title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/820 z 12. mája 2017 o primeraných policajných kontrolách a policajnej spolupráci v schengenskom priestore

text:
               13.5.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 122/79

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/820
   z 12. mája 2017
   o primeraných policajných kontrolách a policajnej spolupráci v schengenskom priestore
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V priestore bez kontroly vnútorných hraníc je potrebné spoločne reagovať na cezhraničné hrozby, ktoré majú vplyv na verejný poriadok alebo vnútornú bezpečnosť v danom priestore. Riadne fungovanie takéhoto priestoru závisí nielen od jednotného uplatňovania acquis Únie, ale aj od využívania právomocí jednotlivých členských štátov, pokiaľ ide o udržiavanie práva a poriadku a zaistenie vnútornej bezpečnosti v súlade s cieľmi schengenského acquis. V záujme riadneho fungovania schengenského priestoru je dôležité zvážiť nielen spôsob, akým členské štáty riadia svoje vonkajšie hranice, ale aj spôsob, akým vykonávajú svoje policajné právomoci na celom území krajiny, ako aj v pohraničných oblastiach.

               (2)

               Komisia vydala v roku 2012 usmernenia pre členské štáty o policajných opatreniach vo vnútorných hraničných pásmach, ktoré boli priložené k prvej polročnej správe o fungovaní schengenského priestoru (1). Vzhľadom na skúsenosti z posledných troch rokov by sa uvedené usmernenia mali preskúmať. Toto odporúčanie slúži na takýto účel. Toto odporúčanie bolo vypracované na základe poznatkov získaných za posledné tri roky pri riešení prípadov ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti a na základe osvedčených postupov pri vykonávaní policajných právomocí a cezhraničnej policajnej spolupráci, príslušnej judikatúry o policajných kontrolách, schengenských hodnotení, ktoré sa dosiaľ vykonali v oblasti policajnej spolupráce, a nových možností vyplývajúcich z technologického rozvoja.

               (3)

               V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 (2) zrušenie kontroly vnútorných hraníc neovplyvňuje výkon policajných právomocí príslušnými orgánmi členských štátov podľa vnútroštátneho práva, pokiaľ nemá výkon týchto právomocí rovnaký účinok ako hraničné kontroly. Výkon policajných právomocí by sa predovšetkým nemal považovať za rovnocenný výkonu hraničných kontrol, ak policajné opatrenia nemajú za cieľ kontrolu hraníc, zakladajú sa na všeobecných policajných informáciách alebo skúsenostiach vo vzťahu k možným ohrozeniam verejnej bezpečnosti a ich cieľom je hlavne boj proti cezhraničnej kriminalite, pripravujú a vykonávajú sa spôsobom, ktorý sa zreteľne odlišuje od systematických kontrol osôb na vonkajších hraniciach, a vykonávajú sa na základe náhodných kontrol. Vzhľadom na rozsudok Súdneho dvora vo veci Adil (3) nejde o súhrnný ani úplný zoznam kritérií, a preto by sa tieto kritériá nemali vnímať ako jediný predpísaný súbor možných policajných opatrení v pohraničných oblastiach (4).

               (4)

               V ustanoveniach článku 23 nariadenia (EÚ) 2016/399 a v znení článku 72 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa potvrdzuje, že zrušenie kontroly vnútorných hraníc neovplyvňuje výsady členských štátov, pokiaľ ide o udržiavanie práva a poriadku a zabezpečovanie vnútornej bezpečnosti.

               (5)

               Policajné právomoci uplatniteľné na celom území členského štátu sú zlučiteľné s právom Únie. V súlade s tým môžu členské štáty v rámci policajných právomocí, ktoré existujú podľa vnútroštátneho práva uplatňovaného na celom území, vykonávať policajné kontroly aj v pohraničných oblastiach vrátane pohraničných oblastí okolo vnútorných hraníc.

               (6)

               Vzhľadom na súčasné okolnosti, keď existujú ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, ktoré vyplývajú z terorizmu a ďalšej závažnej cezhraničnej trestnej činnosti, ako aj rizík sekundárnych pohybov osôb, ktoré neregulárne prekračujú vonkajšie hranice, sa môžu intenzívnejšie policajné kontroly na celom území členských štátov vrátane pohraničných oblastí a vykonávanie policajných kontrol na hlavných dopravných trasách, ako sú diaľnice a železnice, považovať za potrebné a opodstatnené. Rozhodovanie o takýchto kontrolách, ich umiestnení a intenzite zostáva v plnej miere v rukách členských štátov a malo by byť vždy primerané identifikovaným ohrozeniam. Môže sa ukázať, že takéto kontroly sú efektívnejšie než kontroly vnútorných hraníc, najmä preto, že sú v porovnaní so statickými kontrolami hraníc na konkrétnych hraničných priechodoch pružnejšie a môžu sa ľahšie prispôsobiť vyvíjajúcim sa rizikám.

               (7)

               Pohraničné oblasti môžu byť vystavené osobitným rizikám v súvislosti s cezhraničnou kriminalitou a takisto môžu byť väčšmi vystavené niektorým trestným činom páchaným na celom území, ako napríklad vlámaniam, krádežiam vozidiel, pašovaniu drog, nepovoleným sekundárnym pohybom štátnych príslušníkov tretích krajín, prevádzačstvu alebo obchodovaniu s ľuďmi. V pohraničných oblastiach môžu byť tiež vyššie riziká spojené s porušovaním pravidiel, ktoré sa týkajú legálnosti pobytu na príslušnom území. Členské štáty môžu vzhľadom na tieto riziká rozhodnúť o vykonávaní a zintenzívnení policajných kontrol v pohraničných oblastiach, ktoré sú prispôsobené osobitným rizikám hroziacim v týchto oblastiach, pokiaľ tieto opatrenia nebudú mať rovnaký účinok ako kontroly hraníc.

               (8)

               Pri riešení ohrození verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti môžu byť nápomocné moderné technológie na monitorovanie dopravných tokov, najmä na diaľniciach a iných dôležitých cestách, ktoré určili členské štáty. Z tohto hľadiska by sa malo podporovať používanie monitorovacích systémov a systémov dohľadu, ktoré umožňujú automatické rozpoznávanie EČV na účely presadzovania práva, na ktoré by sa vzťahovali platné pravidlá pre kamerový dohľad vrátane záruk ochrany údajov. Mohlo by to pomôcť pri dohľade nad hlavnými európskymi dopravnými koridormi, ktoré používa značný počet cestujúcich a vozidiel na presun v rámci Únie, a to bez neprimeraného dosahu na tok dopravy.

               (9)

               Iba v prípadoch policajných právomocí podľa vnútroštátneho právneho poriadku, ktoré sú konkrétne obmedzené na pohraničné oblasti a zahŕňajú kontroly totožnosti aj bez konkrétneho podozrenia, musia členské štáty zabezpečiť osobitný rámec na zaistenie toho, aby tieto policajné kontroly nepredstavovali opatrenia rovnocenné kontrolám hraníc. Zatiaľ čo v rozsudku vo veci Melki (5) Súdny dvor uznal, že členské štáty môžu stanoviť takéto osobitné policajné právomoci pre pohraničnú oblasť okolo vnútorných hraníc, čo umožňuje vykonávanie posilnených kontrol totožnosti iba v týchto častiach územia, rozhodol, že v takýchto situáciách musia členské štáty stanoviť osobitné predpisy týkajúce sa intenzity a frekvencie takýchto kontrol. Okrem toho, ak kontrola nezávisí od správania kontrolovanej osoby ani od osobitných okolností alebo informácií zakladajúcich ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, členské štáty majú zabezpečiť potrebný rámec na usmernenie praktického uplatňovania kontroly s cieľom zabrániť tomu, aby takéto policajné opatrenia mali účinok rovnocenný kontrole hraníc.

               (10)

               Za posledné tri roky niekoľko členských štátov zintenzívnilo policajné kontroly v pohraničných oblastiach v súvislosti so zvýšeným ohrozením verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti (konkrétne Belgicko, Česká republika, Dánsko, Holandsko, Francúzsko, Nemecko, Rakúsko, Slovinsko, Švajčiarsko a Taliansko). Tieto kontroly sú niekedy zamerané na konkrétne dopravné prostriedky, ako napríklad vlaky, alebo konkrétne pohraničné oblasti. V tejto súvislosti sa zvyšuje aj používanie technologických prostriedkov. Komisia nenamietala voči nijakému z týchto prípadov. Niektoré z týchto prípadov predstavujú príklady osvedčených postupov pri riešení pretrvávajúcich zvýšených ohrození verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti.

               (11)

               Podľa nariadenia (EÚ) 2016/399 sa môže dočasné obnovenie kontroly hraníc používať iba za výnimočných okolností ako posledná možnosť. V tejto súvislosti sa vo vykonávacom rozhodnutí Rady (EÚ) 2017/246 (6) členské štáty výslovne vyzývajú, aby pred zavedením alebo predĺžením dočasných kontrol vnútorných hraníc posúdili, či by sa prostredníctvom policajných kontrol nedosiahli rovnaké výsledky.

               (12)

               Zatiaľ čo za určitých okolností môže byť od začiatku jasné, že policajné kontroly samy osebe na riešenie identifikovaného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti (napríklad hľadanie konkrétnych podozrivých osôb po teroristickom útoku) nestačia, v iných prípadoch by sa mohli sledovať podobné ciele ako pri obnovených kontrolách hraníc prostredníctvom posilnených policajných kontrol v pohraničných oblastiach. Rozhodnutiu o dočasnom obnovení kontrol vnútorných hraníc preto malo na jednej strane zo zásady predchádzať posúdenie iných alternatívnych opatrení. Najmä v prípade rozhodnutí o dočasnom obnovení kontrol vnútorných hraníc v dôsledku predvídateľných udalostí by členské štáty mali preukázať, že sa takéto posúdenie vykonalo. Na druhej strane, v osobitných prípadoch naliehavého a závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti na úrovni priestoru bez kontroly vnútorných hraníc alebo na vnútroštátnej úrovni by mohlo byť potrebné dočasne obnoviť kontroly vnútorných hraníc s okamžitou účinnosťou.

               (13)

               V tomto odporúčaní sa členské štáty nabádajú k tomu, aby lepšie využívali svoje policajné právomoci a pred rozhodnutím o dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc uprednostňovali policajné kontroly.

