title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/35

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2019
      (2019/C 301/07)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Írsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Írsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019 premietnutého do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 3. Platí najmä, že ak sa ekonomická politika súvisiaca s investíciami bude zameriavať na osobitné oblasti a ak sa zavedú daňové opatrenia, pomôže sa tým splniť druhé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií, zlepšenie verejných financií a boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu.

                  (3)

                  Správa o Írsku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 27. februára 2019. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä veľký objem verejného a súkromného dlhu a čistých zahraničných záväzkov spôsobujú, že Írsko je zraniteľné voči nepriaznivým otrasom, no ukazovatele týkajúce sa zmeny týchto objemov sa naďalej zlepšujú. Objem súkromného dlhu je stále vysoký, ale hospodársky rast ho ďalej pomáha znižovať. Aktivity nadnárodných spoločností stále ovplyvňujú podnikový dlh. Dlh domácností sa zdá vo všeobecnosti v súlade s fundamentmi, hoci je v porovnaní s disponibilným príjmom vysoký. Predpokladá sa, že verejný dlh bude naďalej klesať, zatiaľ čo deficit sa bude približovať k rovnovážnemu stavu. Ceny nehnuteľností na bývanie už niekoľko rokov rýchlo rastú, ale v poslednom čase sa ich rasť spomalil. Ceny nehnuteľností na bývanie sú do veľkej miery determinované obmedzenou ponukou, pričom neexistuje jasný dôkaz o ich nadhodnotení. Objem nesplácaných úverov síce zostáva vysoký, no došlo k jeho ďalšiemu znižovaniu aj napriek tomu, že dlhodobé nedoplatky klesajú pomalším tempom.

                  (4)

                  Írsko predložilo 17. apríla 2019 národný program reforiem na rok 2019 a 29. apríla 2019 program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Írsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 očakáva, že v roku 2019 sa celkové saldo zlepší na úroveň 0,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) a následne sa bude ďalej postupne zlepšovať až na 1,3 % HDP v roku 2023. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP, plánuje dosiahnuť do roku 2020. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesne na 61,1 % a bude sa znižovať až na 51,6 % v roku 2023. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2020 neboli dostatočne konkretizované.

                  (7)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Írsku, aby strednodobý rozpočtový cieľ dosiahlo v roku 2019. To je v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) o 7,0 % v roku 2019, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,3 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa očakáva, že Írsko v roku 2019 dosiahne odporúčanú fiškálnu úpravu.

                  (8)

                  Írsko by v roku 2020 malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 to znamená maximálnu nominálnu mieru rastu čistých primárnych verejných výdavkov vo výške 3,7 % (8), čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,7 % HDP. Predpokladá sa, že Írsko dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Dlh verejného sektora má podľa prognózy aj naďalej vykazovať pevnú klesajúcu tendenciu, a to nad rámec požiadaviek dlhového pravidla. Rada celkovo zastáva názor, že Írsko podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Vzhľadom na rozdiel v meraní HDP a domácej produkcie v Írsku a súvisiaci vplyv na pomer dlhu k HDP, súčasné cyklické podmienky Írska a zvýšené vonkajšie riziká by malo význam využiť všetky neočakávané zisky na ďalšie znižovanie pomeru dlhu verejnej správy.

                  (9)

                  Stav verejných financií sa ďalej zlepšoval v dôsledku solídneho rastu produkcie, no riziká spojené s volatilitou príjmov pretrvávajú a existuje priestor na zvýšenie odolnosti príjmov voči hospodárskym výkyvom a nepriaznivým otrasom. Obmedzením rozsahu a počtu daňových výdavkov a rozšírením daňového základu by sa zlepšila stabilita príjmov v podmienkach hospodárskej volatility. Hoci Írsko zvýšilo nižšiu sadzbu dane z pridanej hodnoty uplatniteľnú na činnosti cestovného ruchu, niektoré nedávne daňové opatrenia sa sústreďujú na škrty a úľavy. Írsko má navyše ďalší potenciál zlepšiť spôsob, akým môže jeho daňový systém podporovať ciele v oblasti životného prostredia. Úsilie by sa v tejto súvislosti mohlo sústrediť na znižovanie dotácií na fosílne palivá a vyslanie silnejšieho cenového signálu investorom prijatím záväzku počas nasledujúceho desaťročia postupne zvyšovať uhlíkovú daň.

                  (10)

                  Nevyhnutným predpokladom toho, aby daňové systémy boli efektívnejšie a spravodlivejšie, je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa potvrdzuje v odporúčaní pre eurozónu z roku 2019. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Írsko prijalo opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, no vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podielu z HDP naznačuje, že daňové predpisy Írska využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Obmedzené uplatňovanie zrážkových daní z odchádzajúcich licenčných poplatkov (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín) a dividend od spoločností so sídlom v Írsku môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak uvedené spoločnosti nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej jurisdikcii.

                  (11)

                  Pretrvávajú riziká ohrozujúce dlhodobú fiškálnu udržateľnosť súvisiace s nákladmi na starnutie obyvateľstva. Výdavky na zdravotnú starostlivosť podľa očakávaní vzrastú zo 4,1 % HDP v roku 2016 na 5,1 % HDP v roku 2070, pričom vrchol dosiahnu v roku 2063 na úrovni 5,2 %. Hoci v Írsku existujú aspekty systému zdravotnej starostlivosti, ktoré fungujú dobre alebo ktoré sa zlepšili, systém je neefektívny, len ťažko uspokojuje dopyt a neposkytuje koordinovanú, integrovanú starostlivosť. V snahe zmierniť rastúce tlaky v oblasti dopytu írska vláda schválila stratégiu vykonávania programu Sláintecare a zriadila úrad na jeho vykonávanie (Sláintecare Programme Implementation Office). Cieľom je v priebehu nasledujúcich 10 rokov komplexne zreformovať a zmodernizovať služby zdravotnej a sociálnej starostlivosti v Írsku. Plánovaná reforma predstavuje dôveryhodnú víziu toho, ako dosiahnuť všeobecnú dostupnosť a udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti, naplniť potreby starnúcej populácie a presunúť jadro starostlivosti do komunitných zariadení, pričom silnejší dôraz by sa kládol na prevenciu. To bude mať pravdepodobne pozitívny vplyv na znižovanie miery využívania akútnej starostlivosti, čím dôjde k zvýšeniu nákladovej efektívnosti zdravotníctva. Realizáciu však v krátkodobom horizonte ohrozujú ťažkosti v zdravotníctve týkajúce sa riešenia problematiky trhu duplicitného zdravotného poistenia a účinného riadenia vlastného rozpočtu, výkonnosti a pracovných síl. Ak sa má v dlhodobom horizonte realizovať vízia Sláintecare, obmedziť bude zároveň nutné aj krátkodobé náklady.

                  (12)

                  Napriek minulej snahe vlády obmedziť výdavky na verejné dôchodky sa očakáva, že celkový deficit dôchodkového systému bude v dlhodobom horizonte výrazne rásť v dôsledku toho, že dôchodkové výdavky porastú z 5 % HDP v roku 2016 na 6,6 % v roku 2070, pričom vrchol dosiahnu v roku 2053 na úrovni 7,5 %. Úplná a včasná implementácia prezentovaného dlhodobého plánu v oblasti dôchodkových reforiem má kľúčový význam pre zvýšenie fiškálnej udržateľnosti írskeho dôchodkového systému.

