že iniciatívy na zvýšenie transparentnosti, napríklad zverejňovanie majetku sudcov a prokurátorov, sa začnú realizovať v roku 2020.

                  (29)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Chorvátsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (30)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (31)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené nižšie.

                  (32)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4 uvedených nižšie,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Podporovať vyvážené geografické rozmiestnenie zdravotníckych pracovníkov a zariadení, užšiu spoluprácu medzi všetkými úrovňami správy a investície do elektronického zdravotníctva;

                  2.

                  posilniť opatrenia a inštitúcie trhu práce a zlepšiť primeranosť dávok v nezamestnanosti a systémov minimálneho príjmu. Rozšíriť prístup k digitálnej infraštruktúre a službám. Podporovať získavanie zručností;

                  3.

                  zachovať opatrenia na zabezpečenie likvidity pre MSP a samostatne zárobkovo činné osoby. Ďalej znižovať parafiškálne poplatky a obmedzenia, ktoré sú súčasťou regulácie trhu s tovarom a službami. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na environmentálnu infraštruktúru, udržateľnú mestskú a železničnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie;

                  4.

                  posilniť kapacitu a efektívnosť verejnej správy v oblasti navrhovania a vykonávania verejných projektov a politík na ústrednej a miestnej úrovni. Zvýšiť efektívnosť justičného systému.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 64.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2020 2020/C 282/12

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/74

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2020
      (2020/C 282/12)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Taliansko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Taliansku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Talianska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, žev Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Konkrétne vyplývajú z vysokého dlhu verejnej správy a dlhotrvajúco slabej dynamiky produktivity s cezhraničným presahom, a to v kontexte vysokej nezamestnanosti a stále vysokého podielu nesplácaných úverov.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Taliansku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 pravdepodobne nebudú v jednotlivých talianskych regiónoch a oblastiach rovnaké vzhľadom na dlhodobé hospodárske a sociálne rozdiely, rozdielny potenciál v oblasti konkurencieschopnosti a stupeň závislosti od turistického ruchu. Prináša to so sebou riziko zväčšovania regionálnych a oblastných rozdielov v rámci Talianska, zhoršovania trendov týkajúcich sa prehlbovania rozdielov medzi menej rozvinutými a rozvinutejšími regiónmi, medzi sociálnymi perifériami a ostatnými mestskými oblasťami, ako aj medzi niektorými mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Taliansko 30. apríla 2020 predložilo svoj program stability na rok 2020.

                  (11)

                  Na Taliansko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,6 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 5,7 % HDP. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 stabilizoval na úrovni 134,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že v roku 2020 sa zvýši na úroveň 155,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, a to konkrétne zo značného objemu verejných záruk a z nestálosti výnosov zo štátnych dlhopisov.

                  (13)

                  Taliansko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia v roku 2020 úroveň 4,5 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie zdravotnej starostlivosti a civilnej ochrany, rozšírené schémy mzdových doplatkov a finančná podpora pre samostatne zárobkovo činné osoby a podniky. Taliansko okrem toho zaviedlo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, a medzi ktoré patria odklady platby dane a záruky za úver. Celkovo sú opatrenia, ktoré Taliansko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Talianska v roku 2020 na úrovni –11,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni –5,6 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 158,9 % HDP a v roku 2021 úroveň 153,6 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Taliansko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že neexistujú žiadne dostačujúce dôkazy, na základe ktorých by sa dalo dospieť k záveru, že dlhové kritérium vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 je alebo nie je splnené, pričom kritérium deficitu nie je splnené.