               (14)

               Bez ohľadu na to, aké opatrenie členský štát prijme na riešenie konkrétneho ohrozenia svojho verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, mal by zaistiť, aby vykonávanie opatrenia nebránilo voľnému pohybu osôb a tovaru, čo by nebolo vzhľadom na takéto ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti potrebné, odôvodnené ani primerané, a aby plne rešpektoval základné práva, a najmä zásadu nediskriminácie.

               (15)

               Priestor bez kontroly vnútorných hraníc sa takisto opiera o účinné a efektívne vykonávanie sprievodných opatrení v oblasti cezhraničnej policajnej spolupráce zo strany členských štátov. Schengenské hodnotenia, ktoré sa doteraz uskutočnili v oblasti policajnej spolupráce, poukázali na skutočnosť, že aj keď členské štáty zo všeobecného právneho hľadiska dodržiavajú schengenské acquis, existuje mnoho prekážok, ktoré v praxi bránia členským štátom v používaní niektorých nástrojov cezhraničnej policajnej spolupráce, ktoré majú k dispozícii. Členské štáty by sa preto mali podnecovať k tomu, aby sa týmito prekážkami v záujme lepšieho riešenia cezhraničných hrozieb zaoberali.

               (16)

               Spoločné policajné hliadky a ďalšie existujúce nástroje operačnej policajnej spolupráce prispievajú k vnútornej bezpečnosti v priestore bez kontrol vnútorných hraníc. Spoločné hliadky na palube cezhraničných vlakov napríklad jednoznačne zvyšujú bezpečnosť, keďže zabraňujú vzniku situácií, keď disproporcia v kontrolách oslabuje úsilie vynaložené iba na jednej strane hranice. Mnoho členských štátov zaviedlo postupy, ktorými sa uľahčuje alebo umožňuje vykonávanie spoločných policajných operácií (napríklad spoločné policajné stanice, ktoré Nemecko a Poľsko zriadili na svojich hraniciach so zameraním na spoločné hliadky a ďalšie operácie alebo mikrotímy vytvorené na účely spoločného vyšetrovania na rakúsko-českej hranici, spoločné vlakové hliadky vo Francúzsku, Maďarsku, Nemecku, Taliansku a Rakúsku, ako aj nábor štátnych príslušníkov z iných členských štátov do nemeckej polície, najmä pokiaľ ide o hliadky v pohraničných regiónoch). Ostatné členské štáty by sa mali podnecovať k tomu, aby tieto najlepšie postupy nasledovali.

               (17)

               Spoločná analýza hrozieb a cezhraničná výmena informácií medzi členskými štátmi so spoločnými pohraničnými regiónmi môže pomôcť pri navrhovaní účinných policajných kontrol na riešenie identifikovaných hrozieb. Takáto spolupráca sa môže týkať rizík na konkrétnych cezhraničných dopravných trasách, ako aj konkrétnych dopravných prostriedkov, ktoré sa často používajú pri trestnej činnosti, aby bolo možné vykonávať cielené policajné kontroly pred vstupom do pohraničných oblastí. Takéto policajné kontroly môžu poskytnúť spoločný nástroj na riešenie ohrození verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, ktorým čelia dotknuté členské štáty. Z tohto dôvodu je dôležité nabádať členské štáty, aby ďalej rozvíjali cezhraničnú spoluprácu.

               (18)

               Členské štáty môžu v záujme posilnenia cezhraničnej policajnej spolupráce požiadať o podporu Komisie pri vykonávaní tohto odporúčania. Takáto podpora môže prispieť napríklad k uľahčeniu výmeny najlepších postupov medzi odborníkmi a osobami s rozhodovacou právomocou v členských štátoch a k zlepšeniu spolupráce medzi členskými štátmi a príslušnými agentúrami (Europol a európska pohraničná a pobrežná stráž). Môže tiež prispieť k ďalšiemu zlepšeniu štruktúr cezhraničnej spolupráce, akými sú napríklad centrá policajnej a colnej spolupráce. Komisia okrem toho podporí aktualizáciu, na základe údajov od členských štátov, schengenského katalógu z roku 2011 (7), v ktorom sa okrem iného identifikujú najlepšie postupy v oblasti operačnej cezhraničnej policajnej spolupráce, a informačných prehľadov o situácii v jednotlivých krajinách uvedených v rámci Príručky o cezhraničných operáciách (8).

               (19)

               Nedávna migračná kríza je dôkazom toho, že nekontrolované sekundárne pohyby neregulárnych migrantov môžu predstavovať vážne ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti. Pri riešení sekundárnych pohybov neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín môže pomôcť riadne uplatňovanie dvojstranných readmisných dohôd v súlade s článkom 6 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (9). Dvojstranné dohody môžu takisto pomôcť pri dosahovaní podobných výsledkov, pokiaľ ide o riešenie ohrození verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, ako pri cielených kontrolách vnútorných hraníc a zároveň obmedziť dosah na pohyb cestujúcich bona fide. Z tohto dôvodu je dôležité, aby členské štáty efektívne uplatňovali dvojstranné readmisné dohody a súčasne dodržiavali odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/432 (10).

               (20)

               Komisia sa domnieva, že na vykonanie tohto odporúčania je potrebný primeraný čas; preto odporúča, aby sa vykonalo čo najskôr a najneskôr do šiestich mesiacov.

               (21)

               Toto odporúčanie by sa malo vykonať pri plnom dodržiavaní základných práv.

               (22)

               Toto odporúčanie by malo byť určené všetkým schengenským štátom, ktoré sú viazané hlavou III nariadenia (EÚ) 2016/399.

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      Účinnejšie využívanie policajných kontrol

               1.

               V záujme primeraného riešenia ohrození verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v rámci schengenského priestoru by členské štáty mali, ak je to potrebné a odôvodnené v súlade s vnútroštátnym právom:

                           a)

                           zintenzívniť policajné kontroly na celom území vrátane pohraničných oblastí;

                           b)

                           vykonávať policajné kontroly na hlavných dopravných trasách vrátane pohraničných oblastí;

                           c)

                           prispôsobiť policajné kontroly v pohraničných oblastiach na základe nepretržitého posudzovania rizík, pri súčasnom zabezpečení toho, aby cieľom týchto policajných kontrol nebola kontrola hraníc,

                           d)

                           využívať moderné technológie na monitorovanie vozidiel a dopravných tokov.

      Uprednostňovanie policajných kontrol v prípade vážneho ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti

               2.

               Ak budú členské štáty v prípade vážneho ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti zvažovať uplatnenie hlavy III kapitoly II nariadenia (EÚ) 2016/399, mali by najprv posúdiť, či možno situáciu primerane riešiť zintenzívnením policajných kontrol na území krajiny vrátane pohraničných oblastí.

      Posilnenie cezhraničnej policajnej spolupráce

               3.

               V záujme posilnenia cezhraničnej policajnej spolupráce pri riešení ohrození verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti by členské štáty mali:

                           a)

                           opätovne posúdiť, v akej miere v súčasnosti využívajú všetky dostupné nástroje cezhraničnej policajnej spolupráce, ako napríklad spoločné hliadky, spoločné operácie, spoločné vyšetrovacie tímy, cezhraničné prenasledovanie, alebo cezhraničné sledovanie, centrá policajnej a colnej spolupráce;

                           b)

                           spolupracovať so susednými členskými štátmi s cieľom odstrániť právne alebo prevádzkové prekážky, ktoré bránia plnému používaniu všetkých nástrojov cezhraničnej operačnej policajnej spolupráce;

                           c)

                           podľa potreby vypracovať a vykonávať spoločnú analýzu hrozieb a cezhraničné výmeny informácií so susednými členskými štátmi na podporu spoločných opatrení zameraných na riešenie ohrození verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v spoločných pohraničných oblastiach okolo vnútorných hraníc, a to aj prostredníctvom koordinovaných policajných kontrol v priestoroch svojich vnútorných hraníc;

                           d)

                           posúdiť potrebu technických investícií v záujme zlepšenia spoločných operácií, najmä pokiaľ ide o dohľad a odhaľovanie.

      Účinné využívanie dvojstranných readmisných dohôd alebo dojednaní medzi členskými štátmi

               4.

               Na zabezpečenie toho, aby policajné kontroly a policajná spolupráca viedli k účinnému boju proti nepovoleným sekundárnym pohybom, ak takéto pohyby predstavujú osobitné ohrozenie verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti, by členské štáty mali:

                           a)

                           v súlade s článkom 6 ods. 3 smernice 2008/115/ES vziať späť štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí pred tým, ako ich zadržali v inom členskom štáte, prešli cez ich územie, a to podľa ustanovení dvojstranných dohôd alebo dojednaní, ktoré existovali v deň nadobudnutia účinnosti uvedenej smernice (13. januára 2009), najmä medzi susednými členskými štátmi;

                           b)

                           prijať všetky potrebné opatrenia vrátane zavedenia operačných postupov medzi príslušnými orgánmi a uľahčenia výmeny informácií medzi nimi s cieľom zabezpečiť, aby dotknuté členské štáty urýchlene dokončili postupy podľa takýchto dvojstranných dohôd alebo dojednaní v záujme zabezpečenia čo najskoršieho odovzdania;

                           c)

                           v prípade, že sa členský štát rozhodne neuplatňovať ustanovenia dvojstrannej readmisnej dohody či dojednania alebo ak iný členský štát vezme späť dotknutých štátnych príslušníkov tretích krajín, zabezpečiť začatie konaní o návrate v súlade so smernicou 2008/115/ES a v súlade s odporúčaním (EÚ) 2017/432.

      V Bruseli 12. mája 2017

            Za Komisiu

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            člen Komisie

      (1)  COM(2012) 230, Správa za obdobie od 1. novembra 2011 do 30. apríla 2012.
   http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0230:FIN:SK:PDF

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1).

      (3)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. júla 2012, Adil, ECLI:EU:C:2012:508, C-278/12 PPU.

      (4)  Rozsudok vo veci Adil, ECLI:EU:C:2012:508, bod 65.

      (5)  Rozsudok Súdneho dvora z 22. júna 2010 vo veci Melki a Abdeli, spojené veci C-188/10 a C-189/10, ECLI:EU:C:2010:363, body 73 a 74.

      (6)  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/246 zo 7. februára 2017, ktorým sa stanovuje odporúčanie na predĺženie dočasnej kontroly vnútorných hraníc za výnimočných okolností, ktoré ohrozujú celkové fungovanie schengenského priestoru (Ú. v. EÚ L 36, 11.2.2017, s. 59).

