title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2012/2013 až 2017/2018

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/93

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2012/2013 až 2017/2018
   2013/C 217/23
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 prijali rozhodnutie o Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada prijala 10. júla 2012 odporúčanie (4) k národnému programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2012 a predložila svoje stanovisko ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2012 – 2017.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Spojené kráľovstvo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu na rok 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu na rok 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia uverejnila 10. apríla 2013 výsledky hĺbkového preskúmania pre Spojené kráľovstvo podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe analýzy Komisia dospela k záveru, že v Spojenom kráľovstve existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si zasluhujú monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť si naďalej zasluhuje predovšetkým makroekonomický vývoj v oblasti zadlženia domácností, ktoré súvisí s vysokým hypotekárnym zadlžením a vlastnosťami trhu s bývaním, ako aj nepriaznivý vývoj v oblasti vonkajšej konkurencieschopnosti, najmä pokiaľ ide o vývoz tovaru a nízky rast produktivity.

               (9)

               Spojené kráľovstvo predložilo 30. apríla 2013 svoj konvergenčný program na roky 2012/2013 až 2017/2018 a svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Podľa bodu 4 Protokolu (č. 15) o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska sa povinnosť vyhýbať sa nadmernému štátnemu deficitu v zmysle článku 126 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie nevzťahuje na Spojené kráľovstvo. V bode 5 uvedeného protokolu sa stanovuje, že Spojené kráľovstvo sa má snažiť predchádzať nadmernému deficitu verejných financií. Rada 8. júla 2008 v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla, že Spojené kráľovstvo má nadmerný deficit.

               (11)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe je dosiahnuť na konci päťročného prebiehajúceho obdobia aktuálne cyklicky upravený, takmer vyrovnaný rozpočet. Deficit verejných financií dosiahol najvyššiu úroveň 11,5 % HDP v období 2009/2010 (5), pričom v rokoch 2012/2013 sa znížil na úroveň 5,6 % HDP vďaka jednorazovým opatreniam, ktoré deficit v rokoch 2012/2013 znížili o 2 percentuálne body. Z konvergenčného programu vyplýva, že vláda pravdepodobne nedodrží termín rozpočtového roku 2014/2015 na korekciu nadmerného deficitu stanovený Radou, keďže deficit sa v uvedenom rozpočtovom roku odhaduje na úrovni 6,0 % HDP. V programe sa predpokladá, že rok, v ktorom dôjde ku korekcii nadmerného deficitu na úroveň 2,3 % HDP, bude rozpočtový rok 2017/2018, čo je tri roky po termíne, ktorý stanovila Rada v decembri 2009. V konvergenčnom programe sa predpokladá len mierne zlepšenie štrukturálneho deficitu verejných financií, ako ho prepočítala Komisia, a to z úrovne 5,6 % HDP v rozpočtovom roku 2013/2014 na úroveň 5,1 % HDP v rozpočtovom roku 2014/2015. V období rozpočtových rokov 2010/2011 až 2012/2013 sa priemerné neupravené fiškálne úsilie odhaduje na úrovni 1,1 % HDP, čo je výrazne pod úrovňou 1,75 % HDP, ktorú odporúča Rada, pred korekciou z dôvodu dopadov, ktoré môžu mať revízie potenciálneho rastu na strane výstupov alebo výpadky na strane príjmov. Hlavné riziká pri plnení rozpočtových projekcií vyplývajú z nižšieho rastu, ako sa očakávalo, zapríčineného trvale vysokou infláciou, ktorá znižuje súkromnú spotrebu, a z potenciálneho zhoršenia medzinárodného prostredia, ktoré by mohlo ovplyvniť obchod a investície.
               Konvergenčný program takisto neobsahuje strednodobý rozpočtový cieľ, ako sa to uvádza v Pakte stability a rastu. Vláda pokračovala vo vykonávaní svojej stratégie fiškálnej konsolidácie, ale v dôsledku vyšších výdavkov, než sa očakávalo, spojených s pôsobením automatických stabilizátorov, a nižších príjmov z daní, než sa očakávalo, je deficit vyšší, než sa predpovedalo. Doteraz prijaté konsolidačné opatrenia tiež neboli dostatočné na splnenie odporúčaného priemerného ročného fiškálneho úsilia potrebného na korekciu nadmerného deficitu. Okrem toho sa potenciálne príjmy vyplývajúce zo štrukturálnej reformy, napr. zameranej na zvýšenie efektívnosti daňového systému prostredníctvom revízie štruktúry sadzieb DPH, naďalej využívajú relatívne nedostatočne. Verejný dlh ako percento HDP vzrástol z 56,1 % v rozpočtovom roku 2008/2009 na 90,7 % v rozpočtovom roku 2012/2013. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že podiel dlhu verejných financií sa v rozpočtových rokoch 2015/2016 a 2016/2017 zvýši na 100,8 % predtým, než v rozpočtovom roku 2017/2018 poklesne na úroveň 99,4 %.

               (12)

               V roku 2012 pokračovalo znižovanie zadlženosti domácností, avšak toto zadlženie v Spojenom kráľovstve ostáva so svojimi 96 % HDP značne nad priemerom eurozóny a jeho znižovanie nemusí pokračovať, keď sa obnoví rast hospodárstva a transakcie s obytnými nehnuteľnosťami sa vrátia na obvyklú úroveň. Ceny obytných nehnuteľností sú vzhľadom na nedostatočnú ponuku bývania naďalej vysoké a nestále. V dôsledku kombinácie vysokých cien obytných nehnuteľností a rozsiahleho využívania hypotekárnych úverov s variabilnou úrokovou sadzbou sú domácnosti obzvlášť vystavované zmenám v úrokových sadzbách, ako aj zvýšenej miere nezamestnanosti. Vláda prijala opatrenia s cieľom reformovať právne predpisy týkajúce sa územného plánovania, avšak bytová výstavba ostáva na nízkej úrovni a plánovací systém vrátane obmedzení týkajúcich sa „zelených pásov“ naďalej predstavujú pre ponuku bývania významnú prekážku. Vládne intervencie, ktoré viac stimulujú dopyt po bývaní než ponuku bývania vrátane nedávno ohlásenej schémy Help-to-Buy by mohli túto situáciu ešte zhoršiť, a to zvýšením cien obytných nehnuteľností a zadlženia domácností. Systém dane z nehnuteľností v Spojenom kráľovstve spája regresívnu opakujúcu sa daň (miestnu daň) s progresívnou daňou z transakcií (daň z prevodu a prechodu nehnuteľností). V dôsledku kombinácie vysokých cien obytných nehnuteľností, napätej situácie vo financiách domácností a zodpovednejších kritérií pri poskytovaní úverov by mohli mnohé domácnosti so strednými príjmami naďalej prichádzať o možnosť stať sa vlastníkom obytnej nehnuteľnosti. V tejto súvislosti by sa súkromné prenajímanie mohlo stať príťažlivejšou a životaschopnou dlhodobou alternatívou k vlastneniu obytných nehnuteľností.

               (13)

               Spojené kráľovstvo čelí výzvam v oblasti nezamestnanosti, ako aj podzamestnanosti, najmä u mladých ľudí. Miera nezamestnanosti sa na začiatku roku 2013 pohybovala na úrovni 7,8 %, pričom priemer EÚ predstavuje 10,9 %, a očakáva sa, že v rokoch 2013 a 2014 ostane zhruba na rovnakej úrovni. Miera nezamestnanosti mladých ľudí je oveľa vyššia, na úrovni 20,7 % a od roku 2007, keď dosahovala úroveň 14,3 %, sa postupne zvyšovala. Podiel mladých ľudí, ktorí neštudujú, nie sú zamestnaní, ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave je 14,0 %. Zamestnanosť v súkromnom sektore v uplynulom roku výrazne vzrástla vzhľadom na pomalý rast HDP, avšak produktivita a rast miezd boli slabé. Spojené kráľovstvo má aj prebytok nízkokvalifikovaných pracovníkov, po ktorých dopyt klesá. Zároveň má nedostatok pracovníkov s vysokokvalitnými odbornými a technickými zručnosťami, čo prispieva k nedostatočnej vonkajšej konkurencieschopnosti. Aj napriek istému pokroku, ktorý sa dosiahol v uplynulých rokoch, veľký podiel mladých ľudí nemá zručnosti ani kvalifikáciu, ktoré potrebujú na to, aby sa na trhu práce mohli úspešne uchádzať o voľné miesta. Miera nezamestnanosti nízkokvalifikovaných osôb vo veku 15 – 25 rokov dosiahla úroveň 37,2 %, čo je výrazne nad priemerom EÚ. Politika odborného vzdelávania a prípravy sa príliš zameriavala na základné zručnosti a kvalifikáciu úrovne 2, zatiaľ čo hospodárstvo si čoraz viac vyžaduje vyššie kvalifikácie. Aj keď sa vyvinulo úsilie o zlepšenie kvality učňovských programov, je potrebné ďalšie úsilie. Najmä systém kvalifikácií je aj naďalej veľmi zložitý, čo môže mať negatívny vplyv na účasť podnikov na učňovských programoch. Spojené kráľovstvo by mohlo vychádzať zo súčasnej iniciatívy Youth Contract pri implementácii systému záruk pre mladých ľudí a pri riešení problému nezamestnanosti mladých ľudí a tých, ktorí neštudujú, nie sú zamestnaní, ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave.

