title: Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z  18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie

text:
               30.12.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 394/10

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

   z 18. decembra 2006
   o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie
   (2006/962/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),
   keďže:

               (1)

               Európska rada na zasadaní v Lisabone (23. – 24. marca 2000) dospela k záveru, že európsky rámec by mal definovať nové základné zručnosti, ktoré sa majú zabezpečiť prostredníctvom celoživotného vzdelávania ako kľúčové opatrenie pri odpovedi Európy na globalizáciu a na transformáciu na znalostné ekonomiky a zdôraznila, že ľudia sú najdôležitejším kapitálom Európy. Odvtedy sa tieto závery pravidelne opätovne zdôrazňovali, a to aj na zasadaniach Európskej rady v Bruseli (20. – 21. marca 2003 a 22. – 23. marca 2005) a v obnovenej Lisabonskej stratégii, ktorá bola schválená v roku 2005.

               (2)

               Na zasadaniach Európskej rady v Štokholme (23. – 24. marca 2001) a v Barcelone (15. – 16. marca 2002) boli schválené konkrétne budúce ciele európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a pracovného programu (pracovný program Vzdelávanie a odborná príprava 2010) s cieľom dosiahnuť ich do roku 2010. Tieto ciele zahŕňajú rozvíjanie zručností pre znalostnú spoločnosť a osobitné ciele na podporu jazykového vzdelávania sa, rozvoja podnikavosti a celkovú potrebu posilniť európsky rozmer vo vzdelávaní.

               (3)

               Oznámenie Komisie s názvom „Realizácia európskeho priestoru celoživotného vzdelávania“ a následné uznesenie Rady z 27. júna 2002 o celoživotnom vzdelávaní (4) určili ustanovenie „nových základných zručností“ ako prioritu a zdôraznili, že celoživotné vzdelávanie musí pokrývať vzdelávanie sa od predškolského až do dôchodkového veku.

               (4)

               V kontexte zlepšovania výsledkov Spoločenstva v súvislosti so zamestnanosťou zdôraznila Európska rada na svojich zasadaniach v Bruseli (v marci a decembri 2003) potrebu rozvíjať celoživotné vzdelávanie s osobitným dôrazom na aktívne a preventívne opatrenia pre nezamestnané a neaktívne osoby. Toto vychádzalo zo správy pracovnej skupiny pre zamestnanosť, v ktorej sa zdôraznila potreba schopnosti ľudí prispôsobiť sa zmene, dôležitosť začlenenia sa ľudí na trh práce a kľúčová úloha celoživotného vzdelávania.

               (5)

               V máji 2003 prijala Rada európske referenčné úrovne („referenčné ukazovatele“) a vyjadrila tak záväzok k merateľnému zlepšeniu celkových európskych výsledkov. Tieto referenčné úrovne zahŕňajú gramotnosť v čítaní, predčasné opustenie školskej dochádzky, dosiahnutie úplného stredoškolského vzdelávania a účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní a sú úzko spojené s rozvojom kľúčových kompetencií.

               (6)

               V správe Rady o rozsiahlejšej úlohe vzdelávania, ktorú Rada prijala v novembri 2004, sa zdôraznilo, že vzdelávanie prispieva k zachovávaniu a obnove spoločného kultúrneho prostredia v spoločnosti a k oboznamovaniu sa so základnými spoločenskými a občianskymi hodnotami, ako je občianstvo, rovnosť, tolerancia a rešpekt, a je osobitne dôležité v čase, keď všetky členské štáty čelia otázke, ako riešiť zväčšujúcu sa sociálnu a kultúrnu rozmanitosť. Dôležitou súčasťou úlohy vzdelávania pri posilňovaní sociálnej súdržnosti je navyše i umožnenie ľuďom zapájať sa do pracovného života a zotrvať v ňom.

               (7)

               Správa, ktorú prijala Komisia v roku 2005, o pokroku pri plnení lisabonských cieľov pre vzdelávanie a odbornú prípravu ukázala, že pri znižovaní percenta nízkej gramotnosti v čítaní u detí vo veku 15 rokov alebo pri zvyšovaní miery dosiahnutia úplného stredoškolského vzdelávania nedošlo k žiadnemu pokroku. Určitý pokrok sa zaznamenal pri znižovaní predčasného opustenia školskej dochádzky, ale pri súčasnej miere sa európske referenčné úrovne prijaté na rok 2010, ktoré prijala Rada na zasadaní v máji 2003, nedosiahnu. Účasť dospelých na vzdelávaní sa nezvyšuje dostatočne rýchlo, aby sa dosiahla referenčná úroveň na rok 2010 a údaje dokazujú, že ľudia s nízkymi zručnosťami sa v menšej miere zúčastňujú na ďalšej odbornej príprave.

               (8)

               Rámec aktivít pre celoživotný rozvoj kompetencií a kvalifikácií, ktorý prijali európski sociálni partneri v marci 2002, zdôraznil potrebu podnikov prispôsobovať svoje štruktúry čoraz rýchlejšie s cieľom udržať si konkurencieschopnosť. Zvýšená tímová práca, menej členitá hierarchia, prenášanie zodpovednosti a väčšia potreba súbežného spracovávania úloh vedú k rozvoju vzdelávacích organizácií. V súvislosti s tým predstavuje schopnosť organizácií určovať kompetencie, mobilizovať ich a uznávať a podporovať ich rozvoj u všetkých zamestnancov základ pre nové stratégie týkajúce sa konkurencieschopnosti.

               (9)

               Maastrichtská štúdia o odbornom vzdelávaní a odbornej príprave z roku 2004 uvádza značný rozdiel medzi úrovňami vzdelávania, ktoré vyžadujú nové pracovné miesta, a úrovňami vzdelávania, ktoré dosahuje európska pracovná sila. Táto štúdia ukazuje, že viac ako tretina európskej pracovnej sily (80 miliónov osôb) je vybavená nízkymi zručnosťami, zatiaľ čo podľa odhadov až takmer 50 % nových pracovných miest bude do roku 2010 vyžadovať vysokoškolskú úroveň kvalifikácie, približne 40 % bude vyžadovať úplné stredoškolské vzdelanie a len približne 15 % bude vhodných pre ľudí so základným vzdelaním.

               (10)

               Spoločnou správou Rady a Komisie o pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010, prijatou v roku 2004, sa posilnila potreba zabezpečiť, aby boli všetci občania vybavení kompetenciami, ktoré potrebujú v rámci stratégií členských štátov v oblasti celoživotného vzdelávania. S cieľom podporiť a uľahčiť reformu sa v správe navrhuje rozvinúť spoločné európske referencie a zásady a priorita sa kladie na rámec kľúčových kompetencií.

               (11)

               Európsky pakt mládeže priložený k záverom zo zasadania Európskej rady v Bruseli (22. a 23. marca 2005) zdôraznil potrebu podporovať rozvoj spoločného súboru základných zručností.

               (12)

               Potreba vybaviť mladých ľudí potrebnými kľúčovými kompetenciami a zlepšiť úrovne dosahovaného vzdelania predstavuje neoddeliteľnú súčasť integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť na obdobie 2005 – 2008, ktoré schválila Európska rada v júni 2005. Usmernenia pre zamestnanosť predovšetkým vyzývajú, aby sa systémy vzdelávania a odbornej prípravy prispôsobili požiadavke nových kompetencií tým, že sa v reformných programoch členských štátov lepšie definujú profesionálne potreby a kľúčové kompetencie. Usmernenia pre zamestnanosť ďalej požadujú, aby bolo zabezpečené uplatňovanie rodového hľadiska a rodovej rovnosti vo všetkých činnostiach a aby sa dosiahla v Európskej únii v priemere 70 % miera celkovej zamestnanosti a aspoň 60 % zamestnanosť žien.

               (13)

               Toto odporúčanie by malo prispieť k rozvoju kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy orientovaných na budúcnosť a prispôsobených potrebám európskej spoločnosti podporovaním a dopĺňaním akcií členských štátov pri zabezpečovaní toho, aby ich systémy počiatočného vzdelávania a odbornej prípravy ponúkali všetkým mladým ľuďom prostriedky na rozvíjanie kľúčových kompetencií v takej miere, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast a dospelí tak budú schopní rozvíjať a aktualizovať svoje kľúčové kompetencie pomocou poskytovania koherentného a všeobecného celoživotného vzdelávania. Toto odporúčanie by malo poskytnúť aj spoločný európsky referenčný rámec pre kľúčové kompetencie pre tých, ktorí tvoria politiku, poskytujú vzdelávanie a odbornú prípravu, pre sociálnych partnerov a samotných učiacich sa s cieľom uľahčiť vnútroštátne reformy a výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a s cieľom dosiahnuť dohodnuté európske referenčné úrovne. Odporúčanie by malo navyše podporiť ďalšie súvisiace politiky ako politiku zamestnanosti a sociálnu politiku a ďalšie politiky, ktoré ovplyvňujú mládež.