                  (13)

                  Pre zlepšenie produktivity a dlhodobo inkluzívneho rastu Írska je nevyhnutné zvýšiť mieru investícií do zručností, vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj do sociálnej inklúzie. Prehrievanie pracovného trhu, objavujúce sa prípady nedostatku požadovaných zručností a nesúlad medzi požadovanými a ponúkanými zručnosťami v niektorých sektoroch si budú vyžadovať úsilie, v rámci ktorého by sa oslovili nečinné skupiny potenciálnych pracovníkov a v rámci ktorého by sa investovalo do nevyužitého ľudského kapitálu. Existuje priestor na podporu zvyšovania úrovne zručností a lepšieho zosúladenia školských osnov a odborného vzdelávania s potrebami pracovného trhu. Vzhľadom na nízky percentuálny podiel pracovnej sily so základnými digitálnymi zručnosťami treba viac investovať do odbornej prípravy na pracovisku a do zvyšovania úrovne zručností dospelých pracovníkov. Ak sa zrealizujú investície do prístupu ku kvalitnej a cenovo dostupnej starostlivosti o deti a ak sa spustí národný program starostlivosti o deti, pomôže to zvýšiť pomerne nízku mieru zamestnanosti žien. Miera účasti osôb so zdravotným postihnutím na trhu práce je jednou z najnižších v Európe. Počet osôb žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce je naďalej jedným z najvyšších v Únii, čo podčiarkuje potrebu realizovať integrovanejšie a cielenejšie stratégie aktivácie, ktoré by boli zamerané na túto konkrétnu skupinu obyvateľov.

                  (14)

                  Roky nízkych investícií po hospodárskej kríze sa podpisujú na nízkej dostupnosti cenovo výhodného a sociálneho bývania a primeranej infraštruktúry v oblastiach čistej dopravy a energetiky, vody a ultrarýchleho širokopásmového prístupu na internet, čo je zase prekážkou pre podnikové investície. Za päť rokov navyše došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Kritickým faktorom, ktorý by mohol dopomôcť k zlepšeniu ponuky bývania, zvýšeniu súkromných investícií, podpore rastu produktivity a zabezpečeniu vyváženého regionálneho hospodárskeho vývoj, by mohla byť zlepšená infraštruktúra v kombinácii s priestorovým plánovaním. Na to, aby mohli domáce spoločnosti účinne využívať digitálne technológie, a na to, aby mohol domáci sektor IKT prekvitať, sú aj naďalej nevyhnutným predpokladom konektivita pripravená na budúcnosť a dostatočné digitálne zručnosti. Významné problémy pretrvávajú v oblasti prístupu k ultrarýchlemu širokopásmovému pripojeniu, a to najmä vo vidieckych oblastiach. Pri prechode Írska smerom k nízkouhlíkovému a environmentálne odolnému hospodárstvu by krajine pomohlo viac investovať do infraštruktúry v oblasti čistej energie, čistej a verejnej dopravy a vodohospodárskych služieb, ako aj zintenzívnenie úsilia v oblasti dekarbonizácie, energetickej účinnosti, energie z obnoviteľných zdrojov a obehového hospodárstva.

                  (15)

                  Hoci by spustenie národného rozvojového plánu mohlo v konečnom dôsledku viesť k vybudovaniu dodatočnej základnej infraštruktúry, prekážkou jeho včasnej realizácie by mohla byť nízka kapacita stavebného sektora. Ďalším spôsobom, ako zvýšiť odolnosť hospodárstva voči vonkajším otrasom, by mohla byť diverzifikácia námornej dopravy a energetických prepojení s kontinentálnou Európou. Írsku sa doposiaľ nepodarilo prerušiť väzbu medzi hospodárskym rastom krajiny a nárastom emisií skleníkových plynov a látok znečisťujúcich ovzdušie. Emisie skleníkových plynov stabilne rastú, najmä v oblastiach dopravy, poľnohospodárstva, energetiky a zastavaného prostredia. Nedostatočný pokrok v tejto oblasti znamená, že pre Írsko bude náročné splniť si povinnosti voči Únii, pričom zároveň sa zvýšia náklady na budúce opatrenia.

                  (16)

                  Pretrvávajúci nedostatok ponuky spojený s rastúcim dopytom aj naďalej vedie k zvyšovaniu cien nehnuteľností. Hoci ceny sa v roku 2017 nezdali nadhodnotené, cenová dostupnosť začína vzbudzovať obavy. Nedostatočná ponuka bývania má vplyv aj na sociálne bývanie v dôsledku nedostatočných investícií a zrealizovaných projektov v poslednom desaťročí. Hoci sa dopyt po sociálnom bývaní odhaduje približne na 72 000 obytných jednotiek, v roku 2019 sa ich má podľa plánu dokončiť len 10 000. 17 000 domácnostiam má byť poskytnutá pomoc z írskeho programu príspevkov na bývanie alebo programu nájomného bývania (Housing Assistance Payment or Rental Accommodation Scheme), no s tým je spojené riziko, že dôjde k ďalšiemu zvýšeniu nájomného na súkromnom trhu s nájomným bývaním, kde už je ponuka aj tak dosť obmedzená. Veľký počet sociálnych domov je nedostatočne obývaný, najmä v oblasti Dublinu, čiastočne v dôsledku zastaraných dedičských postupov. Ďalším faktorom, ktorý zhoršuje situáciu, je neprimeraná skladba druhov poskytovaného sociálneho bývania spolu s veľmi obmedzeným množstvom cenovo dostupného nájomného bývania a nájomného bývania poskytovaného za náklady. Hlavne preto dochádza k stabilnému nárastu počtu osôb a rodín, ktoré obývajú núdzové priestory, pričom počet bezdomovcov dosiahol vo februári 2019 nové maximum.

                  (17)

                  Na podporu výraznejšieho a odolnejšieho rastu produktivity v krajine je dôležité podporovať produktivitu domácich spoločností založenú na inováciách. Podnikové výdavky na výskum a vývoj naďalej rastú, no stále sú pod priemerom Únie a sú vysoko koncentrované v zahraničných firmách. Existuje priestor na povzbudenie inovačnej politiky tak, aby sa lepšie podporili írske malé a stredné podniky (MSP). Hlavným nástrojom verejnej podpory na výskum a vývoj v Írsku je naďalej nepriama podpora (t. j. daňové úľavy, ktoré predstavujú 80 % celkovej verejnej podpory). Zlepšiť rozšírenie inovácií v krajine by mohli pomôcť silnejšie väzby medzi nadnárodnými spoločnosťami a domácimi firmami. Inovačný potenciál krajiny by navyše vzrástol aj vtedy, ak by dochádzalo k užšej spolupráci medzi firmami a verejnými výskumnými centrami.

                  (18)

                  Obavy naďalej vyvoláva nízka úroveň verejného výskumu a vývoja (1,05 % HDP oproti priemeru Únie na úrovni 2 %), no nedávno prijatý program pre budúce pracovné miesta v Írsku na rok 2019 (Future Jobs Ireland 2019) poskytuje sľubný rámec, ktorý by mohol stimulovať inovácie a technologické zmeny a zvýšiť produktivitu MSP. Jeho plná implementácia však bude závisieť od značného zvýšenia verejných výdavkov na výskum a inovácie a pretavenia nedávno prijatého programu do konkrétnych politických opatrení. Tomuto ambicióznemu programu opatrení v jeho súčasnej podobe stále chýbajú dôležité detaily a presné stanovenie dátumov implementácie. Napríklad v prípade krokov, ktoré sa majú prijať v roku 2019, neboli identifikované žiadne opatrenia na zvýšenie dostupnosti dlhodobých kapitálových investícií na podporu pôvodných domácich spoločností pri rozširovaní ich podnikania. Mix politík, ktorého cieľom je podnietiť MSP k tomu, aby investovali do nových technológií, je kombináciou daňových úľav a nedaňových stimulov, ktoré majú MSP povzbudiť k tomu, aby investovali do inovácií, no pomerný rozsah týchto opatrení stále nebol konkretizovaný. Program Future Jobs Ireland 2019 neobsahuje konkrétne opatrenia a ciele na riešenie zaostávania Írska v porovnaní s ostatnými členskými štátmi, pokiaľ ide o spúšťanie širokopásmových sietí pripravených na budúcnosť v súlade s cieľmi gigabitovej spoločnosti Únie do roku 2025. Toto zaostávanie by mal pomôcť riešiť národný plán širokopásmového pripojenia.