               (14)

               Slabé motivačné prvky v súvislosti s prácou sú v Spojenom kráľovstve pretrvávajúcim problémom. Orgány plánujú túto problematiku riešiť zavedením systému Universal Credit, ktorý jednotlivcom umožní zachovať si pri prechode do zamestnania viac z ich príjmu z dávok. Aj keď by systém Universal Credit mohol mať pozitívny vplyv na zamestnanosť, veľa bude závisieť od jeho účinnej implementácie a podporných služieb vrátane prepojenia s ostatnými dávkami. Súčasne sa zvýšia mnohé dávky pre osoby v produktívnom veku a daňové kredity, a to o 1 % ročne do roku 2016, čo je pod predpokladanou mierou inflácie, avšak malo by to tiež zlepšiť motiváciu pracovať. V apríli 2013 sa zaviedla aj séria ďalších reforiem týkajúcich sa dávok sociálneho zabezpečenia. Domácnostiam, v ktorých sú nezamestnané osoby, hrozí väčšie riziko chudoby vrátane chudoby detí. Naproti tomu boli rozsah, úroveň a výška univerzálnych a od výšky príjmu závislých platieb dôchodcom do značnej miery uchránené pred zrážkami. Prvotné výsledky programu Work Programme naznačujú, že tu existuje priestor na zlepšenie jeho vykonávania a výsledkov. Spojené kráľovstvo čelí aj pretrvávajúcim výzvam pri zvyšovaní zamestnanosti rodičov a zlepšovaní prístupu k vysokokvalitnej, cenovo dostupnej starostlivosti o dieťa. Podiel detí, ktoré v Spojenom kráľovstve žijú v domácnostiach s nezamestnanými osobami (17,3 %) je druhý najvyšší v Únii. Náklady na starostlivosť o dieťa sú v Spojenom kráľovstve v súčasnosti medzi najvyššími v Únii, čo spôsobuje osobitné problémy pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti a pre osamelých rodičov. V roku 2010 len 4 % detí mladších ako tri roky chodilo do zariadení formálnej starostlivosti o deti celodenne, čo je značne pod priemerom EÚ (14 %).

               (15)

               Objem podnikového dlhu v Spojenom kráľovstve je pomerne vysoký, a predsa majú niektoré spoločnosti ťažkosti pri prístupe k úverom a investície do podnikania ostávajú na veľmi nízkej úrovni. Bezprecedentný pokles investícií do podnikania po roku 2007 spôsobil, že prostriedky na tvorbu hrubého fixného kapitálu poklesli v roku 2012 na 14,2 % HDP. Ide o tretiu najnižšiu úroveň v Únii. Spojené kráľovstvo má nízku úroveň výdavkov podnikov na výskum a vývoj, ktorá klesla z 1,17 % HDP v roku 2001 na úroveň 1,09 % HDP v roku 2011. Investície do podnikania sa pomaly začali zvyšovať, pričom v roku 2012 medziročne vzrástli o 4,9 %, avšak stále sú nízke. Čistý objem pôžičiek podnikateľskému sektoru bol v roku 2012 negatívny. Zatiaľ čo väčšie spoločnosti so silnými súvahami sú schopné požičať si za historicky najnižšie úroky, mnohé iné spoločnosti, predovšetkým malé a stredné podniky, majú ťažkosti pri prístupe k úverom. Situáciu zhoršuje obmedzená hospodárska súťaž v bankovom sektore. Riadne vykonávanie odporúčaní Výboru pre finančnú politiku týkajúce sa obozretného zváženia požiadaviek na kapitálové vybavenie bánk a riešenia zistených kapitálových nedostatkov bez toho, aby sa sťažilo poskytovanie úverov v hospodárstve, by malo pomôcť pri posilnení finančnej stability bankového systému Spojeného kráľovstva.

               (16)

               Spojené kráľovstvo stojí pred výzvou obnoviť a modernizovať svoju energetickú a dopravnú infraštruktúru. Okrem toho potrebuje značné investície do nových kapacít na výrobu elektrickej energie do roku 2020, jednak na nahradenie starých elektrární, ktoré sa majú zavrieť, a jednak na splnenie povinnosti týkajúcej sa obnoviteľných zdrojov a prísnejších noriem týkajúcich sa emisií uhlíka. S podielom energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie vo výške 3,8 % je Spojené kráľovstvo na 25. mieste spomedzi 27 členských štátov (priemer EÚ je 13 %). Na uľahčenie primeraných a včasných investícií bude potrebná regulačná istota. Nedostatky v kapacite a kvalite dopravných sietí v Spojenom kráľovstve predstavujú pre hospodárstvo štrukturálny problém, najmä pre výrobcov, distribútorov a vývozcov tovaru. V súčasnosti tu existuje značný rozdiel medzi verejnými a súkromnými viazanými finančnými prostriedkami a potrebnými investíciami do dopravnej infraštruktúry, ktorý sa vláda snaží riešiť uprednostňovaním verejných výdavkov na infraštruktúru a pritiahnutím ďalších súkromných investícií. Jednotkové náklady v dopravnej výstavbe a údržbe sú v Spojenom kráľovstve aj naďalej vysoké.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Spojeného kráľovstva, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (19)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2, 3, 5 a 6,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonávať posilnenú rozpočtovú stratégiu podporovanú dostatočne špecifikovanými opatreniami v roku 2013/2014 i nasledujúcich rokoch. Zabezpečiť korekciu nadmerného deficitu udržateľným spôsobom do rozpočtového roku 2014/2015 a dosiahnuť mieru fiškálneho úsilia stanovenú v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, ako aj zabezpečiť klesajúcu udržateľnú tendenciu vysokej miery verejného dlhu. Trvalá korekcia fiškálnych nerovnováh si vyžaduje dôveryhodné vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré zvýšia kapacitu vykonávania úprav a podporia potenciál rastu. Presadzovať diferencované fiškálne sprísnenie, ktoré bude podporovať rast, okrem iného uprednostňovaním včasných kapitálových výdavkov s vysokou hospodárskou návratnosťou a vyváženým prístupom k zloženiu konsolidačných opatrení, ako aj podporovať fiškálnu udržateľnosť v strednodobom a dlhodobom horizonte. V záujme zvýšenia príjmov využívať vo väčšej miere štandardnú sadzbu DPH.

               2.

               Prijať ďalšie kroky na zvýšenie ponuky bývania, a to aj ďalšou liberalizáciou právnych predpisov týkajúcich sa územného plánovania a efektívnou prevádzkou plánovacieho systému. Zabezpečiť, aby politika v oblasti bývania vrátane schémy Help-to-Buy neviedla k nadmernému a nerozvážnemu využívaniu hypotekárnych úverov a podporovať väčšiu ponuku, ktorá by pomohla zamedziť zvýšeniu cien obytných nehnuteľností. Pokračovať v reformách vrátane oblasti zdaňovania pôdy a majetku s cieľom znížiť narušenia trhu a podporovať včasnú bytovú výstavbu. Prijať kroky na zlepšenie fungovania trhu s nájomným bývaním, najmä zatraktívnením dlhších lehôt prenájmu pre nájomcov i prenajímateľov.

               3.

               Stavajúc na iniciatíve Youth Contract zintenzívniť opatrenia na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí, napríklad prostredníctvom systému záruk pre mladých ľudí. Zvýšiť kvalitu a lehotu trvania učňovskej prípravy, zjednodušiť systém kvalifikácií a posilniť záväzok zamestnávateľov, najmä pri zabezpečovaní pokročilých a mierne pokročilých technických zručností. Znížiť počet mladých ľudí vo veku 18 – 24 rokov, ktorí majú veľmi zlé základné zručnosti, a to aj prostredníctvom efektívneho vykonávania programu stáží.

               4.

               Zvýšiť úsilie o podporu domácností s nízkym príjmom a zníženie chudoby detí tak, že sa zabezpečí, že systém Universal Credit a ďalšie reformy sociálneho zabezpečenia zaručia spravodlivý systém daňových úľav s jasnejšími motivačnými prvkami v súvislosti s prácou a podpornými službami. Urýchliť vykonávanie plánovaných opatrení na zníženie nákladov na starostlivosť o dieťa a na zlepšenie jej kvality a dostupnosti.

               5.

               Podniknúť ďalšie kroky s cieľom zlepšiť dostupnosť finančných prostriedkov z bankových a nebankových inštitúcií pre podnikový sektor a súčasne zabezpečiť, aby sa opatrenia zameriavali predovšetkým na životaschopné spoločnosti, najmä malé a stredné podniky. Eliminovať prekážky pri vstupe do bankového sektora, znížiť náklady na zmenu banky a uľahčiť vznik bánk typu challenger prostredníctvom odpredaja bankových aktív. Účinne vykonávať odporúčania Výboru pre finančnú politiku týkajúce sa obozretného posúdenia požiadaviek na kapitálové vybavenie bánk a riešenia zistených kapitálových nedostatkov.

               6.