               (14)

               Keďže ciele tohto odporúčania, a to podpora a dopĺňanie akcií členských štátov pomocou vytvorenia spoločného referenčného bodu, ktorý podporuje a uľahčuje vnútroštátne reformy a ďalšiu spoluprácu medzi členskými štátmi, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, nakoľko ponecháva jeho vykonanie na členské štáty,

         TÝMTO ODPORÚČAJÚ:
   Aby členské štáty rozvíjali vyučovanie kľúčových kompetencií u všetkých ako súčasť ich stratégií celoživotného vzdelávania vrátane stratégií na dosiahnutie všeobecnej gramotnosti a aby ako referenčný nástroj využívali „Kľúčové kompetencie pre celoživotné vzdelávanie – európsky referenčný rámec“ (ďalej len „referenčný rámec“) uvedený v prílohe s cieľom zabezpečiť:

               1.

               aby počiatočné vzdelávanie a odborná príprava ponúkali mladým ľuďom prostriedok na rozvoj kľúčových kompetencií v takej miere, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast;

               2.

               aby sa poskytli vhodné opatrenia pre tých mladých ľudí, ktorí v dôsledku znevýhodnenia spojeného so vzdelaním, spôsobeného osobnými, sociálnymi, kultúrnymi alebo ekonomickými okolnosťami, potrebujú osobitnú podporu, aby mohli naplniť svoj vzdelávací potenciál;

               3.

               aby boli dospelí schopní rozvíjať a aktualizovať svoje kľúčové kompetencie počas celého života a aby sa osobitná pozornosť venovala cieľovým skupinám určeným za prioritné v celoštátnom, regionálnom a/alebo miestnom kontexte, ako sú napríklad jednotlivci, ktorí si potrebujú aktualizovať svoje zručnosti;

               4.

               aby bola k dispozícii vhodná infraštruktúra na pokračovanie vo vzdelávaní a odbornej príprave dospelých vrátane učiteľov a školiteľov, postupov schvaľovania a hodnotenia, opatrení zameraných na zabezpečenie rovnakého prístupu k celoživotnému vzdelávaniu i na trh práce a podpory pre učiacich sa, ktorá zohľadňuje odlišné potreby a schopnosti dospelých;

               5.

               koherenciu poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy dospelých pre jednotlivých občanov prostredníctvom úzkeho prepojenia na politiku zamestnanosti a sociálnu politiku, kultúrnu politiku, inovačnú politiku a ďalšie politiky, ktoré ovplyvňujú mladých ľudí, a prostredníctvom spolupráce so sociálnymi partnermi a ďalšími zúčastnenými stranami.

         BERÚ TÝMTO NA VEDOMIE ZÁMER KOMISIE:

               1.

               prispievať k úsiliu členských štátov rozvíjať svoje systémy vzdelávania a odbornej prípravy a vykonávať a šíriť toto odporúčanie vrátane používania referenčného rámca ako referencie na uľahčenie vzájomnej výmeny skúseností a výmeny osvedčených postupov a na ďalší rozvoj a podávanie správ o pokroku prostredníctvom dvojročných správ o pokroku dosiahnutom pri pracovnom programe Vzdelávanie a odborná príprava 2010;

               2.

               používať referenčný rámec ako referenciu pri realizácii programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zabezpečiť, aby tieto programy podporovali získavanie kľúčových kompetencií;

               3.

               podporovať širšie používanie referenčného rámca v súvisiacich politikách Spoločenstva, a najmä pri uskutočňovaní politiky zamestnanosti, mládeže a kultúrnej a sociálnej politiky, a rozvíjať ďalšie prepojenia so sociálnymi partnermi a ďalšími organizáciami, ktoré pracujú v týchto oblastiach;

               4.

               preskúmať dosah referenčného rámca v kontexte pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a do 18. decembra 2010 podať Európskemu parlamentu a Rade správu o získaných skúsenostiach a dôsledkoch pre budúcnosť.

      V Bruseli 18. decembra 2006.

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            predseda

         J.-E. ENESTAM

      (1)  Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006, s. 109.

      (2)  Ú. v. EÚ C 229, 22.9.2006, s. 21.

      (3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 26. septembra 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 18. decembra 2006.

      (4)  Ú. v. ES C 163, 9.7.2002, s. 1.

      PRÍLOHA
      KĽÚČOVÉ KOMPETENCIE PRE CELOŽIVOTNÉ VZDELÁVANIE – EURÓPSKY REFERENČNÝ RÁMEC
      Profil a ciele
      Keďže globalizácia prináša Európskej únii neustále nové výzvy, každý občan bude potrebovať širokú škálu kľúčových kompetencií, aby sa mohol pružne prispôsobiť rýchlo sa meniacemu a úzko prepojenému svetu.
      Vzdelávanie vo svojej dvojitej úlohe – sociálnej i hospodárskej – zohráva hlavnú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby európski občania získali potrebné kľúčové kompetencie, ktoré im umožnia pružne sa prispôsobiť takýmto zmenám.
      Vychádzajúc predovšetkým z rozmanitých schopností jednotlivcov by sa malo vyhovieť rozličným potrebám učiacich sa, a to prostredníctvom zabezpečenia rovnosti a prístupu pre tie skupiny osôb, ktoré z dôvodu znevýhodnenia spojeného so vzdelaním, spôsobeného osobnými, sociálnymi, kultúrnymi alebo ekonomickými okolnosťami, potrebujú osobitnú podporu, aby mohli naplniť svoj vzdelávací potenciál. Tieto skupiny osôb zahŕňajú napríklad osoby s nízkou úrovňou základných zručností, najmä s nízkou úrovňou gramotnosti, osoby, ktoré predčasne opustili školskú dochádzku, dlhodobo nezamestnaných a osoby vracajúce sa do zamestnania po dlhej prestávke, starších ľudí, prisťahovalcov a zdravotne postihnuté osoby.
      V tejto súvislosti je hlavným cieľom referenčného rámca:

                  1.

                  identifikovať a vymedziť kľúčové kompetencie, potrebné na osobné uspokojenie, aktívne občianstvo, sociálnu súdržnosť a zamestnateľnosť v znalostnej spoločnosti;

                  2.

                  podporovať prácu členských štátov pri zabezpečovaní toho, aby mali mladí ľudia na konci počiatočného vzdelania a odbornej prípravy rozvinuté kľúčové kompetencie do takej miery, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny rast, a aby boli dospelí schopní svoje kľúčové kompetencie rozvíjať a aktualizovať po celý svoj život;

                  3.

                  poskytnúť európsky referenčný nástroj tým, ktorí rozhodujú o politikách, tým, ktorí poskytujú vzdelávanie, zamestnávateľom a samotným učiacim sa na podporu úsilia na národnej i európskej úrovni smerujúceho k spoločne dohodnutým cieľom;

                  4.

                  poskytnúť rámec ďalšej činnosti na úrovni Spoločenstva v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, ako i v rámci programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

            Kľúčové kompetencie
      Kompetencie pre tento rámec sa definujú ako kombinácia vedomostí, zručností a postojov primeraných danému kontextu. Kľúčové kompetencie sú tie, ktoré potrebujú všetci jednotlivci na osobné uspokojenie a rozvoj, aktívne občianstvo, spoločenské začlenenie a zamestnanosť.
      Referenčný rámec stanovuje osem kľúčových kompetencií:

                  1.

                  komunikácia v materinskom jazyku,

                  2.

                  komunikácia v cudzích jazykoch,

                  3.

                  matematická kompetencia a základné kompetencie v oblasti vedy a techniky,

                  4.

                  digitálna kompetencia,

                  5.

                  naučiť sa učiť,

                  6.

                  spoločenské a občianske kompetencie,

                  7.

                  iniciatívnosť a podnikavosť, a

                  8.

                  kultúrne povedomie a vyjadrovanie.

            Všetky kľúčové kompetencie sa považujú za rovnako dôležité, pretože každá z nich môže prispieť k úspešnému životu v znalostnej spoločnosti. Mnohé kompetencie sa prekrývajú a nadväzujú na seba: aspekty, ktoré sú podstatné v jednej oblasti, budú podporovať kompetencie v ďalšej oblasti. Základná jazyková zručnosť, gramotnosť v písaní, čítaní a počítaní a zručnosť v informačných a komunikačných technológiách (IKT) sú hlavným východiskom pri učení sa, a naučenie sa učiť podporuje všetky vzdelávacie aktivity. Existuje množstvo tém, ktoré sa uplatňujú v referenčnom rámci: kritické myslenie, kreativita, iniciatíva, riešenie problémov, hodnotenie rizika, prijímanie rozhodnutí a konštruktívne riadenie pocitov zohrávajú úlohu vo všetkých ôsmich kľúčových kompetenciách.
      1.   Komunikácia v materinskom jazyku (1)

      Definícia:
      Komunikácia v materinskom jazyku je schopnosť vyjadrovať a tlmočiť koncepty, myšlienky, pocity, fakty a názory ústnou a písomnou formou (počúvanie, hovorenie, čítanie a písanie) a z jazykového hľadiska interaktívne reagovať primeraným a kreatívnym spôsobom v rôznych spoločenských a kultúrnych súvislostiach; vo vzdelávaní a odbornej príprave, v práci, doma a vo voľnom čase.
      Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:
      Komunikačná kompetencia vyplýva z osvojenia si materinského jazyka, čo bezprostredne súvisí s vývojom kognitívnej schopnosti jednotlivca vnímať okolitý svet a spolunažívať s ostatnými. Komunikácia v materinskom jazyku si od jednotlivca vyžaduje, aby mal vedomosti o slovnej zásobe, používanej gramatike a jazykových funkciách. Zahŕňa uvedomovanie si hlavných typov verbálnej interakcie, škály spisovných a nespisovných textov, hlavných charakteristík rôznych jazykových štýlov a registrov a variability jazyka a komunikácie v odlišných kontextoch.
      Jednotlivci by mali mať zručnosti v komunikácii v ústnej, ako aj v písomnej, podobe v rozličných komunikačných situáciách a v sledovaní a prispôsobovaní svojej vlastnej komunikácie požiadavkám danej situácie. Táto kompetencia takisto zahŕňa schopnosť rozlišovať a používať rôzne typy textov, vyhľadávať, zhromažďovať a spracovávať informácie, používať pomôcky a formulovať a vyjadrovať svoje ústne a písomné argumenty presvedčivým spôsobom, primeraným danému kontextu.
      Pozitívny postoj ku komunikácii v materinskom jazyku obsahuje dispozíciu pre kritický a konštruktívny dialóg, oceňovanie estetických kvalít a snahu o ich dosahovanie a záujem o interakciu s ostatnými ľuďmi. To znamená uvedomiť si vplyv jazyka na ostatných a potrebu chápať a používať ho pozitívnym a sociálne zodpovedným spôsobom.
      2.   Komunikácia v cudzích jazykoch (2)

