title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/1

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2015
   (2015/C 272/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Rumunska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na rok 2014.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Rumunsko určilo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre podporu investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Rumunsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Rumunsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú opatrenia politiky a monitorovanie. Počas realizácie troch po sebe nasledujúcich programov EÚ-MMF sa podarilo významne znížiť vonkajšie a vnútorné nerovnováhy. Pozornosť však treba venovať rizikám vyplývajúcim z pomerne veľkej negatívnej čistej medzinárodnej investičnej pozície Rumunska a jeho slabej strednodobej vývoznej kapacity. V bankovom sektore naďalej existujú vonkajšie i vnútorné nedostatky.

               (7)

               Rumunsko predložilo 30. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Dňa 22. októbra 2013 prijala Rada rozhodnutie 2013/531/EÚ (5), v ktorom sa zaviazala poskytnúť Rumunsku v období do septembra 2015 strednodobú finančnú pomoc vo výške až 2 miliardy EUR. Táto pomoc je podmienená realizáciou komplexnej hospodárskej politiky. Aj keď v súčasných trhových podmienkach Rumunsko neplánuje požiadať o vyplatenie splátky, očakáva sa, že preventívna pomoc poslúži pri konsolidácii makroekonomickej, rozpočtovej a finančnej stability a vďaka realizácii štrukturálnych reforiem aj pri zvyšovaní odolnosti hospodárstva a potenciálu rastu. Zavŕšením daného programu sa Rumunsko v plnej miere reintegruje do rámca Európskej semestra.

               (9)

               Rumunsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe Rumunsko požiadalo o dočasnú odchýlku vo výške 0,5 % HDP od požadovaného postupu dosahovania strednodobého cieľa z dôvodu plánovaných štrukturálnych reforiem. Keďže sa v programe neuvádzajú dostatočne podrobné informácie o plánovaných štrukturálnych reformách, Rada nemôže posúdiť ich realizovateľnosť. Rumunsko okrem toho požiadalo o uplatňovanie doložky o dôchodkovej reforme. Oprávnenosť reformy je podmienená potvrdením Eurostatu. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že plánovaným štrukturálnym deficitom vo výške 3,4 % HDP v roku 2016 sa nezabezpečí primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Z toho dôvodu sa Rada domnieva, že Rumunsko nespĺňa požiadavky na využívanie požadovanej dočasnej odchýlky v roku 2016.

               (10)

               Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje udržať v roku 2015 celkový deficit na úrovni 1,5 % HDP a do roku 2018 ho znížiť na úroveň 0,8 % HDP. Vláda plánuje splniť strednodobý cieľ – t. j. od roku 2016 dosiahnuť štrukturálny deficit vo výške 1,0 % HDP. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol na úrovni 40,1 % v roku 2015 a odvtedy bude postupne klesať, až kým v roku 2018 nedosiahne úroveň 37,1 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je priaznivý. Napriek požiadavke uvedenej v Kódexe správania sa v konvergenčnom programe neuvádzajú dôležité opatrenia zvyšujúce deficit, ktoré 25. marca schválila vláda a 27. apríla aj senát (6) a na ktoré sa prihliadalo v jarnej prognóze Komisie na rok 2015. Opatrenia potrebné na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa v prípade štrukturálneho salda v roku 2015 očakáva odchýlka o 0,3 % HDP od strednodobého cieľa. Mierne prekračuje odchýlku na úrovni 0,25 % HDP stanovenú v programe platobnej bilancie za podmienky, že spolufinancovanie projektov s finančnou podporou EÚ je v súlade s hodnotami, ktoré sa predpokladali v rozpočte. Odchýlka má podľa prognózy nadobudnúť výrazný charakter – v roku 2016 má dosiahnuť úroveň 2,4 % HDP, pričom je potrebná úprava vo výške 0,3 % HDP. Z toho dôvodu budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Rumunsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (11)

               Fiškálny rámec Rumunska je v zásade vyhovujúci, neuplatňuje sa však účinne. Strednodobé a dlhodobé demografické trendy a nízka úroveň vývoja pracovného trhu môžu ohroziť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému. Dôchodková reforma spustená v roku 2010 už síce stihla priniesť niekoľko zlepšení, no dolná komora parlamentu doteraz neprijala zákon zameraný na vyrovnanie zákonného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy od roku 2035, ktorého návrh predložila vláda v decembri 2013.

               (12)

               Nedávnym znížením príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie sa znížilo daňovo-odvodové zaťaženie, čo však nebolo cieľom tohto opatrenia. Daňovo-odvodové zaťaženie pracovníkov s nižšími príjmami je v porovnaní s inými európskymi krajinami naďalej vysoké (40 %). Hlavným problémom zostávajú daňové podvody a úniky, v dôsledku ktorých sa znižujú daňové príjmy. Podnikli sa prvé kroky v rámci prebiehajúcej reorganizácie rumunskej daňovej správy. V roku 2014 sa v dvoch regiónoch realizoval pilotný projekt v oblasti dodržiavania predpisov zameraný na nelegálnu prácu, nedostatočne vykazované mzdy a daňové úniky. V roku 2015 sa má rozšíriť aj na ďalšie regióny. V roku 2014 stúpla úroveň environmentálneho zdaňovania, čím sa priblížila k priemeru EÚ.

               (13)

               Aj keď sa v roku 2014 podarilo dosiahnuť niekoľko zlepšení, miera zamestnanosti a aktivity je u žien, mladých ľudí, starších pracovníkov a rómskeho obyvateľstva aj naďalej obzvlášť nízka. Napriek tomu, že sa uskutočnila revízia aktívnych politík trhu práce, celková účasť na aktívnych opatreniach trhu práce, ako aj ich financovanie, majú aj naďalej nízku úroveň, najmä pokiaľ ide o odborné vzdelávanie, programy zamerané na uznávanie predchádzajúceho vzdelávania, stimulovanie mobility a opatrenia týkajúce sa dlhodobo nezamestnaných. Rumunsko podniklo kroky v súvislosti s riešením problému nezamestnanosti mladých ľudí, a to predovšetkým prostredníctvom systému záruky pre mladých ľudí, došlo však k oneskoreniam pri realizácii. Nepodarilo sa dosiahnuť žiadny pokrok pri príprave transparentných usmernení týkajúcich sa stanovenia minimálnej mzdy. Na účely personalizovaných služieb a ich koherentnejšieho poskytovania v rámci jednotlivých cieľových skupín je potrebné zvýšiť kapacitu verejnej služby zamestnanosti, a to najmä pokiaľ ide o personálne obsadenie a integrovaný rámec realizácie opatrení spolufinancovaných prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov.

               (14)

               Rumunsko čelí niekoľkým výzvam v oblasti vzdelávania: miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je naďalej vysoko nad priemerom EÚ; obmedzená je dostupnosť služieb raného predškolského vzdelávania a starostlivosti, ako aj prístup k nim, a to najmä v prípade vidieckeho obyvateľstva a rómskej komunity; účasť na celoživotnom vzdelávaní zostáva stále hlboko pod priemerom EÚ; kvalita vysokoškolského vzdelávania a jeho význam z hľadiska trhu práce nemá primeranú úroveň a miera dosahovania terciárneho vzdelávania má naďalej druhú najnižšiu úroveň v Únii. Rumunsko tieto problémy začalo riešiť, no jeho napredovanie sa v jednotlivých oblastiach líši. Dosiaľ sa mu podarilo dosiahnuť len menej viditeľné pokroky. Rumunsko prijalo v júni 2015 dve národné stratégie, a to národnú stratégiu pre celoživotné vzdelávanie a národnú stratégiu pre znižovanie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky. Teraz je dôležité, aby prijalo opatrenia na ich urýchlené vykonávanie. Národný program pre rané predškolské vzdelávanie a starostlivosť, ktorý bol určený na obdobie 2014 – 2019, nadobudne platnosť v novom školskom roku 2015 – 2016. Pripravil sa návrh stratégie terciárneho vzdelávania, ktorej cieľom je zvýšiť význam vysokoškolského vzdelávania tak, aby viac zodpovedalo potrebám trhu práce, a zlepšiť dostupnosť vysokoškolského vzdelávania pre znevýhodnené skupiny. Podnikli sa opatrenia na skvalitnenie odborného vzdelávania a prípravy, ako aj systémov učňovského vzdelávania.

               (15)

               Pre rumunský systém zdravotnej starostlivosti sú charakteristické nedostatočné terapeutické výsledky, slabá finančná a geografická dostupnosť, nízka úroveň financovania a neefektívne využívanie prostriedkov. Vyznačuje sa vysokou závislosťou od nemocničných služieb, pričom systému neprospieva rozsiahla neefektívna nemocničná sieť, slabo fungujúce a roztrieštené siete zdravotníckych zariadení a nízky podiel výdavkov smerujúcich do oblasti primárnej zdravotnej starostlivosti. Rozšírené používanie neformálnych platieb vo verejnom systéme zdravotníctva má okrem toho za následok ďalšie znižovanie dostupnosti, efektívnosti a kvality predmetného systému. Vďaka rôznym zavedeným opatreniami a zdravotníckym reformám sa zmiernili rozdiely vo financovaní a zlepšil štandard a efektívnosť služieb. K schváleniu národnej stratégie v oblasti zdravotníctva na roky 2014 – 2020, v ktorej sa stanovuje strategický základ zdravotníckych reforiem, došlo v decembri 2014 a teraz sa bude realizovať. Ministerstvo zdravotníctva spolu s národnou zdravotnou poisťovňou uvažujú nad rôznymi opatreniami na zlepšenie systému financovania zdravotnej starostlivosti.