                  (19)

                  Regionálne rozdiely sú v Írsku značné a za posledné desaťročie dokonca narástli. V Írsku existujú oproti ostatným členským štátom pomerne veľké regionálne hospodárske rozdiely v HDP na obyvateľa. V rozmedzí rokov 2000 až 2016 sa HDP na obyvateľa v južnom a východnom regióne zvýšil o 74 %, čo je o 63 percentuálnych bodov viac než v pohraničnom, vnútrozemskom a západnom regióne, pričom tento nárast sa po roku 2012 zrýchlil. Do roku 2016 bol HDP na obyvateľa v južnom a východnom regióne 2,6-krát vyšší než v pohraničnom, vnútrozemskom a západnom regióne. Oblasť Dublinu, kde žije 40 % obyvateľstva Írska, k rastu HDP v rokoch 2000 až 2016 prispela 62 percentuálnymi bodmi.

                  (20)

                  Regulačné prekážky brániace podnikaniu (najmä určité predpisy súvisiace s obchodným majetkom a právnymi službami) majú negatívny vplyv na vstup firiem na trh a odchod z neho, a tým aj na produktivitu pôvodných domácich írskych firiem. Problémom sú prekážky brániace vstupu na maloobchodné trhy. Írsko je jednou z piatich krajín, ktoré sa v pomyselnom rebríčku krajín s najvyšším počtom procesných požiadaviek pri zakladaní maloobchodných prevádzok umiestnili najvyššie. Maloobchodníci musia čeliť procesným prekážkam, ktoré odďaľujú a predražujú otváranie nových obchodov, čo môže mať negatívny vplyv na štruktúru a dynamiku trhu.

                  (21)

                  Nový zákon o regulácii právnych služieb stále nebol implementovaný, a zavádzanie právnych úprav tak stále zaznamenáva značné meškania, hoci prípravné konzultácie už prebiehajú. Neistou možnosťou tak stále ostáva povolenie priameho profesionálneho prístupu k právnym zástupcom v sporových konaniach, ako aj umožnenie právnickým osobám, aby sa stali partnermi vo všetkých druhoch právnej praxe. Je však potrebné vyhnúť sa príliš zložitým pravidlám fungovania a riadenia multidisciplinárnych postupov. Najvyššou prioritou je ambiciózna implementácia otvorených reforiem. Reforma „Ambition 2.3“ v rámci programu Future Jobs Ireland 2019 má za cieľ riešiť problémy súvisiace s nákladmi na právne služby, ale jej jediný výsledok na rok 2019 je neistý a načasovanie reformy je nejednoznačné. Meškania pri realizácii tejto reformy prispievajú k vysokým nákladom na právne služby v Írsku, čo škodí podnikom – a najmä MSP – a jednotlivcom. Keďže právne služby sú dôležitým vstupným faktorom pre iné podnikateľské služby, obmedzenia v tomto sektore prispievajú k vysokým nákladom na iné služby (napr. poistenie).

                  (22)

                  Podiel nesplácaných úverov naďalej klesal a za ročné obdobie do štvrtého štvrťroku 2018 poklesol o 4,4 percentuálneho bodu na úroveň 5,5 %. Banky sú na dobrej ceste splniť stanovené ciele v oblasti znižovania tohto pomeru, k čomu prispievajú aj predaje portfólií, reštrukturalizačné úsilie a nárast cien nehnuteľností. Dlhodobé hypotekárne nedoplatky (viac než dva roky po splatnosti) sú naďalej pomerne vysoké, čo prispieva k tomu, že podiel nesplácaných úverov je nad priemerom eurozóny. Na riešenie sociálneho a hospodárskeho vplyvu riešenia problematiky nesplácaných úverov bolo navrhnutých niekoľko iniciatív a návrhov zákonov, ako napríklad návrh zákona „bez súhlasu žiadny predaj“, so zameraním aj na zraniteľné domácnosti. Register úverov bol pre spotrebiteľské úvery plne sprevádzkovaný v roku 2018 a bude zohrávať zásadnú úlohu pri posudzovaní toho, či dlžníci dokážu splácať svoje dlhy. Konkurzné konania a využívanie súdnych a mimosúdnych možností pri riešení problematiky splácania nedoplatkov sú stále obmedzené. Pretrvávajúcou výzvou, ktorá si vyžaduje nepretržité monitorovanie, je ďalšie zníženie dlhodobých hypotekárnych nedoplatkov, pričom by sa malo vychádzať z iniciatív zameraných na zraniteľné domácnosti a predísť tomu, aby sa vytvorili nenáležité prekážky pre riešenie problematiky nesplácaných úverov.

                  (23)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Írsku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

                  (24)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (25)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor (9), že Írsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (26)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a program stability na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 3. Tieto odporúčania prispievajú aj k plneniu odporúčaní pre eurozónu z roku 2019, najmä druhého z týchto odporúčaní. Fiškálne politiky uvedené v odporúčaní 1 uvedenom nižšie prispievajú okrem iného k odstraňovaniu nerovnováh súvisiacich s vysokou úrovňou verejného dlhu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2020. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania miery zadlženosti verejnej správy. Obmedziť rozsah a počet daňových výdavkov a rozšíriť daňový základ. Naďalej odstraňovať tie prvky daňového systému, ktoré môžu uľahčovať agresívne daňové plánovanie, a sústrediť sa pri tom najmä na odchádzanie platieb do zahraničia. Riešiť očakávaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva tak, že sa nákladovo zefektívni systém zdravotnej starostlivosti a že sa plne implementujú plány na dôchodkovú reformu.

         2.

            Poskytovať individualizovanú aktívnu podporu pri integrácii na trh práce a uľahčiť zvyšovanie úrovne zručností, a to najmä zraniteľným skupinám a osobám žijúcim v domácnostiach s nízkou intenzitou práce. Zvýšiť dostupnosť cenovo dostupnej a kvalitnej starostlivosti o deti.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku v oblasti investícií na prechod na nízkouhlíkové a nízkoenergetické hospodárstvo, zníženie emisií skleníkových plynov, udržateľnú dopravu, vodohospodárstvo, digitálnu infraštruktúru a cenovo dostupné a sociálne bývanie, berúc ohľad na regionálne rozdiely. Realizovať opatrenia vrátane opatrení v rámci stratégie zameranej na budúce pracovné miesta s cieľom diverzifikovať hospodárstvo a zlepšiť produktivitu írskych firiem – najmä MSP – širším využívaním priameho financovania s cieľom stimulovať výskum a inovácie a zmiernením regulačných prekážok brániacich podnikaniu.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 27.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané. V referenčnej hodnote pre výdavky v Írsku sa odzrkadľuje úprava s cieľom napraviť deformáciu 10-ročnej referenčnej sadzby potenciálneho rastu spôsobenú výnimočne prudkým rastom reálneho HDP v roku 2015. V súlade s prístupom, ktorý uplatnili írske orgány pri výpočtoch svojho rozpočtu na rok 2017, Komisia použila priemer potenciálnych mier rastu v rokoch 2014 a 2016.

         (8)  V referenčnej hodnote pre výdavky sa takisto, ako v roku 2019, odzrkadľuje úprava s cieľom napraviť deformáciu 10-ročnej referenčnej sadzby potenciálneho rastu spôsobenú výnimočne prudkým rastom reálneho HDP v roku 2015.

         (9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/42

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2019
      (2019/C 301/08)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Grécko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Grécko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019 premietnutého do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 2. Platí najmä, že reformy vykonávané v súlade so záväzkami prijatými po skončení programu a zameranie hospodárskej politiky týkajúcej sa investícií na konkretizované oblasti prispejú k plneniu odporúčania pre eurozónu.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2019 bola pre Grécko uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Grécko dosiahlo pri plnení národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 27. februára 2019. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Grécku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Identifikované nerovnováhy súviseli najmä s vysokým verejným dlhom, zápornou čistou medzinárodnou investičnou pozíciou, vysokým podielom nesplácaných úverov v súvahách bánk a pretrvávajúcou vysokou mierou nezamestnanosti. Ak sa má okrem toho v plnej miere dostaviť účinok hlbokých inštitucionálnych a štrukturálnych reforiem začatých v posledných rokoch s cieľom modernizovať hospodárstvo a štát, bude si to vyžadovať veľa rokov nepretržitej implementácie.

                  (4)

                  Grécko predložilo 26. apríla 2019 národný program reforiem na rok 2019 a 30. apríla 2019 program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí (5).