               Prijať opatrenia na uľahčenie včasného zvýšenia investícií do sieťovej infraštruktúry, predovšetkým podporou efektívnejších a dôkladnejších procesov plánovania a rozhodovania. Zabezpečiť stabilný regulačný rámec pre investície do nových kapacít na výrobu energie vrátane investícií do obnoviteľnej energie. Zlepšiť kapacitu a kvalitu dopravných sietí zabezpečením väčšej predvídateľnosti a istoty plánovania a financovania a využitím najúčinnejšej zmesi verejných a súkromných kapitálových zdrojov.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 91.

      (5)  Obdobím „2009/2010“ sa rozumie rozpočtový rok, ktorý sa začína 1. apríla 2009 a končí 31. marca 2010.

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0188

Odporúčanie Stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2006 – 2010  /* SEK/2007/0188 v konečnom znení */

	Brusel, 13.2.2007SEK(2007) 188 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2006 – 2010(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Portugalska bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 8. februára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.Kontext hodnotenia aktualizovaného programuKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Portugalska predloženú 15. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu);3.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a4.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiPo fáze silného hospodárskeho rastu, ktorá odrážala dynamický domáci dopyt a zvýšenie produktivity v druhej polovici 90. rokov pri príprave na prijatie eura, nízky rast po roku 2000 spôsobil zastavenie konvergenčného procesu. To vyplynulo z obmedzeného pokroku v kľúčových prvkoch hospodárstva. Po prvé, zdá sa, že úprava na strane ponuky nepostačovala na podporu procesu priblíženia podstatnejším spôsobom. Dôležité sektory sa zároveň ešte stále prispôsobujú globalizačným výzvam. Po druhé, keďže príjmy sa nezvýšili tak rýchlo ako výdavky, dlh dosahuje vysokú úroveň a vonkajší deficit bol značný, ovplyvnený najmä obchodným deficitom. Po tretie, verejné financie boli vo veľkej miere slabé z dôvodu premeškania príležitosti uskutočniť konsolidáciu v „priaznivom období“ a značného zvýšenia deficitu v zlých rokoch.Postup riešenia nadmerného deficitu v PortugalskuRada 20. septembra 2005 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Portugalsko m á nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Portugalsku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom stanovuje, že nadmerný deficit sa musí upraviť do roku 2008. Portugalsku sa najmä odporučilo, aby obmedzilo zhoršovanie fiškálnej pozície v roku 2005 a v roku 2006 zabezpečilo korekciu štrukturálneho deficitu o približne 1,5 % HDP, nasledovanú ďalším znížením o aspoň 0,75 % HDP v rokoch 2007 a 2008.Po uplynutí šesťmesačnej lehoty, ktorú Rada stanovila portugalskej vláde na prijatie účinných opatrení na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2006, Komisia vykonala hodnotenie úsilia, ktoré portugalské orgány vynaložili. Závery v oznámení Komisie z 22. júna 2006 boli takéto: na základe informácií dostupných v danom čase sa zdalo, že Portugalsko prijalo opatrenia, ktoré predstavujú primeraný pokrok ku korekcii nadmerného deficitu v lehote stanovenej Radou a že neboli potrebné žiadne ďalšie kroky v postupe riešenia nadmerného deficitu v Portugalsku. Rada na svojom zasadnutí 11. júla 2006 toto hodnotenie odsúhlasila.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada zastávala stanovisko, že „program je vo všeobecnosti v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008 za predpokladu úplného vykonania opatrení avizovaných v programe, ktoré je potrebné posilniť na rok 2007 a neskôr s cieľom oslabiť riziká znižovania, ktoré ohrozujú rozpočtové ciele“. Rada vyzvala Portugalsko, aby(i) „prijalo a dôsledne vykonávalo štrukturálne opatrenia plánované v programe s cieľom zabezpečiť korekciu nadmerného deficitu do roku 2008 spoľahlivým a udržateľným spôsobom; zabezpečilo súvislé úpravy zamerané na dosiahnutie strednodobého cieľa po korekcii nadmerného deficitu v súlade s požiadavkami paktu stability a rastu; vytvorilo rezervy na vyrovnanie sa s vplyvom, ktorý môže mať na rozpočet nižší hospodársky rast oproti očakávaniu;(ii) rozhodne prijalo plánované opatrenia na kontrolu výdavkov; zlepšilo rozpočtový proces na všetkých úrovniach verejnej správy, napríklad aj prostredníctvom širšieho využitia záväzných výdavkových stropov a, ako je to načrtnuté v programe, posilnením mechanizmov sledovania a kontroly výdavkov a príjmov a podávania správ o nich;(iii) zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä realizáciou opatrení už plánovaných v programe a prijatím ďalších reforiem v oblasti dôchodkov a zdravotnej starostlivosti;(iv) a zabezpečilo trvalý pokles pomeru hrubého dlhu verejných financií tak, aby tento pomer odzrkadľoval pokrok v znižovaní deficitu verejných financií a plánované príjmy z privatizácie, a zároveň dôkladne zvážilo vplyv hlavných verejných investičných projektov na dlh vrátane tých, ktoré sa realizujú v spolupráci so súkromným sektorom.“Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Portugalska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 20. októbra 2006. V portugalskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: posilnenie rozpočtovej konsolidácie, reforma verejnej správy, podpora vedeckého a technologického rozvoja a zvýšenie úrovne kvalifikácie obyvateľstva.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[2]) sa ukázalo, že Portugalsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem, najmä v makro- a mikroekonomickej oblasti. Pokrok sa dosiahol aj v oblasti politík spojených so zamestnanosťou, najmä pri reforme vzdelávania a odbornej prípravy, dôležitá oblasť prispôsobenia trhu práce a „flexikurity“ sa však ešte v plnej miere neriešila. Na úplné dosiahnutie cieľov programu, vzhľadom na ich náročnosť a východiskovú pozíciu Portugalska, bude potrebné vynaložiť značné úsilie vo všetkých oblastiach politiky.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2006 – 2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Portugalska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010.6.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá oživenie rastu reálneho HDP z 1,4 % HDP v roku 2006 na 1,8 % HDP v roku 2007 a 2,4 % HDP v roku 2008 a časom na 3 % ročne počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z priaznivých predpokladov rastu, najmä v záverečných rokoch, v ktorých sa produkčná medzera rýchlo uzatvára. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické.7.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 a v novej aktualizácii sa výška deficitu verejných financií v roku 2006 odhaduje na 4,6 % HDP, čo by zodpovedalo cieľu stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Podľa novej aktualizácie sa cieľové úrovne celkových verejných príjmov i výdavkov vo všeobecnosti dosiahli. Obidva pomery, vyjadrené ako percento z HDP, sú o niečo nižšie ako v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006.8.  Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je trvalá korekcia rozsiahlych fiškálnych nerovnováh, najmä znížením deficitu verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v roku 2008 a následne ďalšou konsolidáciou rozpočtu. V celom programovom období sa plánujú významné opatrenia zamerané na dosiahnutie fiškálnej konsolidácie: plánuje sa, že deficit verejných financií sa postupne zníži zo 4,6 % HDP v roku 2006 na 0,4 % v roku 2010; postup úpravy v prípade primárneho salda je podobný, pričom sa očakáva zlepšenie z deficitu 1,7 % HDP v roku 2006 na prebytok vo výške 2,5 % v roku 2010. Plánované zníženie deficitu sa má dosiahnuť najmä obmedzením primárnych výdavkov, ktorých celková úroveň sa má v reálnom vyjadrení znížiť počas programového obdobia vďaka nápravným opatreniam štrukturálneho charakteru, zameraným na reštrukturalizáciu ústrednej vlády, personálnych a verejných služieb a takisto na kontrolu výdavkov na sociálne zabezpečenie a na zdravotníctvo. Vyššie daňové príjmy v prvých rokoch programu, ktoré pochádzajú najmä z nárastu niektorých sadzieb a nižších daňových výhod, takisto prispejú k fiškálnej konsolidácii. Program potvrdzuje plánovanú úpravu naznačenú v aktualizácii programu stability z decembra 2005 vzhľadom na výrazne nezmenený makroekonomický scenár.9.  