               (16)

               Zníženie miery chudoby a sociálneho vylúčenia zostáva pre Rumunsko zásadnou výzvou. Aj keď miera ohrozenia chudobou alebo sociálnym vylúčením klesá, je naďalej vysoká – v roku 2013 dosahovala 40 %, čo je vysoko nad priemerom EÚ. Zdá sa, že sociálne transfery (okrem dôchodkov) majú pri znižovaní miery chudoby len obmedzený účinok, ktorý je v prípade detí obzvlášť nízky. Sociálne transfery nie sú dostatočne prepojené s aktivačnými opatreniami. Realizácia reformy sociálnej pomoci z roku 2011 je v porovnaní s harmonogramom stále pozadu. Stratégia týkajúca sa sociálneho začlenenia a boja proti chudobe a súvisiace akčné plány sa prijali 27. mája 2015. Pri zavádzaní minimálneho príjmu, ktorým by sa zjednodušila sociálna pomoc kombináciou troch existujúcich sociálnych transferov a ktorým by sa tiež posilnilo prepojenie s aktivačnými opatreniami, sa podarilo dosiahnuť len obmedzený pokrok. Zákon o sociálnom hospodárstve určený na reguláciu oblasti sociálneho hospodárstva a zlepšenie účasti zraniteľného obyvateľstva na trhu práce prijala vláda už v roku 2013, ale ešte stále sa o ňom rokuje v parlamente. Na účely integrácie rómskeho obyvateľstva sa prijalo len málo účinných opatrení. K prijatiu revidovanej stratégie týkajúcej sa integrácie rómskeho obyvateľstva však s určitým oneskorením došlo v januári 2015, no jej realizácia mešká.

               (17)

               Administratívna kapacita Rumunska je nízka, roztrieštená a vyznačuje sa nejasným delegovaním povinností, a preto pôsobí ako brzda konkurencieschopnosti hospodárstva. Identifikovali sa hlavné príčiny štrukturálnych nedostatkov a v októbri 2014 sa prijala stratégia riešenia výziev v oblasti verejnej správy a prioritizácie a koordinácie politík, ako aj akčný plán jej realizácie v období 2014 – 2020. Realizácia tejto stratégie sa však značne oneskorila. Nezrovnalosti v rámci postupov verejného obstarávania spôsobili významné oneskorenia pri realizácii programov využívajúcich fondy EÚ. Majú negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a brzdia toľko potrebné investície do infraštruktúry.

               (18)

               Určitý pokrok sa podarilo dosiahnuť pri zvyšovaní nezávislosti, kvality a efektívnosti systému súdnictva, v boji proti korupcii na všetkých úrovniach a pri zabezpečovaní účinného vykonávania súdnych rozhodnutí. Realizácia súdnych rozhodnutí má však v mnohých prípadoch aj naďalej nedostatočnú úroveň. Pokrok dosiahnutý v oblasti prevencie a boja proti korupcii na nižších miestach bol menej výrazný. Na tieto významné oblasti politiky sa bude vzťahovať mechanizmus spolupráce a overovania.

               (19)

               Spoločnosti vo vlastníctve štátu sa vyznačujú subštandardnou produktivitou, prispievajú k nelikvidite v hospodárstve, sú záťažou pre štátny rozpočet (ako podmienené záväzky) a predstavujú 50 % z daňových nedoplatkov všetkých spoločností. Podniková správa je kritickým faktorom určujúcim výkonnosť štátnych podnikov. Ich aktuálna štruktúra správy nebráni politickému zasahovaniu do každodenného riadenia podnikov, ani nezaručuje odčlenenie vlastníckeho postavenia orgánov od ich funkcií v oblasti tvorby politík. Až do prijatia mimoriadneho vládneho výnosu 109/2011 neboli systematicky zavedené osobitné pravidlá týkajúce sa podnikov vo vlastníctve štátu. V rôznych oblastiach naďalej absentujú pravidlá a existujúce pravidlá sa zase v praxi nie vždy dodržiavajú. Nezaznamenal sa žiadny pokrok v súvislosti s reformou správy a riadenia štátnych podnikov v odvetviach energetiky a dopravy.

               (20)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní (1) až (4).

               (21)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do odporúčania (1).

               (22)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               prijať všetky potrebné opatrenia na ukončenie programu finančnej pomoci;

               2.

               obmedziť odchýlku od strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2015 na maximálnu výšku 0,25 % HDP, ako sa uvádza v programe platobnej bilancie na roky 2013 – 2015, a v roku 2016 sa vrátiť k strednodobému rozpočtovému cieľu; realizovať komplexnú stratégiu daňovej disciplíny, posilniť systémy kontroly a overovania s cieľom bojovať proti nelegálnej práci, a presadzovať vyrovnávanie dôchodkového veku pre mužov a ženy;

               3.

               posilniť podnikanie opatrení na trhu práce, najmä pokiaľ ide o neregistrovaných mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných; zabezpečiť primerané personálne vybavenie národného úradu práce; na základe konzultácie so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi zaviesť jasné usmernenia týkajúce sa transparentného stanovenia minimálnej mzdy; zaviesť minimálny príjem; zvýšiť úroveň poskytovania, ako aj kvalitu raného predškolského vzdelávania a starostlivosti, najmä v prípade rómskeho obyvateľstva; prijať opatrenia na vykonávanie národnej stratégie na zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky; uplatňovať národnú stratégiu v oblasti zdravotníctva na roky 2014 –2020 s cieľom napraviť situáciu v súvislosti s nedostatočnou prístupnosťou, nízkou úrovňou financovania a neefektívnym vynakladaním prostriedkov;

               4.

               prijať zákon o reforme správy a riadenia podnikov vo vlastníctve štátu.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 109).

      (5)  Rozhodnutie Rady 2013/531/EÚ z 22. októbra 2013 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci Únie Rumunsku (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2013, s. 1).

      (6)  Zníženie daní obsiahnuté v novom návrhu daňového poriadku.

      (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  11. apríla 2006  o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: dibutyl-ftalát; 3,4-dichlóranilín; bis(izodecyl)-ftalát; kyselina ftalová, di-C 9-11 -rozvetvené alkylestery, bohaté na C 10  frakciu; bis(izononyl)-ftalát; kyselina ftalová, di-C 8-10 -rozvetvené alkylestery, bohaté na C 9  frakciu; kyselina etyléndiaminotetraoctová; metyl acetát; kyselina chlóroctová; pentán; tetranátrium-etyléndiaminotetraacetát   (Text s významom pre EHP)

text:
               13.4.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 104/45

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 11. apríla 2006
   o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: dibutyl-ftalát; 3,4-dichlóranilín; bis(izodecyl)-ftalát; kyselina ftalová, di-C9-11-rozvetvené alkylestery, bohaté na C10 frakciu; bis(izononyl)-ftalát; kyselina ftalová, di-C8-10-rozvetvené alkylestery, bohaté na C9 frakciu; kyselina etyléndiaminotetraoctová; metyl acetát; kyselina chlóroctová; pentán; tetranátrium-etyléndiaminotetraacetát
   (Text s významom pre EHP)
   (2006/283/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 793/93 z 23. marca 1993 o hodnotení a kontrole rizík existujúcich látok (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V rámci nariadenia (EHS) č. 793/93 boli ako prioritné látky, ktoré je potrebné vyhodnotiť v súlade s nariadeniami Komisie (ES) č. 1179/94 (2), (ES) č. 2268/95 (3) a (ES) č. 143/97 (4) ktoré sa týkajú prvého, druhého a tretieho zoznamu prioritných látok podľa nariadenia (EHS) č. 793/93 identifikované tieto látky:

                           —

                           dibutyl-ftalát,

                           —

                           3,4-dichlóranilín,

                           —

                           kyselina etyléndiaminotetraoctová,

                           —

                           metyl acetát,

                           —

                           tetranátrium-etyléndiaminotetraacetát,

                           —

                           bis(izodecyl)-ftalát,

                           —

                           kyselina ftalová, di-C9-11-rozvetvené alkylestery, bohaté na C10 frakciu,

                           —

                           bis(izononyl)-ftalát,

                           —

                           kyselina ftalová, di-C8-10-rozvetvené alkylestery, bohaté na C9 frakciu,

                           —

                           pentán,

                           —

                           kyselina chlóroctová.