      Definícia:
      Komunikácia v cudzích jazykoch v rozsiahlej miere zahŕňa hlavné rozmery komunikácie v materinskom jazyku: je založená na schopnosti porozumieť, vyjadrovať a tlmočiť koncepty, myšlienky, pocity, fakty a názory ústnou a písomnou formou (počúvanie, hovorenie, čítanie a písanie) v primeranej škále spoločenských a kultúrnych súvislostí (vo vzdelávaní a odbornej príprave, práci, doma a vo voľnom čase) podľa želaní a potrieb jednotlivca. Komunikácia v cudzích jazykoch si takisto vyžaduje zručnosti ako sprostredkovanie a medzikultúrne porozumenie. Stupeň pokročilosti jednotlivca sa bude líšiť v štyroch rôznych rovinách (počúvanie, hovorenie, čítanie a písanie) a medzi rôznymi jazykmi a v závislosti od jeho spoločenského a kultúrneho pôvodu, prostredia, potrieb a/alebo záujmov.
      Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:
      Kompetencia v cudzích jazykoch si vyžaduje vedomosti o slovnej zásobe a používanej gramatike a uvedomenie si hlavných typov verbálnej interakcie a jazykových registrov. Dôležité sú vedomosti o spoločenských konvenciách a kultúrnom aspekte a variabilite jazykov.
      Základné zručnosti pre komunikáciu v cudzích jazykoch pozostávajú zo schopnosti porozumieť hovorenému slovu, iniciovať, udržiavať a ukončiť konverzáciu a čítať a porozumieť textom, ako aj tvoriť texty, ktoré zodpovedajú potrebám jednotlivca. Jednotlivci by mali byť taktiež schopní vhodne používať pomôcky a učiť sa jazyky aj informálnym spôsobom v rámci celoživotného vzdelávania.
      Pozitívny postoj zahŕňa uvedomovanie si kultúrnej rozmanitosti a záujem a zvedavosť zameranú na jazyky a medzikultúrnu komunikáciu.
      3.   Matematická kompetencia a základné kompetencie v oblasti vedy a techniky
      Definícia:

                  A.

                  Matematická kompetencia je schopnosť rozvíjať a používať matematické myslenie na riešenie rôznych problémov v každodenných situáciách. Vychádzajúc z dobrých numerických znalostí sa dôraz kladie na postup a aktivitu, ako aj na vedomosti. Matematická kompetencia zahŕňa na rôznych stupňoch schopnosť a ochotu používať matematické modely myslenia (logické a priestorové myslenie) a prezentácie (vzorce, modely, diagramy, grafy, tabuľky).

                  B.

                  Kompetencia vo vede sa vzťahuje na schopnosť a ochotu používať základné vedomosti a používanú metodiku na vysvetľovanie prirodzeného sveta s cieľom určiť otázky a vyvodiť závery podložené dôkazmi. Kompetencia v technike sa chápe ako uplatňovanie vedomostí a metodiky ako odpovedí na vnímané ľudské túžby a potreby. Kompetencia vo vede a technike zahŕňa porozumenie zmenám spôsobeným ľudskou činnosťou a zodpovednosti občana ako jednotlivca.

            Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

                  A.

                  Potrebné vedomosti z matematiky zahŕňajú dobré vedomosti o počtoch, mierkach a štruktúrach, základné operácie a základné matematické prezentácie, chápanie matematických termínov a konceptov a povedomie o otázkach, na ktoré matematika ponúka odpovede.
                  Jednotlivec by mal mať zručnosti na uplatňovanie základných matematických princípov a postupov v každodennom kontexte doma a v práci a na chápanie a hodnotenie sledu argumentov. Jednotlivec by mal byť schopný myslieť matematicky, chápať matematický dôkaz, komunikovať v matematickom jazyku a používať vhodné pomôcky.
                  Pozitívny postoj v matematike je založený na rešpektovaní pravdy a na ochote hľadať príčiny a posudzovať ich platnosť.

                  B.

                  Pokiaľ ide o vedu a techniku, základné vedomosti zahŕňajú základné princípy prirodzeného sveta, základné vedecké koncepty, princípy a metódy, techniku a technologické produkty a technologické postupy, ako aj chápanie dosahu vedy a techniky na prirodzený svet. Tieto kompetencie by mali následne umožniť jednotlivcom lepšie pochopiť prínos, obmedzenia a riziká vedeckých teórií, aplikácií a technológie v spoločnostiach vo všeobecnosti (v súvislosti s rozhodovaním, hodnotami, morálnymi otázkami, kultúrou atď.).
                  Zručnosti zahŕňajú schopnosť používať a zaobchádzať s technickými nástrojmi a prístrojmi, ako aj vedeckými údajmi, na dosiahnutie cieľa alebo prijatie rozhodnutia alebo vyvodenie záveru na základe dôkazu. Jednotlivci by mali byť tiež schopní uznať základné charakteristiky vedeckého bádania a mali by vedieť oznámiť závery a tiež dôvody, ktoré k nim viedli.
                  Kompetencia zahŕňa postoj kritického uvedomovania si a zvedavosti, záujem o etické otázky a rešpektovanie bezpečnosti a trvalej udržateľnosti, najmä pokiaľ ide o vedecko-technický pokrok v súvislosti s jednotlivcom, rodinou, komunitou a celosvetovými otázkami.

            4.   Digitálna kompetencia
      Definícia:
      Digitálna kompetencia zahŕňa sebaisté a kritické používanie technológie informačnej spoločnosti (TIS) na pracovné účely, vo voľnom čase a na komunikáciu. Je založená na základných zručnostiach v IKT: používanie počítača na získavanie, posudzovanie, ukladanie, tvorbu, prezentáciu a výmenu informácií a na komunikáciu a účasť v spolupracujúcich sieťach prostredníctvom internetu.
      Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:
      Digitálna kompetencia si vyžaduje riadne porozumenie a vedomosti o povahe, úlohe a príležitostiach TIS v každodenných súvislostiach: v osobnom a spoločenskom živote, ako aj v práci. Patria sem hlavné počítačové aplikácie ako textový a tabuľkový procesor, databázy, ukladanie a riadenie informácií a porozumenie príležitostiam a možným rizikám, ktoré sú spojené s internetom a komunikáciou pomocou elektronických médií (elektronická pošta, sieťové nástroje) v práci, vo voľnom čase, pre zdieľanie informácií, a spoluprácu na sieti, vzdelávanie a výskum. Jednotlivci by mali takisto chápať, ako môžu TIS podporovať kreativitu a inovácie, a mali by si byť vedomí problematiky súvisiacej s platnosťou a spoľahlivosťou dostupných informácií a s právnymi a etickými princípmi interaktívneho používania TIS.
      Potrebné zručnosti zahŕňajú schopnosť vyhľadávať, zhromažďovať a spracovávať informácie a používať ich kritickým a systematickým spôsobom, posudzovať relevantnosť a rozlišovať medzi skutočnosťou a virtuálnym svetom a zároveň rozpoznávať prepojenia. Jednotlivci by mali byť schopní používať nástroje na tvorbu, prezentáciu a porozumenie zložitým informáciám a sprístupniť si, vyhľadávať a používať služby založené na internete. Jednotlivci by mali byť tiež schopní používať TIS na podporu kritického myslenia, kreativity a inovácie.
      Používanie TIS si vyžaduje kritický a zvažujúci postoj k dostupným informáciám a zodpovednému používaniu interaktívnych médií. Túto kompetenciu tiež podporuje záujem o účasť v komunitách a sieťach na kultúrne, sociálne a/alebo profesionálne účely.
      5.   Naučiť sa učiť
      Definícia:
      „Naučiť sa učiť“ je schopnosť pokračovať a zotrvať v učení sa, organizovať vlastné učenie sa, aj pomocou efektívneho manažmentu času a informácií, a to individuálne alebo v skupinách. Táto kompetencia zahŕňa uvedomenie si procesu učenia sa a potrieb jednotlivca, určenie dostupných príležitostí a schopnosť prekonať prekážky na účel úspešného vzdelávania sa. Táto kompetencia znamená získavať, spracovávať a prispôsobovať nové vedomosti a zručnosti, ako aj hľadať a využívať poradenstvo. Naučiť sa učiť podnecuje učiacich sa, aby stavali na predchádzajúcom vzdelaní a životných skúsenostiach, aby mohli používať a uplatňovať vedomosti a zručnosti v rozličných súvislostiach: doma, v práci, pri vzdelávaní sa a odbornej príprave. Motivácia a sebadôvera sú pri tejto kompetencii jednotlivca rozhodujúce.
      Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:
      Keď je učenie zamerané na konkrétne pracovné alebo kariérne ciele, jednotlivec by mal mať vedomosti o požadovaných kompetenciách, vedomostiach, zručnostiach a kvalifikáciách. Vo všetkých prípadoch si naučiť sa učiť vyžaduje od jednotlivca, aby poznal a chápal svoje preferované stratégie učenia sa, aby poznal silné a slabé stránky svojich zručností a kvalifikácií, a aby bol schopný vyhľadávať príležitosti na vzdelávanie a odbornú prípravu a poradenstvo a/alebo podporu, ktoré je dostupné.
      Zručnosť týkajúca sa naučenia sa učiť si vyžaduje predovšetkým nadobudnutie základných zručností ako je gramotnosť v písaní, čítaní a počítaní a IKT zručností, ktoré sú potrebné pre ďalšie vzdelávanie. Na základe týchto zručností by mal byť jednotlivec schopný získať prístup k novým vedomostiam a zručnostiam, nadobudnúť ich, spracovať a prispôsobiť. Toto si vyžaduje účinné riadenie vzdelávacích, kariérnych a pracovných postupov jednotlivca a predovšetkým schopnosť zotrvať v učení, sústrediť sa počas dlhšieho obdobia a kriticky uvažovať o dôvodoch a cieľoch učenia sa. Jednotlivci by mali byť schopní venovať čas samostatnému učeniu sa a mať sebadisciplínu, ale rovnako by mali vedieť v procese vzdelávania spolupracovať, využívať výhody učenia sa v heterogénnych skupinách a vymieňať si poznatky. Jednotlivci by mali byť schopní organizovať svoje vlastné učenie sa, posúdiť svoju vlastnú prácu a v potrebných prípadoch vyhľadávať poradenstvo, informácie a podporu.
      Pozitívny postoj zahŕňa motiváciu a sebadôveru na pokračovanie v učení a dosahovanie úspechov v učení počas celého života. Postoj založený na riešení problémov podporuje proces učenia sa a schopnosť jednotlivca vysporiadať sa s prekážkami a so zmenami. Želanie uplatniť predchádzajúce vzdelanie a životné skúsenosti a zvedavosť súvisiaca s príležitosťami na vzdelávanie a uplatňovanie vzdelania v rozličných životných súvislostiach sú základnými prvkami pozitívneho postoja.
      6.   Spoločenské a občianske kompetencie
      Definícia:
      Tieto kompetencie zahŕňajú individuálne, medziľudské a medzikultúrne kompetencie a pokrývajú všetky formy správania, ktoré jednotlivec využíva na efektívnu a konštruktívnu účasť na spoločenskom a pracovnom živote, a to najmä v čoraz rozmanitejších spoločnostiach, a v potrebných prípadoch na riešenie konfliktov. Občianska kompetencia umožní jednotlivcom zúčastňovať sa v plnej miere na občianskom živote založenom na znalosti spoločenských a politických konceptov a štruktúr a prijatí záväzku aktívnej a demokratickej účasti.
      Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:

                  A.

                  Spoločenská kompetencia je prepojená s osobným a spoločenským blahom, ktoré si vyžaduje porozumenie spôsobu, akým si jednotlivci môžu zabezpečiť optimálne fyzické a psychické zdravie, vrátane ako zdroj pre jednotlivca, jeho rodinu, jeho najbližšie spoločenské prostredie a vedomosti o tom, ako k tomu môže prispieť zdravý životný štýl. Pre úspešnú účasť v medziľudských a spoločenských vzťahoch je podstatné chápať kódy správania sa a spôsoby, ktoré sú všeobecne prijateľné v rozličných spoločnostiach a prostrediach (napr. v práci). Je rovnako dôležité byť si vedomý základných konceptov vzťahujúcich sa na jednotlivcov, skupiny, pracovné organizácie, rodovú rovnosť a nediskrimináciu, spoločnosť a kultúru. Je nevyhnutné porozumieť viackultúrnym a sociálno-ekonomickým rozmerom európskych spoločností a spôsobu, akým je národná kultúrna identita prepojená s európskou identitou.
                  Základné zručnosti v rámci tejto kompetencie zahŕňajú schopnosť konštruktívne komunikovať v rozličných prostrediach, byť tolerantný, vyjadrovať odlišné stanoviská a porozumieť im, vyjednávať so schopnosťou vytvárať dôveru a cítiť empatiu. Jednotlivci by mali byť schopní zvládať stres a frustráciu a vyjadriť ich konštruktívnym spôsobom a mali by tiež rozlišovať medzi súkromným a pracovným životom.
                  Kompetencia je založená na postoji spolupráce, asertivity a integrity. Jednotlivci by mali mať záujem o sociálno-ekonomický rozvoj a medzikultúrnu komunikáciu, a mali by si ceniť rozmanitosť hodnôt a rešpektovať ostatných ľudí a mali by byť pripravení prekonávať predsudky a robiť kompromisy.

                  B.

                  Občianska kompetencia je založená na vedomostiach o konceptoch demokracie, spravodlivosti, rovnosti, občianstva a občianskych práv vrátane ich vyjadrenia v Charte základných práv Európskej únie a v medzinárodných deklaráciách a ako sú uplatňované v rôznych inštitúciách na miestnej, regionálnej, národnej, európskej a medzinárodnej úrovni. Patria sem vedomosti o súčasnom dianí, ako aj o hlavných udalostiach a trendoch v národnej, európskej a svetovej histórii. Okrem toho by sa mala rozvíjať informovanosť o cieľoch, hodnotách a politikách sociálnych a politických hnutí. Dôležité sú aj vedomosti o európskej integrácii a o štruktúrach Európskej únie, o hlavných cieľoch a hodnotách, ako aj informovanosť o rozmanitosti a kultúrnych identitách v Európe.
                  Zručnosti súvisiace s občianskou kompetenciou sa týkajú schopnosti účinne komunikovať s inými ľuďmi vo verejnej sfére a prejavovať solidaritu a záujem pri riešení problémov, ktoré sa týkajú miestnej aj širšej komunity. Toto zahŕňa kritickú a kreatívnu úvahu a konštruktívnu účasť na komunálnych alebo susedských aktivitách, ako aj v rozhodovaní na všetkých úrovniach od miestnej po celoštátnu a európsku úroveň, najmä prostredníctvom účasti vo voľbách.
                  Rešpektovanie ľudských práv v plnej miere, vrátane rovnosti ako základu demokracie, uvedomovanie si a chápanie rozdielov medzi hodnotovými systémami rozličných náboženstiev alebo etnických skupín sú základom pozitívneho postoja. Toto znamená preukázanie zmyslu spolupatričnosti do určitej lokality, krajiny, Európskej únie a Európy vo všeobecnosti a do sveta a ochotu zúčastňovať sa na demokratickom rozhodovaní na všetkých úrovniach. Patrí sem aj preukázanie zmyslu pre zodpovednosť, ako aj preukázanie porozumenia a rešpektu voči spoločným hodnotám, ktoré sú potrebné na zabezpečenie súdržnosti spoločenstva, ako je napríklad rešpektovanie demokratických zásad. Konštruktívna účasť tiež zahŕňa občianske aktivity, podporu sociálnej rozmanitosti a súdržnosti a trvalo udržateľného rozvoja a pripravenosť rešpektovať hodnoty a súkromie iných ľudí.

            7.   Iniciatívnosť a podnikavosť
      Definícia:
      Iniciatívnosť a podnikavosť sa vzťahuje na schopnosť jednotlivca zmeniť myšlienky na skutky. Zahŕňa kreativitu, inovácie a prijímanie rizika, ako aj schopnosť plánovať a riadiť projekty so zámerom dosiahnuť ciele. Toto podporuje jednotlivcov nielen v ich každodennom živote doma a v spoločnosti, ale aj na pracovisku, aby si boli vedomí kontextu svojej práce, a aby mohli využiť príležitosti, a je to základom pre špecifickejšie zručnosti a vedomosti, ktoré potrebujú tí, ktorí zakladajú podnik zameraný na spoločenskú alebo obchodnú činnosť alebo naň prispievajú. Tieto by mali zahŕňať zmysel pre etické hodnoty a presadzovanie dobrého riadenia.
      Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:
      Potrebné vedomosti zahŕňajú schopnosť určiť dostupné príležitosti pre osobné, profesionálne a/alebo obchodné činnosti, vrátane otázok „širšieho záberu“, ktoré poskytujú kontext, v ktorom ľudia žijú a pracujú, ako napr. rozsiahle chápanie fungovania hospodárstva, a príležitosti a výzvy, ktorým čelí zamestnávateľ alebo organizácia. Jednotlivci by si mali byť takisto vedomí etických pozícií podnikov a toho, ako sa môžu „postaviť za dobrú vec“, napríklad prostredníctvom spravodlivého obchodovania alebo vo forme sociálneho podniku.
      Zručnosti sa vzťahujú na proaktívne riadenie projektov (zahŕňajú napríklad schopnosť plánovať, organizovať, riadiť, viesť a poverovať, analyzovať, komunikovať, oznamovať, hodnotiť a zaznamenávať), účinnú reprezentáciu a vyjednávanie a na schopnosť pracovať individuálne a schopnosť pracovať spoločne v tímoch. Dôležitá je schopnosť posudzovať a identifikovať silné a slabé stránky jednotlivca a hodnotiť a prijímať prípadné riziká.
      Podnikateľský postoj charakterizuje iniciatíva, proaktivita, nezávislosť a inovácie v osobnom a spoločenskom živote, rovnako ako v práci. Zahŕňa tiež motiváciu a odhodlanie dosahovať ciele, či už osobné alebo stanovené spoločne s ostatnými, v osobnom živote, vrátane práce.
      8.   Kultúrne povedomie a vyjadrovanie
      Definícia:
      Uvedomovanie si dôležitosti kreatívneho vyjadrovania myšlienok, skúseností a emócií prostredníctvom rôznych médií vrátane hudby, scénických umení, literatúry a výtvarných umení.
      Základné vedomosti, zručnosti a postoje súvisiace s touto kompetenciou:
      Vedomosti o kultúre zahŕňajú informovanosť o miestnom, národnom a európskom kultúrnom dedičstve a ich mieste vo svete. Patria sem základné vedomosti o významných kultúrnych dielach vrátane súčasnej ľudovej kultúry. Je nesmierne dôležité chápať kultúrnu a jazykovú rozmanitosť v Európe a v iných oblastiach sveta, potrebu chrániť ju a chápať význam estetických faktorov v každodennom živote.
      Zručnosti súvisia s uvedomovaním si a vyjadrovaním: ocenenie a radosť z umeleckých diel a predstavení rovnako ako vyjadrovanie vlastných pocitov a myšlienok prostredníctvom rozličných médií za použitia vrodených schopností jednotlivca. Zručnosti zahŕňajú takisto schopnosť spájať kreatívne a expresívne pohľady jednotlivca s názormi ostatných a určovať a uvedomovať si spoločenské a hospodárske príležitosti v kultúrnych aktivitách. Kultúrne vyjadrovanie je základom rozvíjania kreatívnych zručností, ktoré možno preniesť do rôznych profesionálnych súvislostí.
      Dobré pochopenie vlastnej kultúry a zmysel pre identitu môže byť základom otvoreného postoja vo vzťahu k rozmanitosti kultúrneho vyjadrovania a jeho rešpektovania. Pozitívny postoj zahŕňa tiež kreativitu a snahu o kultiváciu estetických schopností formou umeleckého vyjadrovania vlastných pocitov a myšlienok a prostredníctvom zapájania sa do kultúrneho života.