      (7)  Dokument Rady 15785/3/10 Rev 3.

      (8)  Dokument Rady 10505/4/09 Rev 4.

      (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 98).

      (10)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/432 zo 7. marca 2017 týkajúce sa zaistenia účinnejších návratov pri vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (Ú. v. EÚ L 66, 11.3.2017, s. 15).


title: Odporúčanie Komisie z 29. marca 2005 o poskytovaní prenajatých liniek v Európskej únii – Časť 2 – Cenové aspekty čiastkových veľkoobchodných prenajatých okruhov [oznámené pod číslom K(2005) 951]Text s významom pre EHP

text:
               1.4.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 83/52

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 29. marca 2005
   o poskytovaní prenajatých liniek v Európskej únii – Časť 2 – Cenové aspekty čiastkových veľkoobchodných prenajatých okruhov
   [oznámené pod číslom K(2005) 951]
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/268/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o všeobecnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby („rámcová smernica“) (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Noví poskytovatelia (alebo „iní oprávnení poskytovatelia“) sa často musia spoliehať na incumbentov (pôvodne monopolných poskytovateľov) z hľadiska poskytnutia prenajatého okruhu na krátku vzdialenosť na pripojenie prevádzkových miest zákazníka k sieti nového poskytovateľa („čiastkový prenajatý okruh“).

               (2)

               Podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/33/ES z 30. júna 1997 o prepojení v telekomunikáciách s ohľadom na zabezpečenie univerzálnej služby a interoperability prostredníctvom uplatňovania princípov otvorenej siete (ONP) (2) a smernice Rady 92/44/EHS z 5. júna 1992 o uplatňovaní princípov otvorenej siete vo vzťahu k prenajatým okruhom (3), ktoré sa teraz zrušili (4), niektoré organizácie, ktoré poskytujú služby prenájmu okruhov, boli povinné poskytovať svoje služby prenájmu okruhov (vrátane čiastkových prenajatých okruhov) na základe princípov nediskriminácie a nákladovej orientácie.

               (3)

               V súlade s článkom 27 rámcovej smernice a článkom 16 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach používateľov vo vzťahu k elektronickým komunikačným sieťam a službám („smernica o univerzálnej službe“) (5) a článkom 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe k a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení („smernica o prístupe“) (6) sa predchádzajúce povinnosti preto zachovávajú až do času, kým sa príslušné trhy neprehodnotia podľa článku 16 rámcovej smernice a článku 16 ods. 3 smernice o univerzálnej službe.

               (4)

               Ak v súlade s článkom 16 ods. 4 rámcovej smernice národný regulačný orgán (NRO) určí, že príslušný trh nie je efektívne konkurenčný, určí podniky s významným vplyvom na trhu a uloží týmto podnikom vhodné konkrétne povinnosti alebo zachová, alebo zmení tieto povinnosti, ak už existujú. Ak v súlade s článkom 18 ods. 1 smernice o univerzálnej službe NRO rozhodne, že trh pre minimálny súbor prenajatých okruhov nie je efektívne konkurenčný, určí podniky s významným vplyvom na trhu a uloží povinnosti týkajúce sa poskytovania minimálneho súboru a podmienok tohto poskytovania. Podniky s povinnosťami podľa ktorejkoľvek vyššie uvedenej smernice sa ďalej uvádzajú ako „oznámení prevádzkovatelia“.

               (5)

               Dňa 11. februára 2003 Komisia prijala odporúčanie o relevantných trhoch produktov a služieb (7), v ktorom sa definujú relevantné trhy v sektore elektronických komunikácií, ktoré NRO musia analyzovať podľa ustanovení článku 15 rámcovej smernice. Tento zoznam obsahuje veľkoobchodné ukončovacie časti prenajatých okruhov a veľkoobchodné prenosové časti prenajatých okruhov.

               (6)

               Poskytovanie čiastkových prenajatých okruhov predstavuje súčasť trhu veľkoobchodných ukončovacích častí prenajatých okruhov a v prípade okruhov dostatočnej dĺžky tiež trhu veľkoobchodných prenosových častí prenajatých okruhov, ktoré sa ustanovujú v odporúčaní Komisie z 11. februára 2003. NRO rozhodujú, čo predstavuje ukončovaciu časť v závislosti od konkrétnej topológie siete ich národného trhu.

               (7)

               Bez toho, aby boli dotknuté previerky trhu a hodnotenia trhovej sily, ktoré NRO vykonávajú v súlade s článkami 15 a 16 rámcovej smernice a článkom 16 ods. 3 smernice o univerzálnej službe, informácie poskytované členskými štátmi odhaľujú profil neustále sa zhoršujúcich problémov s úrovňou cien čiastkových prenajatých okruhov určovaných oznámenými prevádzkovateľmi a potvrdzujú problémy s kolísaním týchto cien.

               (8)

               Ak v súlade s článkom 13 smernice o prístupe alebo článkom 18 smernice o univerzálnej službe národný regulačný orgán uloží povinnosti týkajúce sa nákladovej orientácie vo vzťahu k čiastkovým prenajatým okruhom, môže vziať do úvahy skutočnosť, že informácie o nákladoch, prijaté od príslušného poskytovateľa, nemusia úplne odrážať náklady efektívneho poskytovateľa, ktorý využíva moderné technológie; vo vzťahu k nariadeným mechanizmom amortizácie nákladov alebo nariadenej metodike tvorby cien môže tiež brať do úvahy dostupné ceny na porovnateľných konkurenčných trhoch.

               (9)

               Za týchto podmienok by uverejnenie odporúčaných cenových stropov pre čiastkové prenajaté okruhy malo informovať a usmerniť NRO, ako majú uplatňovať súčasné najlepšie postupy pri poskytovaní prenajatých okruhov pri navrhovaní opatrení na nápravu pre trhy prenajatých okruhov, na ktorých nie je efektívna konkurencia, na ich území. To napomôže rozvoj interného trhu zlepšením konzistentnosti uplatňovania regulačného rámca v celej EÚ, čím sa podporí vytváranie konkurenčnejšieho trhu s prenajatými okruhmi, ktorý je efektívnejší z hľadiska vynaložených nákladov.

               (10)

               Pri odvodzovaní cenových stropov v tomto odporúčaní sa berú do úvahy priemerné ceny v tých členských štátov, ktoré umožňujú oznámeným prevádzkovateľom cenovú pružnosť v rôznych geografických oblastiach.

               (11)

               Podľa článku 13 ods. 3 smernice o prístupe NRO môžu vyžadovať, aby podnik, ktorý je označený ako podnik s významným vplyvom, úplne odôvodnil svoje ceny, a môžu, kde je to vhodné, vyžadovať úpravu cien.

               (12)

               Komisia preskúma potrebu revidovať toto odporúčanie najneskôr do 31. júla 2006 s cieľom zohľadniť zmeny technológií a trhov.

               (13)

               Vykonali sa konzultácie s výborom pre komunikácie v súlade s postupom ustanoveným v článku 22 ods. 2 rámcovej smernice,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Na účel tohto odporúčania platia tieto definície:

                           a)

                           „čiastkový prenajatý okruh“ (LLPC) znamená vyhradené spojenie medzi prevádzkovým miestom zákazníka a bodom prepojenia iného oprávneného prevádzkovateľa v sieťovom uzle oznámeného prevádzkovateľa (alebo blízko neho) a treba ho považovať za zvláštny druh veľkoobchodného prenajatého okruhu, ktorý môže oprávnený poskytovateľ použiť na poskytovanie služieb maloobchodným užívateľom, iným poskytovateľom alebo na vlastné použitie, napríklad okrem iného prenajaté okruhy, pripojenia na komutovanú telefónnu sieť, dátové služby alebo širokopásmový prístup;

                           b)

                           „dĺžka okruhu“ znamená radiálnu vzdialenosť medzi miestami dvoch koncov linky, t. j. od bodu prepojenia k prevádzkovému miestu zákazníka;

                           c)

                           „zákazník“ znamená zákazníka iného oprávneného prevádzkovateľa.

               2.

               Národné regulačné orgány by mali pri ukladaní alebo zachovávaní povinnosti nákladovej orientácie cien podľa článku 13 ods. 1 smernice 2002/19/ES („smernica o prístupe“) vo vzťahu k prevádzkovateľom poskytujúcim čiastkové prenajaté okruhy:

                           a)

                           zabezpečiť, aby ceny spojené s poskytovaním čiastkového prenajatého okruhu odrážali len náklady na relevantné prvky siete a na služby, ktoré sa požadujú, vrátane primeranej návratnosti. Štruktúra taríf môže obsahovať predovšetkým ceny za jednorazové pripojenie, ktoré obsahujú opodstatnené začiatočné náklady na zavedenie požadovanej služby (napr. konkrétne zariadenie, prispôsobenie okruhu, skúšanie a ľudské zdroje), a mesačné ceny, ktoré obsahujú prevádzkové náklady na údržbu a používanie zariadení a vynaložené zdroje;

                           b)

                           zabezpečiť, aby sa dodržiavali cenové stropy ustanovené v prílohe pre čiastkové prenajaté okruhy, ktoré sa zakladajú na údajoch o cenách a cenovej metodike ustanovenej v pracovnom dokumente pre služby Komisie, ak neexistujú spoľahlivé dôkazy z analýzy prevádzkového účtovníctva, ktorú schválil národný regulačný orgán, že odporúčaný strop by viedol k cenovej úrovni nižšej ako účinne vynaložené náklady na relevantné prvky siete a na požadované služby vrátane primeranej návratnosti.
                           Metodika, ktorá sa používa na výpočet odporúčaných cenových stropov, ustanovená v pracovnom dokumente pre pracovníkov Komisie (8), sa považuje za primeranú na zohľadnenie uznávaných rozdielov v nákladoch medzi rôznymi prevádzkovateľmi v rôznych členských štátoch;

                           c)

                           uplatniť svoje práva podľa článku 13 smernice o prístupe požiadať o úplné zdôvodnenie navrhovaných poplatkov, prípadne o úpravu týchto poplatkov.

               3.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 29. marca 2005

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Ú. v. ES L 199, 26.7.1997, s. 32. Smernica zmenená a doplnená smernicou 98/61/ES (Ú. v. ES L 268, 3.10.1998, s. 37).