               (2)

               Spravodajské štáty určené podľa uvedených nariadení ukončili činnosti týkajúce sa hodnotenia rizík, ktoré tieto látky predstavujú pre ľudí a životné prostredie, v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1488/94 z 28. júna 1994, ktorým sa stanovujú princípy pre hodnotenie rizík existujúcich látok pre človeka a životné prostredie (5) a v súlade s nariadením (EHS) č. 793/93 navrhli stratégiu znižovania týchto rizík.

               (3)

               Uskutočnili sa konzultácie s vedeckým výborom pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie (SCTEE), ktorý prijal stanovisko k hodnoteniu rizík vykonanému zo strany spravodajcov. Tieto stanoviská boli uverejnené na internetovej stránke vedeckého výboru.

               (4)

               Výsledky vyhodnotenia rizík a ďalšie výsledky stratégií znižovania rizík sú uvedené v oznámení Komisie (6).

               (5)

               Na základe tohto vyhodnotenia je primerané odporúčať niektoré opatrenia na zníženie rizík pre určité látky.

               (6)

               Opatrenia na zníženie rizík odporúčané pre pracovníkov by sa mali zvážiť v rámci právnych predpisov na ochranu pracovníkov, ktoré sa považujú za primeraný rámec na zníženie rizík, ktoré predstavujú príslušné látky, v potrebnom rozsahu.

               (7)

               Opatrenia na zníženie rizík ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 15 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 793/93,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   ČASŤ 1
   DIBUTYL-FTALÁT
   (CAS č. 84-74-2; (EINECS č. 201-557-4)
   Opatrenia na zníženie rizík pre životné prostredie (1, 2)

               1.

               Kompetentné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice Rady 96/61/ES (7) podmienky, limitné hodnoty emisií alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre dibutyl-ftalát, aby bolo do konca októbra 2007 možné prevádzkovať dotknuté zariadenia v súlade s najlepšími dostupnými technikami (ďalej len „BAT“).

               2.

               Členské štáty by mali pozorne monitorovať využívanie BAT pre dibutyl-ftalát a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácii o BAT.

         ČASŤ 2
   3,4-DICHLÓRANILÍN
   (CAS č. 95-76-1; (EINECS č. 202-448-4)
   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (3) a životné prostredie (4, 5)

               3.

               Zamestnávatelia, ktorí pri výrobe a ďalšom spracovaní používajú 3,4-dichlóranilín na účely označené vo vyhodnotení rizík ako znepokojujúce, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor, ktoré sa vzťahujú na čistiace, údržbárske a opravárenské práce, vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe pokynov nezáväzného charakteru, ktoré podľa článku 12 ods. 2 smernice Rady 98/24/ES (8) sprístupňuje Komisia.
               Právne predpisy, ktoré sú v súčasnosti platné na úrovni Spoločenstva pre prípravky na ochranu rastlín [smernica Rady 91/414/EHS (9)] a biocídne látky [smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES (10)], sa považujú za dostatočné na to, aby v potrebnom rozsahu obmedzili riziká, ktoré tieto látky predstavujú, a preto sa uplatňujú.
               V rámci toho:

               4.

               Mali by sa brať do úvahy informácie o hodnotení rizík, ktoré predstavuje 3,4-dichlóranilín uvoľňovaný z diuronu, ktorý sa používa ako herbicíd na izolovaných povrchoch.

               5.

               Malo by sa predchádzať nesprávnemu využívaniu diurónu v malých baleniach.

         ČASŤ 3
   KYSELINA ETYLÉNDIAMÍNTETRAOCTOVÁ
   (CAS č. 60-00-4; (EINECS č. 200-449-4)
   Opatrenia na zníženie rizík pre životné prostredie (6, 7, 8, 9)

               6.

               V prípade riečnych povodí, ktoré môžu byť ohrozené emisiami kyseliny etyléndiamíntetraoctovej (EDTA), by príslušné členské štáty mali ustanoviť normy kvality životného prostredia; vnútroštátne opatrenia na zníženie znečistenia a dosiahnuť, aby tieto normy kvality do roka 2015 boli súčasťou plánov správy povodí v súlade s ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (11).

               7.

               Kompetentné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 96/61/ES podmienky, limitné hodnoty emisií alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre EDTA, aby bolo do konca októbra 2007 možné prevádzkovať dotknuté zariadenia v súlade s BAT.

               8.

               Členské štáty by mali pozorne monitorovať využívanie BAT pre EDTA a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácii o BAT.

               9.

               Miestne emisie do životného prostredia by mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

         ČASŤ 4
   METYL-ACETÁT
   (CAS č. 79-20-9; (EINECS č. 201-185-2)
   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (10)

               10.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú výrobky s obsahom metyl-acetátu na kladenie podlahových krytín v oblasti stavebníctva, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe pokynov nezáväzného charakteru, ktoré podľa článku 12 ods. 2 smernice 98/24/ES sprístupňuje Komisia.

         ČASŤ 5
   KYSELINA CHLÓROCTOVÁ
   (CAS č. 79-11-8; (EINECS č. 201-178-4)
   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (11) a životné prostredie (12, 13, 14)

               11.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú kyselinu chlóroctovú (MCAA) na účely označené v hodnotení rizika ako znepokojujúce, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe pokynov nezáväzného charakteru, ktoré podľa článku 12 ods. 2 smernice 98/24/ES sprístupňuje Komisia.

               12.

               Kompetentné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 96/61/ES podmienky, limitné hodnoty emisií alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre MCAA, aby bolo do konca októbra 2007 možné prevádzkovať dotknuté zariadenia v súlade s BAT.

               13.

               Členské štáty by mali pozorne monitorovať využívanie BAT pre MCAA a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácii o BAT.

               14.

               Miestne emisie do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredia a ľudí, ktorí sú nepriamo vystavení cez životné prostredie.

         ČASŤ 6
   TETRANÁTRIUM-ETYLÉNDIAMINOTETRAACETÁT
   (CAS č. 64-02-8; (EINECS č. 200-573-9)
   Opatrenia na zníženie rizík pre životné prostredie (15, 16, 17, 18)

               15.

               V prípade riečnych povodí, ktoré môžu byť ohrozené emisiami tetrasodnej soli kyseliny etyléndiamíntetraoctovej (NA4EDTA), by príslušné členské štáty mali ustanoviť normy kvality životného prostredia; vnútroštátne opatrenia na zníženie znečistenia a dosiahnuť, aby tieto normy kvality do roka 2015 boli súčasťou plánov správy povodí v súlade s ustanoveniami smernice 2000/60/ES.

               16.

               Kompetentné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 96/61/ES podmienky, limitné hodnoty emisií alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre NA4EDTA, aby bolo do konca októbra 2007 možné prevádzkovať dotknuté zariadenia v súlade s BAT.

               17.

               Členské štáty by mali pozorne monitorovať využívanie BAT pre NA4EDTA a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácii o BAT.

               18.

               Miestne emisie do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

         ČASŤ 7
   ADRESÁTI

               19.

               Toto odporúčanie je určené všetkým sektorom, v rámci ktorých sa uvedené látky dovážajú, vyrábajú, prepravujú, skladujú, spracovávajú na prípravok alebo iným spôsobom, využívajú, likvidujú alebo recyklujú, ako aj členským štátom.

      V Bruseli 11. apríla 2006

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 84, 5.4.1993, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 131, 26.5.1994, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 231, 28.9.1995, s. 18.

      (4)  Ú. v. ES L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (5)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (6)  Ú. v. EÚ C 90, 13.4.2006.

      (7)  Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26.

      (8)  Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11.

      (9)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.

      (10)  Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1.

      (11)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  23. januára 2014 , ktorým sa mení odporúčanie ECB/2011/24 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti externej štatistiky (ECB/2014/2)

text:
               22.2.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 51/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 23. januára 2014,
   ktorým sa mení odporúčanie ECB/2011/24 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti externej štatistiky
   (ECB/2014/2)
   (2014/C 51/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5.1 a článok 34.1 tretiu zarážku,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 4,
   keďže:

               (1)

               V článku 5.1 prvej vete Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) sa vyžaduje, aby Európska centrálna banka (ECB) za pomoci národných centrálnych bánk zbierala štatistické informácie potrebné na zabezpečenie úloh ESCB buď od príslušných orgánov iných ako národné centrálne banky, alebo priamo od hospodárskych subjektov. V článku 5.1 druhej vete sa ustanovuje, že na tieto účely bude spolupracovať s inštitúciami a orgánmi Únie, s príslušnými orgánmi členských štátov alebo tretích krajín a s medzinárodnými organizáciami. V článku 5.2 sa ustanovuje, že úlohy vymedzené v článku 5.1 uskutočňujú v primeranom rozsahu najmä národné centrálne banky.