                  (16)

                  Pandémia COVID-19 vystavila vnútroštátny systém zdravotníctva nebývalým tlakom, čo poukázalo na štrukturálne nedostatky a potrebu zvýšiť pripravenosť v oblasti reakcie na krízové udalosti. Napriek tomu, že výdavky Talianska na zdravotníctvo sú pod priemerom Únie, jeho zdravotnícky systém sa vyznačuje vysoko špecializovanými a súčasne kvalitnými univerzálnymi službami a vo všeobecnosti sa mu darilo poskytovať dostupnú starostlivosť. Najmä na začiatku pandémie ochorenia COVID-19 však roztrieštenosť riadenia systému verejného zdravotníctva a koordinácia medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi spomalili vykonávanie niektorých opatrení na zamedzenie šírenia nákazy. Reakcia regionálnych systémov zdravotníctva na krízu spočívala najmä v mimoriadnej mobilizácii, predovšetkým zdravotníckych pracovníkov a miestnych sociálnych služieb. Kompenzovali sa tým obmedzenia fyzickej infraštruktúry, obmedzený počet zdravotníckych pracovníkov a obmedzený objem investícií zameraných na zlepšenie štruktúr a služieb v predchádzajúcich rokoch. Vláda vynaložila veľké úsilie na zmiernenie šírenia vírusu spôsobujúceho ochorenie COVID-19, uvoľnenie tlaku na nemocnice a vytvorenie dodatočných kapacít v oblasti starostlivosti. V súčasnosti sa pripravuje dlhodobá stratégia na zamedzenie šírenia nákazy, aby sa zaistil bezpečný návrat k produktívnej činnosti. Okrem zlepšenia procesov riadenia a plánov pripravenosti na krízy by sa politiky určené na obdobie po nákaze COVID-19 mali zamerať na zmiernenie nedostatku verejných investícií do zdravotnej starostlivosti. Zo strednodobého až dlhodobého hľadiska bude rozhodujúce, aby sa vypracoval strategický investičný plán s cieľom zvýšiť odolnosť systému zdravotníctva a zaručilo sa nepretržité poskytovanie prístupnej starostlivosti. Vzhľadom na súčasné prognózy týkajúce sa pracovnej sily v zdravotníctve by sa mali uprednostniť rozvojové politiky s cieľom odstrániť prekážky v odbornej príprave, pri nábore pracovnej sily a jej udržaní v zdravotníctve.

                  (17)

                  Opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy prijaté v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 majú výrazný negatívny vplyv na trh práce a sociálne podmienky. Pred krízou sa sociálna situácia pomaly zlepšovala, a to napriek tomu, že riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia, chudoby pracujúcich a príjmovej nerovnosti zostávalo vysoké a vyznačovalo sa veľkými regionálnymi rozdielmi. Vzhľadom na vplyv pandémie ochorenia COVID-19 a jej následky by sa mali posilniť sociálne záchranné siete, aby sa zabezpečila primeraná náhrada príjmu bez ohľadu na pracovnú situáciu osôb vrátane tých, ktoré čelia medzerám v prístupe k sociálnej ochrane. Posilnenie náhrady príjmov a podpory je obzvlášť dôležité v prípade atypických pracovníkov a osôb v zraniteľných situáciách. Dôležité je aj poskytovanie služieb zameraných na sociálne začlenenie a začlenenie na trhu práce. Nová schéma minimálneho príjmu, v rámci ktorej sa za minulý rok poskytovali dávky viac ako jednému miliónu domácností (v priemere 513 EUR), môže zmierniť účinky krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Jej dosah na zraniteľné skupiny by sa však mohol zlepšiť. Vláda dočasne zaviedla dodatočný „núdzový príjem“ určený na podporu domácností, ktoré zatiaľ nemajú nárok na minimálny príjem. Aj ľudia zamestnaní v tieňovej ekonomike, najmä v takých odvetviach ako poľnohospodárstvo, potravinársky priemysel a bytová výstavba, čelia nedostatočnému prístupu k sociálnej ochrane a podpore príjmu. S cieľom reagovať na túto výzvu vláda nedávno zmiernila pravidlá týkajúce sa legalizácie postavenia v zamestnaní nedeklarovaných pracovníkov a získania alebo predĺženia povolení na pobyt pre pracujúcich migrantov. Negatívne demografické trendy a únik mozgov takisto môžu brzdiť vyhliadky na rast. Jedným z faktorov vyľudňovania južných regiónov a vidieckych oblastí je okrem zložitejších podmienok na trhu práce aj nedostatok kvalitných služieb. Kľúčové je zlepšiť prístup k elektronickým službám, najmä v kontexte obmedzenej mobility.