      (3)  Ú. v. ES L 165, 19.6.1992, s. 27. Smernica naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím Komisie 98/80/ES (Ú. v. ES L 14, 20.1.1998, s. 27).

      (4)  Tieto smernice boli zrušené článkom 26 rámcovej smernice s účinnosťou od 24. júla 2003.

      (5)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (6)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7.

      (7)  K(2003) 497, Ú. v. EÚ L 114, 8.5.2003, s. 45.

      (8)  Commission staff working document – Methodology, reference configuration and data of leased lines in Member States related to the Commission recommendation on the provision of leased lines in the European Union – Part 2 – Pricing aspects of wholesale leased line part circuits – http://europa.eu.int/information_society/topics/ecomm/useful_information/library/commiss_serv_doc/index_en.htm.

      PRÍLOHA

                  (v eurách)

                  Kapacita

                  Strop sumy mesačnej ceny a 1/24 ceny za jednorazové pripojenie za okruh s dĺžkou do 2 km

                  Strop sumy mesačnej ceny a 1/24 ceny za jednorazové pripojenie za okruh s dĺžkou do 5 km

                  Strop sumy mesačnej ceny a 1/24 ceny za jednorazové pripojenie za okruh s dĺžkou do 15 km

                  Strop sumy mesačnej ceny a 1/24 ceny za jednorazové pripojenie za okruh s dĺžkou do 50 km

                  Strop ceny za jednorazové pripojenie

                  64 kbit/s

                  61

                  78

                  82

                  99

                  542

                  2 Mbit/s

                  186

                  248

                  333

                  539

                  1 112

                  34 Mbit/s

                  892

                  963

                  1 597

                  2 539

                  2 831

                  155 Mbit/s

                  1 206

                  1 332

                  1 991

                  4 144

                  3 144


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem v Portugalsku na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na roky 2012 – 2016

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/69

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem v Portugalsku na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na roky 2012 – 2016
   2012/C 219/20
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada prijala 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada prijala 12. júla 2011 odporúčanie (3) týkajúce sa národného programu reforiem v Portugalsku na rok 2011.

               (4)

               Komisia prijala 23. novembra 2011 druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (5)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (6)

               Európska rada schválila 2. marca 2012 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (7)

               Európska rada takisto vyzvala 2. marca 2012 členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (8)

               Portugalsko predložilo 2. mája 2012 svoj program stability na roky 2012 – 2016 a 7. mája 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012.

               (9)

               Dňa 17. mája 2011 Rada prijala vykonávacie rozhodnutie 2011/344/EÚ (4) o sprístupnení strednodobej finančnej pomoci pre Portugalsko na obdobie troch rokov od roku 2011 do roku 2014 v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus (5). Sprievodné memorandum o porozumení, podpísané tiež 17. mája 2011, a jeho následné doplnky stanovujú podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých sa finančná pomoc čerpá.

               (10)

               Portugalsko výrazne pokročilo vo viacerých oblastiach, ešte stále však pretrvávajú závažné výzvy. Dosahovanie fiškálnych cieľov je naďalej nevyhnutné, ak má vláda v rámci obdobia programu úpravy hospodárstva opätovne získať úplný prístup na trh. Na obmedzenie rizík fiškálnych cieľov na rok 2012 je prvoradá rýchla a rozhodná realizácia štrukturálno-fiškálnych opatrení programu úpravy hospodárstva. Zároveň je potrebné, aby vláda napredovala v reformách, ktoré by riešili problémy Portugalska v oblasti konkurencieschopnosti. Rozpočet na rok 2012 nepokračuje v predchádzajúcich plánoch „fiškálnej devalvácie“. O to dôležitejšie je urýchlene prijať dodatočné štrukturálne reformy trhu práce a tovarového trhu s cieľom znížiť jednotkové náklady na prácu, zvýšiť pružnosť a odstrániť prekážky vstupu na trh. Na prekonanie silných čiastkových záujmov, ktoré stoja v ceste reformám, bude potrebná vytrvalosť a rozhodnosť vlády.

               (11)

               Celkove sa v treťom preskúmaní programu úpravy hospodárstva dospelo k záveru, že Portugalsko je na dobrej ceste pri vykonávaní podmienok stanovených v memorande o porozumení zo 17. mája 2011. Najmä cieľový fiškálny deficit na rok 2011 (5,9 % HDP) sa nielen splnil, ale dokonca prekročil tým, že sa pristúpilo k prevodu dôchodkových fondov bánk na štát vo výške 3,5 % HDP. Aj keď išlo o jednorazovú operáciu, v roku 2011 sa dosiahla výrazná štrukturálna konsolidácia vo výške 3,5 % HDP. Banky zrejme splnia kapitálové požiadavky podľa programu úpravy hospodárstva do konca roka 2012, kapitálové pozície sa však musia v roku 2012 ďalej zlepšovať v súlade s požiadavkami uvedeného programu a takisto s požiadavkami Európskeho orgánu pre bankovníctvo na zaistenie štátnych expozícií, osobitného programu kontrol na mieste a plánovaného prevodu súkromných dôchodkových systémov bánk. Na začiatku júna 2012 vláda oznámila, že poskytne verejné zdroje trom hlavným bankám, čo umožní splnenie kapitálových požiadaviek podľa programu úpravy hospodárstva. V štvrtom preskúmaní na úrovni zamestnancov v rámci programu úpravy hospodárstva, ktoré sa ukončilo začiatkom júna 2012, sa potvrdili výsledky tretieho preskúmania, a to že program napreduje podľa plánu.

               (12)

               Vzhľadom na to, že v porovnaní s očakávaniami sa dosiahli vyššie vývozy a spotreba, pokles HDP v roku 2011 bol menej výrazný, než sa predpokladalo. Štvrtý štvrťrok 2011 a začiatok roka 2012 sa však vyznačovali slabým domácim dopytom a rýchlym rastom nezamestnanosti, ako aj nízkou dôverou podnikateľov. V prognóze útvarov Komisie z jari 2012 sa výhľad na rok 2012 zhoršil a teraz sa očakáva pokles HDP o 3,3 %. Hospodársky rast v roku 2013 bude viac obmedzený, než sa pôvodne očakávalo. Aj keď vonkajšie úpravy boli zatiaľ mimoriadne rýchle, pričom sa zvyšoval podiel vývozov Portugalska na trhu mimo Únie a výrazne sa znižoval dovoz, ich ďalší vývoj je neistý. Vzhľadom na značný nárast vonkajšieho dlhu Portugalska sú potrebné ďalšie významné opatrenia štrukturálneho charakteru.

               (13)

               V rozpočte na rok 2012 sa počíta s deficitom verejných financií vo výške 4,5 % HDP, čo je v súlade s požiadavkami programu úpravy hospodárstva a s odporúčaniami Rady Portugalsku v rámci postupu pri nadmernom deficite. Strednodobé plány fiškálnej konsolidácie predložené v programe stability sú takisto v súlade s hlavnými cieľmi deficitu stanovenými v programe úpravy hospodárstva a do roku 2013 sa očakáva pomer deficitu k HDP na úrovni 3 % HDP. Rozpočet na rok 2012 zahŕňa konsolidačné opatrenia v rozsahu viac než 5 % HDP, ktoré sú zložené zo stálych štrukturálnych opatrení. Dve tretiny opatrení sú na strane výdavkov a zahŕňajú značné zníženie miezd a dôchodkov vo verejnom sektore, obmedzenie počtu zamestnancov verejnej správy o 2 % (ekvivalent plného pracovného času) a racionalizáciu štátnych podnikov. Na stránke príjmov sa v rozpočte počíta so zúžením rozsahu daňových výnimiek, so zvýšením počtu tovarov a služieb zdaňovaných štandardnou sadzbou DPH, s vyššími daňami z príjmu fyzických a právnických osôb, so zvýšením spotrebných daní a s väčším úsilím v boji proti daňovým únikom a podvodom. Očakáva sa, že deficit sa bude ďalej znižovať na úroveň 1,8 % HDP v roku 2014 a na úroveň 1 % HDP v roku 2015. Hlavné riziká pre rozpočtové ciele sa týkajú najmä oblasti štátnych podnikov a miestnych a regionálnych správ. Pokiaľ ide o štrukturálne saldo, fiškálna štrukturálna úprava bude podľa očakávania nad 7 percentuálnych bodov HDP v rokoch 2011 a 2012. Strednodobý rozpočtový cieľ vo výške – 0,5 % HDP primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Očakáva sa, že v roku 2013 verejný dlh dosiahne vrchol na úrovni 115,7 % HDP a že potom bude postupne klesať. V štvrtom preskúmaní na úrovni zamestnancov v rámci programu úpravy hospodárstva sa potvrdilo, že cieľ fiškálneho deficitu na rok 2012 je naďalej dosiahnuteľný, keďže plnenie rozpočtu v prvých štyroch mesiacoch roku 2012 bolo v súlade s očakávaniami a riziká zhoršenia situácie vyplývajúce z prudšieho nárastu nezamestnanosti a zloženia rastu menej priaznivého pre dane v porovnaní s rozpočtovými prognózami sa riešia úsporami v iných častiach rozpočtu.

               (14)

               Doteraz sa dosiahol viditeľný pokrok a úplný úspech programu úpravy hospodárstva závisí v značnej miere od vykonania širokej škály štrukturálnych reforiem, ktoré odstránia nepružnosti a nedostatky spôsobujúce dlhodobú stagnáciu hospodárstva. Pripravuje sa rozsiahla a ambiciózna reformná agenda v oblasti trhu práce, zdravotnej starostlivosti, bývania, súdnictva, rámca platobnej neschopnosti a regulačného rámca vrátane hospodárskej súťaže. Aj privatizácie boli doteraz mimoriadne úspešné. V sieťových odvetviach je pokrok rôznorodejší. Konkrétne v energetickom sektore sa predložila komplexná stratégia na odstránenie rastúceho dlhu prostredníctvom riešenia otázky nadmerného nájomného, ktorá sa bude musieť vykonať v priebehu nadchádzajúcich mesiacov.

               (15)

               V súčasnosti prebieha strategická úprava štrukturálnych fondov so zameraním na podporu zamestnanosti mladých ľudí a konkurencieschopnosti (najmä malých a stredných podnikov). Nové opatrenia sú zamerané na posilnenie činností v oblasti tzv. pasu zamestnanosti, činností v oblasti odbornej prípravy a odbornej kvalifikácie a na uľahčenie prístupu malých a stredných podnikov k finančným prostriedkom.