               (2)

               V prípadoch, keď v súlade s vnútroštátnymi predpismi a zaužívanou praxou poskytujú spravodajské jednotky potrebné informácie príslušným orgánom iným ako národné centrálne banky, tieto orgány a príslušné národné centrálne banky sú povinné navzájom spolupracovať s cieľom zabezpečiť splnenie štatistických požiadaviek ECB. Súčasťou takejto spolupráce by malo byť vytvorenie stálej štruktúry na prenos údajov, ak rovnaký výsledok už nie je dosiahnutý na základe vnútroštátnych právnych predpisov. V súčasnosti sa táto požiadavka týka spolupráce medzi ústredným štatistickým úradom (Central Statistics Office) a Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland v Írsku a medzi národným štatistickým úradom (National Statistics Office) a Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta na Malte. Okrem toho, vo Fínsku prevzal fínsky štatistický úrad (Statistics Finland) od 1. januára 2014 úlohu zbierať a zostavovať potrebné informácie v oblasti externej štatistiky od Suomen Pankki. V záujme splnenia uvedených štatistických požiadaviek by Suomen Pankki a Statistics Finland mali navzájom spolupravovať.

               (3)

               Vzhľadom na potrebu adresovať odporúčanie ECB/2011/24 Statistics Finland a na skutočnosť, že ECB zriadi, bude viesť a uverejní na svojej internetovej stránke zoznam príslušných orgánov členských štátov, ktoré o ktorých národné centrálne banky informovali ECB ako o orgánoch zapojených do zberu a/alebo zostavovania externej štatistiky, a ktorým by malo byť odporúčanie ECB/2011/24 adresované v budúcnosti, odporúčanie ECB/2011/24 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   ODDIEL I

      Zmena

   Odo dňa nasledujúceho po dátume uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie sa oddiel IV odporúčania ECB/2011/24 nahrádza takto:

      „ODDIEL IV

         Záverečné ustanovenia

                  1.

                  Týmto odporúčaním sa od 1. júna 2014 nahrádza odporúčanie ECB/2004/16.

                  2.

                  Odkazy na odporúčanie ECB/2004/16 sa považujú za odkazy na toto odporúčanie.

                  3.

                  Toto odporúčanie je adresované Central Statistics Office v Írsku, National Statistics Office na Malte, Statistics Finland vo Fínsku, a ostatným príslušným orgánom, ktoré budú prípadne poverené zbieraním a/alebo zostavovaním externej štatistiky v členských štátoch a sú súčasťou zoznamu príslušných orgánov, ktorý sa zriaďuje, vedie a uverejňuje na internetovej stránke ECB.

                  4.

                  Od adresátov sa vyžaduje, aby splnili toto odporúčanie k 1. júnu 2014, alebo k dátumu, kedy boli pridané do zoznamu príslušných orgánov uvedeného v odseku 3, ak je tento dátum neskorší.“

   ODDIEL II

      Adresáti

   Toto odporúčanie je adresované Central Statistics Office v Írsku, National Statistics Office na Malte a Statistics Finland vo Fínsku.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 23. januára 2014

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.


title: Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO č. 150/06/COL zo 17. mája 2006 týkajúce sa koordinovaného programu kontroly v oblasti výživy zvierat na rok 2006

text:
               21.12.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 366/96

      ODPORÚČANIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO

   č. 150/06/COL
   zo 17. mája 2006
   týkajúce sa koordinovaného programu kontroly v oblasti výživy zvierat na rok 2006
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 109 a protokol 1,
   so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora, a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a protokol 1,
   so zreteľom na akt uvedený v bode 31a kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (smernica Rady 95/53/ES z 25. októbra 1995 stanovujúca zásady pri organizácii kontrol v oblasti výživy zvierat
       (1) ) v znení zmien a doplnení a úprave podľa protokolu 1, a najmä článku 22 ods. 3 Dohody o EHP,
   keďže:

               (1)

               V roku 2005 vymedzili štáty EZVO určité otázky, ku ktorým by sa mal v roku 2006 uskutočniť koordinovaný program kontroly.

               (2)

               Hoci akt uvedený v bode 33 kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá
                   (2) ) v znení zmien a doplnení stanovuje maximálny objem aflatoxínu B1 v krmive, pre mykotoxíny, ako napríklad ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol, fumonizíny a toxíny T-2 a HT-2, neexistujú žiadne pravidlá EHP. Zhromažďovanie údajov o prítomnosti týchto mykotoxínov pomocou náhodných odberov vzoriek by mohlo byť zdrojom užitočných informácií pri hodnotení situácie na účely ďalšieho rozvoja právnych predpisov. Okrem toho sú niektoré krmivá, ako obilniny a olejové semená, osobitne náchylné na kontamináciu mykotoxínmi vzhľadom na podmienky zberu, uskladňovania a dopravy. Keďže koncentrácia mykotoxínov sa každoročne mení, je vhodné zhromažďovať údaje o všetkých mykotoxínoch počas niekoľkých za sebou nasledujúcich rokov.

               (3)

               S ohľadom na predchádzajúce kontroly prítomnosti antibiotík a kokcidiostatík v niektorých krmivách určených pre druhy alebo kategórie zvierat, pre ktoré nie je povolené používať predmetné účinné látky, možno konštatovať, že naďalej dochádza k takýmto porušeniam predpisov. Okrem toho v súlade s ustanoveniami článku 11 ods. 2 aktu uvedeného v bode 1a kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat
                   (3) ) je dôležité zabezpečiť účinné presadzovanie postupného vyraďovania doplnkových látok na báze antibiotík, ktoré sú súčasťou krmív.

               (4)

               Účasť Nórska a Islandu na programoch v rozsahu prílohy II tohto odporúčania týkajúceho sa látok, ktoré nie sú povolené ako kŕmne doplnkové látky, sa bude musieť vyhodnotiť s ohľadom na ich vyňatie z kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP, a najmä z aktu uvedeného v bode 1a kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003.

               (5)

               Je dôležité zabezpečiť, aby sa obmedzenia pre používanie kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu v krmivách uplatňovali efektívne, v zmysle príslušných právnych predpisov EHP.

               (6)

               Účasť Islandu na programoch v rozsahu prílohy III tohto odporúčania týkajúceho sa obmedzení výroby a používania kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu sa bude musieť vyhodnotiť s ohľadom na jeho vyňatie z kapitoly I prílohy I k Dohode o EHP.

               (7)

               Je primerané zabezpečiť, aby úrovne stopových prvkov medi a zinku v kŕmnych zmesiach pre ošípané neprekračovali maximálne prípustný obsah stanovený v akte uvedenom v bode 1zq kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (nariadenie Komisie (ES) č. 1334/2003 z 25. júla 2003, ktorým sa menia a dopĺňajú podmienky pre povoľovanie viacerých doplnkových látok, ktoré patria do skupiny mikroprvkov v krmivách
                   (4) ), v znení zmien a doplnení. Účasť Nórska na programoch v rozsahu prílohy IV sa bude musieť vyhodnotiť s ohľadom na jeho vyňatie z kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP.

         Opatrenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Výboru EZVO pre rastlinné a živočíšne krmivá, ktorý pomáha Dozornému orgánu EZVO,
   TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               štátom EZVO, aby v roku 2006 uskutočnili koordinovaný program kontroly zameraný na:

                           (a)

                           koncentráciu mykotoxínov (aflatoxín B1, ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol, fumonizíny, toxíny T-2 a HT-2) v krmivách s uvedením použitých analytických metód; postup pri odbere vzoriek, ktorý by mal pozostávať z náhodného aj cieleného odberu vzoriek; vzorky v rámci cieleného odberu, ktoré by mali predstavovať kŕmnu surovinu s pravdepodobnosťou vyššej koncentrácie mykotoxínov, ako sú obilné zrná, olejové semená, olejnaté plody, výrobky z nich a vedľajšie produkty a kŕmne suroviny skladované dlhodobo alebo prevážané po mori na veľké vzdialenosti; v prípade aflatoxínu B1 by sa mimoriadna pozornosť mala venovať kŕmnym zmesiam pre dojné zvieratá okrem dojníc; výsledky kontrol by sa mali oznamovať s použitím vzoru uvedeného v prílohe I;

                           (b)

                           prítomnosť povolených, ako aj nepovolených kokcidiostatík a/alebo histomonostatík použitých ako doplnkové látky v krmivách pre niektoré druhy alebo kategórie zvierat často sa vyskytujúcich v neliečivých predzmesiach a kŕmnych zmesiach, v ktorých tieto látky nie sú povolené; kontroly by sa mali zamerať na tieto látky v predzmesiach a kŕmnych zmesiach, ak príslušný orgán predpokladá vyššiu pravdepodobnosť zistenia nezrovnalostí; výsledky kontrol by sa mali oznamovať s použitím vzoru uvedeného v prílohe II;

                           (c)

                           postupné vyraďovanie doplnkových látok na báze antibiotík, ktoré sú súčasťou krmív podľa prílohy II;

                           (d)

                           zavedenie obmedzení výroby a používania kŕmnych materiálov živočíšneho pôvodu, ako je uvedené v prílohe III;

                           (e)

                           sledovanie hladín medi a zinku v kŕmnych zmesiach pre ošípané podľa prílohy IV;

               2.