Štrukturálne saldo (t .j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu vo výške približne 3,5 % HDP v roku 2006 na 0,5 % do roku 2010. V celom programovom období sa plánuje zníženie štrukturálneho salda v priemere takmer o 0,75 % HDP ročne. Strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP, ktorého dosiahnutie sa v programe plánuje do roku 2010, o rok skôr, ako sa implicitne plánovalo v predchádzajúcom programe. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.10.  Rozpočtové výsledky ohrozujú negatívne riziká, ktoré pochádzajú najmä z vplyvu opatrení na obmedzenie výdavkov vlády. Vzhľadom na zložité makroekonomické prostredie vláda nedávno implementovala rozhodujúce opatrenia na riešenie rastu výdavkov, najmä v oblasti verejnej správy, zdravotnej a sociálnej starostlivosti, okrem nového právneho rámca na zlepšenie fiškálneho vývoja regionálnych správ a miestnych samospráv. Ostatné opatrenia, ktoré sa sčasti týkajú aj vládneho sektora, sú stále v prípravnej fáze. Na odbremenenie rozpočtu, ktoré sa očakáva z týchto opatrení, však vplýva značná neistota, čo platí najmä pre obdobie od roku 2008. Keďže fiškálna konsolidácia sa v rozhodujúcej miere opiera o obmedzenie výdavkov, ďalší pokrok v pokračujúcom zlepšovaní rozpočtového rámca a implementácii mechanizmov hodnotenia a kontroly plnenia rozpočtu bude takisto základom pre dosiahnutie rozpočtových cieľov. Ako sa uviedlo, priaznivý makroekonomický scenár predstavuje riziko menej výrazného oživenia hospodárskej aktivity, a tak poskytuje miernejšie odľahčenie verejných financií. Zdá sa, že predpoklady týkajúce sa elasticity daňových príjmov v súvislosti s hospodárskou činnosťou sú v roku 2007 trochu optimistické a závislé od ďalšieho zlepšenia systému vyberania daní, v zostávajúcom programovom období však pravdepodobné. A nakoniec, výsledky verejných podnikov predstavujú riziko pre rozpočet zo strednodobého hľadiska.11.  V zmysle hodnotenia rizika je rozpočtová pozícia v programe vo všeobecnosti v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ako odporúčala Rada, za predpokladu úplnej a účinnej implementácie a posilnenia opatrení oznámených v programe v prípade, že hospodársky rast bude nižší, ako sa očakávalo. Po korekcii nadmerného deficitu sa program zameriava na úpravu, ktorá je v súlade s paktom. Pri zohľadnení rizík pre rozpočtové ciele sa však zdá, že rozpočtová pozícia v programe neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch do konca programového obdobia. V dôsledku toho by sa strednodobý cieľ nemusel dosiahnuť do roku 2010, ako sa predpokladá v programe. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu by si úprava smerom k strednodobému cieľu naznačená v programe mohla vyžiadať posilnenie opatrení na to, aby bola v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období.12.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 67,5 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa plánuje, že pomer dlhu sa v roku 2007 zvýši a počas zvyšného programového obdobia zníži o takmer 6 percentuálnych bodov. Na vývoj pomeru dlhu vplývajú už uvedené riziká pre rozpočtové ciele a nepretržité neistota v súvislosti s kapitálovým vyrovnaním, ktorá mala tendenciu byť veľkou a v minulosti prevažne s účinkom zvýšenia dlhu. V zmysle hodnotenia rizika sa pravdepodobne pomer dlhu začne dostatočnou mierou znižovať k referenčnej hodnote na konci programového obdobia.13.  Portugalsko nedávno prijalo dôchodkové reformy zamerané na posilnenie udržateľnosti verejných financií. Odhady v programe naznačujú, že celkový nárast výdavkov súvisiacich s vekom v nadchádzajúcich desaťročiach by bol výrazne nižší ako výsledok reformy, hoci zostáva značný. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, stále predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Navyše, súčasná úroveň hrubého dlhu je vyššia ako referenčná hodnota stanovená v zmluve. Celkovo sa zdá, že pre Portugalsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vysoké riziko. Plánovaná rozpočtová konsolidácia spojená s ďalším obsiahnutím výdavkov súvisiacich s vekom by prispela k zníženiu týchto rizík.14.  Program stability obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho poskytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Obidva programy sa zameriavajú najmä na prepojenia medzi reformou verejnej správy a stratégiou fiškálnej konsolidácie a poskytujú doplnkové informácie o rôznych politických opatreniach.15.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.16.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[6]. V niektorých dôležitých bodoch sa však odchyľuje od vzorovej štruktúry uvedenej v kódexe správania[7].Celkový záver je taký, že program je vo všeobecnosti zlučiteľný s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008 za predpokladu úplnej a účinnej implementácie opatrení v ňom oznámených a posilnenia týchto opatrení v prípade nižšieho hospodárskeho rastu, ako sa plánovalo. Po korekcii nadmerného deficitu sa v programe predpokladá primeraný pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, existujú však riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov. V zmysle uvedeného hodnotenia, ako aj na základe odporúčania podľa článku 104 ods. 7 z 20. septembra 2005 sa Portugalsko vyzýva, aby:(i) dôsledne implementovalo štrukturálne opatrenia predpokladané v programe s cieľom napraviť nadmerný deficit do roku 2008 a pripravilo sa posilniť tieto opatrenia na vyrovnanie sa s vplyvom, ktorý môže mať na rozpočet nižší hospodársky rast oproti očakávaniu;(ii) po korekcii nadmerného deficitu vykonalo predpokladanú úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa a v prípade potreby ju podložilo posilnenými opatreniami; a zabezpečilo príslušné zníženie pomeru dlhu k HDP;(iii) presadzovalo prebiehajúcu reformu verejnej správy; pokračovalo v posilňovaní rozpočtového rámca vrátane hodnotenia a kontroly plnenia rozpočtu na všetkých úrovniach vlády, najmä s cieľom dosiahnuť plánované obmedzenie výdavkov;(iv) vzhľadom na úroveň dlhu a predpokladaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa a zabezpečením a možným zvýšením výhod prijatých dôchodkových reforiem.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |KOM nov. 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | neuv. |Inflácia HISC (%) | PS dec. 20066 | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | neuv. | neuv. |PS dec. 20056 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -2,5 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -0,7 | 0,2 |KOM nov. 20065 | -2,0 | -2,0 | -1,8 | -1,5 | neuv. | neuv. |PS dec. 20051 | -2,3 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,7 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | -0,4 |KOM nov. 2006 | -6,0 | -4,6 | -4,0 | -3,9 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | -3,3 | -1,7 | -0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |KOM nov. 2006 | -3,3 | -1,7 | -1,0 | -0,7 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | -3,2 | -1,7 | -0,6 | 0,6 | 1,5 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |KOM nov. 2006 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | neuv. | neuv. |PS dec. 20051 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20063 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |KOM nov. 20064 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |KOM nov. 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | neuv. |Poznámky: |1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. |2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. |3 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. |4 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. |5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,2 % v období rokov 2005 – 2007 a 1,4 % v roku 2008. |6 Deflátor súkromnej spotreby. |Zdroj: |Program stability (PS), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM (2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Neuvádzajú sa najmä údaje o inflácii HISC a odmenách zamestnancov verejnej správy.[7] Program sa skôr skladá z 5 oddielov: Zhrnutie, Makroekonomická a rozpočtová situácia, Makroekonomické a rozpočtové predpovede, Dlhodobá udržateľnosť verejných financií a Inštitucionálne, procesné a rozpočtové pravidlá.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0723