               (16)

               V rámci Paktu Euro Plus Portugalsko prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zvyšovania konkurencieschopnosti, zamestnanosti a udržateľnosti verejných financií a zároveň posilňovania finančnej stability,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko prijalo v období rokov 2012 a 2013 opatrenia s cieľom:
   realizovať opatrenia stanovené vo vykonávacom rozhodnutí 2011/344/EÚ a podrobnejšie rozpracované v memorande o porozumení zo 17. mája 2011 a jeho následných doplnkoch.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 216, 22.7.2011, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 159, 17.6.2011, s. 88.

      (5)  Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2015/1184 zo 14. júla 2015 o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie

text:
               18.7.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 192/27

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2015/1184
   zo 14. júla 2015
   o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   keďže:

               (1)

               V zmluve sa ustanovuje, že členské štáty majú považovať svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu a koordinovať ich v rámci Rady. V zmluve sa ďalej ustanovuje, že Rada má na účely riadenia politík členských štátov a Únie prijať hlavné smery hospodárskych politík, ako aj usmernenia pre politiky zamestnanosti.

               (2)

               V súlade so zmluvou Únia vypracovala a zaviedla nástroje na koordináciu fiškálnej politiky a makroštrukturálnych politík. V rámci európskeho semestra sa spájajú rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovaný mnohostranný hospodársky a rozpočtový dohľad. Zjednodušením a posilnením európskeho semestra, ako sa stanovuje v ročnom prieskume rastu na rok 2015, ktorý vypracovala Komisia, by sa ešte viac malo zlepšiť jeho fungovanie.

               (3)

               Finančná a hospodárska kríza odhalila a zdôraznila závažné nedostatky v hospodárstve Únie a jej členských štátov. Zároveň poukázala na úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov. Okrem toho, v dôsledku výrazného zvýšenia úrovní verejného dlhu vznikli riziká pre fiškálnu udržateľnosť. Dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a zabezpečenie tvorby pracovných miest v Únii je v súčasnosti kľúčovou výzvou. To si vyžaduje koordinované a ambiciózne politické opatrenia na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni, v súlade so zmluvou a správou hospodárskych záležitostí Únie. Uvedené politické opatrenia kombinujúce opatrenia týkajúce sa ponuky a dopytu by mali zahŕňať zvýšenie investícií, obnovený záväzok v prospech štrukturálnych reforiem a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti.

               (4)

               Členské štáty a Únia by mali tiež riešiť sociálne dôsledky krízy a zamerať sa na vytváranie súdržnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia schopní predvídať a zvládať zmeny a môžu sa aktívne zúčastňovať na spoločenskom a hospodárskom dianí. Mal by byť zabezpečený prístup a možnosti pre všetkých a chudoba a sociálne vylúčenie by sa mali zredukovať, najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia a odstránením prekážok, ktoré bránia účasti na trhu práce. Členské štáty by tiež mali zaistiť, aby výhody vyplývajúce z hospodárskeho rastu pocítili všetci občania a všetky regióny.

               (5)

               Opatrenia v súlade s integrovanými hlavnými smermi hospodárskych politík a politík zamestnanosti sú dôležitým príspevkom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Stratégia Európa 2020 by mala byť posilnená integrovaným súborom európskych a vnútroštátnych politík, ktoré by členské štáty a Únia mali vykonávať, aby dosiahli pozitívne účinky presahovania koordinovaných štrukturálnych reforiem, primeranú celkovú hospodársku politiku a jednotnejší príspevok európskych politík k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020 a aby zabezpečili hladké fungovanie hospodárskej a menovej únie. Hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie, ktoré sú pripojené k tomuto odporúčaniu, a príslušné usmernenia pre politiky zamestnanosti tvoria spolu integrované hlavné smery pre vykonávanie stratégie Európa 2020 (ďalej len „integrované hlavné smery stratégie Európa 2020“).

               (6)

               Hoci sú integrované hlavné smery stratégie Európa 2020 adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.

               (7)

               Prostredníctvom hlavných smerov hospodárskych politík sa členským štátom poskytuje usmernenie na vykonávanie reforiem, a to s ohľadom na vzájomnú závislosť medzi členskými štátmi. Sú v súlade s Paktom stability a rastu. Takéto hlavné smery by mali byť základom odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré môže Rada adresovať členským štátom,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty a v prípade potreby Únia zohľadnili vo svojich hospodárskych politikách hlavné smery uvedené v prílohe, ktoré sú súčasťou integrovaných hlavných smerov stratégie Európa 2020.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      PRÍLOHA

         Hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie

         Časť I integrovaných hlavných smerov stratégie Európa 2020

         Hlavný smer č. 1: Podpora investícií

      Zvýšenie úrovne produktívnych investícií v Európe je kľúčom k podpore dopytu a zlepšeniu konkurencieschopnosti a potenciálu dlhodobého rastu v Európe. Úsilie by sa malo zamerať na mobilizáciu finančných prostriedkov na financovanie životaschopných investičných projektov, zabezpečenie toho, aby sa finančné prostriedky dostali do reálnej ekonomiky, a zlepšenie investičného prostredia. Dôležitými prvkami zachovania atraktívnosti Únie z hľadiska investícií súkromného sektora vrátane zahraničných investícií sú makroekonomická a finančná stabilita, ako aj predvídateľnosť regulačného rámca a otvorenosť a transparentnosť jej finančného sektora.
      Mal by sa plne využívať potenciál fondov Únie vrátane Európskeho fondu pre strategické investície a štrukturálnych fondov, ako aj vnútroštátnych fondov na financovanie investícií podporujúcich rast v kľúčových oblastiach. V tejto súvislosti sú kľúčovými prvkami riadenie fondov zamerané na výsledky a v prípade potreby aj intenzívnejšie využívanie inovatívnych finančných nástrojov.
      Zabezpečenie toho, aby sa finančné prostriedky dostali do reálnej ekonomiky si vyžaduje zvýšenie transparentnosti a poskytovania informácií, najmä prostredníctvom realizácie Európskeho centra investičného poradenstva pod záštitou Európskej investičnej banky a vytvorenia transparentného súboru projektov. V záujme zabezpečenia hladkého vykonávania operácií, primeraného preberania rizika a maximálnej pridanej hodnoty je kľúčová úzka spolupráca so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami.

         Hlavný smer č. 2: Posilňovanie rastu vykonávaním štrukturálnych reforiem v členských štátoch

      Na posilnenie a udržanie oživenia hospodárstva a zabezpečenie udržateľnosti verejných financií, zlepšenie konkurencieschopnosti, predchádzanie škodlivým makroekonomickým nerovnováham a ich odstránenie v súlade s postupom pri makroekonomickej nerovnováhe a zvýšenie potenciálu rastu hospodárstiev Únie je nevyhnutné ambiciózne vykonávanie štrukturálnych reforiem v členských štátoch, a to na trhu s výrobkami, ako aj na trhu práce, v systémoch sociálneho a dôchodkového zabezpečenia. Pomohlo by to aj v snahe dosiahnuť lepšiu hospodársku a sociálnu súdržnosť. K odstráneniu prekážok rastu a investícií a k zvýšeniu schopnosti ekonomiky prispôsobiť sa prispievajú reformy zvyšujúce hospodársku súťaž, najmä v neobchodovateľnom sektore, lepšie fungovanie trhov práce a zlepšenie podnikateľského a prostredia. Členské štáty považujú svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu a koordinujú ich s cieľom zvýšiť pozitívne synergie a predchádzať negatívnym účinkom presahovania.
      Je potrebné vykonávať reformy trhu práce a sociálneho systému, aby sa podporil rast a zamestnanosť, pričom sa má zabezpečiť prístup všetkých k vysoko kvalitným, dostupným a udržateľným sociálnym službám a dávkam. Opatrenia v oblasti reforiem trhu práce, napríklad mechanizmy stanovovania miezd a zvyšovanie miery účasti, by sa mali uskutočňovať v súlade s podrobnejším usmernením stanoveným v usmerneniach pre politiky zamestnanosti.
      Ďalšie úsilie je potrebné na to, aby sa Únia stala atraktívnou destináciou pre talentovaných a zručných ľudí. Proces reformy a ďalšia integrácia trhov s výrobkami by mali pokračovať, aby sa pre spotrebiteľov a podniky Únie zabezpečili nižšie ceny a širší výber tovaru a služieb. Lepšie integrované trhy umožňujú spoločnostiam prístup k podstatne väčšiemu trhu, než je ich domáci trh, čím sa im poskytuje viac príležitostí na expanziu. Konkurencieschopnejšie a lepšie integrované trhy s výrobkami tiež podporia inováciu a môžu pomôcť zvýšiť rýchlosť prispôsobovania sa hospodárskym otrasom a odolnosť voči nim v jednotlivých členských štátoch a v Únii ako celku.
      Malo by sa pokračovať v úsilí s cieľom zlepšiť regulačné prostredie, v ktorom pôsobia podniky, s cieľom podporovať malé a stredné podniky, a toto by malo zahŕňať modernizáciu verejnej správy, zníženie administratívneho zaťaženia, väčšiu transparentnosť, boj proti korupcii, daňovým únikom a nelegálnej práci, zlepšenie nezávislosti, kvality a účinnosti súdnych systémov, ako aj vymáhateľnosť zmluvného plnenia a dobre fungujúce postupy pre platobnú neschopnosť.
      Informačné a komunikačné technológie a digitálne hospodárstvo sú dôležitým hnacím mechanizmom produktivity, inovácie a rastu vo všetkých odvetviach hospodárstva. Podpora súkromných investícií do výskumu a inovácií by mala byť sprevádzaná hĺbkovými reformami s cieľom modernizovať systémy výskumu a inovácie, posilniť spoluprácu medzi verejnými inštitúciami a súkromným sektorom a zlepšiť širšie rámcové podmienky pre spoločnosti, aby mohli intenzívnejšie využívať znalosti. Zvyšovanie kvality a efektívnosti verejných investícií do výskumu a inovácie bude naďalej zlepšovať kvalitu verejných financií a môže zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

         Hlavný smer č. 3: Odstraňovanie kľúčových prekážok udržateľného rastu a zamestnanosti na úrovni Únie