               štátom EZVO, aby začlenili výsledky koordinovaného programu kontroly ustanoveného v odseku 1 do samostatnej kapitoly vo výročnej správe o kontrolných aktivitách, ktoré sa majú oznámiť Dozornému orgánu EZVO do 1. apríla 2007 v súlade s článkom 22 ods. 2 aktu uvedeného v bode 31a kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (smernica Rady 95/53/ES) a s najnovšou verziou harmonizovaného vzoru správy.

      V Bruseli 17. mája 2006.

            Za Dozorný orgán EZVO

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            člen kolégia

         Niels FENGER

            riaditeľ

      (1)  1) Ú. v. ES L 265, 8.11.1995, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/46/ES (Ú. v. ES L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  2) Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2006/77/ES (Ú. v. EÚ L 271, 30.9.2006, s. 53).

      (3)  3) Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 378/2005 (Ú. v. EÚ L 59, 5.3.2005, s. 8).

      (4)  4) Ú. v. EÚ L 187, 26.7.2003, s. 11. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1980/2005 (Ú. v. EÚ L 318, 6.12.2005, s. 3).

      PRÍLOHA I
      Koncentrácia niektorých mykotoxínov (aflatoxín B1, ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol, fumonizíny, toxíny T-2 a HT-2) v krmivách
      Individuálne výsledky všetkých skúmaných vzoriek; vzor správy podľa odseku 1 písm. a)

                  Krmivá

                  Odber vzoriek (náhodný alebo cielený)

                  Druh a koncentrácia mykotoxínov (μg/kg vzhľadom na krmivo s vlhkosťou 12 %)

                  Trieda (1)

                  Typ (2)

                  Krajina pôvodu

                  aflatoxín B1

                  ochratoxín A

                  zearalenón

                  deoxynivalenol

                  fumonizíny (3)

                  toxíny T-2 a HT-2 (4)

            Príslušný orgán by mal zároveň uviesť:

                  —

                  opatrenie prijaté v prípade, keď sú prekročené maximálne úrovne aflatoxínu B1,

                  —

                  použité analytické metódy,

                  —

                  medzné limity detekcie.

         (1)  Uveďte jednu z týchto tried: kŕmna surovina, doplnková látka prítomná v krmive, predzmes, doplnkové krmivo, kompletné krmivo, kŕmna zmes.

         (2)  Uveďte jeden z týchto typov: (a) pre kŕmne materiály názov kŕmneho materiálu podľa časti B prílohy I k aktu uvedenému v bode 14a kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (smernica Rady 96/25/ES z 29. apríla 1996 o obehu kŕmnych surovín, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 70/524/EHS, 74/63/EHS, 82/471/EHS a 93/74/EHS a ruší sa smernica 77/101/EHS); (b) pre iné krmivá cieľové druhy zvierat.

         (3)  Koncentrácia fumonizínov B1 a B2 sa môže uvádzať ako zmes oboch látok.

         (4)  Koncentrácia toxínov T-2 a HT-2 sa môže uvádzať ako zmes oboch látok.

      PRÍLOHA II
      Prítomnosť niektorých liečivých látok, ktoré nie sú povolené ako doplnkové látky v krmivách
      Určité liečivé látky môžu byť legálne prítomné ako doplnkové látky v predzmesiach a kŕmnych zmesiach pre určité druhy a kategórie zvierat, ak sú splnené požiadavky článku 10 aktu uvedeného v bode 1a kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (Rady (ES) č. 1831/2003).

      Prítomnosť nepovolených liečivých látok v krmivách predstavuje porušenie predpisov.
      Liečivé látky určené na kontrolu by sa mali vybrať z týchto látok:

                  1.

                  Liečivé látky povolené ako doplnkové látky v krmivách len pre určité druhy alebo kategórie zvierat:

                              dekochinát (Deccox)

                              diklazuril (Clinacox 0,2 %)

                              halofuginón hydrobromid (Stenorol)

                              lasalocid A sodný (Avatec 15 %)

                              maduramicín amónny alfa (Cygro 1 %)

                              monenzín sodný (Elancoban G100, 100, G200, 200)

                              narazín

                              narazín – nikarbazín (Maxiban G160)

                              robenidín hydrochlorid (Cycostat 66G)

                              salinomycín sodný (Sacox 120 G, 120)

                              semduramicín sodný (Aviaz 5 %)

                  2.

                  Liečivé látky, ktoré už nie sú povolené ako kŕmne doplnkové látky:

                              amprólium

                              amprólium/etopabát

                              arprinocid

                              avilamycín

                              avoparcín

                              karbadox

                              dimetridazol

                              dinitolmid

                              flavofosfolipol

                              ipronidazol

                              metichlórpindol

                              metiklorpindol/metylbenzochát

                              nikarbazín

                              nifurzol

                              olachindox

                              ronidazol

                              spiramycín

                              tetracyklíny

                              tylozín fosfát

                              virginiamycín

                              zinkový bacitracín

                              iné antimikrobiálne látky

                  3.

                  Liečivé látky, ktoré nikdy neboli povolené ako kŕmne doplnkové látky:
                  ostatné látky
                  Jednotlivé výsledky všetkých nevyhovujúcich vzoriek; vzor na podávanie správ podľa odseku 1 písm. b)

                              Typ krmiva (druh a kategória zvierat)

                              Zistená látka

                              Zistená hladina

                              Dôvod porušenia (1)

                              Prijaté opatrenie

            Príslušný orgán by mal zároveň uviesť:

                  —

                  celkový počet skontrolovaných vzoriek,

                  —

                  názvy látok, ktorých prítomnosť sa prešetrovala,

                  —

                  použité analytické metódy,

                  —

                  medzné limity detekcie.

         (1)  Dôvod, ktorý viedol k prítomnosti nepovolenej látky v krmivách podľa záverov vyšetrovania uskutočneného príslušným orgánom.

      PRÍLOHA III
      Obmedzenia týkajúce sa výroby a používania kŕmnych materiálov živočíšneho pôvodu
      Bez toho, aby boli dotknuté články 3 až 13 a 15 smernice 95/53/ES, by štáty EZVO mali v roku 2006 uskutočniť koordinovaný program kontroly s cieľom stanoviť, či boli dodržané obmedzenia výroby a používania kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu.
      S cieľom zabezpečiť predovšetkým efektívne uplatňovanie zákazu kŕmenia určitých zvierat spracovanými živočíšnymi proteínmi, ako je ustanovené v prílohe IV k aktu uvedenému v bode 7.1.12 kapitoly I prílohy I k Dohode o EHP (nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií
          (1)), by štáty EZVO mali implementovať osobitný program kontroly založený na cielených kontrolách. V súlade s článkom 4 smernice 95/53/ES by tento kontrolný program mal byť založený na stratégii zameranej na riziká, a mal by zahŕňať všetky štádiá výroby a všetky miesta, kde sa krmivo vyrába, kde sa s ním manipuluje, a kde sa podáva. Štáty EZVO by mali venovať mimoriadnu pozornosť definovaniu kritérií, ktoré môžu súvisieť s rizikom. Váha prisúdená každému kritériu by mala byť úmerná riziku. Frekvencia kontrol a počet vzoriek analyzovaných v daných priestoroch by mali byť úmerné súčtu váh priradených týmto priestorom.
      Pri príprave programu kontroly je potrebné vziať do úvahy tieto indikatívne priestory a kritériá:

                  Priestory

                  Kritériá

                  Váha

                  Výrobne kŕmnych zmesí

                              —

                              Dvojprúdové výrobne kŕmnych zmesí produkujúce kŕmne zmesi pre prežúvavce a kŕmne zmesi pre iné zvieratá ako prežúvavce, ktoré obsahujú spracované živočíšne proteíny vyňaté zo zákazu.

                              —

                              Výrobne kŕmnych zmesí s predchádzajúcim výskytom alebo podozrením na nedodržiavanie predpisov.

                              —

                              Výrobne kŕmnych zmesí s veľkým množstvom dovozových krmív s vysokým obsahom proteínov, ako napríklad rybia múčka, sójový šrot, kukuričný lepok a proteínové koncentráty.

                              —

                              Výrobne kŕmnych zmesí s vysokou produkciou kŕmnych zmesí.

                              —

                              Riziko krížovej kontaminácie vyplývajúce z interných prevádzkových postupov (používanie síl, kontrola efektívneho oddeľovania liniek, kontrola prísad, interné laboratórium, postupy pri odbere vzoriek).

                  Miesta pohraničnej kontroly a iné miesta vstupu do Spoločenstva

                              —

                              Veľké/malé množstvo dovozov krmív.

                              —

                              Krmivá s vysokým obsahom proteínov.

                  Farmy

                              —

                              Domáce miešačky využívajúce spracované živočíšne proteíny vyňaté zo zákazu.

                              —

                              Farmy s chovom prežúvavcov a iných druhov (riziko krížového kŕmenia).

                              —

                              Farmy nakupujúce voľne ložené krmivo.

                  Predajcovia

                              —

                              Sklady a prechodné skladovanie krmív s vysokým obsahom proteínov.

                              —

                              Veľký objem obchodovaných sypkých krmív.

                              —

                              Predajcovia kŕmnych zmesí vyrobených v zahraničí.