         (1)  V kontexte európskej viackultúrnej a mnohojazyčnej spoločnosti sa uznáva, že materinský jazyk nemusí byť vo všetkých prípadoch úradným jazykom členského štátu a že schopnosť komunikovať v úradnom jazyku je nevyhnutnou podmienkou na zabezpečenie úplnej účasti jednotlivca v spoločnosti. V niektorých členských štátoch môže byť materinský jazyk jedným z niekoľkých úradných jazykov. Opatrenia na riešenie takýchto prípadov a na uplatnenie príslušných vymedzení sa ponechávajú na jednotlivé členské štáty v súlade s ich osobitnými potrebami a okolnosťami.

         (2)  Je dôležité si uvedomiť, že veľa Európanov žije v rodinách a spoločenstvách, kde sa hovorí dvoma alebo viacerými jazykmi, a že úradný jazyk krajiny, v ktorej žijú, nemusí byť ich materinským jazykom. V rámci týchto skupín sa táto kompetencia môže vzťahovať skôr na úradný, ako na cudzí jazyk. Budú mať preto inú potrebu, motiváciu a sociálne a/alebo ekonomické dôvody na rozvoj tejto kompetencie s cieľom podporiť vlastnú integráciu, než ľudia, ktorí sa učia cudzí jazyk kvôli cestovaniu alebo práci. Opatrenia na riešenie takýchto prípadov a na tomu zodpovedajúce uplatňovanie definície sa ponechávajú na jednotlivé členské štáty v súlade ich osobitnými potrebami a podmienkami.


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na roky 2012 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/86

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na roky 2012 – 2016
   2013/C 217/21
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytuje koherentný rámec pre opatrenia na úrovni členských štátov, EÚ a eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a politiky. Rozhodli o prijatí opatrení na úrovni členských štátov, pričom vyjadrili úplné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2012, a predložila svoje stanovisko ku konvergenčnému programu Švédska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia 28. novembra 2012 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2013. Komisia okrem toho 28. novembra 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Švédsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu na rok 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu na rok 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia 10. apríla 2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 uverejnila výsledky svojho hĺbkového preskúmania pre Švédsko. Analýza Komisie ju vedie k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť by sa mala naďalej venovať najmä makroekonomickému vývoju v oblasti dlhu súkromného sektora a znižovania zadlženia, ako aj pretrvávajúcej neefektívnosti na trhu s bývaním. Hoci vysoký prebytok bežného účtu nie je spojený s rizikami podobnými ako v prípade vysokých deficitov, Komisia bude vývoj bežného účtu vo Švédsku naďalej monitorovať.

               (9)

               Švédsko 19. apríla 2013 predložilo svoj konvergenčný program na roky 2012 – 2017 a svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je v prípade roku 2013 realistický. Podľa odhadov vlády bude rast HDP v roku 2013 predstavovať 1,2 % a v roku 2014 to bude 2,2 %, zatiaľ čo Komisia na uvedené roky predpokladá rast 1,5 % a 2,5 %. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií tým, že sa budú dodržiavať pravidlá švédskeho fiškálneho rámca vrátane cieľa dosiahnuť v hospodárskom cykle v prípade čistých poskytnutých pôžičiek verejnej správy priemerne prebytok vo výške 1 % HDP. Saldo verejných financií sa z mierneho prebytku 0,2 % HDP v roku 2011 zmenilo v roku 2012 na deficit 0,5 % HDP. V konvergenčnom programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ vo výške ‒1,0 % HDP. Strednodobý cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu by sa štrukturálne saldo verejných financií prepočítané Komisiou malo z mierneho deficitu 0,4 % HDP v rokoch 2012 - 2013 zmeniť od roku 2014 na prebytok. V programovom období by sa mal strednodobý cieľ pravdepodobne dodržať. Podľa informácií v konvergenčnom programe by malo tempo rastu výdavkov verejnej správy bez diskrečných príjmových opatrení v rokoch 2012 a 2013 prekročiť referenčné strednodobé tempo rastu potenciálneho HDP, ale v roku 2014 bude nižšie. Aj keď sa zohľadní možnosť ďalších expanzívnych diskrečných opatrení v roku 2014, sú riziká pre rozpočtové ciele obmedzené. Podľa konvergenčného programu sa má pomer dlhu, ktorý je pod referenčnou hodnotou 60 % HDP, v roku 2013 dočasne zvýšiť na 42 % HDP, v roku 2015 sa má však opäť znížiť na menej ako 40 % HDP. Podľa prognózy Komisie sa má pomer dlhu v roku 2014 znížiť na 39 %.

               (11)

               Vysoká zadlženosť súkromného sektora (v roku 2012 dosiahla 235 % HDP) naďalej vzbudzuje obavy. Zadlženie domácností predstavujúce asi 80 % HDP alebo zhruba 170 % disponibilného príjmu sa len nedávno stabilizovalo a vzhľadom na pokračujúci rast úverov a pomalé tempo amortizácie hypoték nie je pravdepodobné, že sa v blízkej budúcnosti zníži. Súčasná daňová odpočítateľnosť platieb úrokov a nízke periodické dane z majetku prispievajú k daňovému zvýhodňovaniu dlhu v oblasti nehnuteľností, čo prispieva k vysokej miere zadlženia. Okrem toho relatívne veľký rozdiel medzi efektívnou hraničnou sadzbou dane z dlhu a z vlastného kapitálu v prípade nových investícií svedčí o pretrvávajúcej tendencii podnikov brať si úvery. Švédsko nedávno obmedzilo odpočítateľnosť výdavkov na úroky v rámci skupiny, ale nemá komplexný systém na korekciu daňových výhod pri dlhovom kapitáli. Podnikový dlh zodpovedajúci 149 % HDP je stále vysoký.

               (12)

               Hoci švédsky trh s bývaním bol v nedávnej minulosti stabilný, naďalej predstavuje potenciálny zdroj nestability. Švédsky trh s bývaním charakterizuje na strane ponuky určitá neefektívnosť, ktorá môže prispieť k nárastu cien domov a vytvoreniu nežiadúceho efektu zablokovania. Stavebné investície vo Švédsku dosahujú len polovicu investícií ostatných severských krajín v pomere k HDP aj v pomere k počtu obyvateľov. V súčasnosti trvá spustenie nového projektu pre zdĺhavé postupy na úrovni miestnej samosprávy aj niekoľko rokov. Zjednodušením týchto postupov by sa zvýšila flexibilita ponuky bývania, podporila by sa hospodárska súťaž v sektore stavebníctva a znížili by sa stavebné náklady. Sú potrebné ďalšie reformy systému stanovovania nájomného, ktoré by umožnili trhovým silám vytvoriť optimálnu ponuku nájomného bývania za primeranú cenu. Riešenie neefektívnosti trhu s bývaním pravdepodobne pomôže znížiť aj mieru zadlženosti domácností, keďže tieto záležitosti spolu súvisia.

               (13)

               Vo Švédsku je miera nezamestnanosti mladých ľudí, osôb z prostredia migrantov a nízkokvalifikovaných pracovníkov vo všeobecnosti stále oveľa vyššia než v prípade ostatných obyvateľov v produktívnom veku a vyššia než priemer EÚ. Švédsko prijalo v záujme riešenia tejto problematiky mnoho nových relevantných opatrení. Opatrenia, ktorých cieľom je integrácia osôb z prostredia migrantov na trhu práce, už priniesli prvé výsledky pri znižovaní miery nezamestnanosti, stále je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa znížil rozdiel medzi nimi a ostatnými obyvateľmi. Mladí ľudia doposiaľ nepocítili výraznjšie prínosy týchto opatrení. Zaviedlo sa však alebo sa pripravuje niekoľko sľubných opatrení, medzi ktoré patrí podpora zmlúv o uvedení do pracovného procesu v kontexte švédskeho modelu stanovovania miezd úplne nezávislými sociálnymi partnermi. Úplne relevantná je aj snaha posilniť učňovskú prípravu a iné druhy odborného vzdelávania priamo na pracovisku, ktoré však budú musieť byť ambicióznejšie, ak majú mať želaný účinok. Praktický zmysel by mal ďalší pokrok pri preskúmaní právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a využívaní výhod vyplývajúcich zo záruky zamestnania v prípade mladých ľudí. Vo všeobecných subvenciách by sa mali uprednostniť užšie definované opatrenia zamerané na osoby, ktoré ich najviac potrebujú. V rámci švédskej záruky zamestnania sa mladým ľuďom, ktorí si hľadajú zamestnanie prostredníctvom verejných služieb zamestnanosti a ktorí sú nezamestnaní dlhšie ako 90 dní, ponúkajú cielené služby na zlepšenie ich šance nájsť si zamestnanie a na zlepšenie ich vzdelávacích možností. Zdá sa však, že záruka účinkuje v súčasnosti menej v prípade mladých ľudí, ktorí sa nezúčastňujú na vzdelávaní ani na odbornej príprave, ani nie sú evidovaní vo verejných službách zamestnanosti. V súlade s odporúčaním z roku 2012 Švédsko zadalo preskúmanie vplyvu zníženej sadzby DPH pre reštauračné a stravovacie služby v prípade cien, miezd a zamestnávania mladých ľudí, ktorého predbežné výsledky by mali byť k dispozícii v januári 2014 a definitívne závery v roku 2016. Toto preskúmanie bude dôležité vzhľadom na obavy týkajúce sa nákladovej efektívnosti tohto opatrenia.