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2006-2010  /* SEK/2007/0723 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 30.5.2007SEK(2007) 723 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2006-2010(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTIPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Rakúska bol predložený v novembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 18. januára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.2. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Rakúska predloženú 29 marca 2007 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a3.  hodnotení národného programu reforiem z septembra 2006 Komisiou.2.1. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiV poslednom desaťročí sa hospodársky výkon Rakúska vyznačoval trvalým rastom mierne nad priemerom štátov eurozóny a bez vážnych narušení. Reálny rast HDP, ktorého výraznou hnacou silou je vývoz, sa v období rokov 2001 – 2003 podstatne spomalil, čím odráža globálne hospodárske oslabenie a obzvlášť hospodárske oslabenie eurozóny. Rakúsko mohlo vďaka svojej geografickej polohe využívať významné výhody z narastajúcich prepojení so strednou a východnou Európou, obzvlášť z pristúpenia s ním susediacich krajín k EÚ. Krajina sa tešila jednej z najnižších mier nezamestnanosti a inflácie v eurozóne. Rakúsko vďaka svojej dlho existujúcej a vysoko centralizovanej politike tvorby miezd orientovanej na konsenzus dokázalo znížiť jednotkové náklady práce v priemere rýchlejšie ako členské krajiny eurozóny, čím vo veľkej miere posilnilo svoje konkurenčné postavenie.Vo vzťahu k verejným financiám vyjadrilo Rakúsko v posledných desiatich rokoch podstatné konsolidačné snahy znížením vysokého deficitu rozpočtu verejných financií do polovice 90. rokov, čo viedlo k vyváženej pozícii v roku 2001, ktorá sa však v neskorších rokoch znova vrátila do nízkeho deficitu. Uskutočnila sa významná reforma verejnej správy, dôchodková reforma a reforma zdravotnej starostlivosti, ktorých cieľom bolo znížiť deficit verejných financií, v týchto oblastiach však stále ostáva priestor na zlepšenia.2.2. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. februára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada uvítala „ambicióznu štrukturálnu úpravu plánovanú počas programového obdobia“, ale vyzvala Rakúsko, aby „zabezpečilo dosiahnutie strednodobého cieľa programu do konca aktualizovaného obdobia tým, že bude ďalej konkretizovať a vykonávať potrebné opatrenia na podporu rozpočtovej konsolidácie plánovanej na posledné dva roky programu“.2.3. Hodnotenie národného programu reforiem zo septembra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Rakúska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 25 septembra 2006. Národný program reforiem Rakúska určuje sedem strategických prioritných oblastí: udržateľnosť verejných financií, výskum a vývoj a inovácie, infraštruktúru, medzinárodnú konkurencieschopnosť, životné prostredie, trh práce a vzdelávanie a odbornú prípravu.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku [2] z decembra 2006) sa ukázalo, že Rakúsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem, hlavne v mikroekonomickej oblasti. V kontexte identifikovaných silných a slabých stránok sa Rakúsku odporúčalo prijať opatrenia v oblasti zamestnanosti, obzvlášť pokiaľ ide o celoživotné vzdelávanie, ďalej v oblasti daňového systému a kvalifikácie mladých ľudí. Navyše sa považovalo za dôležité, aby Rakúsko okrem iného dosiahlo cieľ vyrovnaného rozpočtu v roku 2008.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Prijateľnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jari 2007 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na základe všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2006-2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami[5] a ich koordinácii, najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [9. júla 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Rakúska na obdobie rokov 2006 až 2010. Po všeobecných voľbách v októbri 2006 sa v januári 2007 sformovala nová vláda, ktorá parlamentu 29. marca 2007 predložila rozpočet na roky 2007/2008. V ten istý deň, dva a pol mesiaca po termíne stanovenom v kódexe pravidiel pre Rakúsko, ktorým bol 15. december, sa predložil aktualizovaný program stability.5.  V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 3,1 % v roku 2006 na priemernú úroveň 2,5 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár sa opiera o skôr opatrné predpoklady rastu do roka 2008, keďže dostupné údaje poukazujú na trocha mohutnejší rast. Plán na posledné roky programového obdobia sa javí ako pravdepodobný, hoci tempá rastu sú nepatrne vyššie ako priemerné potenciálne tempo rastu vypočítané útvarmi Komisie. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická.6.  Deficit verejných financií na rok 2006 dosiahol 1,1 % HDP oproti cieľovej hodnote 1,7 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Toto zlepšenie oproti cieľovým výsledkom vyplýva z lepšieho než očakávaného cyklického vývoja. Hoci pomer výdavkov k HDP v porovnaní s predchádzajúcim rokom mierne klesol, bol oproti cieľovej úrovni o viac ako jeden percentuálny bod vyšší. Rast HDP, ktorý bol vyšší, ako sa očakávalo, prispel k zníženiu pomeru výdavkov v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Pomer výdavkov však oproti cieľovej úrovni vzrástol o viac ako 0,5 percentuálneho bodu, čím naznačil, že plnenie rozpočtu bolo voľnejšie, ako sa plánovalo.7.  Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie je dosiahnuť vyvážený rozpočet počas cyklu, využívanie výhod administratívnej reformy a posilňovanie výdavkov vo viacerých kategóriách. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa posledný bod premieta do odkladu rozpočtovej konsolidácie na neskoršie roky programového obdobia. V aktualizácii sa predpokladá zlepšenie pozície verejných financií z deficitu v hodnote 1,1 % HDP v roku 2006 na prebytok v hodnote 0,4 % v roku 2010. Podľa plánu sa konsolidácia, ktorá je odložená na posledné dva roky programového obdobia, bude opierať o výdavky, pričom hlavnými faktormi budú obmedzenie sociálnych výdavkov a postupné ukončenie niektorých špecifických výdavkov. V porovnaní s predchádzajúcim programom súčasná aktualizácia ďalej odkladá plánovanú fiškálnu úpravu na podklade vo všeobecnosti priaznivejšieho makroekonomického scenára.8.  Odklad rozpočtových úprav sa odráža aj v štrukturálnom salde (t.j. cyklicky upravenom salde bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vypočítanom podľa spoločne dohodnutej metodiky, ktoré sa zlepšuje len veľmi postupne z deficitu približne 1 % HDP v roku 2006 a mení sa na mierny prebytok až na konci programového obdobia. Podľa programu profil úprav ovplyvnil nákup vojenského vybavenia v rokoch 2007 až 2009, ktorý sa, na rozdiel od predpovede útvarov Komisie z jari, považuje za jednorazové opatrenie zvyšujúce deficit. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom uvedeným v programe dosiahnuť vyváženú rozpočtovú pozíciu zo štrukturálneho hľadiska. Na rozdiel od predchádzajúcej úpravy, kde sa stanovilo dosiahnutie cieľa už v roku 2008, sa však v programe zakotvuje snaha takmer dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2009 a mierne ho prekročiť v roku 2010. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit sú približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ vytvorenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Zdá sa, že riziká rozpočtových prognóz v programe sú na obdobie rokov 2007 a 2008 vo všeobecnosti vyvážené, ale v rokoch 2009 a 2010 by rozpočtové výsledky mohli byť horšie, než sa plánuje v programe, aj napriek hodnoverným makroekonomickým predpokladom. V skutočnosti sa predpovedá, že v priebehu posledných dvoch rokov pomer výdavkov k HDP značne klesne. Ukončenie špecifických výdavkov, konkrétne výdavkov na vojenské vybavenie, a úspory výdavkov na dávky v nezamestnanosti a dôchodky ako výsledok dôchodkovej reformy v roku 2004, by mali prispieť k poklesu v pomere výdavkov v priebehu posledných rokov. Na druhej strane počas programového obdobia pribudnú ďalšie výdavky na vzdelávanie, výskum a vývoj a infraštruktúru, pričom očakávané zvyšovanie efektívnosti vo verejnej správe zostáva neisté. Nakoniec sa v programe naznačuje možnosť ďalšieho zníženia daní financovaného plánovanými úsporami výdavkov.10.  Vzhľadom na hodnotenie rizika nemusí rozpočtová stratégia v programe postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2010, ako sa predpokladá v programe. V predpovedi útvarov Komisie sa na roky 2007 a 2008 odhaduje zvýšenie štrukturálneho deficitu. Zdá sa však, že počas programového obdobia poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe je nedostatočné a malo by sa posilniť, hlavne v rokoch 2007 a 2008, aby sa dostalo do súladu s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Obzvlášť na obdobie rokov 2007 až 2009, v ktorých sa očakáva priaznivé obdobie pre Rakúsko, sa plánuje len obmedzené zlepšenie štrukturálneho salda. Tento záver sa potvrdzuje, aj keď sa nákup vojenského vybavenia považuje za jednorazového opatrenia zvyšujúce deficit, tak ako je to v programe.11.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na 62,2 % HDP, čo je ešte stále nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v Zmluve. V programe sa plánuje pokles pomeru dlhu pod referenčnú hodnotu do roku 2008 a jeho ďalší pokles na hodnotu 56,8 % HDP do konca posledného roku programového obdobia. Vzhľadom na hodnotenie rizika sa javí, že pomer dlhu sa dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote v počiatočnej časti programového obdobia a podľa plánu túto hodnotu dosiahne do roku 2007.12.  Dlhodobý vplyv starnutia rakúskeho obyvateľstva na rozpočet je hlboko pod priemerom EÚ, pričom sa predpokladá, že výdavky na dôchodky vyjadrené ako podiel na HDP z dlhodobého hľadiska klesnú v dôsledku podstatného obmedzenia výdavkov očakávaného na základe dôchodkovej reformy z roku 2004. Počiatočná rozpočtová pozícia s primárnym štrukturálnym prebytkom prispieva k zmierneniu dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Zvyšovanie primárnych prebytkov počas strednodobého obdobia, ako bolo oznámené v programe, ako aj zvyšovanie miery zamestnanosti starších pracovníkov by prispelo k obmedzeniu rizika udržateľnosti verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Rakúsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko.13.  Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho neposkytuje žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne nezohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií citované v programe stability sú v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa predkladajú najmä očakávané úspory z administratívnej reformy a posilnenie výdavkov na výskum a vývoj.14.  Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[6].Celkový záver je taký, že v kontexte perspektívy veľkého rastu program predpokladá pomalý pokrok smerom k strednodobým cieľom prostredníctvom relatívne oneskorenej úpravy, ktorá je založená hlavne na obmedzení neúplne špecifikovaných výdavkov. Dosiahnutie rozpočtových cieľov po roku 2008 je ohrozené rizikami a strednodobý cieľ sa do konca programového obdobia nemusí podariť dosiahnuť. Verejný dlh by sa v roku 2007 približoval k referenčnej hodnote 60 % HDP a v nasledujúcich rokoch by sa ďalej znižoval.Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Rakúsko vyzýva, aby využilo dobré hospodárske podmienky a deficit v roku 2006, ktorý je nižší, ako sa plánovalo, na posunutie úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa na skorší termín a na jej posilnenie, obzvlášť prostredníctvom nekompromisnej implementácie obmedzenia výdavkov a použitím každého neočakávaného daňového príjmu na konsolidáciu.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálny HDP (zmena v %) | PS mar 2007 | 2.0 | 3.1 | 2.7 | 2.3 | 2.5 | 2.6 |KOM máj 2007 | 2.0 | 3.1 | 2.9 | 2.5 | neuv. | neuv. |PS nov. 2005 | 1.7 | 1.8 | 2.4 | 2.5 | neuv. | neuv. |Inflácia HISP (%) | PS mar 2007 | 2.1 | 1.5 | 1.6 | 1.7 | 1.7 | 1.8 |KOM máj 2007 | 2.1 | 1.7 | 1.8 | 1.7 | neuv. | neuv. |PS nov. 2005 | 2.3 | 2.1 | 1.7 | 1.5 | neuv. | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS mar 20071 | -1.1 | -0.3 | 0.1 | -0.1 | 0.1 | 0.3 |KOM máj 20075 | -1.1 | -0.2 | 0.5 | 0.8 | neuv. | neuv. |PS nov. 20051 | -0.7 | -1.1 | -0.9 | -0.5 | neuv. | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS mar 2007 | -1.6 | -1.1 | -0.9 | -0.7 | -0.2 | 0.4 |KOM máj 2007 | -1.6 | -1.1 | -0.9 | -0.8 | neuv. | neuv. |PS nov. 2005 | -1.9 | -1.7 | -0.8 | 0.0 | neuv. | neuv. |Primárne saldo6 (% HDP) | PS mar 2007 | 1.3 | 1.9 | 2.0 | 2.1 | 2.6 | 3.1 |KOM máj 2007 | 1.3 | 1.6 | 1.8 | 1.7 | neuv. | neuv. |PS nov. 2005 | 1.1 | 1.2 | 2.0 | 2.7 | neuv. | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS mar 20071 | -1.1 | -1.0 | -0.9 | -0.7 | -0.2 | 0.2 |KOM máj 2007 | -1.1 | -1.0 | -1.1 | -1.2 | neuv. | neuv. |PS nov. 2005 | -1.6 | -1.2 | -0.4 | 0.2 | neuv. | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS mar 20073 | -1.1 | -1.0 | -0.8 | -0.4 | -0.2 | 0.2 |KOM máj 20074 | -1.1 | -1.0 | -1.1 | -1.2 | neuv. | neuv. |PS nov. 2005 | -1.6 | -1.2 | -0.4 | 0.2 | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS mar 2007 | 63.5 | 62.2 | 61.2 | 59.9 | 58.5 | 56.8 |KOM máj 2007 | 63.5 | 62.2 | 60.6 | 59.2 | neuv. | neuv. |PS nov. 2005 | 63.4 | 63.1 | 61.6 | 59.5 | neuv. | neuv. |Poznámky: |1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe s potenciálnym rastom odhadovaným na 2,3 %, 2,3 %, 2,4 %, 2,4 % a 2,3 % v tomto poradí v období rokov 2006-2010. |2Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. |3Jednorazové a iné dočasné opatrenia zvyšujúce deficit uvedené v programe (nákup vojenských lietadiel o 0,2 % HDP v roku 2007, 0,4 % v roku 2008 a 0,1 % v roku 2009). |4V porovnaní s programom (pozri poznámku 3), predpoveď útvarov Komisie z jari 2007 nepovažuje nákup vojenských lietadiel za jednorazový výdavok, keďže sa rozpočítava na niekoľko rokov a podstatne nezvyšuje celkové verejné výdavky. |5Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,3 %, 2,0 %, 2,2 % a 2,2 % v tomto poradí v rokoch 2005 -2008. |6Údaje o primárnom salde v programe a v predpovediach útvarov Komisie nie sú priamo porovnateľné z dôvodu rozdielneho ponímania FISIM. Údaje v programe zodpovedajú definíciám požadovaným v kódexe pravidiel. Na to, aby boli údaje Komisie týkajúce sa primárneho salda porovnateľné s údajmi v programe, je potrebné upraviť ich o približne 0,1-0,2 % HDP. |Zdroj: |Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jari 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://ec.europa.eu/economiy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Neuvádzajú sa však nepovinné údaje o zamestnanosti a počte odpracovaných hodín, ako aj o mzdách vo verejnom sektore.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0143