                  Automiešačky

                              —

                              Miešačky produkujúce pre prežúvavce a iné zvieratá.

                              —

                              Miešačky s predchádzajúcim výskytom alebo podozrením na nedodržiavanie predpisov.

                              —

                              Miešačky zahŕňajúce krmivá s vysokým obsahom proteínov.

                              —

                              Miešačky s vysokou produkciou krmív.

                              —

                              Veľký počet fariem v prevádzke vrátane fariem s chovom prežúvavcov.

                  Dopravné prostriedky

                              —

                              Vozidlá používané na dopravu spracovaných živočíšnych proteínov a krmív.

                              —

                              Vozidlá s predchádzajúcim výskytom alebo podozrením na nedodržiavanie predpisov.

            Ako alternatívu k týmto uvedeným priestorom môžu štáty EZVO predložiť Dozornému orgánu EZVO svoje vlastné posúdenie rizika do 31. marca 2006.
      Odber vzoriek by mal byť zameraný na série alebo prípady, kde je krížová kontaminácia zakázanými spracovanými proteínmi najpravdepodobnejšia (prvá dávka po doprave krmiva obsahujúceho živočíšne proteíny zakázané v tejto sérii, technické problémy alebo zmeny vo výrobných linkách, zmeny v zásobníkoch na skladovanie alebo v silách pre sypký materiál).
      Rozsah kontrol by sa mohol rozšíriť i na analýzy prachu vo vozidlách, v prístrojoch na výrobu krmív a v priestoroch na skladovanie.
      Minimálny počet kontrol v štáte EZVO by mal byť 10 ročne na 100 000 ton vyprodukovanej kŕmnej zmesi. Minimálny počet oficiálnych odberov vzoriek v štáte EZVO by mal byť 20 ročne na 100 000 ton vyprodukovanej kŕmnej zmesi. V závislosti od schválenia alternatívnych metód by sa pri analyzovaní vzoriek mali používať mikroskopická identifikácia a odhad, ako je opísané v akte uvedenom v bode 31i kapitoly II prílohy I k Dohode o EHP (smernica Komisie 2003/126/ES o analytickej metóde na stanovenie zložiek živočíšneho pôvodu na úradnú kontrolu krmiva
          (2)). Akákoľvek prítomnosť zakázaných zložiek živočíšneho pôvodu v krmivách by sa mala považovať za porušenie zákazu kŕmenia.
      Výsledky programov kontroly by mali byť oznamované Dozornému orgánu EZVO s využitím nasledovných vzorov.
      Zhrnutie kontrol týkajúcich sa obmedzení pre krmivá živočíšneho pôvodu (kŕmenie zakázanými spracovanými živočíšnymi proteínmi)
      A.   Zaznamenané kontroly

                  Štádium

                  Počet kontrol zahŕňajúcich kontroly prítomnosti spracovaných živočíšnych proteínov

                  Počet porušení na základe zaznamenaných kontrol a pod. namiesto laboratórnych testov

                  Dovoz kŕmnych surovín

                  Skladovanie kŕmnych surovín

                  Výrobne kŕmnych zmesí

                  Domáce miešačky/automiešačky

                  Sprostredkovatelia krmív

                  Dopravné prostriedky

                  Farmy na chov zvierat okrem prežúvavcov

                  Farmy na chov prežúvavcov

                  Iné:

            B.   Odber vzoriek a testovanie kŕmnych surovín a kŕmnych zmesí na spracované živočíšne proteíny

                  Priestory

                  Počet oficiálnych vzoriek testovaných na spracované živočíšne proteíny

                  Počet nevyhovujúcich vzoriek

                  Prítomnosť spracovaných živočíšnych proteínov zo suchozemských živočíchov

                  Prítomnosť spracovaných živočíšnych proteínov z rýb

                  Kŕmne suroviny

                  Kŕmne zmesi

                  Kŕmne suroviny

                  Kŕmne zmesi

                  Kŕmne suroviny

                  Kŕmne zmesi

                  pre prežúvavce

                  pre zvieratá iné ako prežúvavce

                  pre prežúvavce

                  pre zvieratá iné ako prežúvavce

                  pre prežúvavce

                  pre zvieratá iné ako prežúvavce

                  Pri dovoze

                  Výrobne kŕmnych zmesí

                  Sprostredkovatelia/uskladnenie

                  Dopravné prostriedky

                  Domáce miešačky/automiešačky

                  Na farme

                  Iné:

            C.   Zhrnutie zakázaných spracovaných živočíšnych proteínov zistených vo vzorkách krmív určených pre prežúvavce

                  Mesiac odberu vzorky

                  Typ stupňa a pôvod kontaminácie

                  Uplatnené sankcie (alebo iné opatrenia)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  …

         (1)  Ú. v. ES L 147, 31.5.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1993/2004 (Ú. v. EÚ L 344, 20.11.2004, s. 12).

         (2)  Ú. v. EÚ L 339, 24.12.2003, s. 78.

      PRÍLOHA IV
      Jednotlivé výsledky všetkých vzoriek (vyhovujúcich aj nevyhovujúcich), ktoré sa týkajú obsahu medi a zinku v kŕmnych zmesiach pre ošípané

                  Typ kŕmnej zmesi (kategória zvierat)

                  Stopový prvok (meď alebo zinok)

                  Zistená úroveň (mg/kg z kŕmnej zmesi)

                  Dôvod prekročenia maximálneho obsahu (1)

                  Prijaté opatrenie

         (1)  Podľa záverov vyšetrovania uskutočneného príslušným orgánom.


				|

		52014PC0434

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/407/EÚ o existencii nadmerného deficitu v Dánsku /* COM/2014/0434 final */

			   	Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/407/EÚ o
existencii nadmerného deficitu v Dánsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rozhodnutím Rady 2010/407/EÚ
z 13. júla 2010[1]
sa na základe odporúčania Komisie rozhodlo, že v Dánsku existuje nadmerný
deficit. Rada konštatovala, že podľa údajov, ktoré dánske orgány oznámili
v apríli 2010, bol na rok 2010 plánovaný deficit verejných financií vo výške 5,4 %
HDP, teda nad referenčnou hodnotou 3 % stanovenou v zmluve.
Očakávalo sa, že dlh verejnej správy v roku 2010 dosiahne 45,1 % HDP,
teda úroveň hlboko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou
v zmluve[2].
(2)       Na základe odporúčania
Komisie Rada 13. júla 2010 v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a
článkom 3 ods. 4 nariadenia rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o
urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[3] vydala odporúčanie
Dánsku, aby odstránilo nadmerný deficit najneskôr do roku 2013.
Odporúčanie bolo zverejnené.
(3)       V súlade s článkom 4
Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k zmluve,
Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako
súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty
v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009
o uplatňovaní Protokolu (č. 12) o postupe pri nadmernom schodku,
ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva[4], oznamovať údaje o
deficite verejných financií a dlhu verejnej správy, ako aj o iných súvisiacich
ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom.
(4)       Pri posudzovaní toho, či
má byť rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu zrušené, by Rada mala
prijať rozhodnutie na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa
rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len vtedy,
keď sa v prognózach Komisie odhaduje, že deficit počas prognózovaného
obdobia nepresiahne referenčnú hodnotu 3 % HDP[5].
(5)       Na základe údajov, ktoré
poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009
v nadväznosti na oznámenie Dánska pred 1. aprílom 2014, a na základe prognózy
Komisie z jari 2014 možno prijať tieto odôvodnené závery:
–
Deficit verejných financií v období rokov 2010 až 2013,
s výnimkou roka 2012, keď bolo saldo negatívne ovplyvnené jednorazovou
refundáciou v súvislosti s dôchodkovou reformou v roku 2011, neprekročil
referenčnú hodnotu 3 % HDP. Podľa odhadu táto jednorazová
refundácia zhoršila fiškálne saldo v roku 2012 o 1,6 % HDP. Deficit
verejných financií predstavoval v roku 2010 2,5 % HDP, v roku 2011 1,9 %
HDP, v roku 2012 3,8 % HDP a v roku 2013 0,8 % HDP. Zlepšenie
fiškálneho salda bolo stimulované konsolidačnými opatreniami tak na strane
príjmov, ako aj na strane výdavkov, a to najmä v podobe obmedzenia rastu
verejnej spotreby.
–
V konvergenčnom programe Dánska na rok 2014 sa
predpokladá deficit verejných financií vo výške 1,3 % HDP v roku 2014 a 2,9 %
HDP v roku 2015. V období od rokov 2013 a 2014 sú verejné financie ovplyvnené
jednorazovými príjmami pochádzajúcimi z reštrukturalizácie existujúcich
kapitálových dôchodkov, ktorá poskytuje príležitosť na splatenie
daňovej povinnosti z budúcich kapitálových dôchodkov s priaznivou sadzbou.
Odhaduje sa, že toto opatrenie zvýši fiškálne saldo v oboch rokoch takmer o 1,8 %
HDP. V roku 2015 toto opatrenie nebude mať vplyv, čo povedie k
očakávanému zvýšeniu deficitu verejných financií. V prognóze Komisie z
jari 2014 sa predpokladá deficit verejných financií v roku 2014 vo výške 1,2 %
HDP a v roku 2015 vo výške 2,7 % HDP. Deficit by teda v priebehu
prognózovaného obdobia mal zostať pod referenčnou hodnotou vo výške 3 %
HDP.
–
Vychádzajúc z predpokladu nezmenenej politiky sa
očakáva, že štrukturálne saldo, teda saldo verejných financií
očistené od hospodárskeho cyklu a jednorazových a iných dočasných
opatrení, sa po zlepšení o 0,7 % HDP v kumulatívnom vyjadrení v období
rokov 2011 až 2013 zhorší o 0,8 % HDP v roku 2014 (na -0,2 % HDP) a o
ďalších 0,3 % HDP v roku 2015.
–
V prognóze Komisie z jari 2014
sa predpokladá, že dlh verejnej správy v roku 2014 klesne na 43,5 % HDP a
v roku 2015 sa zvýši na 44,9 % HDP, čo je pod úrovňou
referenčnej hodnoty 60 % HDP stanovenej v zmluve.
(6)       Rada pripomína, že Dánsko od
roku 2014, ktorý je rokom nasledujúcim po náprave nadmerného deficitu, podlieha
preventívnej časti Paktu stability a rastu a malo by svoje štrukturálne
saldo udržať na úrovni svojho strednodobého cieľa alebo nad ňou.
(7)       V súlade s článkom 126
ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu
zrušiť, ak podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte došlo k
náprave nadmerného deficitu.
(8)       Podľa názoru Rady došlo
v Dánsku k náprave nadmerného deficitu a rozhodnutie 2010/407/EÚ by sa preto
malo zrušiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového posúdenia vyplýva, že v Dánsku
došlo k náprave nadmerného deficitu.
Článok 2
Rozhodnutie 2010/407/EÚ sa týmto zrušuje.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Dánskemu
kráľovstvu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 189, 22.7.2010, s. 15.
[2]               Deficit verejných financií za rok 2010 bol následne
zrevidovaný na 2,5 % HDP a dlh verejnej správy na 42,8 % HDP.
[3]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               V súlade so „Špecifikáciami vykonávania Paktu stability
a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a
konvergenčných programov“ z 3. septembra 2012. Pozri:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/122