               (14)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (16)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2 a 3,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonať opatrenia potrebné na uskutočňovanie fiškálnej politiky podporujúcej rast a zachovať zdravú fiškálnu pozíciu, ktorou sa zabezpečí dosiahnutie strednodobého cieľa v horizonte programu.

               2.

               Naďalej riešiť riziká v súvislosti so súkromným dlhom znížením daňového zvýhodňovania dlhu v oblasti nehnuteľností postupným zrušením daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypoték a/alebo zvýšením daní z majetku. V záujme posilnenia obozretnej úverovej politiky prijať ďalšie opatrenia na podporu amortizácie hypoték. Naďalej znižovať daňové zvýhodňovanie dlhu v zdaňovaní právnických osôb.

               3.

               Zlepšiť efektívnosť trhu s bývaním postupnými reformami systému stanovovania nájomného a posilnením zmluvnej slobody medzi jednotlivými nájomníkmi a majiteľmi nehnuteľností. Podporiť lepšiu hospodársku súťaž v sektore stavebníctva a preskúmať procesy územného plánovania, zaberania pôdy a povoľovania s cieľom zvýšiť transparentnosť, skrátiť čas na prípravu a znížiť vstupné prekážky pre stavebné spoločnosti.

               4.

               Zintenzívniť snahu o zlepšenie integrácie na trhu práce nízkokvalifikovaných mladých ľudí a osôb z prostredia migrantov účinnejšími a lepšie zacielenými opatreniami na zlepšenie ich zamestnateľnosti a dopytu po týchto skupinách pracovnej sily. Zvýšiť snahu o uľahčenie prechodu zo školy do zamestnania aj prostredníctvom častejšieho využívania praktickej výučby priamo v podnikoch, učňovskej praxe a iných foriem zmlúv, ktoré kombinujú zamestnanie a vzdelanie; doplniť záruku pre mladých, aby sa vzťahovala aj na mladých ľudí, ktorí sa nezúčastňujú na vzdelávaní ani na odbornej príprave; dokončiť preskúmanie účinnosti súčasnej zníženej sadzby DPH pre reštauračné a stravovacie služby v snahe podporiť tvorbu pracovných miest a vyvodiť z neho závery.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 85.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/84 zo 16. januára 2017 o monitorovaní uhľovodíkov z minerálnych olejov v potravinách, ako aj materiáloch a výrobkoch prichádzajúcich do styku s potravinami (Text s významom pre EHP )

text:
               17.1.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 12/95

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2017/84
   zo 16. januára 2017
   o monitorovaní uhľovodíkov z minerálnych olejov v potravinách, ako aj materiáloch a výrobkoch prichádzajúcich do styku s potravinami
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Uhľovodíky z minerálnych olejov (MOH) sú chemické zlúčeniny získavané predovšetkým z ropy, ale takisto vyrábané synteticky z uhlia, zemného plynu a biomasy. Môžu sa vyskytovať v potravinách v dôsledku znečistenia životného prostredia, vniknutia do potravín z mazív v strojoch používaných pri zbere a výrobe potravín, z technologických pomocných látok a materiálov prichádzajúci do styku s potravinami. Produkty obsahujúce MOH na potravinárske účely sa ošetrujú takým spôsobom, aby sa obsah aromatických uhľovodíkov z minerálnych olejov (MOAH) v nich minimalizoval.

               (2)

               V roku 2012 Vedecký panel pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) dospel k záveru (1), že skupiny látok z kategórie MOH majú veľmi rôznorodý potenciálny vplyv na zdravie ľudí. MOAH môžu pôsobiť ako genotoxické karcinogény, nasýtené MOH (MOSH) sa zas môžu akumulovať v ľudskom tkanive a mať nepriaznivé účinky na pečeň. Niektoré MOAH sa považujú za mutagény a karcinogény, a preto je dôležité zorganizovať monitorovanie MOH v záujme lepšieho porozumenia relatívnemu výskytu MOSH a MOAH v potravinových komoditách, ktoré sú hlavným faktorom pri expozícií prostredníctvom potravy.

               (3)

               Existuje podozrenie, že migrácia z materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami (napríklad z papiera a obalových kartónov) výraznou mierou prispieva k celkovej expozícii, a preto by sa monitorovanie malo vzťahovať aj na balené potraviny, obalový materiál a výskyt funkčných bariér, ako aj na zariadenia používané na skladovanie a spracovanie. Určité parametre môžu zintenzívniť migráciu MOH z balenia do potravín, príkladom sú čas a podmienky skladovania. MOH sa ľahšie dokazujú pri výskyte vo veľkých množstvách, stratégia výberu vzoriek by teda mala zohľadňovať takéto parametre, keď je miera migrácie najväčšia.

               (4)

               Na zaručenie spoľahlivosti získaných analytických údajov by členské štáty mali zabezpečiť dostupnosť vhodného analytického zariadenia a získať dostatočné skúsenosti s analýzou MOH v potravinách i materiáloch prichádzajúcich do styku s potravinami pred tým, než sa vygenerujú analytické výsledky.

               (5)

               V záujme zabezpečenia jednotného uplatňovania tohto odporúčania by referenčné laboratórium EÚ pre materiály prichádzajúce do styku s potravinami (EU-RL) malo poskytnúť ďalšie usmernenie príslušným orgánom členských štátov a iným zainteresovaným stranám vrátane usmernenia k informáciám, ktoré by sa mohli zbierať pri vyšetrovaniach, ako aj k metódam výberu vzoriek a analýzam,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali v priebehu rokov 2017 a 2018 za aktívnej účasti prevádzkovateľov potravinárskych podnikov, ako aj výrobcov, spracovateľov a distribútorov materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami a iných zainteresovaných strán monitorovať výskyt MOH v potravinách. Monitorovať by sa mali živočíšne tuky, chlieb a rožky, jemné pečivo, raňajkové cereálie, cukrovinky (vrátane čokolády) a kakao, rybie mäso, rybacie výrobky (konzervy), zrná určené na ľudskú spotrebu, zmrzliny a dezerty, olejnaté semená, cestoviny, výrobky z cereálií, strukoviny, mäsové výrobky plnené do technologického obalu, suché škrupinové plody, rastlinné oleje, ako aj materiály prichádzajúce do styku s týmito produktmi.

               2.

               V záujme jednotného uplatňovania tohto odporúčania a s cieľom generovať spoľahlivé a porovnateľné výsledky monitorovania by sa všetky zainteresované strany mali riadiť osobitnými usmerneniami, ktoré zostaví EU-RL v súvislosti s týmto odporúčaním (ďalej len „usmernenia“). Keďže takéto usmernenia ešte neexistujú, členské štáty by mali spolupracovať s EU-RL na zostavení usmernení zodpovedajúcich ich potrebe vybudovať analytickú kapacitu.

               3.

               Členské štáty by mali odoberať vzorky potravín v súlade s ustanoveniami nariadenia Komisie (ES) č. 333/2007 (2). Výber vzoriek by mal zahŕňať primeraný počet balených potravín. Vzorky materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami by sa mali odoberať v súlade s najlepšími postupmi vhodnými pri konkrétnych materiáloch alebo výrobkoch uvedenými v usmerneniach. Ďalšie možné zdroje MOH z dôvodu používania ďalších materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami v dodávateľskom reťazci (napríklad pri skladovaní alebo spracúvaní) by sa mali preskúmať, ak existujú jasné indície, že prispievajú k výskytu MOH. Výber vzoriek balených potravín by mal byť zameraný na komodity, ktoré sa blížia k dátumu minimálnej trvanlivosti, a na prípady, keď skladovanie alebo spracovanie prebieha pri pomerne vysokej teplote.

               4.

               Vzorky by sa mali analyzovať v takom stave, ako sa predávajú. V prípade balených potravín by sa hladina MOH mala určiť ako v samotnej potravine, tak aj v materiáli prichádzajúcom do styku s potravinou, ak existuje podozrenie, že je zdrojom zistených MOH. Mimoriadna pozornosť by sa mala venovať rozdielom medzi MOSH a MOAH a interpretácii analytických výsledkov, aby sa zaručila spoľahlivosť a porovnateľnosť vygenerovaných údajov. Členské štáty, ktoré plánujú analyzovať výskyt MOSH a MOAH v potravinách a materiáloch prichádzajúcich do styku s potravinami môžu požiadať EU-RL pre materiály prichádzajúce do styku s potravinami o technickú pomoc.

               5.

               Ak sa v potravinách zistí výskyt MOH, členské štáty by mali vykonať ďalšie vyšetrovanie v potravinárskych prevádzkarňach s cieľom určiť možný zdroj alebo zdroje. Vyšetrovanie by malo pokiaľ možno zahŕňať systémy prevádzkovateľa potravinárskeho podniku, ktoré by mohli ovplyvniť kontamináciu alebo pôsobiť proti nej (napr. výrobné a spracovateľské metódy, analýza nebezpečenstva a kritické kontrolné body – HACCP, alebo podobné systémy alebo opatrenia vykonávané s cieľom zabrániť výskytu MOH).

               6.

               Ak sa MOH zistia v materiáloch prichádzajúci do styku s potravinami alebo ich výskyt má pôvod v týchto materiáloch, členské štáty by mali zhromaždiť údaje o daných materiáloch (napr. typ a zloženie obalového materiálu, prítomnosť funkčnej bariéry, čas použiteľnosti balenej potraviny) a vykonať ďalšie vyšetrovania v priestoroch výrobcov, spracovateľov a distribútorov materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami s cieľom zistiť, aké systémy dotknuté podniky prevádzkujú [napr. metódy výroby a spracovania materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami a dokumentácia požadovaná podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2023/2006 (3) o správnych výrobných postupoch], ako sa uvádza v usmerneniach.