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s ods. 3 článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka, 2004-2008  /* SEK/2005/0143 v konečnom znení */

	Brusel, 2.2.2005SEK(2005) 143 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s ods. 3 článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka, 2004-2008(predložená Komisiou)  DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že zúčastnené členské štáty, teda tie, ktoré prijali jednotnú menu, museli predložiť programy stability Rade a Komisii do 1. marca 1999. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia musela Rada preskúmať každý program stability na základe posúdení vypracovaných Komisiou a výborom zriadeným podľa článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predloží stanovisko k tomuto programu. Podľa nariadenia je potrebné, aby členské štáty predložili ročné aktualizácie svojich programov stability, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu rovnakými postupmi.Prvý program stability Belgicka týkajúci sa obdobia rokov 1999-2002 bol predložený 18. decembra 1998 a posúdený Radou 15. marca 2004. Aktualizácie boli predkladané každý nasledujúci rok. Belgicko predložilo úplne poslednú aktualizáciu programu stability 6. decembra 2004. Útvary Komisie vykonali technické hodnotenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky svojich vlastných ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku odhadov potenciálneho rastu a cyklicky upravených sáld, odporúčania vo všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v komunikácii Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Hodnotenie je nasledujúce:-  Aktualizácia programu stability Belgicka z roku 2004 bola schválená belgickou vládou 3. decembra 2004 a predložená 6. decembra 2004. Program trvá od roku 2004 do roku 2008. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Program neobsahuje povinné údaje o krátkodobých a dlhodobých úrokových mierach a množstvo nepovinných premenných.-  Program je založený na predpoklade hospodárskeho rastu v hodnote 2,5 % v roku 2005 a 2006, pričom v roku 2008 sa spomalí na 2,0 %. Makroekonomický scenár na obdobie rokov 2005 a 2006 je veľmi blízky predpovediam útvarov Komisie z jesene roku 2004. Miery reálneho rastu HDP predpokladané na roky 2007 a 2008 sú marginálne nižšie, než odhady útvarov Komisie pre potenciálny hospodársky rast dosiahnutý pri uplatňovaní spoločne dohodnutej metodiky na kalkulácie programu. Makroekonomický scenár preto možno považovať za dôveryhodný.-  Rozpočtová stratégia načrtnutá v aktualizácii sa zameriava na udržanie vyrovnaného rozpočtu alebo malého prebytku a udržanie trendu klesajúcej miery zadlženia s cieľom pripraviť sa na dopad starnúcej populácie na rozpočet. Aktualizácia sa zameriava na vyrovnaný rozpočet v roku 2005 a 2006 a prebytok vo výške 0,3 % HDP v roku 2007. Toto je rovnaké ako v predchádzajúcom programe napriek predpokladom nižšieho rastu na rok 2005 uvedeným v súčasnej aktualizácii. V roku 2008 sa plánuje prebytok v hodnote 0,6 % DPH. Primárne prebytky sú naplánované tak, že zostanú na hodnote okolo 4,5 % HDP, mierne nižšie ako plánovaný výsledok 4,9 % HDP v roku 2004. Toto je spôsobené prebiehajúcou implementáciou reformy priamych daní z roku 2001 a vyššími verejnými investíciami pred miestnymi voľbami v roku 2006. Primárne prebytky by mali ku koncu programového obdobia opäť začať rásť. Program predvída klesajúce úrokové zaťaženie, čo je najmä výsledkom prebiehajúceho zníženia zadlženia. Očakáva sa, že príjmy budú do roku 2006 klesať a potom zostanú stabilné, zatiaľ čo primárne výdavky mierne klesajú do roku 2008. Predpokladá sa, že cyklicky upravené saldo zostane počas programového obdobia kladné, pričom hodnota prebytku klesne z 0,5 % HDP v roku 2004 na 0,1 % v roku 2006 a potom opäť stúpne na 0,9 % HDP v roku 2008.-  Zdá sa, že rozpočtová stratégia aktualizácie je vo veľkej miere vyvážená. Belgická vláda zatiaľ neoznámila, aké opatrenia prijme, aby udržala rozpočet na rok 2006 v rovnováhe, napriek poklesu o 0,3 % HDP, čo je výsledkom pokračujúcej implementácie reformy priamych daní z roku 2001 a skutočnosti, že rozpočet na rok 2005 profituje zo sérií menších jednorázových operácií (v celkovej hodnote 0,2 % HDP). Zatiaľ čo makroekonomický scenár je hodnoverný, saldo štátneho rozpočtu Belgicka je i naďalej relatívne citlivé na zmeny hospodárskeho rastu (citlivosť 0,6). Existuje aj riziko ohľadne kontroly primárnych výdavkov, najmä na úrovni systému sociálneho zabezpečenia. Prekročenie zaznamenané v systéme zdravotníckej starostlivosti v roku 2004 (napriek už vysokému ročnému reálnemu rastu vo výške 4,5 %) naznačuje pokračujúci vysoký rast týchto výdavkov. Napriek tomu, že nové opatrenia boli oznámené ku koncu roka 2004 s cieľom znížiť náklady na zdravotnícku starostlivosť (celkovo o 0,2 % HDP), je stále obtiažne ohodnotiť ich efektívnosť. Na druhej strane, minister pre sociálne veci obdržal mandát, aby na väčšiu časť roka 2005 prijal nevyhnutné opatrenia bez predošlej porady s parlamentom (ale s niekým iným) s cieľom umožniť rýchlo reagovať na možné ďalšie prekročenie. Všeobecnejšie, belgická vláda si taktiež získala dôveryhodnosť za dodržiavanie svojich záväzkov prijímať opatrenia na udržanie vyrovnaného rozpočtu. Vzhľadom na posúdenie rizík sa zdá, že riziká zaťažujúce rozpočtové ciele sú vo veľkej miere vyrovnané a rozpočtová pozícia v rámci programu sa zdá byť dostatočná na dodržanie strednodobého cieľa takmer vyrovnaného alebo prebytkového stavu rozpočtu podľa Paktu rastu a stability. Navyše, existuje dostatočné bezpečnostné rozpätie voči riziku porušenia referenčnej hodnoty hranice deficitu 3 % HDP v prípade normálnych cyklických kolísaní.-  Miera zadlženia klesala rovnomerne od roku 1993 ale zostala dostatočne nad hranicou referenčnej hodnoty 60 % HDP. V roku 2004 klesla miera zadlženia na 96,6 %, čo bolo menej, než sa predpokladalo v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Pokračujúce vysoké primárne prebytky a znížené úrokové platby sú hlavnými hnacími silami ďalšieho znižovania miery zadlženia. Kapitálové vyrovnanie je vo všeobecnosti malé, ale v roku 2005 vláda plánuje prevziať dlh vo výške 7,4 miliárd EUR od národnej železničnej spoločnosti SNBC (2,5 % HDP). Začlenenie dlhu SNBC spomaľuje zníženie zadlženia v roku 2005, ale plánované zníženie zadlženia je rýchlejšie, než bolo stanovené v predchádzajúcej aktualizácii. Plánovaná zadlženosť je ovplyvnená rovnakými neistotami ako deficit, ale to všetko spolu možno považovať za vierohodné.-  Ako už bolo uvedené, aktualizácia načrtáva množstvo plánovaných opatrení zahŕňajúcich náklady na zdravotnícku starostlivosť (ako sú opatrenia na kontrolu nákladov na lieky alebo na individuálny platobný systém v prípade poskytnutia najčastejších druhov ošetrenia v nemocniciach) v rámci svojho cieľa ročného reálneho rastu vo výške 4,5 %. Pokiaľ ide o iniciatívy na riešenie nízkej miery zamestnanosti program oznamuje rokovania medzi sociálnymi partnermi a vládou, ktoré by mali mať za následok nové opatrenia na obmedzenie prístupu do systému predčasného odchodu do dôchodku a na ďalšie zvýšenie počtu odpracovaných rokov na základe sociálnych dohôd. Výsledok týchto rokovaní je však stále neistý. Proces odstránenia stimulov na predčasný odchod do dôchodku je i naďalej zdĺhavý a bolo oznámených málo nových konkrétnych iniciatív.-  S ohľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa zdá, že Belgicku hrozí určité riziko spojené so súčasnou úrovňou hrubého dlhu. Napriek tomu, že miera zadlženia klesá, je ešte stále vysoká a rovnomerné znižovanie závisí od udržiavaných vysokých primárnych prebytkov na predĺžené obdobie. Stratégia vysporiadania sa s vysokými rozpočtovými nákladmi na starnúcu populáciu, ktorá je načrtnutá v programe, je založená najmä na znížení hrubého dlhu prostredníctvom udržiavania vyrovnanej rozpočtovej pozície alebo malého prebytku (najmä na obmedzení primárnych výdavkov) a na fonde pre starnúcu populáciu. Udržiavanie primárnych výdavkov sa môže ukázať ako náročné, najmä v sektore zdravotníckej starostlivosti, ale je dôležité vzhľadom na stratégiu vlády znižovať daňové zaťaženie s cieľom vytvárať pracovné miesta. Vzhľadom na plánované zvýšenie podielu obyvateľstva v dôchodkovom veku (meranom ako počet osôb starších ako 60 rokov na 100 osôb vo veku medzi 20 a 59 rokov) je plnenie tejto všeobecnej stratégie kľúčové pri dosiahnutí dlhodobej udržateľnosti.