      Ďalšia integrácia jednotného trhu vrátane odstránenia zostávajúcich prekážok, zvýšenie hospodárskej súťaže a zlepšenie podnikateľského prostredia je kľúčom k tomu, aby Európa zostala atraktívnym miestom pre podniky, ako domáce tak i zahraničné. S cieľom posunúť hranicu európskej produktivity je potrebné posilniť inováciu a vytváranie ľudského kapitálu a zabezpečiť integrovaný dobre fungujúci jednotný digitálny trh. K vytvoreniu digitálnej Európy bez hraníc a zvýšeniu produktivity môže prispieť zvýšené používanie informačných a komunikačných technológií zo strany spotrebiteľov aj podnikov.
      Dobre fungujúci finančný sektor má kľúčový význam pre hladké fungovanie hospodárstva. V plnom rozsahu by sa mali vykonávať posilnené ustanovenia týkajúce sa regulácie a dohľadu a realizovať pravidlá ochrany spotrebiteľa v oblasti finančných trhov a finančných inštitúcií. Je potrebné prijať opatrenia na vybudovanie udržateľného sekuritizovaného trhu v Európe, čím sa prispeje k zlepšeniu skutočnej schopnosti financovania zo strany bánk Únie. Je potrebné zriadiť skutočnú úniu kapitálových trhov v nadväznosti na úspechy jednotného trhu finančných služieb a kapitálu.
      Vybudovaním silnej energetickej únie by sa mala zabezpečiť cenovo dostupná, bezpečná a udržateľná energia pre podniky a domácnosti. Malo by sa pokračovať v nákladovo efektívnom vykonávaní rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 a v prechode na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje, a to aj prostredníctvom reforiem na strane dopytu a ponuky, zároveň by sa mala podporovať tvorba zelených pracovných miest, zelené technológie a inovatívne riešenia. V tejto súvislosti si odvetvia energetiky a dopravy naďalej vyžadujú osobitnú pozornosť, a to aj pokiaľ ide o prepojenia a infraštruktúry.
      Právne predpisy Únie by sa mali zamerať na tie otázky, ktoré sa dajú najlepšie riešiť na európskej úrovni, a mali by byť navrhnuté tak, aby sa zohľadnil ich hospodársky, environmentálny a sociálny vplyv. Vytvorenie rovnakých podmienok bez ohľadu na hranice s lepšou predvídateľnosťou regulačného rámca a v plnom súlade s pravidlami hospodárskej súťaže ešte viac priláka investície. Kvalitnejšie a lepšie predvídateľné podnikateľské prostredie je obzvlášť dôležité v sieťových odvetviach, pre ktoré sú charakteristické dlhodobé investičné horizonty a rozsiahle počiatočné investície. Vonkajší rozmer vnútorného trhu by sa mal ďalej rozvíjať.

         Hlavný smer č. 4: Zlepšovanie udržateľnosti verejných financií a ich priaznivosti pre rast

      Zdravé verejné financie sú kľúčové pre rast a tvorbu pracovných miest. Fiškálna udržateľnosť je nevyhnutná na zabezpečenie dôvery investorov a fiškálneho priestoru nevyhnutného na riešenie neočakávaného vývoja a maximalizovanie pozitívneho prínosu verejných financií pre hospodárstvo. Tým sa tiež vytvárajú vhodné podmienky na podporu rastu a investícií. Členské štáty by mali zabezpečiť dlhodobú kontrolu úrovne deficitu a dlhu. Fiškálne politiky sa musia vykonávať v rámci založenom na pravidlách Únie, konkrétne na Pakte stability a rastu, doplnených o zdravé vnútroštátne rozpočtové opatrenia. Fiškálne politiky by mali odzrkadľovať hospodárske podmienky a riziká pre udržateľnosť na úrovni členských štátov a zároveň zabezpečovať dobrú koordináciu hospodárskych politík. Členské štáty eurozóny sa vyzývajú, aby naďalej dôkladne monitorovali celkovú fiškálnu situáciu eurozóny vrátane zámeru fiškálnej politiky a diskutovali o nich.
      Pri vypracúvaní a vykonávaní rozpočtovej konsolidácie by stratégie mali uprednostňovať výdavkové položky podporujúce rast v oblastiach, akými sú vzdelávanie, zručnosti a zamestnateľnosť, výskum, vývoj a inovácia a investície do sietí, ktoré majú pozitívny vplyv na produktivitu. Reformy výdavkov by sa mali zameriavať na zvyšovanie efektívnosti vo verejnej správe. Takéto reformy možno pripraviť najmä prostredníctvom preskúmania výdavkov s cieľom zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť.
      Reformy v oblasti výdavkov, ktoré podporujú efektívne prideľovanie zdrojov na podporu rastu a zamestnanosti, pričom sa zachová rovnosť, by mali byť v prípade potreby doplnené modernizáciou príjmových systémov. Malo by sa pokračovať v preskúmaní spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb. Prechod na dane viac podporujúce rast pri súčasnom zabezpečení dodržiavania Paktu stability a rastu môže prispieť k náprave neefektívnosti trhu a položiť základy pre udržateľný rast a tvorbu pracovných miest. Zároveň je dôležité zohľadniť distribučné účinky pri každej zmene zdanenia. Efektívnosť daňového systému by sa mohla posilniť rozšírením daňového základu, ako napríklad odstránením oslobodení od dane a preferenčných režimov alebo obmedzením ich používania a rozsahu, overením rozsahu a efektívnosti daňových výdavkov a posilnením daňovej správy, zjednodušením daňového systému, ako aj bojom proti daňovým podvodom a agresívnemu daňovému plánovaniu.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2011 – 2014

text:
               21.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 215/10

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2011 – 2014
   2011/C 215/04
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Dňa 13. júla 2010 Rada prijala odporúčanie o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Malta 28. apríla 2011 predložila svoj národný program reforiem na rok 2011 a 29. apríla 2011 predložila svoju aktualizáciu programu stability na rok 2011, ktorá sa vzťahuje na obdobie 2011 – 2014. S cieľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto dva programy posúdené súčasne.

               (7)

               Zásahom krízy výrazne poklesli vývoz a investície a v roku 2009 sa reálny HDP znížil o 3,4 %. Zamestnanosť sa znížila len mierne aj s podporou štátnej pomoci. Malta zaznamenala v roku 2010 výrazné oživenie hospodárskej činnosti a pokles nezamestnanosti v spojení s výrazným nárastom vývozu a podnikateľských investícií v roku 2010. Vzhľadom na vysokú úroveň verejného dlhu (vo výške 61,5 % HDP v roku 2008) vláda neprijala veľký fiškálny stimul a deficit verejných financií v roku 2009 (3,7 % HDP) bol nižší ako jeho úroveň v eurozóne ako celku. V roku 2010 bol pomer vládneho fiškálneho deficitu a dlhu pomerne stabilný.

               (8)

               Na základe posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je optimistický, najmä v neskorších rokoch programu stability. Z 3,6 % HDP v roku 2010 sa v rámci programu stability plánuje zníženie deficitu verejných financií pod referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve do roku 2011. Postupný pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, ktorým je vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení, by sa mal potom podporiť záväzkom zabezpečiť trvalo udržateľnú konsolidáciu z veľkej časti založenú na výdavkoch. V programe stability sa však nepredpokladá dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v horizonte programu stability. Pomer dlhu k HDP má podľa prognózy klesnúť z vrcholu 68 % v roku 2010 na 63,7 % v roku 2014 v dôsledku pozitívneho primárneho salda a jeho posilňovania. Priemerné ročné úsilie o štrukturálnu úpravu v období 2012 – 2014 vypočítané útvarmi Komisie je vo všeobecnosti v súlade s ustanoveniami Paktu o stabilite a raste. Rozpočtové výsledky by však v dôsledku možného prekročenia výdavkov a nedostatku informácií o opatreniach na podporu úsilia o konsolidáciu po roku 2011 mohli byť horšie, ako sa očakávalo.

               (9)

               Pre Maltu je kľúčovou výzvou realizácia fiškálnej konsolidácie na dosiahnutie strednodobého cieľa. Aj keď sa v rámci rozpočtu na rok 2011 zaviedli opatrenia na korekciu nadmerného deficitu v roku 2011, v prípade sklzov by boli potrebné doplnkové opatrenia. Dôveryhodnosť strednodobej konsolidačnej stratégie, ktorá ešte nie je podložená konkrétnymi opatreniami, by sa pozdvihla na vyššiu úroveň prostredníctvom silnejšieho viacročného rozpočtového rámca. Hlavnou slabinou je nezáväzný charakter viacročných cieľov, čo má za následok relatívne krátky horizont fiškálneho plánovania. V programe stability sa uvádza, že sa zvažuje zavedenie pravidiel pre výdavky.

               (10)

               Podľa posledného posúdenia Komisie sa riziká, pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdajú byť na vysokej úrovni, nakoľko dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet vrátane dôchodkov je na Malte výrazne vyšší ako v priemere v rámci EÚ. Okrem toho je vďaka stále relatívne nízkej vekovej hranici odchodu do dôchodku, častejšiemu odchodu do predčasného dôchodku a veľmi nízkemu podielu starších žien účasť starších pracovníkov na trhu práce veľmi nízka. V rámci dôchodkovej reformy z roku 2006 sa problém udržateľnosti začal riešiť zvyšovaním veku odchodu do dôchodku, aj keď veľmi postupne, a zohľadnila sa primeranosť budúcich dôchodkov, a to najmä zabezpečením štedrejších mechanizmov indexácie a zavedením garantovaného národného minimálneho dôchodku. V rámci národného programu reforiem sa podávajú správy o prebiehajúcich konzultáciách o návrhoch na ďalšiu dôchodkovú reformu, ktorú predložila pracovná skupina pre dôchodky, vrátane vytvorenia explicitného prepojenia medzi vekom odchodu do dôchodku a priemernou dĺžkou života a zavedenia povinného druhého a dobrovoľného tretieho piliera. V rámci národného programu reforiem sa však nepredkladá komplexná stratégia aktívneho starnutia, ktorá by sprevádzala prebiehajúce a predpokladané zmeny v právnych predpisoch. Neevidovaná práca predstavuje riziko pre udržateľnosť verejných financií v dlhodobom horizonte. Vláda v národnom programe reforiem uvádza niekoľko opatrení na riešenie tohto problému, ale neexistujú žiadne návrhy na revíziu daňového systému a systému sociálnych dávok s cieľom zabezpečiť, aby sa oplatilo pracovať. Zveľaďovanie účasti žien na trhu práce je ďalšou veľkou výzvou pre Maltu vzhľadom na to, že miera zamestnanosti žien je najnižšia v EÚ. V rámci národného programu reforiem vláda predložila značné množstvo iniciatív zameraných na pracujúce ženy. Ich realizácia a úspech by sa mali vyhodnotiť v roku 2012.