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2014
   2014/C 247/23
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska na roky 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (4) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (5) správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko nie je uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Slovensko 23. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability na rok 2014 je zabezpečiť udržateľnosť nápravy nadmerného deficitu a do roku 2017 dosiahnuť strednodobý cieľ štrukturálneho deficitu na úrovni približne 0,5 % HDP. Tento strednodobý cieľ je prísnejší, než sa vyžaduje v Pakte stability a rastu. Celkový deficit verejných financií Slovenska sa v roku 2013 udržateľným spôsobom dostal pod 3 % HDP. Z plánovanej (prepočítanej) zmeny štrukturálneho salda na rok 2014 vyplýva, že Slovensko sa významne odchyľuje od požadovaného postupu úpravy smerujúcej k jeho strednodobému cieľu. V roku 2015 by plánované zlepšenie na úrovni 0,3 % HDP bolo v súlade s pravidlami Paktu stability a rastu. V neskorších rokoch by program stability nezabezpečil primeranú úpravu smerom k strednodobému cieľu. Tempo rastu výdavkov v rokoch 2014 a 2015 by bolo v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky. V programe stability sa predpokladá, že najväčšia časť konsolidačného úsilia, ktoré treba vynaložiť, sa realizuje v rokoch 2016 a 2017. Celkovo postup úpravy smerom k strednodobému cieľu predstavuje riziká, pokiaľ ide o plnenie požiadaviek Paktu stability a rastu. V programe stability sa predpokladá, že verejný dlh zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP počas celého programového obdobia. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe stability a ktorý schválil nezávislý orgán (Výbor pre makroekonomické prognózy), je hodnoverný.
               Opatrenia, ktoré už boli kvantifikované, nezabezpečujú, že sa dosiahnu rozpočtové ciele stanovené orgánmi. Okrem toho nie všetky príjmové opatrenia sú dostatočne špecifikované a reformy štátnej správy zamerané na úsporu nákladov zostávajú naďalej vystavené rizikám súvisiacim s ich vykonaním, pričom mzdové náklady verejnej správy sa podobne ako v minulosti nemusia trafiť do rozpočtovaných hodnôt. Na druhej strane, v údajoch predložených v programe stability sa ešte nezohľadňujú úspory vyplývajúce z aktivácie vnútroštátnej dlhovej brzdy. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2014, ktorá zahŕňa vplyv úspor výdavkov v dôsledku dlhovej brzdy, by odchýlka od postupu úpravy bola v roku 2014 nižšia, než sa predpokladalo v programe stability, zatiaľ čo v roku 2015 sa predpokladá dostatočná štrukturálna úprava a v obidvoch rokoch 2014 a 2015 dôjde k splneniu referenčnej hodnoty pre výdavky.

               (9)

               Aj keď sa v programe stability a programe národných reforiem uvádza zámer zvýšiť výdavky podporujúce rast, zdá sa, že nemá plnú podporu v plánoch, z ktorých sa vychádza. Výdavky štátneho rozpočtu na vzdelávanie sa v roku 2014 zvýšia, ale v nasledujúcich rokoch klesnú. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že v roku 2014 existuje riziko odchýlenia sa od postupu úpravy smerujúcej k strednodobému cieľu, pričom primeraná náprava sa očakáva v roku 2015.

               (10)

               V reakcii na požiadavky zmluvy o stabilite, koordinácii a správe zaviedlo Slovensko v novembri 2013 pravidlo vyrovnaného rozpočtu. Rozpočtový rámec je však oslabený chýbajúcimi záväznými a vynútiteľnými výdavkovými stropmi. Aj keď sa ich zavedenie predpokladalo v programe stability na rok 2013, záväzok sa doposiaľ nesplnil. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, Slovensko zostáva krajinou so stredným rizikom a predpokladá sa, že výdavky na zdravotnú starostlivosť budú hlavnou hybnou silou rastu nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ktorý predstavuje 2 % HDP, čo je druhý najvyšší predpokladaný rast výdavkov na zdravotnú starostlivosť zo všetkých členských štátov. Problémy pretrvávajú hlavne v oblasti nemocničnej starostlivosti a primárnej starostlivosti. Vláda v decembri 2013 prijala strategický rámec v oblasti zdravia na roky 2014 – 2030 na zlepšenie nákladovej účinnosti. Stratégia si teraz vyžaduje podrobné vykonávacie plány.

               (11)

               Slovensko dosiahlo pokrok pri zlepšovaní výberu daní a pokračuje vo vykonávaní akčného plánu na boj proti daňovým podvodom, pričom sa už zaviedla približne polovica opatrení. Zdá sa, že vďaka tomu sa v roku 2013 zlepšila efektívnosť slovenského daňového systému, a to najmä v prípade DPH, aj keď je aj naďalej potrebné konsolidovať úsilie a posilniť analytické a audítorské kapacity daňovej správy, pričom zjednotenie výberu daní, cla a príspevkov do sociálneho poistenia zaostáva za harmonogramom. Ak sa má pokračovať vo fiškálnej konsolidácii, ktorá podporuje rast, Slovensko by mohlo viac stavať na daniach, ktoré menej spomaľujú rast, najmä na periodickej dani z nehnuteľností a environmentálnych daniach. V tomto ohľade sa pri reforme periodickej dane z nehnuteľností a jej prepojení s trhovou hodnotou nehnuteľností nedosiahol žiadny pokrok. Príjmy z tejto dane zostávajú nízke a nezmenené v relatívnom vyjadrení od roku 2000. Vláda v roku 2013 zaviedla opatrenia na zníženie značného rozdielu v daňovom zaťažení medzi zamestnancami a samostatne zárobkovo činnými osobami, významný rozdiel v efektívnych daňových sadzbách týchto dvoch skupín pozorovaný v roku 2012 však pretrváva.

               (12)

               Trh práce naďalej čelí viacerým výzvam. Nezamestnanosť, ktorá zostáva na úrovni 14 %, je väčšinou dlhodobá, čo poukazuje na štrukturálnu povahu problému nezamestnanosti na Slovensku. Slovensko dosiahlo určitý pokrok smerom k zníženiu daňového zaťaženia v prípade zamestnancov s nízkymi mzdami, ktorí prichádzajú na trh práce po dlhodobej nezamestnanosti, účinnosť týchto opatrení však treba monitorovať a posúdiť. V iných oblastiach sa dosiahol iba obmedzený pokrok, konkrétne zlepšenie kapacity verejných služieb zamestnanosti pri poskytovaní personalizovaných služieb a posilnenie väzby medzi aktivačnými opatreniami a sociálnou pomocou. Pokiaľ ide o nezamestnanosť mladých ľudí, verejné služby zamestnanosti majú obmedzené kapacity na včasnú intervenciu a individuálne prispôsobovanie služieb podľa profilov uchádzačov o zamestnanie, ako aj na podchytenie nezaevidovaných mladých ľudí. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí je tu preto potrebné v týchto oblastiach konať. Cielenejšie opatrenia sú potrebné pre najviac znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie vrátane Rómov, ktorých zamestnanosť zostáva veľmi nízka. Nedostatok primeraných zariadení starostlivosti o deti, najmä o deti mladšie ako tri roky, sťažuje matkám návrat na trh práce.