-  Čo sa týka všeobecných usmernení hospodárskej politiky, hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Aktualizácia zaručuje, že miera zadlženia má naďalej udržateľný klesajúci trend. S ohľadom na nedávne prekročenia výdavkov na zdravotnícku starostlivosť (kvôli ktorému je miera rastu stanovená ročne na relatívne vysokej hodnote 4,5 %) hrozí určité riziko porušenia usmernenia, že sa obmedzí rast reálnych výdavkov v subjekte I (federálna vláda a sociálne zabezpečenie) na hodnotu 1,5 %. Z tohto dôvodu je dôležité udržiavať vysoké primárne prebytky a obmedzovať rast reálnych výdavkoch, najmä s ohľadom na finančné potreby vyvolané starnúcou populáciou.Na základe tohto posúdenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Belgicka a postupuje ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s ods. 3 článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka, 2004-2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [17. februára 2005] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka týkajúci sa obdobia rokov 2004 až 2008. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov.“ Program neobsahuje niektoré povinné údaje a množstvo nepovinných premenných. Na základe uvedeného sa Belgicko vyzýva, aby dosiahlo súlad s požiadavkami údajov.2.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá reálny rast HDP 2,5 % v roku 2005 a 2006 a jeho zníženie v priebehu zostávajúceho obdobia programu na 2 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že scenár spoľahlivo odráža prognózy rastu. Pokiaľ ide o infláciu, prognózy programu sa javia realistické.3.  Rozpočtová stratégia načrtnutá v aktualizácii sa zameriava na udržanie vyrovnaného rozpočtu alebo malého prebytku a udržanie trendu zostupnej miery zadlženia s cieľom pripraviť sa na dopad starnúcej populácie na rozpočet. Aktualizácia sa zameriava na vyrovnaný rozpočet v roku 2005 a 2006 a prebytok vo výške 0,3 % HDP v roku 2007. V porovnaní s predchádzajúcim programom súčasná aktualizácia vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy vzhľadom na vo veľkej miere nezmenený makroekonomický vývoj. Toto je spôsobené prebiehajúcou implementáciou reformy priamych daní z roku 2004 a vyššími verejnými investíciami pred rozbehnutím miestnych volieb v roku 2006, primárny prebytok je naplánovaný tak, že do roku 2006 mierne poklesne, ale potom sa opäť zvýši. Program predvída klesajúce úrokové zaťaženie, čo je najmä výsledkom prebiehajúceho zníženia zadlženia. Očakáva sa, že príjmy budú do roku 2006 klesať a potom zostanú stabilné, zatiaľ čo primárne výdavky mierne klesajú do roku 2008. Predpokladá sa, že cyklicky upravené saldo zostane počas programového obdobia kladné, pričom hodnota prebytku klesne z 0,5 % HDP v roku 2004 na 0,1 % v roku 2006 a potom opäť stúpne na 0,9 % HDP v roku 2008.4.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovou prognózou sú vo veľkej miere vyvážené. Belgická vláda zatiaľ neoznámila, aké opatrenia prijme, aby udržala rozpočet na rok 2006 v rovnováhe, napriek poklesu o 0,3 % HDP, čo je výsledkom pokračujúcej implementácie reformy priamych daní z roku 2001 a skutočnosti, že rozpočet na rok 2005 profituje zo sérií menších jednorázových operácií (v celkovej hodnote 0,2 % HDP). Zatiaľ čo makroekonomický scenár je dosiahnuteľný, saldo štátneho rozpočtu Belgicka je i naďalej relatívne citlivé na zmeny hospodárskeho rastu (citlivosť 0,6). Existuje aj riziko ohľadne kontroly primárnych výdavkov, najmä na úrovni systému sociálneho zabezpečenia. Prekročenie zaznamenané v systéme zdravotníckej starostlivosti v roku 2004 (napriek už vysokému ročnému reálnemu rastu vo výške 4,5 %) naznačuje pokračujúci vysoký rast týchto výdavkov. Napriek tomu, že nové opatrenia boli oznámené ku koncu roka 2004 s cieľom znížiť náklady na zdravotnícku starostlivosť (celkovo o 0,2 % HDP), je stále obtiažne ohodnotiť ich efektívnosť. Na druhej strane, minister pre sociálne veci obdržal mandát, aby na väčšiu časť roka 2005 prijal nevyhnutné opatrenia bez predošlej porady s parlamentom (alebo s niekým iným) s cieľom umožniť rýchlo reagovať na možné ďalšie prekročenie. Všeobecnejšie, belgická vláda si taktiež získala dôveryhodnosť za dodržiavanie svojich záväzkov prijímať opatrenia na udržanie vyrovnaného rozpočtu.5.  Vzhľadom na posúdenie rizík sa zdá, že riziká zaťažujúce rozpočtové ciele sú vo veľkej miere vyrovnané a rozpočtová pozícia v rámci programu sa zdá byť dostatočná na dodržanie strednodobého cieľa takmer vyrovnaného alebo prebytkového stavu rozpočtu podľa paktu rastu a stability. Navyše, existuje dostatočné bezpečnostné rozpätie voči riziku porušenia referenčnej hodnoty hranice deficitu 3 % HDP v prípade normálnych cyklických kolísaní v každom roku.6.  Miera zadlženia sa odhaduje na 96,6 % HDP v roku 2004, teda dostatočne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia pokles miery zadlženia o 12,4 percentuálnych bodov na 84,2 % HDP v roku 2008. Toto číslo zahŕňa predpokladané prevzatie dlhu vo výške 7,4 miliárd EUR (2,5 % HDP) od národnej železničnej spoločnosti SNBC v roku 2005. Začlenenie dlhu SNBC spomaľuje zníženie zadlženia v roku 2005, ale plánované zníženie zadlženia je rýchlejšie, než bolo stanovené v predchádzajúcej aktualizácii.7.  S ohľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa zdá, že Belgicku hrozí určité riziko spojené so súčasnou úrovňou hrubého dlhu. Napriek tomu, že miera zadlženia klesá, je ešte stále vysoká a rovnomerné znižovanie závisí od udržiavaných vysokých primárnych prebytkov na predĺžené obdobie. Stratégia vysporiadania sa s vysokými rozpočtovými nákladmi na starnúcu populáciu, ktorá je načrtnutá v programe, je založená najmä na znížení hrubého dlhu prostredníctvom udržiavania vyrovnanej rozpočtovej pozície alebo malého prebytku (vychádzajúcej najmä z obmedzení primárnych výdavkov) a na fonde pre starnúcu populáciu. Udržiavanie primárnych výdavkov sa môže ukázať ako náročné, najmä v sektore zdravotníckej starostlivosti, ale je dôležité vzhľadom na stratégiu vlády znižovať daňové zaťaženie s cieľom vytvárať pracovné miesta. Vzhľadom na očakávané zvýšenie podielu obyvateľstva v dôchodkovom veku je odhodlané plnenie tejto všeobecnej stratégie kľúčové pri dosiahnutí dlhodobej udržateľnosti.8.  Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Aktualizácia zaručuje, že miera zadlženia má naďalej udržateľný klesajúci trend. S ohľadom na nedávne prekročenia výdavkov na zdravotnícku starostlivosť (kvôli ktorému je miera rastu stanovená ročne na relatívne vysokej hodnote 4,5 %) hrozí určité riziko porušenia usmernenia, že sa obmedzí rast reálnych výdavkov v subjekte I (federálna vláda a sociálne zabezpečenie) na hodnotu 1,5 %. Z tohto dôvodu je dôležité udržiavať vysoké primárne prebytky a obmedzovať rast reálnych výdavkoch, najmä s ohľadom na finančné potreby vyvolané starnúcou populáciou.Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v % ) | PS dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |KOM okt. 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | neuv. | neuv. |PS nov. 2003 | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | neuv. |HICP inflácia (v %) | PS dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |KOM okt. 2004 | 2,0 | 1,9 | 1,8 | neuv. | neuv. |PS nov. 2003 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | neuv. |Saldo verejných financií (v % HDP) | PS dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |KOM okt. 2004 | -0,1 | -0,3 | -0,5 | neuv. | neuv. |PS nov. 2003 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | neuv. |Primárne saldo (v % HDP) | PS dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |KOM okt. 2004 | 4,8 | 4,2 | 3,6 | neuv. | neuv. |PS nov. 2003 | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (v % HDP) | PS dec. 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |KOM okt. 2004 | 0,4 | 0,0 | -0,4 | neuv. | neuv. |PS nov. 20031 | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | neuv. |Hrubý dlh verejných financií (v % HDP) | PS dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |KOM okt. 2004 | 95,8 | 94,4 | 90,9 | neuv. | neuv. |PS nov. 2003 | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | neuv. |Poznámka: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií uvedených v programe. Zdroje: Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, schválené Radou ECOFIN 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Odporúčanie Komisie zo  7. decembra 2005  o uvoľnení bezpečnostných zásob ropy v dôsledku prerušenia dodávky spôsobeného hurikánom Katrina  [oznámené pod číslom K(2005) 4655]