                  (18)

                  Taliansko od vypuknutia krízy spôsobenej ochorením COVID-19 podniká kroky, ktorých cieľom je zmierniť jej vplyv na zamestnanosť. Režimy skráteného pracovného času (Cassa integrazione) zohrali významnú úlohu a očakáva sa, že ju zohrajú aj v budúcnosti. Oprávnenosť bola rozšírená tak, aby sa vzťahovali na malé podniky a mikropodniky, ako aj na všetky hospodárske odvetvia a všetkých zamestnancov. Okrem toho bol pre samostatne zárobkovo činné osoby vytvorený samostatný (dočasný) režim. Podmienky na trhu práce sa pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 neustále zlepšovali. V roku 2019 dosiahla miera zamestnanosti 64 %, čo je doteraz najvyššia zaznamenaná miera. Je to však stále výrazne pod priemerom Únie. Miera nezamestnanosti bola neustále vysoká, rovnako, ako aj iné ukazovatele poukazujúce na stagnáciu na trhu práce, pričom podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva, že v roku 2020 bude ďalej rásť na 11,8 % a v roku 2021 klesne na 10,7 %. Podiel dočasných pracovných zmlúv bol takisto vysoký napriek tomu, že za vytváraním pracovných miest od polovice roka 2018 stáli trvalé pracovné miesta. V záujme podpory udržateľného a inkluzívneho oživenia bude do budúcnosti dôležité začlenenie neaktívnych mladých ľudí a žien do trhu práce. Podnikli sa určité kroky na posilnenie verejných služieb zamestnanosti a ich lepšiu integráciu so sociálnymi službami, vzdelávaním dospelých a s odbornou prípravou. Z regionálneho hľadiska je však ich schopnosť umiestňovania uchádzačovo zamestnanie naďalej nedostatočná a veľmi rozdielna. Zapojenie zamestnávateľov je aj naďalej zanedbateľné. Keďže opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy sa postupne rušia, pružné formy organizácie práce a práca na diaľku môžu podporiť podniky a pracovníkov. V reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijala vláda dočasné opatrenia zamerané na zosúladenie súkromného a pracovného života, ako je podpora inteligentných pracovných dovoleniek a mimoriadneho voľna a poskytovanie poukazov na opatrovanie detí. Napriek nedávnemu úsiliu sú opatrenia na podporu rovnakých príležitostí a politík zameraných na rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, ako aj ponuka cenovo dostupných služieb vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a služieb dlhodobej starostlivosti stále nedostatočné a málo integrované.

                  (19)

                  Súčasná núdzová situácia poukazuje aj na potrebu zlepšiť digitálne vzdelávanie a zručnosti, a to aj v prípade vzdelávania dospelých v produktívnom veku a diaľkového vzdelávania. Investície do vzdelávania a zručností sú kľúčové, pokiaľ ide o podporu inteligentného a inkluzívneho oživenia a zotrvanie na ceste k zelenej a digitálnej transformácii. V tejto súvislosti sú výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy pre Taliansko naďalej jednou z hlavných výziev. V dosahovaní základných zručností existujú veľké regionálne rozdiely a miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je výrazne nad priemerom Únie (13,5 % v porovnaní s 10,3 % v roku 2019), najmä v prípade žiakov narodených mimo Únie (33 %). V kontexte obmedzení mobility hrozí, že sa regionálne a územné rozdiely prehĺbia. Z tohto hľadiska je obzvlášť dôležité investovať do diaľkového vzdelávania, ako aj do digitálnej infraštruktúry a zručností pedagógov a študentov. V porovnaní s priemerom Únie má Taliansko takisto nižší podiel absolventov prírodovedných a technických odborov a miera dosiahnutého vysokoškolského vzdelania je naďalej veľmi nízka (27,6 % v roku 2019). V porovnaní s inými krajinami talianske podniky okrem toho menej investujú do odbornej prípravy svojich zamestnancov v oblasti informačných a komunikačných technológií. Znepokojujúca je aj nízka miera účasti nízkokvalifikovaných dospelých na odbornej príprave, keďže počet pracovných miest, ktoré si vyžadujú nízku kvalifikáciu, klesá. Zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikácia sú naďalej rovnako dôležité ako kedykoľvek predtým na to, aby pracovníci získali zručnosti relevantné pre trh práce a aby sa podporil spravodlivý prechod na digitálnejšie a udržateľnejšie hospodárstvo.