                  (6)

                  Na Grécko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Malo by si tiež zachovať zdravú fiškálnu pozíciu, ktorá zabezpečuje splnenie cieľa primárneho prebytku stanoveného vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/1226 (6) vo výške 3,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) pre rok 2018 a v strednodobom horizonte. Rada na jar 2018 nevydala pre Grécko žiadne odporúčanie pre jednotlivé krajiny v kontexte európskeho semestra, pretože podľa článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 (7) bolo Grécko v tom čase vyňaté z monitorovania a posudzovania v rámci európskeho semestra, keďže sa naň vzťahoval program makroekonomických úprav. Súčasťou rámca po ukončení programu pre Grécko je aktivácia sprísneného dohľadu spolu s integráciou Grécka do európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych a sociálnych politík pri súčasnej maximalizácii synergických účinkov medzi sprísneným dohľadom a postupmi v rámci európskeho semestra.

                  (7)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje celkový prebytok na úrovni medzi 1,1 % a 1,7 % HDP v rokoch 2019 až 2022. Vláda si stanovila strednodobý rozpočtový cieľ – rozpočtový prebytok vo výške 0,25 % HDP v štrukturálnom vyjadrení od roku 2020. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (8) sa počíta s tým, že tento strednodobý rozpočtový cieľ sa bude počas programového obdobia dariť dosahovať s rezervou a že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa podľa očakávaní postupne zníži na úroveň 153,3 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy a ktorý schválil nezávislý orgán, je optimistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 1,9 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,8 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Predpokladá sa, že dlh verejnej správy si zachová klesajúcu tendenciu a že dodrží prechodné dlhové pravidlo v roku 2019 a dlhové pravidlo v roku 2020. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 s vylúčením nových opatrení prijatých po jej koncovom dátume sa predpokladá, že Grécko celkovo dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu v rokoch 2019 a 2020. Na rovnakom základe sa predpokladá, že Grécko splní cieľ primárneho prebytku na úrovni 3,5 % HDP, ktorý sa monitoruje na základe rámca sprísneného dohľadu.

                  (8)

                  V programe stability a prognóze Komisie z jari 2019 nie sú zahrnuté nové stále opatrenia, ktoré boli oznámené a prijaté krátko po lehote na predloženie programu, resp. koncovom dátume pre prognózu. Komisia odhaduje, že fiškálny vplyv týchto opatrení nepresiahne 1,0 % HDP v roku 2019 ani v nasledujúcich rokoch. Z jej posúdenia takisto vyplýva, že tieto nové opatrenia predstavujú riziko pre dohodnutý cieľ primárneho prebytku, ktorý sa monitoruje v rámci sprísneného dohľadu a ktorý je stanovený vo vykonávacom rozhodnutí (EÚ) 2017/1226. Okrem toho sa očakáva, že novými opatreniami sa zníži štrukturálne saldo, čo vyvoláva obavy o splnenie strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2020. Na jeseň 2019 sa však uskutoční opätovné posúdenie, v rámci ktorého sa vykoná revízia uplatniteľnej referenčnej hodnoty pre mieru rastu čistých výdavkov v roku 2020. Hoci sa predpokladá, že dlh verejnej správy si zachová klesajúcu tendenciu, určitými rizikami môže byť ohrozené dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu. V dôsledku týchto novoprijatých opatrení to bude treba na jeseň opätovne posúdiť.

                  (9)

                  V nadväznosti na úspešné ukončenie programu finančnej pomoci v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu Grécko podlieha rámcu dohľadu po skončení programu, ktorý je začlenený do európskeho semestra, a podlieha sprísnenému dohľadu v súlade s nariadením (EÚ) č. 472/2013. Aktiváciou sprísneného dohľadu pre Grécko podľa vykonávacích rozhodnutí Komisie (EÚ) 2018/1192 (9) a (EÚ) 2019/338 (10) sa uznáva, že zo strednodobého hľadiska musí Grécko pokračovať v prijímaní opatrení na odstránenie zdrojov alebo potenciálnych zdrojov makroekonomických nerovnováh a zároveň uskutočňovať štrukturálne reformy na podporu silného a udržateľného hospodárskeho rastu. Grécko prijalo na zasadnutí Euroskupiny 22. júna 2018 záväzok pokračovať vo všetkých hlavných reformách prijatých na základe programu až do ich úplného dokončenia. Takisto sa zaviazalo, že vykoná osobitné opatrenia týkajúce sa fiškálnych a fiškálno-štrukturálnych politík, sociálneho zabezpečenia, finančnej stability, trhu práce a trhu s výrobkami, privatizácie a verejnej správy. Grécko podlieha povinnosti štvrťročne podávať správu o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich záväzkov v rámci sprísneného dohľadu, pričom priaznivá správa za 6-mesačné obdobie môže viesť k uvoľneniu opatrení na odpustenie dlhu vo výške 0,7 % HDP za rok. Euroskupina na svojom zasadnutí v apríli 2019 odsúhlasila uvoľnenie prvej tranže politicky podmienených dlhových opatrení vo výške 970 miliónov EUR. Tretia správa o sprísnenom dohľade, v ktorej sa posudzuje pokrok Grécka dosiahnutý pri plnení jeho záväzkov, bola uverejnená 5. júna 2019.

                  (10)

                  Reformami, ktoré zlepšujú podnikateľské prostredie a kvalitu inštitúcií, najmä efektívnosť justičného systému, by sa posilnila odolnosť hospodárstva v Grécku, zlepšila platobná disciplína a zabezpečil by sa väčší vplyv na investičné rozhodnutia a prilákanie podnikov. Napriek nedávno dosiahnutým zlepšeniam grécke súdnictvo čelí naďalej problémom a vyznačuje sa neefektívnosťou, keďže čas potrebný na dosiahnutie súdneho rozhodnutia je často pridlhý a nevyriešené prípady negatívne vplývajú na produktivitu súdov. Ďalšie cielené opatrenia v tejto oblasti majú preto zásadný význam, a to aj s cieľom uľahčiť bezproblémové fungovanie finančného systému, ako aj pomôcť uvoľniť investičný potenciál.

                  (11)

                  Niekoľko rokov vyznačujúcich sa nedostatočnými investíciami spôsobilo v Grécku veľké investičné medzery. Zvýšenie investícií na posilnenie rastu poslúži ako opora dlhodobého rastu a na zmenšenie regionálnych rozdielov. Pri podpore investícií budú kľúčovú úlohu zohrávať reformy finančného sektora priaznivé pre rozšírenie poskytovania úverov. V správe o krajine na rok 2019 sú uvedené prioritné oblasti pre investície verejného a súkromného sektora.

                  (12)

                  Väčšie investície do vzdelávania a odbornej prípravy majú zásadný význam pre zlepšenie produktivity a dlhodobého inkluzívneho rastu v Grécku, ako aj pre odstránenie prekážok rastu v inovačných odvetviach. Grécky systém vzdelávania čelí viacerým výzvam, pokiaľ ide o nedostatočné zdroje, nízky stupeň autonómie, dosahovanie neuspokojivých výsledkov v oblasti základných (vrátane digitálnych) zručností a pretrvávajúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Na všetkých úrovniach vo veľkej miere chýbajú zodpovednosť a monitorovanie, ktoré sú potrebné na zvýšenie kvality vzdelávacieho systému. V záujme posilnenia udržateľného rastu je dôležité podporovať kvalitné a inkluzívne vzdelávanie a odbornú prípravu, vytvárať užšie väzby medzi vzdelávaním a potrebami trhu práce, zvyšovať príťažlivosť odborného vzdelávania a prípravy, ako aj zvyšovať účasť na celoživotnom vzdelávaní.