               (11)

               Malta v posledných rokoch zaznamenala intenzívnu reštrukturalizáciu priemyslu, v rámci ktorej sa nahradila tradičná výroba náročná na pracovnú silu novými činnosťami s vysokou pridanou hodnotou. Toto viedlo k nepomeru medzi dopytom po zručnostiach a ich ponukou na pracovnom trhu, čo poukazuje na potrebu zabezpečiť dostupnosť zručností potrebných v rámci nových odvetví, najmä prostredníctvom vyššieho vzdelávania, s cieľom ďalej diverzifikovať hospodársku základňu Malty.

               (12)

               Malta má najvyššiu mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky v EÚ, na úrovni 36,8 % v roku 2009 v porovnaní s priemerom EÚ 14,4 %. Tento štát má takisto malý podiel ľudí s univerzitným alebo rovnocenným vzdelaním vo veku 30 – 34 rokov (21,1 % v porovnaní s priemerom EÚ o 32,3 % v roku 2009). Malta chce do roku 2020 znížiť predčasné opúšťanie škôl na úroveň 29 % a zvýšiť podiel vysokoškolského alebo rovnocenného vzdelania 30 – 34 ročných na 33 %. V roku 2011 zaviedla opatrenia na usmernenie tých, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, smerom k zaujímavým možnostiam prostredníctvom odborného vzdelávania a prípravy alebo príležitostí vzdelávania sa v rámci tzv. druhej šance.

               (13)

               Malta je jedným z mála členských štátov EÚ s mechanizmom všeobecnej indexácie miezd. Zvyšovanie miezd je viazané na povinnú kompenzáciu za životné náklady, čo má za následok zvyšovanie miezd podľa vývoja inflácie v minulosti, čo znamená pomerne vyššie mzdy na spodnej časti mzdového spektra. Okrem minimálnej mzdy aj táto úprava môže ďalej brzdiť konkurencieschopnosť sektorov s vyšším podielom ľudskej práce. Táto otázka je dôležitá najmä v súvislosti s nedávnym nárastom cien energií, čo by mohlo viesť k špirálovitému zvyšovaniu miezd a cien.

               (14)

               Malta je takmer úplne závislá od dovozu ropy pre energetickú výrobu, a jej hospodárstvo je teda citlivé na zmeny cien ropy. Spolu s neprimeranosťou energetického systému Malty to môže spôsobovať problémy v oblasti súkromného podnikania a konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov. Využívanie potenciálu na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov energie by mohlo priniesť dvojité výhody: zlepšenie konkurencieschopnosti a dosiahnutie energetických a klimatických cieľov. Informácie poskytnuté v národnom programe reforiem o opatreniach v oblasti energetiky sú však obmedzené, preto je ťažké hodnotiť ich uskutočniteľnosť a nákladovú efektívnosť.

               (15)

               Malta v rámci Paktu Euro Plus prijala niekoľko záväzkov. Záväzky sa vzťahujú na dve oblasti paktu: konkurencieschopnosť a udržateľnosť verejných financií. Z fiškálneho pohľadu tieto záväzky zahŕňajú posilňovanie zodpovednosti a transparentnosti rozpočtového rámca, spolu so zvažovaním zavedenia mechanizmov na zvýšenie disciplíny pri plnení rozpočtu. Čo sa týka produktivity, existujú opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia a podmienok financovania pre podniky, ako aj na posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti služieb, najmä v oblasti telekomunikácií. Napriek tomu, že sa nachádzajú v národnom programe reforiem, sa záväzky Paktu Euro Plus nevzťahujú na zamestnanosť a finančnú stabilitu. Aj keď sa úrady zameriavajú na zvyšovanie produktivity, nepriznávajú, že súčasný mechanizmus indexácie miezd má vplyv na konkurencieschopnosť Malty. Záväzky vyplývajúce z Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

               (16)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus pre Maltu. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Malty, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že poskytne príspevky na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že hoci tento cielený pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa je vhodný, pre konsolidačnú stratégiu to predstavuje významné riziká, pretože sa neopiera o konkrétne opatrenia a mohli by sa prekročiť výdavky, ako sa stalo v minulosti. Okrem toho sa v rámci nezáväzného charakteru strednodobého rozpočtového rámca nemôže podporiť fiškálna disciplína. Relatívne vysoké dlhodobé náklady starnutia obyvateľstva, najmä výdavky na dôchodkové zabezpečenie, vystavujú dlhodobú udržateľnosť verejných financií Malty riziku. V rámci národného programu reforiem sa uznávajú hlavné štrukturálne výzvy, ktorým hospodárstvo Malty čelí, hoci sa zdá byť opodstatnená aj dodatočná pozornosť venovaná určitým otázkam, najmä lepšiemu využívaniu pracovného potenciálu hospodárstva, preskúmaniu a prijatiu potrebných opatrení pre reformu stanovovania miezd na zabezpečenie lepšieho prepojenia vývoja miezd a produktivity a diverzifikácii energie.

               (17)

               Vzhľadom na toto posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady zo 16. februára 2010 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada preskúmala aktualizáciu programu stability Malty na rok 2011 a jej stanovisko (3) sa odráža najmä v jej odporúčaniach v bodoch 1 a 2, ktoré sú uvedené nižšie. Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Malty,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta prijala v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť korekciu nadmerného deficitu v roku 2011 v súlade s odporúčaniami Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, aby bola pripravená prijať ďalšie opatrenia tak, aby sa predišlo možným sklzom, a prijať konkrétne opatrenia na podporu cieľového deficitu v roku 2012. Začať znižovať vysokú mieru verejného dlhu a zabezpečiť náležitý pokrok pri dosahovaní strednodobého cieľa. S cieľom posilniť dôveryhodnosť strednodobej stratégie konsolidácie definovať počnúc rokom 2013 nevyhnutné všeobecné opatrenia, zabudovať fiškálne ciele do záväzného viacročného rozpočtového rámca založeného na pravidlách a zlepší monitorovanie plnenia rozpočtu.

               2.

               Prijať opatrenia na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému napríklad urýchlením postupného zvyšovania veku odchodu do dôchodku a jeho prepojením na predpokladanú dĺžku života. Spojiť zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku s komplexnou stratégiou aktívneho starnutia, odradiť od využívania predčasného odchodu do dôchodku a podporiť súkromné dôchodkové sporenie.

               3.

               Sústrediť výsledky v oblasti vzdelávania viac na potreby trhu práce, a to najmä vynaložením dodatočného úsilia na zlepšenie prístupu k vyššiemu vzdelávaniu a posilnením účinnosti systému odborného vzdelávania. Prijať ďalšie opatrenia na zníženie predčasného odchodu zo školy stanovením, analýzou a zmeraním jej príčin do roku 2012 a zriadením mechanizmu pravidelného monitorovania a predkladania správ o úspešnosti týchto opatrení.

               4.

               Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s národnými postupmi preskúmať a prijať potrebné opatrenia na reformu systému vyjednávania miezd a indexácie miezd, aby sa zabezpečilo, že rast miezd bude lepšie odrážať vývoj produktivity práce a konkurencieschopnosť.

               5.

               Posilniť úsilie na zníženie závislosti Malty od dovážanej ropy prostredníctvom urýchlenia investícií do obnoviteľných energií a plného využitia dostupných finančných prostriedkov EÚ na modernizáciu infraštruktúry a podporu energetickej účinnosti.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Litvy na roky 2012 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/51

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Litvy na roky 2012 – 2016
   2013/C 217/13
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčania Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v súvislosti s ktorými je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatrení, ktoré treba prijať na úrovni členských štátov, a predovšetkým vyjadrili plné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (3) k národnému programu reforiem Litvy na rok 2012 a predložila svoje stanovisko ku konvergenčnému programu Litvy na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia 28. novembra 2012 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej Litva nebola určená ako jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013

               (7)

               Európska rada schválila 14. marca 2013 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Litva predložila 9. apríla 2013 svoj národný program reforiem na rok 2013 a 26. apríla 2013 predložila svoj konvergenčný program na obdobie rokov 2012 – 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický a vo všeobecnosti v súlade s posúdením v prognóze útvarov Komisie z jari 2013. Po ambicióznej fiškálnej konsolidácii uskutočňovanej od roku 2009 sa deficit verejných financií znížil v roku 2012 na 3,2 % HDP, čo sa pri zohľadnení nákladov na systémovú dôchodkovú reformu považuje za dostatočné na zrušenie rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu. K zníženie deficitu do istej miery došlo na základe výrazného hospodárskeho rastu a dočasného zmrazenia výdavkov. V konvergenčnom programe sa zmenil strednodobý cieľ z 0,5 % na – 1,0 %, čo je stále v súlade s cieľmi Paktu stability a rastu.
               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe je dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2016. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda je ročný pokrok smerom k strednodobému cieľu v štrukturálnom vyjadrení vyšší než 0,5 % HDP. V rámci programového obdobia sa dosiahla referenčná hodnota pre výdavky Paktu stability a rastu. Úprava je mierne sústredená na začiatok obdobia a zakladá sa najmä na obmedzení výdavkov, je však len čiastočne podporená konkrétnymi opatreniami vrátane jednorazových opatrení, ktoré nie sú vždy špecifikované. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa očakáva štrukturálna úprava na úrovni 0,3 % HDP a 0,0 % HDP v roku 2014, teda pod požadovaným pokrokom vo výške 0,5 % HDP, čo môže zároveň vyvolávať pochybnosti o procese prispôsobovania podľa konvergenčného programu. Je potrebné určiť ďalšie konsolidačné opatrenia a mali by sa zvážiť štrukturálne reformy vrátane posunu k opatreniam založeným na príjmoch. Verejný dlh zostáva pod úrovňou 60 % HDP, pričom v roku 2012 bol na úrovni 40,7 % a očakáva sa, že počas programového obdobia mierne klesne. Kým v konvergenčnom programe sa očakáva, že dlh klesne v roku 2013 na 39,7 % a do roku 2016 klesne ďalej na 34,5 %, podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 má klesnúť na 40,1 % HDP v roku 2013 a na 39,4 % v roku 2014. Tieto rozdiely vznikli predovšetkým v dôsledku toho, že konvergenčný program počíta s nižšími deficitmi.