                  (20)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zvýraznila potrebu podporiť firmy v oblasti prístupu k financovaniu. Taliansko prijalo niekoľko schém na podporu toku likvidity do podnikov, a to aj na základe dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej pandémiou COVID-19. (7) Účinné vykonávanie takýchto schém, a to aj prostredníctvom záruk poskytovaných bankovým systémom, je kľúčom k zabezpečeniu toho, aby z nich čerpali výhody všetky podniky, a to najmä malé a stredné podniky (MSP) a podniky v najviac postihnutých odvetviach a geografických oblastiach, ako aj inovatívne podniky. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Priame granty a stimuly pre trhové financovanie môžu takisto podporiť likviditu MSP a inovatívnych podnikov. Inovatívne podniky (často bez kolaterálu) čelia väčším ťažkostiam, pokiaľ ide o prístup k úverom, čo by súčasná kríza mohla zhoršiť. Odklad platby dane a príspevkov na sociálne zabezpečenie platených štátu pomohol zlepšiť peňažné toky podnikov. Malo by sa však zabrániť oneskoreniam v schválených platbách, či už v prípade platieb správnych orgánov podnikom alebo medzi podnikmi, pretože sú brzdou likvidity všetkých podnikov, a to obzvlášť tých menších.

                  (21)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície na podporu zelenej transformácie budú obzvlášť dôležité, pokiaľ ide o podporu oživenia a zvýšenie odolnosti v budúcnosti. Taliansko je veľmi zraniteľné voči extrémnemu počasiu a hydrogeologickým katastrofám vrátane sucha a lesných požiarov. Prechod Talianska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície najmä do novej výroby energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry a energetickej efektívnosti. Investície v rámci zelenej dohody s cieľom riešiť zmenu klímy sú stanovené v národnom energetickom a klimatickom pláne Talianska. Sú nevyhnutné na riešenie hrozby, ktorú predstavuje zmena klímy, a zároveň zohrávajú zásadnú úlohu pri oživení Talianska a zvyšovaní jeho odolnosti. Investície v rámci zelenej dohody sú takisto rozhodujúce, pokiaľ ide o zníženie vplyvu znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie v talianskych mestách, najmä v Pádskej nížine. Napríklad vykonávanie iniciatív v oblasti udržateľnej mobility, ako je obnova miestnych verejných autobusov, je príkladom riešenia dopravného preťaženia aj znečistenia ovzdušia. Infraštruktúrne nedostatky v oblasti vodného a odpadového hospodárstva, najmä v južných regiónoch, sa prejavujú vplyvmi na životné prostredie a zdravie, čo spôsobuje značné náklady a straty príjmov pre hospodárstvo. Vo všeobecnosti je odolnosť voči zmene klímy relevantná pre celú infraštruktúru vrátane zdravotníckej infraštruktúry. To si vyžaduje adaptačné stratégie. Riešenie environmentálnych výziev a výziev spojených so zmenou klímy – ako sú hydrologické riziká, udržateľná mestská mobilita, energetická efektívnosť, obehové hospodárstvo a transformácia priemyslu – je príležitosťou zvýšiť produktivitu a zároveň predísť neudržateľným postupom. Investovanie dotakýchto projektov môže zároveňprispieť k vytváraniu pracovných miest a k udržaniu oživenia po skončení krízy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Taliansku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Taliansku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (22)