                  (13)

                  Podiel dlhodobo nezamestnaných osôb, ktorý v Grécku v roku 2018 predstavoval 70 % nezamestnaných, je napriek nedávnym zlepšeniam veľmi vysoký a znepokojenie vyvoláva vysoká nezamestnanosť mladých ľudí, ako aj nízka účasť žien na trhu práce. Intervencie by sa mali zameriavať na zlepšovanie vyhliadok na zamestnanie, podporu účasti na trhu práce a zlepšovanie podmienok pre vytváranie pracovných miest. Účinný dialóg medzi sociálnymi partnermi a zodpovedné sociálne partnerstvo v Grécku môžu podporiť prostredie priaznivé pre uskutočňovanie udržateľných reforiem a zodpovednosť za ne, čo povedie k lepšiemu fungovaniu trhu práce.

                  (14)

                  Aj keď sa s reformami už začalo, Grécko sa vyznačuje vysokou príjmovou nerovnosťou a má jeden z najmenších vplyvov sociálnych transferov na znižovanie rizika chudoby v Únii (15,83 % v roku 2017 oproti priemeru Únie na úrovni 33,98 %). Investície by sa mali zameriavať na zlepšenie prístupu k inkluzívnym, cenovo dostupným a kvalitným sociálnym službám, ako aj na budovanie zariadení dennej starostlivosti. Zlepšenie sociálneho začlenenia by sa v Grécku dosiahlo podporou najviac sociálne slabých osôb a presadzovaním sociálnej integrácie detí ohrozených chudobou, osôb so zdravotným postihnutím, migrantov a utečencov, pričom by sa súčasne venovala pozornosť regionálnym rozdielom.

                  (15)

                  Grécko v roku 2017 spustilo rozsiahlu reformu systému primárnej zdravotnej starostlivosti, ktorá má zásadný význam pre zabezpečenie prístupu a ktorá si vyžaduje neustále investície spojené so zavádzaním miestnych jednotiek zdravotnej starostlivosti (jednotky TOMY).

                  (16)

                  Grécky dopravný systém čelí vážnym problémom. Vo veľkej miere je založený na cestnej doprave a silno závislý od ropy, pričom všetky hlavné spojnice sa sústreďujú okolo trasy Atény – Solún. Náklady na dopravu sú naďalej vysoké, pričom kvalita služby, bezpečnostné štandardy a rozšírenie inteligentných dopravných systémov sú naďalej na nízkej úrovni. Nové investície sú potrebné na zvýšenie podielu multimodálnej dopravy a na podporu regionálnej integrácie a rozvoja miest.

                  (17)

                  Na to, aby krajina zosúladila svoje normy ochrany životného prostredia so zvyškom Únie, sú potrebné ďalšie investície, a to najmä v oblasti spracovania tuhého odpadu a čistenia komunálnych a priemyselných odpadových vôd. Nakladanie s tuhým odpadom je jedným z hlavných štrukturálnych problémov, keďže Grécko sa namiesto modernejších metód stále spolieha na skládkovanie a mechanicko-biologickú úpravu. Okrem toho dosahuje podiel komunálneho odpadu, ktorý sa zhodnocuje, len asi tretinu priemeru Únie. Investície sú takisto potrebné na zlepšenie čistenia vôd, v oblasti boja proti salinizácii podzemných vôd a na podporu opatrení na predchádzanie záplavám a obnovenie prírodných tokov riek.

                  (18)

                  V dôsledku nedostatočne rozvinutej infraštruktúry sa zvyšujú náklady podnikov a domácností na energiu a vytvára sa prekážka zavádzaniu energie z obnoviteľných zdrojov. Osobitným problémom, ktorému Grécko čelí, je pripojenie ostrovov k elektrickej sieti a prepojenie so susednými krajinami. Ďalší rozvoj komerčnej plynovodnej infraštruktúry by pomohol rastu tohto trhu. Cieľom reformy trhu s plynom aj trhu s elektrickou energiou by malo byť využiť výhody týchto nových infraštruktúrnych príležitostí.

                  (19)

                  Medzi výzvy naďalej patrí digitálna transformácia hospodárstva a spoločnosti, vzhľadom na obmedzený prístup k vysokorýchlostným širokopásmovým sieťam a digitálne zručnosti výrazne pod priemerom Únie. Grécko musí predovšetkým investovať do informačných a komunikačných technológií, aby tak vynahradilo prudký pokles investícií počas krízy. Chýbajúce vysokorýchlostné širokopásmové pripojenia predstavujú zásadné prekážky pre dynamické podniky zamerané na vývoz. Investície do inovácií a zručností ľudí nepostačujú na podporu rastu produktivity a nedostatok digitálnych zručností obyvateľov ich celkovo obmedzuje v hľadaní zamestnania a je brzdou rozvoja inovačných podnikov.

                  (20)

                  Obnovené stratégie pre inteligentnú špecializáciu na celoštátnej a regionálnej úrovni a ďalšie opatrenia zamerané na odstránenie najpálčivejších nedostatkov v systéme výskumu a inovácií sú potrebné na to, aby sa podnietili trhovo orientované investície do výskumu a vývoja, ktoré sú naďalej na nízkej úrovni a negatívne vplývajú na rastový potenciál Grécka. Nízka intenzita verejného výskumu a vývoja, chýbajúci systém financovania založený na dosiahnutých výsledkoch a nedostatočné väzby medzi vedou a podnikateľskou sférou bránia dosahovaniu pokroku v oblasti vedeckej excelentnosti. Vyšší objem investícií takisto treba na zvýšenie nízkej úrovne technologického rozvoja, ktorá sa premieta do veľmi malého počtu patentov v porovnaní s ostatnými členskými štátmi, ako aj na plné využitie potenciálu startupov a scaleupov.

                  (21)

                  Prierezovou problematikou sú investície do obnovy znevýhodnených mestských oblastí, ostrovov a horských oblastí, ktoré sú potrebné v boji proti strate a zhoršeniu kvality fyzického a ľudského kapitálu krajiny, ku ktorému došlo počas krízy. Medzi konkrétne krátkodobé až strednodobé priority patrí udržateľný opätovný rozvoj znevýhodnených a/alebo bývalých priemyselných oblastí v mestských aglomeráciách Atény – Pireus a Solún a niektorých hlavných periférnych mestských centrách. K dlhodobejším prioritám patrí rozvoj udržateľných výrobných činností, modernizácia systémov mobility a bezpečnosti, energetická efektívnosť a energia z obnoviteľných zdrojov, ochrana životného prostredia a zvyšovanie odolnosti proti prírodným rizikám a sociálno-hospodárskym krízam. Intervencie by sa mali zameriavať aj na sociálne začlenenie, integráciu migrantov, nadobúdanie zručností s cieľom znížiť nezamestnanosť, ako aj na kultúrne aktivity v záujme zvýšenia príťažlivosti znevýhodnených oblastí. Riešenie týchto výziev integrovanými stratégiami obnovy mestských oblastí by sa maximalizovali šance na dosiahnutie najlepších hospodárskych, sociálnych a environmentálnych výsledkov.

                  (22)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Grécku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech investícií je posilnenie administratívnej kapacity, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

                  (23)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Grécka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Posúdila aj program stability na rok 2019 a národný program reforiem na rok 2019. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Grécku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (24)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor (11), že Grécko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (25)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a program stability na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 2. Uvedené odporúčania prispievajú aj k plneniu prvých štyroch odporúčaní pre eurozónu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Grécko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Dosiahnuť udržateľné hospodárske oživenie a odstrániť nadmerné makroekonomické nerovnováhy pokračovaním a dokončovaním reforiem v súlade so záväzkami, ktoré boli prijaté po skončení programu na zasadnutí Euroskupiny 22. júna 2018.

         2.

            Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na udržateľnú dopravu a logistiku, ochranu životného prostredia, energetickú efektívnosť, obnoviteľné zdroje energie a projekty v oblasti energetického prepojenia, digitálne technológie, výskum a vývoj, vzdelávanie, zručnosti, zamestnateľnosť, zdravie a obnovu mestských oblastí, a to s ohľadom na regionálne rozdiely a potrebu zabezpečiť sociálne začlenenie.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  COM(2014) 494 final.

         (6)  Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/1226 z 30. júna 2017, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2016/544, ktorým sa schvaľuje program makroekonomických úprav Grécka (2015/1411) (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2017, s. 22).

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1).

         (8)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (9)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1192 z 11. júla 2018 o aktivácii sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 211, 22.8.2018, s. 1).