text:
               13.12.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 326/37

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 7. decembra 2005
   o uvoľnení bezpečnostných zásob ropy v dôsledku prerušenia dodávky spôsobeného hurikánom Katrina
   [oznámené pod číslom K(2005) 4655]
   (2005/885/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na druhú zarážku jej článku 211,
   keďže:

               (1)

               Smernicou Rady 68/414/EHS (1) sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov.

               (2)

               Výpadky vo výrobe ropy a ropných výrobkov zapríčinené hurikánom Katrina spôsobili prerušenie celosvetových dodávok ropy, čo má vplyv aj na dodávky do Spoločenstva.

               (3)

               Po hurikáne Katrina požiadala Medzinárodná agentúra pre energetiku (IEA) viacero členských štátov, aby sa zapojili do spoločnej medzinárodnej iniciatívy ako odpovede na prerušenie dodávok spôsobené hurikánom s cieľom vykryť výpadky vo výrobe ropy v období od 2. septembra 2005 do 2. októbra 2005, pričom v niektorých členských štátoch môže toto opatrenie trvať aj po 2. októbri 2005.

               (4)

               Členské štáty, ktoré nie sú členskými krajinami IEA, podporili mimoriadne opatrenie podniknuté členskými štátmi, ktoré sa zapojili do uvoľnenia zásob.

               (5)

               V niektorých členských štátoch by zapojenie sa do spoločnej iniciatívy mohlo viesť k zníženiu bezpečnostných zásob ropy pod hranicu povinného minima stanoveného v smernici 68/414/EHS.

               (6)

               V druhom odseku článku 7 smernice 68/414/EHS sa od členských štátov požaduje, aby sa pred konzultáciami ustanovenými v článku 7 uvedenej smernice vyhli čerpaniu svojich zásob v rozsahu, v ktorom by toto čerpanie znížilo zásoby pod minimálnu povinnú úroveň.

               (7)

               Nepredpokladá sa, že by množstvá bezpečnostných zásob ropy, ktoré majú uvoľniť jednotlivé členské štáty, spôsobili pokles celkovej úrovne bezpečnostných zásob v Spoločenstve pod povinné minimum.

               (8)

               Celková úroveň bezpečnostných zásob benzínu (kategória I) v Spoločenstve výrazne presahuje povinné minimum a z hľadiska počtu dní dennej domácej spotreby Spoločenstva je oveľa vyššia ako úroveň zásob plynového oleja (kategória II).

               (9)

               Po tom, čo sa uvoľňovanie zásob skončí, budú musieť členské štáty doplniť svoje bezpečnostné zásoby na úroveň povinného minima. Očakáva sa, že toto dopĺňanie zásob by malo prebiehať počas dlhšieho obdobia vrátane roku 2006, aby sa nevyvíjal zbytočný tlak na trh s ropou.

               (10)

               V článku 1 smernice Rady 73/238/EHS z 24. júla 1973 o opatreniach na zmiernenie následkov ťažkostí pri zásobovaní ropou a ropnými produktmi (2) sa uvádza, že právomoci udelené príslušným orgánom členských štátov by im mali umožniť v prípade ťažkostí, ktoré sa vyskytnú v súvislosti so zásobovaním ropou a výrobkami z nej, aby okrem iných opatrení nariadili konkrétne alebo všeobecnejšie obmedzenia spotreby.

               (11)

               V článku 3 smernice 73/238/EHS sa uvádza, že konzultácie medzi členskými štátmi a Komisiou majú prebiehať prostredníctvom skupiny (napr. skupina pre dodávku ropy) s cieľom zabezpečiť koordináciu opatrení prijatých alebo navrhnutých členskými štátmi podľa článku 1 uvedenej smernice.

               (12)

               Opatrenia uvedené v tomto odporúčaní zodpovedajú výsledkom konzultácií vedených podľa článku 7 ods. 1 smernice 68/414/EHS a článku 3 smernice 73/238/EHS,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Členské štáty by vo svojich plánoch na uvoľnenie bezpečnostných zásob ropy v dôsledku prerušenia dodávky spôsobeného hurikánom Katrina mali uprednostniť uvoľnenie zásob benzínu, ktorý spadá do kategórie I, pred uvoľnením zásob plynového oleja spadajúceho do kategórie II.

               2.

               Členské štáty by mali vypracovať svoje plány na uvoľnenie bezpečnostných zásob ropy s cieľom zapojiť sa do spoločnej medzinárodnej iniciatívy v dôsledku prerušenia zásob spôsobeného hurikánom Katrina, aby sa vykryli výpadky vo výrobe ropy počas obdobia od 2. septembra 2005 do 2. októbra 2005, a to aj v prípade, že by takéto uvoľnenie zásob spôsobilo dočasný pokles ich bezpečnostných zásob pod povinné minimum.

               3.

               Členské štáty by mali doplniť svoje bezpečnostné zásoby ropy v spolupráci s Komisiou, ktorá na základe individuálneho prístupu podľa jednotlivých krajín pomôže členským štátom, aby prijali flexibilné schémy s ohľadom na trhové podmienky. Členské štáty by mali predložiť svoje plány na doplnenie zásob po tom, čo uvoľnia všetky bezpečnostné zásoby ropy, ktoré majú v úmysle uvoľniť.

               4.

               Na stretnutiach skupiny pre dodávku ropy, ktoré sa začnú stretnutím pred koncom roku 2005, by členské štáty mali preskúmať možné opatrenia na obmedzenie spotreby ropy, vrátane opatrení na obmedzenie dopytu pre prípad ďalších prerušení dodávky ropy. Členské štáty by mali zvážiť najmä dve oddelené skupiny opatrení na obmedzenie dopytu, a to skupinu „miernejších“, avšak vysoko úsporných opatrení pre prípad menších prerušení dodávok ropy a ďalšiu skupinu opatrení pre prípad väčších prerušení. Členské štáty by sa mali zaviazať, že budú koordinovať vykonávanie týchto opatrení prostredníctvom skupiny pre dodávku ropy.

               5.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 7. decembra 2005

            Za Komisiu

         Andris PIEBALGS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 308, 23.12.1968, s. 14. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 98/93/ES (Ú. v. ES L 358, 31.12.1998, s. 10).

      (2)  Ú. v. ES L 228, 16.8.1973, s. 1.