                  Opatrenia na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 poukázali na dôležitosť investícií do digitalizácie hospodárstva a význam digitálnych infraštruktúr. Nízka úroveň digitalizácie a digitálnych vedomostí v talianskych podnikoch (najmä v MSP a mikropodnikoch) im zabránila počas platnosti opatrení na zamedzenie šírenia ponúkať elektronický obchod a teleprácu a poskytovať a používať digitálne nástroje. Investície do digitalizácie a zručností prostredníctvom trvalého a včasného vykonávania cielených vnútroštátnych politík sú nevyhnutné na posilnenie modelov elektronického podnikania a na pomoc podnikom, aby sa prispôsobili, ako aj na zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti. Ukázalo sa, že prístup k rýchlej a spoľahlivej digitálnej infraštruktúre je kľúčom k zabezpečeniu poskytovania základných služieb vo verejnej správe, v školstve, zdravotníctve a lekárstve, ako aj pri monitorovaní a kontrolovaní epidémie. Taliansko naďalej zaostáva v pokrytí vidieckych oblastí pripojením pomocou optického kábla do budovy, resp. areálu. V záujme odstránenia tohto nedostatku by sa mali prijať osobitné opatrenia a malo by sa ďalej podporovať jeho využívanie.

                  (23)

                  Dobre fungujúci systém v oblasti výskumu a inovácií je výsledkom nepretržitej a ucelenej politickej podpory založenej na dôkazoch spolu s investíciami a vhodným ľudským kapitálom. Súčasná kríza spôsobená ochorením COVID-19 jasne poukázala na potrebu ďalej posilniť rýchlu výmenu informácií medzi výskumníkmi vrátane bezplatného prístupu k výsledkom a dôkazom pre používateľov a otvorenú vedu. Vychádzajúc zo sily zdravotníckeho priemyslu a sektora výskumu v Taliansku, otvorená veda spolu so spoluprácou medzi vedeckou oblasťou a podnikmi jednoznačne napomôže k tomu, aby sa na trh dostali výsledky výskumu vrátane výsledkov potrebných v oblasti vakcín a terapií.

                  (24)

                  Účinná verejná správa má zásadný význam, aby sa zabezpečilo, že nedôjde k spomaleniu vykonávania opatrení prijatých na riešenie núdzovej situácie a na podporu oživenia hospodárstva. Vyplácanie sociálnych dávok, opatrenia v oblasti likvidity a čo najskoršia realizácia investícií atď. nemusia byť účinné, ak ich brzdia nedostatky vo verejnom sektore. Medzi nedostatky patria zdĺhavé postupy vrátane konaní v občianskych veciach, nízka úroveň digitalizácie a nedostatočné administratívne kapacity. V kontexte výrazného zvýšenia verejných zdrojov na podporu hospodárskej činnosti sa musia postupy a kontroly uskutočňovať rýchlo. Digitalizácia vo verejnej správe sa pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19 nerealizovala rovnomerne. Digitálna komunikácia medzi orgánmi a širokou verejnosťou bola na nízkej úrovni. Podiel administratívnych postupov riadených regiónmi a obcami, ktoré sa môžu začať a ukončiť digitálne, je naďalej nízky. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 takisto odhalila nedostatočnú interoperabilitu verejných digitálnych služieb. Na uľahčenie reakcieschopnosti orgánov verejnej správy voči podnikom treba zlepšiť a zjednodušiť sektorové predpisy a zároveň odstrániť zostávajúce prekážky hospodárskej súťaže. Napokon, účinný justičný systém zohráva pre atraktívne hospodárstvo priaznivo naklonené investíciám a podnikaniu kľúčovú rolu a bude mať zásadný význam v procese oživenia, a to aj tým, že zabezpečí účinné rámce pre záchranu a obnovu.