         (10)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/338 z 20. februára 2019 o predĺžení sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2019, s. 17).

         (11)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/48

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2019
      (2019/C 301/09)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Španielsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Španielsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019, ktoré sa premieta do odporúčaní 1 až 4 uvedených v ďalšom texte. Predovšetkým platí, že opatrenia na zlepšenie produktivity pomôžu plniť prvé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o zlepšenie produktivity v záujme obnovenia rovnováhy v eurozóne, využitie neočakávaných ziskov na zníženie verejného dlhu a zameranie hospodárskej politiky v oblasti investícií na konkretizované oblasti zas prispeje k plneniu druhého odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o obnovenie rezerv a podporu investícií, a opatrenia na zlepšenie úrovne zručností a zamestnateľnosti pomôžu pri plnení tretieho odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o fungovanie trhu práce.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2019 bola pre Španielsko uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Španielska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 27. februára 2019. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Vysoký objem vnútorného a zahraničného dlhu, tak verejného, ako aj súkromného, a vysoká nezamestnanosť sú v kontexte nízkeho rastu produktivity naďalej slabými miestami s cezhraničným významom. Znižovanie dlhu súkromného sektora napreduje, ale potreba znižovať pákový efekt je stále značná. Napriek pretrvávajúcemu silnému rastu hrubého domáceho produktu (HDP) zostáva verejný dlh v pomere k HDP vysoký. Miera nezamestnanosti sa ďalej rýchlo znižuje, no stále je veľmi vysoká, pričom vysoká miera segmentácie pracovného trhu (na dočasné pracovné zmluvy a zmluvy na neurčitý čas) bráni rýchlejšiemu rastu produktivity práce. Po tom, ako si krajina v rokoch 2012 až 2015 udržiavala dobrú dynamiku reforiem, premenlivý politický kontext posledného roka prispel k tomu, že išlo o ďalší rok, v ktorom sa dosiahol len obmedzený pokrok vo vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny z predchádzajúcich rokov. Súčasná priaznivá hospodárska situácia je príležitosťou na riešenie zostávajúcich reformných potrieb, aby sa zvýšila odolnosť a zrýchlil rast španielskeho hospodárstva.

                  (4)

                  Španielsko predložilo 30. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (5)

                  V programe stability na rok 2019 sa uvádzajú opatrenia, ktoré sa prijali na vykonávanie preventívnych a korektívnych nástrojov stanovených v španielskom zákone o stabilite. Program však neobsahuje plány na zautomatizovanie presadzovania týchto nástrojov ani na revíziu výdavkového pravidla stanoveného v zákone o stabilite s cieľom posilniť jeho príspevok k fiškálnej konsolidácii, a to najmä v časoch hospodárskeho rozmachu. Na to, aby sa zlepšila efektívnosť verejných výdavkov v oblasti verejného obstarávania a aby sa predchádzalo nezrovnalostiam v tejto oblasti, bude nevyhnutné ambiciózne vykonávanie zákona o verejných zákazkách z roku 2017. Predovšetkým je dôležité, aby nový riadiaci orgán, konkrétne nezávislý úrad pre reguláciu a dohľad, mohol účinne vykonávať úlohy, ktoré mu boli pridelené, a aby sa urýchlene prijala komplexná národná stratégia verejného obstarávania – s aktívnym zapojením verejných obstarávateľov a subjektov na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. V roku 2019 sa má takisto vykonať viacero preskúmaní výdavkov, ktoré povedú k vypracovaniu odporúčaní, pričom realizácia týchto odporúčaní by mala prispieť k zefektívneniu verejných výdavkov.

                  (6)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (7)

                  Po včasnej a trvalej náprave nadmerného deficitu a rozhodnutí Rady (EÚ) 2019/1001 (6) o zrušení postupu pri nadmernom deficite teraz Španielsko podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Podľa jeho prognóz sa saldo verejných financií zlepší z –2,5 % HDP v roku 2018 na –2,0 % HDP v roku 2019, pričom v roku 2022 má krajina dosiahnuť vyrovnaný rozpočet. Dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa na základe prepočítaného štrukturálneho salda (7) v časovom rámci programu stability na rok 2019 neplánuje. Na základe programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne z 97,1 % v roku 2018 na 95,8 % v roku 2019 a následne na 88,7 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Riziká, ktoré ohrozujú dosiahnutie fiškálnych cieľov stanovených v programe stability na rok 2019, sa týkajú najmä strany príjmov, kde existuje veľká neistota, pokiaľ ide o výnosy či pravdepodobnosť prijatia mnohých príjmových opatrení.

                  (8)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Španielsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (8) v roku 2019 neprekročí 0,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2019.

                  (9)

                  Vzhľadom na pomer španielskeho dlhu verejnej správy k HDP, ktorý je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve, a vzhľadom na predpokladanú kladnú produkčnú medzeru krajiny vo výške 2,0 % HDP by nominálne čisté primárne verejné výdavky v roku 2020 nemali rásť, čo zodpovedá štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Zároveň existujú náznaky, že nevyužitá kapacita v hospodárstve je podhodnotená, v situácii, keď inflácia podľa prognóz v rokoch 2019 a 2020 neprekročí 2 %, pričom trh práce ďalej stagnuje (vysoká miera nezamestnanosti a veľmi veľký podiel nedobrovoľných čiastočných úväzkov, dočasných zamestnancov, ako aj chudoba zamestnaných osôb). Z realistického nástroja navyše vyplýva, že existujú určité náznaky vysokého stupňa neistoty, pokiaľ ide o odhady produkčnej medzery založené na spoločnej metodike. Vzhľadom na uvedené sa javí vhodné dosiahnuť ročnú štrukturálnu úpravu vo výške 0,65 % HDP, čo zodpovedá maximálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov vo výške 0,9 %. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 existuje pri nezmenených politikách riziko, že v roku 2020 sa zaznamená značná odchýlka od požadovanej fiškálnej úpravy. Španielsko navyše podľa prognózy v rokoch 2019 a 2020 nesplní požiadavky prechodného dlhového pravidla. Rada celkovo zastáva názor, že počnúc rokom 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Je dôležité, aby sa všetky neočakávané zisky použili na ďalšie znižovanie miery zadlženosti verejnej správy.

                  (10)

                  Rast zamestnanosti je v Španielsku naďalej silný. Nezamestnanosť stále klesá, hoci zostáva výrazne nad priemerom Únie, čo sa týka najmä mladých ľudí a nízkokvalifikovaných osôb. Rodové rozdiely v miere zamestnanosti a dĺžke pracovného života sú naďalej veľké. Ide o nevyužitý potenciál, najmä s ohľadom na rýchlo starnúce obyvateľstvo.

                  (11)

                  Využívanie dočasných pracovných zmlúv, a to aj v sektoroch s menšou mierou sezónnych alebo cyklických činností, sa síce postupne znižuje, no stále je rozšírené a patrí medzi najvyššie v Európe, čo môže brzdiť rastový potenciál a sociálnu súdržnosť v Španielsku. Najviac sú dotknutí mladí ľudia, osoby s nízkou kvalifikáciou a štátni príslušníci tretích krajín, pričom to pre nich často znamená nižšie nároky na sociálne dávky a vyššie riziko chudoby. Dočasné pracovné zmluvy majú často veľmi krátke trvanie a pracovníci aj zamestnávatelia tak majú slabú motiváciu, aby investovali do odbornej prípravy, čo následne brzdí rast produktivity. Zmena dočasnej pracovnej zmluvy na trvalú je naďalej zložitá a prekážky brániace v mobilite pracovnej sily zužujú možnosti uchádzačov o zamestnanie a bránia efektívnej alokácii pracovných síl v krajine.