               (13)

               Obmedzený význam vzdelávania na trhu práce brzdí ponuku kvalifikovanej pracovnej sily. Výsledky žiakov povinnej školskej dochádzky sú pod úrovňou priemeru EÚ a významne sa zhoršili. Verejné výdavky na vzdelávanie zostávajú nízke aj napriek nedávnemu zvýšeniu platov učiteľov; posilňuje sapočiatočná odborná príprava učiteľov a praktické skúsenosti, v tomto úsilí však treba pokračovať. Napriek úsiliu vlády o reformovanie odborného vzdelávania a odbornej prípravy a dotovanie pracovných miest pre mladých ľudí zostáva nezamestnanosť mladých ľudí medzi najvyššími v Únii a prechod zo školy do práce je aj naďalej komplikovaný. Pomerne nízky percentuálny podiel bakalárskych programov, ktoré pripravujú poslucháčov na výkon povolania, a nedostatočná spolupráca so zamestnávateľmi znižujú relevantnosť terciárneho vzdelávania z hľadiska potrieb trhu práce. Zlepšenie kvality vyššieho vzdelávania a spolupráce medzi podnikmi a vzdelávacími inštitúciami by takisto pomohlo zvýšiť inovačnú kapacitu hospodárstva. Plány stratégie inteligentnej špecializácie sú orientované správnym smerom, musia sa však účinne vykonať. Trvalo obmedzené poskytovanie výchovy a starostlivosti dobrej kvality v ranom detstve ovplyvňuje učebné výsledky, a to najmä v prípade Rómov. Doterajšie iniciatívy zamerané na zlepšenie učebných výsledkov rómskych žiakov sú príliš závislé od projektov spolufinancovaných zo strany EÚ.

               (14)

               V oblasti energetiky dosiahlo Slovensko pokrok v prácach na viacerých prepojeniach elektrickej a plynovej siete so susednými krajinami; sú však potrebné opatrenia na zabezpečenie lepšieho fungovania slovenského trhu s energiou, a najmä na zvýšenie transparentnosti mechanizmu stanovovania sieťových poplatkov. V novom programovom období sa na financovanie EÚ navrhuje balík opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti.

               (15)

               Reforma verejnej správy s cieľom zlepšiť orientáciu na zákazníka sa vykonáva, verejná správa však naďalej nedosahuje dobré výsledky v oblasti kvality a efektívnosti. Pretrvávajúca vysoká fluktuácia zamestnancov spojená s politickým cyklom spolu so slabým riadením ľudských zdrojov a slabými analytickými kapacitami oslabuje tvorbu politiky založenej na dôkazoch. Slovensko naďalej zaznamenáva slabé výsledky v medzinárodných ukazovateľoch korupcie a dosiahlo nepatrný pokrok pri zlepšovaní efektívnosti a transparentnosti svojho systému súdnictva. Kvalita podnikateľského prostredia na Slovensku sa zhoršila a podpora rýchlo rastúcich firiem stagnuje. Slovensko nedávno zreformovalo svoje pravidlá verejného obstarávania s cieľom zlepšiť transparentnosť a účinnosť, uplatňovanie týchto pravidiel však zostáva problémom a vplyv reformy verejného obstarávania z roku 2013 zostáva naďalej obmedzený.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

               (18)

               V kontexte európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Slovensko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2014 – 2015 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Po náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na vznikajúci rozdiel 0,3 % HDP v porovnaní s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2014. V roku 2015 zabezpečiť požadovanú úpravu 0,1 % HDP smerom k strednodobému cieľu a pritom zohľadniť očakávané nepriaznivé hospodárske podmienky. Následne, až do dosiahnutia strednodobého cieľa, pokračovať v ročnej štrukturálnej úprave na úrovni referenčnej hodnoty 0,5 % HDP. Ďalej posilňovať fiškálny rámec, a to aj zabezpečením záväzných a vynútiteľných výdavkových stropov. Zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií zvýšením nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti, najmä racionalizáciou nemocničnej starostlivosti a riadenia, ako aj posilnením primárnej starostlivosti.

               2.

               Zlepšiť efektívnosť daňovej správy posilnením kapacít auditu, posudzovania rizík a výberu daní. Prepojiť základ zdanenia nehnuteľností s trhovou hodnotou nehnuteľností.

               3.

               Účinnejšie riešiť dlhodobú nezamestnanosť prostredníctvom aktivačných opatrení, druhej šance na vzdelávanie a individuálne prispôsobeného kvalitného odborného vzdelávania. Zvýšiť kapacitu verejných služieb zamestnanosti pre správu prípadov, personalizované poradenstvo a aktiváciu uchádzačov o zamestnanie a posilniť väzbu medzi aktiváciou a sociálnou pomocou. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí účinne riešiť nezamestnanosť mladých ľudí zlepšením včasnej intervencie. Zlepšiť stimuly v oblasti zamestnanosti žien zlepšením poskytovania zariadení starostlivosti o deti, najmä pre deti do troch rokov.

               4.

               Prijať opatrenia na zvýšenie kvality vyučovania s cieľom zlepšiť učebné výsledky. Posilniť poskytovanie vzdelávania na pracovisku v rámci odborného vzdelávania a prípravy. Prispôsobiť akreditačné, finančné a riadiace opatrenia na podporu vytvárania bakalárskych programov orientovaných na výkon povolania. Zlepšiť kvalitu a relevantnosť vedeckej základne a vypracovať plány na posilnenie účinného odovzdávania poznatkov a spolupráce medzi akademickou obcou, výskumom a podnikateľskou sférou. Prijať systémové opatrenia na zlepšenie prístupu k vysoko kvalitnému a inkluzívnemu predškolskému a školskému vzdelávaniu pre marginalizované komunity vrátane Rómov a prijať opatrenia na rozšírenie ich účasti na odbornej príprave a vyššom vzdelávaní.

               5.

               Zintenzívniť úsilie o lepšie fungovanie trhu s energiou, najmä zvýšením verejnej transparentnosti regulačného rámca a preskúmaním faktorov spôsobujúcich vysoké sieťové poplatky za elektrinu, najmä pre priemyselných odberateľov. Na základe doposiaľ dosiahnutého pokroku ďalej rozvíjať prepojenia so susednými krajinami vrátane Ukrajiny v súlade s memorandom o porozumení podpísaným v apríli.

               6.

               Prijať opatrenia na zvýšenie nezávislosti verejnej služby, a to aj zmenou zákona o štátnej službe. Prijať stratégiu na zlepšenie riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe. Zintenzívniť úsilie o posilnenie analytickej kapacity na kľúčových ministerstvách s cieľom prijať politiky založené na dôkazoch a skvalitniť posudzovanie vplyvu politík. Prijať opatrenia na boj proti korupcii a zrýchliť úsilie o zlepšenie efektívnosti a kvality systému súdnictva. Zaviesť opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, a to aj pre malé a stredné podniky. Zintenzívniť úsilie o zlepšenie efektívnosti verejného obstarávania.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 71.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady z 21. februára 2017 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2015

text:
               23.2.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 58/3

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. februára 2017
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2015
   (2017/C 58/03)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s dohodou o partnerstve AKT – ES a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje časť štyri zmluvy o ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným desiaty Európsky rozvojový fond (desiaty ERF), a najmä na článok 11 ods. 8 uvedenej dohody,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 215/2008 z 18. februára 2008 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (4), a najmä na jeho články 142 až 144,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách desiateho ERF k 31. decembru 2015 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym, desiatym a jedenástym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami Komisie (5) obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 11 ods. 8 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie desiateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií desiateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2015 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií desiateho ERF za rozpočtový rok 2015.

      V Bruseli 21. februára 2017

            Za Radu

            predseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 375, 13.10.2016, s. 287.


title: Odporúčanie Rady z 18. februára 2014 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2012

text:
               29.8.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 289/3

         ODPORÚČANIE RADY
   z 18. februára 2014
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2012
   2014/C 289/02
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú a doplnenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami členských štátov zasadajúcich v Rade o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, podpísanej v Cotonou (Benin) 23. júna 2000, a rozdelení finančnej pomoci pre zámorské krajiny a teritóriá, na ktoré sa vzťahuje časť štyri Zmluvy o ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na článok 32 ods. 3 uvedenej dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003 uplatňované na 9. Európsky fond rozvoja (4), a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2012 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) (5) za rozpočtový rok 2012 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2012 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2012.

      V Bruseli 18. februára 2014

            Za Radu

            predseda

         G. STOURNARAS

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 331, 14.11.2013, s. 261.