               7.

               Členské štáty, prevádzkovatelia potravinárskych podnikov, výrobcovia, spracovatelia a distribútori materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami a iné zainteresované strany by úradu EFSA mali poskytnúť údaje z monitorovania vyjadrené na základe celkového množstva spolu s informáciami uvedenými v elektronickom formulári na podávanie správ, ktorý stanovil úrad EFSA na účely zostavenia jedinej databázy. Údaje z monitorovania by mali podľa možnosti poskytnúť do 1. októbra 2017 a potom do 1. októbra 2018. Posledné výsledky by mali predložiť do 28. februára 2019. Prípadné dostupné údaje o výskyte z roku 2016, ktoré ešte neposkytli, by mali postúpiť čo najskôr a podľa rovnakých modalít.

      V Bruseli 16. januára 2017

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Vedecký panel pre kontaminanty v potravinovom reťazci EFSA (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain – CONTAM); Vedecké stanovisko k uhľovodíkom z minerálnych olejov v potravinách. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2012)10(6):2704. p. 185 pp., doi:10.2903/j.efsa.2012.2704.

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hladín olova, kadmia, ortuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo(a)pyrénu v potravinách (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29).

      (3)  Nariadenie Komisie (ES) č. 2023/2006 z 22. decembra 2006 o správnych výrobných postupoch materiálov a predmetov určených na styk s potravinami (Ú. v. EÚ L 384, 29.12.2006, s. 75).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 17. apríla 2013 Rade Európskej únie o externom audítorovi Oesterreichische Nationalbank (ECB/2013/8)

text:
               23.4.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 115/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   zo 17. apríla 2013
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Oesterreichische Nationalbank
   (ECB/2013/8)
   2013/C 115/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               V článku 37 ods. 1 zákona o Oesterreichische Nationalbank, ktorý bol zmenený a doplnený, sa v súčasnosti ustanovuje, že namiesto dvoch externých audítorov a dvoch náhradných externých audítorov volí valné zhromaždenie Oesterreichische Nationalbank každý rok jedného externého audítora a jedného náhradného externého audítora. Náhradný externý audítor sa poverí výkonom auditu iba v prípade, keď ho nemôže vykonať externý audítor.

               (3)

               Mandáty súčasného externého audítora a náhradného externého audítora Oesterreichische Nationalbank sa skončili po vykonaní auditu za finančný rok 2012. Preto je potrebné vymenovať externých audítorov od finančného roku 2013.

               (4)

               Na finančný rok 2013 si Oesterreichische Nationalbank vybrala za svojho externého audítora spoločnosť KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG a za svojho nového náhradného externého audítora spoločnosť PwC Wirtschaftsprüfung GmbH.

               (5)

               Mandáty externého audítora a náhradného externého audítora možno obnoviť každý rok. Ich celková dĺžka však nemôže presiahnuť päť rokov,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungs AG vymenovaná za externého audítora Oesterreichische Nationalbank na finančný rok 2013.

               2.

               Odporúča sa, aby bola spoločnosť PwC Wirtschaftsprüfung GmbH vymenovaná za náhradného externého audítora Oesterreichische Nationalbank na finančný rok 2013.

               3.

               Mandáty externého audítora a náhradného externého audítora možno obnoviť každý rok. V oboch prípadoch by však celková dĺžka mandátu nemala presiahnuť päť rokov a mala by sa skončiť najneskôr v roku 2017.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 17. apríla 2013

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION With a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Ireland

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---        EURÓPSKA KOMISIA

                                         Brusel, 3.12.2010
                                         SEK(2010) 1515 v konečnom znení

                            Odporúčanie na

                      ODPORÚČANIE RADY

     s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Írsku

                        (predložené Komisiou)

SK                                                                         SK
 ---pagebreak---                                             Odporúčanie na

                                       ODPORÚČANIE RADY

                     s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Írsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7
     v spojení s článkom 126 ods. 13,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     keďže:

     (1) Podľa článku 126 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty
     majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

     (2) Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú
     prostriedkom na posilnenie podmienok na cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci
     k vytváraniu pracovných miest.

     (3) Cieľom reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005 bolo posilniť jeho účinnosť
     a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého
     hľadiska. Malo sa ňou predovšetkým zaistiť, aby sa vo všetkých krokoch v rámci postupu pri
     nadmernom deficite (excessive deficit procedure – EDP) v plnej miere zohľadňovala najmä
     hospodárska a rozpočtová situácia. V tomto zmysle Pakt o stabilite a raste vytvára rámec na
     podporu vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so
     zreteľom na hospodársku situáciu.

     (4) V súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, ak sa prijme účinné
     opatrenie v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 zmluvy a po prijatí odporúčania sa
     vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými
     dôsledkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť
     o prijatí revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7 zmluvy.

     (5) Rada 27. apríla 2009 rozhodla v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení
     Európskeho spoločenstva, že v Írsku existuje nadmerný deficit a vydala odporúčanie na jeho
     korekciu najneskôr do roku 2013. Rada zároveň stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení
     do 27. októbra 2009.

     (6) Rada 2. decembra 2009 dospela k záveru, že írske orgány prijali účinné opatrenia v súlade
     s odporúčaniami Rady z 27. apríla 2009, avšak je možné sa domnievať, že v Írsku nastali
     neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými dôsledkami na
     verejné financie. Rada preto prijala zrevidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7
     zmluvy, ktorým predĺžila lehotu na korekciu nadmerného deficitu do roku 2014.

     (7) Rada 13. júla 2010 dospela k záveru, že írske orgány prijali účinné opatrenia v súlade s jej
     odporúčaniami.

SK                                                  2                                                   SK
 ---pagebreak---      (8) Podľa predpovedí útvarov Komisie z jesene 2009, ktoré poskytli základ pre odporúčania
     Rady Írsku z decembra 2009 vydané podľa článku 104 ods. 7 zmluvy, sa očakávalo zníženie
     reálneho HDP o 1,4 % v roku 2010, po ktorom mal nasledovať rast o 2,6 % v roku 2011.
     Podľa predpovedí útvarov Komisie z jesene 2010 a aktuálneho hodnotenia zo strany útvarov
     Komisie sa momentálne pokles produkcie v roku 2010 očakáva vo výške iba 0,2 %.
     Hospodársky výhľad sa však v posledných mesiacoch zhoršil, pričom podľa predpovede
     útvarov Komisie z jesene 2010 sa momentálne očakáva rast reálneho HDP na úrovni 0,9 % v
     roku 2011 a 1,9 % v roku 2012. Tiež sa ukázalo, že dosah krízy na finančný sektor je oveľa
     výraznejší, ako sa predpokladalo. Podporné opatrenia, ktoré sa považovali za nevyhnutné na
     zachovanie finančnej stability a obnovenie dôvery k bankovému sektoru, ktorými sa má
     podporiť návrat hospodárstva k udržateľnému rastu, spôsobili veľmi vysoké dodatočné
     rozpočtové náklady. Vzhľadom na nepredvídané kapitálové injekcie do bankového sektoru a
     zvýšenie nákladov na financovanie zo štátnych prostriedkov sa predpokladá, že úrokové
     výdavky v pomere k HDP sa zvýšia o 2,3 percentuálneho bodu do roku 2014 v porovnaní s
     predpokladmi v programe stability z decembra 2009.
     (9) V dôsledku toho je fiškálna situácia podstatne horšia, ako sa očakávalo, pričom podľa
     predpovede útvarov Komisie z jesene 2010 sa očakáva, že celkový deficit verejných financií
     dosiahne v roku 2010 výšku 32,3 % HDP. Tento údaj odzrkadľuje jednorazové podporné
     opatrenia pre bankový sektor. Bez týchto opatrení by sa očakával v roku 2010 deficit vo
     výške 12,5 % HDP. Tento výsledok je horší ako 11,6 % HDP, ktoré sa predpokladali v
     programe stability z decembra 2009, avšak výrazne lepší ako výsledok 14,7 % HDP
     očakávaný na základe predpokladu nezmenenej politiky podľa predpovede útvarov Komisie z
     jesene 2009, na ktorej bolo založené odporúčanie Rady z decembra 2009. V súvislosti s
     predpokladom nezmenenej politiky a v súlade s odporúčaním Rady z decembra 2009 sa do
     rozpočtu na rok 2010 zahrnul a úplne realizoval fiškálny konsolidačný balík vo výške 2,5 %
     HDP. Odhaduje sa, že cyklicky upravený deficit bez jednorazových vplyvov sa v roku 2010
     zvýši o 1,25 percentuálneho bodu HDP na približne 11 % HDP. To však skôr odzrkadľuje
     vývoj súvisiaci s elasticitou príjmov počas hlbokej recesie ako uplatňovanie diskrečných
     opatrení. Veľké konsolidačné balíky sa totiž prijímali od polovice roku 2008 a v rokoch 2009
     – 2010 celkovo predstavujú približne 9 % HDP.

     (10) Podľa odhadov má írske hospodárstvo bezprostredne po období krízy vykazovať nižšiu
     mieru rastu v porovnaní s obdobím rozmachu pred krízou. Podľa predpovede útvarov
     Komisie z jesene 2010 sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 0,9 % v roku 2011 a na
     úrovni 1,9 % v roku 2012. Podľa súčasných prognóz Komisie sa očakáva rast reálneho HDP
     na úrovni 2,5 % v roku 2013, 3,0 % v roku 2014 a 3,0 % v roku 2015. Očakáva sa, že aj vývoj
     cien bude umiernený. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2010 sa očakáva zvýšenie
     nominálneho HDP o 1,3 % v roku 2011 a 2,7 % v roku 2012 a podľa súčasných odhadov
     Komisie sa očakáva nárast o 3,8 % v roku 2013, 4,6 % v roku 2014 a 4,8 % v roku 2015.
     Vzhľadom na makroekonomické predpoklady by si zníženie deficitu verejných financií pod
     3,0 % HDP do roku 2015 vyžadovalo zlepšenie štrukturálneho salda vo výške minimálne
     9,5 % HDP počas obdobia rokov 2011 – 2015.