                  (12)

                  Španielsko zintenzívnilo podporu pre dlhodobo nezamestnaných, ktorí v roku 2018 stále predstavovali 6,4 % aktívneho obyvateľstva. Nedávne iniciatívy majú za cieľ zvýšiť zamestnateľnosť mladých ľudí pomocou konzultačných služieb a profesijného poradenstva, avšak pomocou verejných služieb zamestnanosti sa stále obsadzuje len malá časť voľných pracovných miest a je potrebné ďalšie úsilie na ich lepšie využívanie pri hľadaní zamestnania a sprostredkovaní práce. V niektorých regiónoch zaostáva najmä zapojenie zamestnávateľov, pričom profilovacie nástroje na lepšie párovanie uchádzačov o zamestnanie s potrebami zamestnávateľov sú iba v začiatočnej fáze. Partnerstvá medzi verejnými službami zamestnanosti a sociálnymi službami sa ďalej rozvíjajú, ale v niektorých regiónoch je táto spolupráca stále slabá. Väčšie investície do moderných verejných služieb zamestnanosti spojené s podporou mobility pracovnej sily by mohli pomôcť zlepšiť zamestnateľnosť a adaptabilitu pracovníkov a zmierniť vplyv zmien postavenia na trhu práce, čím by sa zvýšila produktivita Španielska a dlhodobý inkluzívny rast.

                  (13)

                  Snahy posilniť inšpektoráty práce s cieľom bojovať proti zneužívaniu dočasných pracovných zmlúv prinášajú výsledky, pričom podiel zmlúv na neurčitý čas v čistom náraste pracovných miest sa zvyšuje. Zamestnávatelia však aj naďalej vo veľkej miere využívajú krátkodobé pracovné zmluvy. V minulosti sa ukázalo, že početné stimuly na podporu tvorby pracovných miest majú len obmedzený dosah pri podporovaní kvalitných pozícií. Španielsko začalo nový hodnotiaci proces s cieľom zjednodušiť tento systém, no výsledky zatiaľ nie sú k dispozícii. Treba urýchliť výberové konania, ktoré majú znížiť podiel pracovných zmlúv na dobu určitú vo verejnom sektore na všetkých úrovniach verejnej správy, aby sa dosiahol cieľ 8 % do ukončenia náborových súťaží v roku 2020. Vytvorenie okrúhlych stolov tripartity je dobrým krokom smerom k väčšiemu zapojeniu sociálnych partnerov do tvorby politiky, no stále existuje priestor na prehĺbenie a včasnejšie vedenie konzultácií.

                  (14)

                  Podiel ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením, ako aj nerovnosť príjmov sa síce znižujú, no zostávajú nad priemerom Únie. Miera chudoby zamestnaných je vysoká v prípade dočasných alebo nízkokvalifikovaných pracovníkov, alebo osôb narodených mimo EÚ. Miera chudoby detí sa síce znižuje, no stále je veľmi vysoká. Schopnosť sociálnych transferov, s výnimkou dôchodkov, znižovať chudobu patrí medzi najnižšie v Únii, a to najmä v prípade detí. Sociálne výdavky na španielske domácnosti s deťmi patria v pomere k HDP k najnižším v Únii a nie sú dostatočne cielené, hoci nedávno sa mierne zvýšili prídavky na dieťa, ktorých výška závisí od finančnej situácie rodičov. Napriek pozitívnemu trendu stále existujú značné medzery v pokrytí podpory pre osoby s veľkou a strednou mierou odkázanosti na starostlivosť. Celoštátna podpora v nezamestnanosti je naďalej fragmentovaná, s mnohými schémami, ktoré sú určené pre rozličné skupiny uchádzačov o zamestnanie. Nedávne opatrenia na zvýšenie miery pokrytia a ochrany, pokiaľ ide o podporu príjmov pre staršie, dlhodobo nezamestnané osoby (vo veku 52 rokov a viac), môžu zároveň oslabiť motiváciu tejto konkrétnej skupiny pracovať. Regionálne schémy minimálneho príjmu pritom vykazujú veľké rozdiely v podmienkach prístupu, pokrytia a primeranosti medzi jednotlivými regiónmi a ich obmedzená prenosnosť medzi regiónmi znižuje stimuly pre mobilitu pracovnej sily. Mnoho ľudí v núdzi v dôsledku toho nedostáva podporu. Zavedením systému univerzálnej sociálnej karty sa zvýši transparentnosť systému sociálnych dávok, čím sa umožní ich lepšie zacielenie. Aj keď hospodárske oživenie naďalej pomáha znižovať chudobu, situácia si vyžaduje investície do politík sociálneho začlenenia a sociálnej infraštruktúry (napr. sociálneho bývania) s cieľom dosiahnuť inkluzívny rast. Španielsko okrem toho čelí špecifickým výzvam v oblasti územnej súdržnosti, akou je napríklad akútne vyľudňovanie a starnutie v niektorých vidieckych oblastiach. Pri riešení týchto výziev by mohli pomôcť opatrenia na podporu podnikania, digitalizácie a sociálneho hospodárstva, ktoré by tvorili súčasť integrovaných stratégií územného rozvoja.

                  (15)

                  Španielsky dôchodkový systém zohrával počas krízy dôležitú úlohu pri udržiavaní životnej úrovne starších osôb, ktoré sú tak menej ohrozené chudobou. Prognózy v správe o starnutí obyvateľstva a správe o primeranosti dôchodkov z roku 2018 naznačujú, že reformy z rokov 2011 a 2013 pomohli v dlhodobom horizonte zaistiť udržateľnosť a relatívnu primeranosť dôchodkov. Opätovné naviazanie zvyšovania dôchodkov na infláciu (o ktorom sa rozhodlo v rokoch 2018 a 2019) a odklad zavedenia koeficientu pre udržateľnosť dôchodkov by si však vyžadovali kompenzačné opatrenia, aby sa zaistila udržateľnosť dôchodkového systému v strednodobom až dlhodobom horizonte. Navyše by sa mali prijať ďalšie opatrenia, ktoré by riešili jednak hlavný problém adekvátnosti príjmov budúcich dôchodcov, jednak dĺžku a úplnosť ich pracovnej kariéry v kontexte vysokej nezamestnanosti a rozsiahleho využívania dočasných pracovných zmlúv a čiastočných úväzkov.

                  (16)

                  Útlm investícií do vývoja a výskumu a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami brzdia výkonnosť Španielska v oblasti inovácií, ako aj rast jeho produktivity. Výdavky na výskum a vývoj v španielskom podnikateľskom sektore sú v porovnaní s priemerom Únie len polovičné, a to najmä vo veľkých firmách, pričom existujú značné regionálne rozdiely. Tento rozdiel je umocnený nízkou a klesajúcou mierou plnenia verejného rozpočtu v oblasti výskumu a vývoja, najmä pokiaľ ide o pôžičky. Ďalšou významnou prekážkou rozvoja a používania vyspelých technológií, najmä pre malé a stredné podniky, je nedostatok zručností a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Zamestnanosť v odvetviach využívajúcich pokročilé technológie a v službách náročných na znalosti je v mnohých španielskych regiónoch výrazne pod priemerom Únie. Hoci vznikajú regionálne inovačné stratégie pre inteligentnú špecializáciu a zjednodušuje sa riadenie celoštátnej politiky výskumu a inovácií, koordinácia celoštátnych a regionálnych úrovní pri vypracúvaní, vykonávaní a hodnotení politiky naďalej zaostáva. Aby sa zlepšili výsledky Španielska v oblasti inovácií, budú potrebné značné investície, ktoré podporia podnikanie a začínajúce podniky a pomôžu im rásť a ktoré budú podnecovať konkurencieschopnosť všetkých firiem a ich adaptáciu – aj prostredníctvom digitalizácie – na činnosti s vyššou pridanou hodnotou s cieľom rozšíriť ich pôsobenie na medzinárodných trhoch. To si vyžaduje aj väčší dôraz na verejno-súkromné partnerstvá, spoluprácu medzi akademickou obcou a podnikmi a na transfer technológií, najmä v prospech malých a stredných podnikov, posilnené riadenie politiky výskumu a inovácií na všetkých úrovniach verejnej správy a užšie prepojenie infraštruktúry a projektov výskumu a vývoja s regionálnymi a celoštátnymi inovačnými stratégiami.