               (10)

               Napriek tomu, že v priebehu rokov došlo k zlepšeniu jej situácie, pokiaľ ide o deficit, Litva stále nemá dostatočný fiškálny priestor, ktorý by jej umožňoval odolávať nepriaznivým otrasom. Má však priestor pre menej deformujúce zdanenie a ďalšie zlepšenie daňovej disciplíny. Litva má stále najnižší pomer daní k HDP v Únii a konsolidácia sa zameriava najmä na stranu výdavkov. Stále existuje priestor na prehodnotenie dodatočných zdrojov daňových príjmov, ktoré sú najmenej škodlivé pre rast, ako napríklad environmentálne dane a periodické dane z nehnuteľností. Hoci Litva podnikla kroky na zvýšenie príjmov z periodických daní z nehnuteľností, zdá sa, že existuje priestor na ďalšie zlepšenie. Príjmy Litvy z environmentálnych daní majú klesajúcu tendenciu a v roku 2011 boli druhé najnižšie v Únii, a to aj z dôvodu najnižšej úrovne daní z dopravy v EÚ. To neuľahčuje snahy o zníženie vysokej energetickej náročnosti hospodárstva Litvy. Zároveň by sa pri fiškálnej konsolidácii mali uprednostňovať výdavky stimulujúce rast, napríklad výdavky na výskum a vzdelávanie. Vykonanie právnych predpisov na posilnenie fiškálneho rámca sa oneskorilo. Fiškálny rámec Litvy nedokázal zabrániť procyklickej fiškálnej politike v rokoch, kedy bola produkčná medzera pozitívna. Krokom správnym smerom je zmena zákona o rozpočtovej štruktúre v roku 2012. Zmena zákona o rozpočtovej štruktúre v roku 2012 predstavuje krok správnym smerom. Je potrebné zlepšiť monitorovanie, zodpovednosť a vykonávanie rozpočtového postupu osobitne v prípade samospráv a zabezpečiť záväzný charakter strednodobého rámca.

               (11)

               Demografický vývoj je z hľadiska dlhodobej fiškálnej udržateľnosti Litvy výzvou. Komplexná dôchodková reforma, ktorá by sa zamerala tak na udržateľnosť, ako aj na dostatočnosť dôchodkov, je preto aj naďalej dôležitá. Dostatočnosť dôchodkov predstavuje výzvu, keďže staršie obyvateľstvo čelí vysokému riziku chudoby a vylúčenia. Reforma systému akumulácie dôchodkov z roku 2012 podporuje druhý pilier akumulácie dôchodkov prostredníctvom finančných stimulov zo štátneho rozpočtu. Taktiež zavádza možnosť odhlásiť sa zo súkromnej akumulácie dôchodkov a vrátiť sa do fondu štátneho sociálneho poistenia počas prechodného obdobia, ako aj postupné zvyšovanie dôchodkového veku. Reforma nadobudne účinnosť od 1. januára 2014. Ide síce o dôležité, ale izolované kroky správnym smerom a je potrebné vykonať významnejšie zmeny, najmä v rámci prvého dôchodkového piliera. Okrem toho sú potrebné opatrenia, ktoré podporujú zamestnateľnosť starších pracovníkov a pracovné prostredie prispôsobené starším ľuďom.

               (12)

               Hlavnou výzvou zostáva riešenie nezamestnanosti a malej účasti pracovného trhu s nízkou úrovňou základných zručností. Vysoké miery nezamestnanosti sa obzvlášť dotýkajú mladých pracovníkov a pracovníkov s nízkou kvalifikáciou. Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami sa stal obzvlášť zrejmým počas krízy a predstavuje narastajúci problém, ktorý poukazuje na štrukturálne nedostatky v politikách v oblasti vzdelávania a trhu práce. Z toho vyplývajúci nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily ešte znásobuje vysoká miera emigrácie. Preto sú v záujme zlepšenia flexibility trhu práce a podpory účasti na trhu práce, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, nekvalifikované osoby a starších pracovníkov, potrebné dodatočné opatrenia. Celkový dosah aktívnych opatrení trhu práce a finančných príspevkov pre jednotlivé opatrenia je aj naďalej nedostatočný a opatrenia sú nedostatočne zacielené na nezamestnaných s nízkou kvalifikáciou a dlhodobo nezamestnaných. Komplexné prehodnotenie pracovného práva, so zapojením sociálnych partnerov, by mohlo pomôcť identifikovať zbytočné obmedzenia a administratívne prekážky, ktoré majú vplyv na flexibilné pracovné zmluvy, ustanovenia o prepúšťaní a opatrenia flexibilného režimu pracovného času. Učňovské vzdelávanie a stáže by sa mohli viac zatraktívniť v záujme zabezpečenia účinnejšieho prechodu zo vzdelávacieho procesu na trh práce.

               (13)

               Chudoba a sociálne vylúčenie sú stále znepokojujúco vysoké. Obavy vyvoláva najmä zvýšenie chudoby detí. Reformné opatrenia v oblasti peňažnej sociálnej pomoci, ktoré majú za cieľ zvýšiť pracovné stimuly (zamestnanecké výhody pre dlhodobo nezamestnaných, postupné znižovanie sociálnych dávok pre neaktívnych ľudí v produktívnom veku) a znížiť chudobu sa začali vykonávať v roku 2012. Pilotný projekt v piatich obciach priniesol impozantné výsledky, pokiaľ ide o úspory výdavkov a lepšie zameranie sa na príjemcov. Teraz je potrebné, aby sa zaviedol monitorovací systém s cieľom posúdiť jeho efektívnosť a jeho vplyv na boj proti chudobe a vylúčeniu. Reforma by mala byť takisto prepojená s aktivačnými opatreniami podnecujúcimi účasť, a to najmä pre dlhodobých príjemcov sociálnej pomoci. Opatrenia prijaté na zníženie chudoby zahŕňajú rozšírenie dosahu sociálnych dávok a novú metódu výpočtu výšky dávok. Navyše 1. januára 2013 došlo k zvýšeniu minimálnej mzdy o 18 %, čo by mohlo pomôcť znížiť pascu nečinnosti a chudobu zamestnaných osôb. Tieto opatrenia sa však zdajú byť nedostatočné vzhľadom na rozmer problému a chýba komplexná stratégia alebo akčný plán na boj s chudobou.

               (14)

               Vláda uskutočňuje od roku 2010 ambicióznu reformu štátnych podnikov (ŠP). Ide o relevantnú a vierohodnú reformu, ktorá zahŕňa legislatívne, ako aj organizačné zmeny. Regulačné aspekty reformy sa už zaviedli a dosiahol sa rozsiahly súlad s požiadavkami na podávanie správ. Teraz je potrebné zabrániť konfliktom záujmov v súvislosti s regulačnými a neregulačnými funkciami a rozlišovať medzi komerčnými a nekomerčnými činnosťami ŠP. Úplné vykonanie reformy by mohlo prispieť k podpore konkurencieschopnosti a rastu. Zásadný význam bude mať preto monitorovanie dodržiavania právnych predpisov.

               (15)

               Prepojenie elektrických sietí a rozvodní plynu na susediace krajiny je stále nedostatočné. V dôsledku toho je hospodárska súťaž v energetickom odvetví veľmi obmedzená a ceny energií sú vysoké. Okrem toho energetická efektívnosť zostáva aj naďalej problémom. Pokrok v renovácii budov, vrátane renovácie súvisiacej s investíciami z holdingového fondu JESSICA je pomalý a v oblasti renovácie súkromných obytných priestorov stále pretrvávajú veľké problémy.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva prijala v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, a vykonať rozpočtovú stratégiu podľa plánu v snahe o štrukturálnu úpravu, ktorá Litve umožní dosiahnuť strednodobý cieľ. Uprednostniť výdavky podporujúce rast. Naďalej posilňovať fiškálny rámec najmä zabezpečením vynútiteľných a záväzných výdavkových stropov v strednodobom rozpočtovom rámci. Prehodnotiť daňový systém a zvážiť zvýšenie tých daní, ktoré sú najmenej škodlivé pre rast, akými sú periodické dane z nehnuteľností a environmentálne dane vrátane zavedenia dane z automobilov pri súčasnom posilňovaní daňovej disciplíny.

               2.

               Prijať a vykonať právne predpisy týkajúce sa komplexnej reformy dôchodkového systému. Uviesť do súladu so zákonným vekom odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života, obmedziť prístup k predčasnému odchodu do dôchodku, stanoviť jasné pravidlá valorizácie dôchodkov a podporovať využívanie doplnkových systémov sporenia pri súčasnom zabezpečení vykonávania prebiehajúcich reforiem. Podporiť dôchodkovú reformu opatreniami, ktoré napomáhajú zamestnateľnosť starších pracovníkov.

               3.

               Riešiť problém vysokej nezamestnanosti osôb s nízkou kvalifikáciou a dlhodobo nezamestnaných zameraním zdrojov na aktívne politiky trhu práce a súčasným zvyšovaním ich dosahu a efektivity. Zlepšiť zamestnateľnosť mladých ľudí, napríklad prostredníctvom záruky pre mladých, zlepšiť vykonávanie a účinnosť programov učňovskej prípravy a riešiť pretrvávajúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Preskúmať v konzultácii so sociálnymi partnermi primeranosť pracovnoprávnych predpisov týkajúcich sa flexibilných pracovných zmlúv, ustanovení o prepúšťaní a opatrení flexibilného pracovného času.

               4.

               Vykonať konkrétne opatrenia zacielené na zníženie chudoby a sociálneho vylúčenia. Naďalej posilňovať prepojenia medzi peňažnou sociálnou pomocou a aktivačnými opatreniami.

               5.

               Dokončiť vykonávanie reformy štátnych podnikov, najmä s cieľom zabezpečiť oddelenie vlastníckych a regulačných funkcií a dôkladne monitorovať súlad s požiadavkami reformy.

               6.

               Zintenzívniť opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti budov, a to aj prostredníctvom odstránenia demotivačných faktorov a rýchlej implementácie holdingového fondu. Podporovať hospodársku súťaž v rámci energetických sietí prostredníctvom zlepšenia prepojenia s inými členskými štátmi v oblasti elektrickej energie a plynárenstva.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 54.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.