                  (25)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (26)

                  Opatrenia prijaté vládou na podporu domácností a podnikov sú prospešné, aj pokiaľ ide o zachovanie kapitalizácie a odolnosti bankového sektora v súčasnom zložitom prevádzkovom prostredí. Napriek prijatým zmierňujúcim opatreniam vrátane obozretnejpružnosti, ktorú poskytujú orgány bankového dohľadu, pandémia ochorenia COVID-19 takisto vyvíja tlak na kvalitu bankových aktív v celej Únii a očakáva sa, že táto situácia bude pretrvávať aj v nadchádzajúcich týždňoch a mesiacoch, a to aj v Taliansku. To má vplyv na úsilie vynakladané na zníženie objemu nesplácaných úverov, a to aj v dôsledku spomalenia činnosti súdov a reštrukturalizácie aktív so zníženou hodnotou. Dôležitým predpokladom zabezpečenia kvality aktív je v tejto súvislosti podpora udržateľných riešení pre životaschopných dlžníkov zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19, medzi ktoré patrí aj predchádzanie zautomatizovaným právnym konaniam. Medzitým môže zabezpečenie presného nahlasovania zhoršenia kvality aktív a obozretných noriem pri poskytovaní úverov takisto pomôcť podporiť fungovanie sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi a obmedziť nepriaznivé účinky na existujúce iniciatívy v oblasti likvidácie nesplácaných úverov.

                  (27)

                  Účinná prevencia a postihovanie korupcie môže zohrať dôležitú úlohu, pokiaľ ide o zaistenie oživenia Talianska po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Najmä transparentnosťou vo verejnom sektore a posilnením kontrol v boji proti korupcii možno predísť pokusom organizovaných zločineckých skupín o infiltráciu do hospodárskeho a finančného života, narušenie postupov verejného obstarávania a celkovo o presmerovanie verejných zdrojov potrebných na investície. Postupy verejného obstarávania by zároveň mali zostať efektívne a mali by zabezpečiť rovnováhu medzi potrebou dôkladného monitorovania s potrebou dodržania časového plánu. Čas rozsúdenia na trestných odvolacích súdoch je naďalej zdrojom znepokojenia, no v parlamente sa rokuje o komplexných reformách zameraných na zefektívnenie trestných konaní. Hoci nedávno došlo k posilneniu protikorupčného rámca Talianska, treba ho dokončiť tak, aby sa zabezpečilo aj postihovanie volených verejných činiteľov v prípade konfliktu záujmov.

                  (28)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Taliansko k pokroku pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (29)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Taliansko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (30)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (31)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

                  (32)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zvýšiť odolnosť a kapacity systému zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zdravotníckych pracovníkov, kritické zdravotnícke pomôcky a infraštruktúru. Posilniť koordináciu medzi celoštátnymi a regionálnymi orgánmi;

                  2.

                  zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a prístup k sociálnej ochrane, a to najmä v prípade atypických pracovníkov. Zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na zamestnanosť, a to aj prostredníctvom pružných foriem organizácie práce a aktívnou podporou zamestnanosti. Posilniť diaľkové vzdelávanie a zručnosti vrátane digitálnych zručností;

                  3.

                  zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení, ktorých cieľom je poskytovať likviditu reálnej ekonomike vrátane MSP, inovatívnych podnikov a samostatne zárobkovo činných osôb, ako aj predchádzať meškaniu platieb. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, výskum a inovácie, udržateľnú verejnú dopravu, odpadové a vodné hospodárstvo, ako aj zosilnenú digitálnu infraštruktúru s cieľom zabezpečiť poskytovanie základných služieb.

                  4.

                  zvýšiť efektívnosť justičného systému a účinnosť verejnej správy.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 69.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Ú. v. EÚ C 91 I, 20.3.2020, s. 1.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.