                  (17)

                  Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky v Španielsku síce klesá, no stále je veľmi vysoká a vykazuje značné regionálne rozdiely. Existuje priestor na zlepšenie výsledkov vzdelávania, ktoré sa výrazne líšia v jednotlivých regiónoch. Oba tieto faktory majú negatívny vplyv na dlhodobý potenciál rastu produktivity. Snahy zreformovať vzdelávací systém nenapredujú. Firmy upozorňujú na ťažkosti pri hľadaní zručností potrebných na prijímanie inovácií, najmä pokiaľ ide o odborníkov v oblasti informačných a komunikačných technológií. Španielsko schválilo opatrenia na modernizáciu duálneho systému odborného vzdelávania a odbornej prípravy, ktorý by mohol zohrávať kľúčovú úlohu pri poskytovaní zručností a kvalifikácií potrebných na absorbovanie inovácií, ale úroveň zapisovania sa do týchto systémov je naďalej slabá. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelania v Španielsku je nad priemerom Únie, ale absolventi terciárneho vzdelávania majú ťažkosti nájsť primerané pracovné pozície. Rozvíjanie ľudského kapitálu pomocou vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach vrátane vysokoškolského vzdelávania a odbornej prípravy a lepšia spolupráca medzi vzdelávacími inštitúciami a podnikmi, ktorá by zmiernila existujúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, by mohli mladým absolventom uľahčiť štart na trhu práce. Firmy by zároveň vďaka týmto opatreniam mohli získať zručnosti a kvalifikácie potrebné na zlepšenie ich inovačnej kapacity a plnohodnotné využitie rastového potenciálu, ktorý ponúka digitalizácia. Rekvalifikácia pracovníkov v oblasti digitálnych zručností by španielskym spoločnostiam takisto umožnila udržať si konkurencieschopnosť v čoraz digitálnejšej ekonomike. Všetky tieto opatrenia by pomohli znižovať regionálne rozdiely.

                  (18)

                  Reštriktívna a fragmentovaná regulácia v Španielsku bráni firmám využívať úspory z rozsahu a brzdí produktivitu. Zákon o jednote trhu zostáva dôležitým nástrojom na riešenie tejto problematiky. Ráznejšie vykonávanie tohto zákona a odstránenie zistených prekážok v oblasti služieb, najmä pokiaľ ide o určité odborné služby, ako sú stavební inžinieri, architekti a právne služby, by viedlo k rozšíreniu príležitostí pre rast a posilneniu hospodárskej súťaže. Rovnako ako v iných oblastiach, v ktorých sú regióny kľúčom k úspešnej realizácii reforiem, aj v tejto oblasti by intenzívnejšia a nepretržitá koordinácia celoštátnych a regionálnych orgánov mohla zvýšiť účinnosť politík.

                  (19)

                  Chýbajúce prepojenia železničnej nákladnej dopravy a obmedzená integrácia do trhov Únie s elektrinou a plynom bránia Španielsku plnohodnotne využívať výhody jednotného trhu Únie. Španielsko musí preto pokračovať v investíciách do prepojení elektrických sietí so zvyškom Únie, aby dosiahlo do roku 2020 cieľ prepojiť aspoň 10 % svojej inštalovanej kapacity na výrobu elektrickej energie. Investície sú potrebné aj na zvýšenie využívania železničnej nákladnej dopravy, vrátane investícií do cezhraničných prepojení s Francúzskom a Portugalskom a prepojení s prístavmi a dopravnými uzlami.

                  (20)

                  Značné investičné medzery pretrvávajú aj v oblasti riadenia prírodných zdrojov s cieľom zabezpečiť udržateľnejší model rozvoja. Zníženie spotreby energie v budovách a rozvoj inteligentných sietí a možností uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov by pomohli lepšie riadiť dopyt. Ďalšie úsilie by sa malo venovať podpore udržateľnej dopravy a obehového hospodárstva. Niektoré oblasti Španielska patria medzi územia, ktoré sú v Európe najviac ohrozené zmenou klímy, pričom existujúce vodné zdroje čelia tlaku a vyžadujú si ďalšie investície do infraštruktúry na zlepšenie hospodárenia s vodami, ako je čistenie odpadových vôd, riešenie únikov vo vodovodných sieťach a zásobovanie vodou. Napriek stabilnému pokroku v posledných rokoch Španielsko ešte stále neplní niektoré požiadavky práva Únie v oblasti vody. Pokrok v plnení všetkých týchto cieľov by pre Španielsko znamenalo environmentálne, hospodárske a spoločenské prínosy.

                  (21)

                  Pokiaľ ide o všetky zistené medzery v investíciách, mali by sa zohľadňovať osobitné investičné potreby jednotlivých regiónov. Územné rozdiely v HDP na obyvateľa sú mierne, hoci stále vyššie ako pred krízou, a to najmä v dôsledku nerovnomerného vplyvu prepúšťania pracovníkov v jednotlivých regiónoch. Najväčšie regionálne rozdiely vykazujú v súčasnosti ukazovatele pracovných a sociálnych výsledkov, pri ktorých väčšina španielskych regiónov nedosahuje ani priemer Únie. O veľkých územných rozdieloch svedčia aj ďalšie sociálno-ekonomické ukazovatele, ako sú inovácie, podnikanie a konkurencieschopnosť. V hospodárskej politike týkajúcej sa investícií by sa mali náležite zohľadňovať regionálne rozdiely v investičných potrebách.

                  (22)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Španielsku by sa tak umožnilo využiť tieto finančné prostriedky čo najlepšie so zreteľom na identifikované odvetvia, s prihliadnutím na regionálne rozdiely a na osobitnú situáciu najvzdialenejšieho regiónu Kanárske ostrovy. Dôležitým predpokladom pre úspech týchto investícií je posilnenie administratívnej kapacity krajiny, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

                  (23)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (24)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

                  (25)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a program stability na rok 2019. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v odporúčaniach 1 až 4. Tieto odporúčania prispievajú aj k plneniu odporúčaní pre eurozónu z roku 2019, najmä prvého, druhého a tretieho z týchto odporúčaní. Fiškálne politiky uvedené v odporúčaní 1 prispievajú okrem iného k odstraňovaniu nerovnováh súvisiacich s vysokou úrovňou verejného dlhu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nepresiahla 0,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,65 % HDP. Prijať opatrenia na posilnenie rámcov vo fiškálnej oblasti a v oblasti verejného obstarávania na všetkých úrovniach verejnej správy. Zachovať udržateľnosť dôchodkového systému. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania miery zadlženosti verejnej správy.

         2.

            Zaistiť, aby služby zamestnanosti a sociálne služby mali kapacitu na zaistenie účinnej podpory. Podporovať prechod na zmluvy na neurčitý čas, a to aj zjednodušením systému stimulov na zamestnávanie. Zlepšiť podporu pre rodiny, znížiť fragmentáciu vnútroštátnej pomoci v nezamestnanosti a odstrániť medzery v pokrytí v rámci regionálnych systémov minimálneho príjmu. Znížiť mieru predčasného ukončovania školskej dochádzky a zlepšiť výsledky vzdelávania, a to s prihliadnutím na regionálne rozdiely. Zintenzívniť spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami a podnikmi s cieľom zlepšiť poskytovanie zručností a kvalifikácií relevantných pre trh práce, najmä pokiaľ ide o informačné a komunikačné technológie.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku v oblasti investícií na podporu inovácií, efektívnosť zdrojov a energetickú efektívnosť, modernizáciu železničnej nákladnej infraštruktúry a rozšírenie elektrických prepojení so zvyškom Únie, a to s prihliadnutím na regionálne rozdiely. Zvýšiť účinnosť politík podporujúcich výskum a inovácie.

         4.

            Napredovať vo vykonávaní zákona o jednote trhu tým, že sa pravidlá upravujúce prístup k hospodárskym činnostiam a ich výkon, najmä v oblasti služieb, uvedú na všetkých úrovniach verejnej správy do súladu so zásadami uvedeného zákona a že sa zlepší spolupráca medzi administratívnymi orgánmi.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 33.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1001 zo 14. júna 2019, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/417/ES o existencii nadmerného deficitu v Španielsku (Ú. v. EÚ L 163, 20.6.2019, s. 59).

         (7)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (8)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátne financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.