     (11) Celkovo sa možno vzhľadom na uvedené skutočnosti domnievať, že po prijatí
     odporúčania podľa článku 126 ods. 7 zmluvy sa vyskytli neočakávané nepriaznivé
     hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými dôsledkami na verejné financie. Závery Rady
     z 13. júla 2010 o tom, že Írsko prijalo opatrenia zodpovedajúce adekvátnemu pokroku
     smerom ku korekcii nadmerného deficitu, zostávajú platné. Vyšší východiskový bod pre
     deficit verejných financií znásobený horším makroekonomickým výhľadom a vyššími
     úrokovými výdavkami ako sa predpokladalo spôsobili, že nie je možné dosiahnuť výsledky

SK                                                3                                                 SK
 ---pagebreak---      pôvodne plánovaným spôsobom zníženia deficitu. V tejto súvislosti sú odôvodnené
     zrevidované odporúčania podľa článku 126 ods.7 zmluvy na predĺženie lehoty na korekciu
     nadmerného deficitu o jeden rok do roku 2015.

     (12) Hrubý verejný dlh vzrástol z 25 % HDP v roku 2007 na 65,5 % na konci roka 2009, čím
     sa porušila referenčná hodnota 60 % HDP vyplývajúca zo zmluvy. Podľa predpovede útvarov
     Komisie z jesene 2010 sa pomer zvýši na 97,4 % HDP do konca roku 2010. Nárast oproti
     nízkej úrovni pred krízou bol spôsobený veľkým primárnym celkovým deficitom verejných
     financií, ktorý vznikol počas krízy. Opatrenia na podporu zraniteľného bankového sektora
     značne prispeli k nárastu deficitu a dlhu v rokoch 2009 a 2010 vo výške približne 22,5
     percentuálneho bodu HDP v súhrnnom vyjadrení počas uvedených dvoch rokov. Navyše
     zvýšené úrokové platby prispievajú k rozšíreniu dlhu. Ak by sa uskutočnil postup
     zrevidovaného znižovania dlhu, ktorý by viedol k deficitu pod 3 % HDP do roku 2015,
     znamenalo by to, že pomer dlhu by sa stabilizoval v roku 2013 a potom by sa začal znižovať.
     Dynamika dlhu je ovplyvnená viacerými operáciami pod čiarou, od ktorých sa očakáva
     zvýšenie pomeru dlhu k HDP o 5,3 percentuálneho bodu HDP v roku 2011, 0,8
     percentuálneho bodu v roku 2010 a zníženie o 1,3 percentuálneho bodu v roku 2013, 1,1
     percentuálneho bodu v roku 2014 a 1 percentuálny bod v roku 2015. Zahŕňa to plánované
     kapitálové injekcie do bánk a zníženie hotovostných rezerv v roku 2011, ako aj rozdiely
     medzi akumulovanými a hotovostnými úrokovými platbami.
     (13) 24. novembra 2010 orgány uverejnili komplexný národný plán obnovy 2011 – 2014, v
     ktorom sa stanovujú podrobné fiškálne konsolidačné plány zamerané na stabilné znižovanie
     hrubého verejného trhu prostredníctvom znižovania deficitu v časovom horizonte uvedeného
     plánu. Očakáva sa celkové konsolidačné úsilie vo výške 15 miliárd EUR počas príslušného
     obdobia, ktorým sa účinne zdvojnásobuje suma 7,5 miliárd EUR predpokladaná v aktualizácii
     programu stability z decembra 2009. Táto úprava je jasným spôsobom sústredená na začiatok
     obdobia, pričom na rok 2011 sa plánuje konsolidačný balík vo výške 6 miliárd EUR.
     Predpokladá sa, že dve tretiny tejto úpravy by sa mali uskutočniť na strane výdavkov. V pláne
     sú tiež zahrnuté štrukturálne reformy, najmä na trhu práce. Orgány navyše vypracovali
     komplexnú stratégiu na dôkladnú revíziu finančného sektora. Cieľom stratégie je obnoviť
     dôveru v sektor, dosiahnuť výrazné redukcie v sektore, izolovať životaschopné súčasti
     systému a vrátiť sektoru zdravú funkčnosť, čo majú podporovať príslušné rekapitalizačné
     opatrenia.
     (14) V záujme ďalšieho posilňovania dôveryhodnosti strednodobej konsolidačnej stratégie
     bude nevyhnutné, aby sa vyriešili slabé stránky rozpočtového rámca. Írsko by malo prijať a
     realizovať fiškálne pravidlo, podľa ktorého budú všetky dodatočné neplánované príjmy v
     rokoch 2011 – 2015 pridelené na zníženie deficitu a dlhu. V súlade s návrhom stanoveným v
     národnom pláne obnovy 2011 – 2014 by Írsko malo zriadiť poradnú radu v oblasti rozpočtu s
     cieľom poskytnúť nezávislé hodnotenie rozpočtovej pozície vlády a jej odhadov. A napokon
     prijatím zákona o fiškálnej zodpovednosti, ktorým sa zavedie strednodobý rámec výdavkov so
     záväznými viacročnými stropmi na výdavky v každej oblasti, by sa podporila plánovaná
     úprava. Pri jej uskutočňovaní sa zohľadnia akékoľvek zrevidované reformy riadenia
     hospodárstva na úrovni EÚ a bude sa pokračovať v existujúcich reformách.

     (15) Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Írsku je nad priemerom EÚ, najmä
     v dôsledku pomerne vysokého plánovaného zvýšenia dôchodkových výdavkov
     v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtovou pozíciou v roku 2010 sa znásobuje rozpočtový
     vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zlepšenie primárneho salda
     v strednodobom horizonte a ďalšie reformy by mali prispieť k zníženiu rizík spojených
     s dlhodobou udržateľnosťou verejných financií.

SK                                                4                                                  SK
 ---pagebreak---      (16) Zdá sa, že vzhľadom na lehotu na korekciu nadmerného deficitu je posilnenie dohľadu v
     rámci postupu pri nadmernom deficite nevyhnutné, a preto sa bude musieť pravidelne a včas
     monitorovať pokrok dosiahnutý pri vykonávaní stratégie fiškálnej konsolidácie. V tejto
     súvislosti by sa mohla tejto otázke vhodne venovať osobitná kapitola v aktualizáciách
     programu stability Írska, ktoré sa vypracujú v období rokov 2009 až 2015. Monitorovanie
     fiškálnych cieľov sa ďalej vykoná v súlade s ustanoveniami programu finančnej pomoci Írsku,
     ako je tiež uvedené v rozhodnutí Rady zo [7]. decembra 2010 o poskytnutí finančnej pomoci
     Únie Írsku.

     TÝMTO ODPORÚČA:

     1.      Vzhľadom k tomu, že zhoršená rozpočtová pozícia Írska v roku 2010 vyplýva z
             dosahov krízy na verejné príjmy a finančný sektor a vyžaduje si realizáciu veľmi
             veľkého počtu podporných opatrení vo finančnom sektore, by írske orgány mali
             odstrániť súčasný nadmerný deficit do roku 2015.

     2.      Írske orgány by mali znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP
             dôveryhodným a udržateľným spôsobom prijatím opatrení v strednodobom rámci.
             Konkrétne by írske orgány na tento účel mali:

             a) uplatňovať opatrenia tak, aby deficit verejných financií neprekročil 10,6 %
             plánovaného HDP v roku 2011, 8,6 % HDP v roku 2012, 7,5 % HDP v roku 2013,
             5,1 % HDP v roku 2014 a 2,9 % HDP v roku 2015, a v prípade, že tempo
             očakávaného ročného deficitu nezahŕňa možné priame účinky potenciálnych opatrení
             na podporu bánk v súvislosti so stratégiou vlády v rámci finančného sektora, tak ako
             je ustanovené v memorande o hospodárskej a finančnej politike (MHFP) a
             špecifikované v memorande o porozumení, ktoré má podpísať Komisia a írske
             orgány. Írsko bude pripravené prijať dodatočné konsolidačné opatrenia, aby
             zabezpečilo znižovanie deficitu pod 3 % HDP do roku 2015 v prípade, že sa prejavia
             nepriaznivé riziká súvisiace s cieľmi znižovania deficitu. Navyše je toto tempo v
             súlade s predbežným stanoviskom Eurostatu k spôsobu účtovania podľa ESA 95 času
             zaúčtovania úrokových platieb zo zmeniek splatných v prospech Anglo Irish Bank1
             tak, že revízia tohto stanoviska by viedla k revízii tempa k deficitu;

             b) dosiahnuť zlepšenie štrukturálneho salda minimálne 9,5 % HDP počas obdobia
             rokov 2011 – 2015.

     3.      Írske orgány by mali ďalej využiť príležitosti vrátane príležitostí vyplývajúcich z
             lepších hospodárskych podmienok, aby sa urýchlilo znižovanie pomeru hrubého dlhu
             smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP.

     4.      S cieľom znížiť riziká úprav by malo Írsko zriadiť poradnú radu v oblasti rozpočtu,
             ktorá by poskytla nezávislé hodnotenie rozpočtovej pozície vlády a jej odhadov.
             Írsko by malo prijať zákon o fiškálnej zodpovednosti, ktorým sa zavedie strednodobý
             rámec výdavkov so záväznými viacročnými stropmi na výdavky v každej oblasti.

     1
            Pozri
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_
            member_states.

SK                                                       5                                                          SK
 ---pagebreak---      5.      Írske orgány by s cieľom znížiť riziká spojené s dlhodobou udržateľnosťou verejných
             financií mali vykonať ďalšie reformy systému sociálneho zabezpečenia.

     6.      Rada stanovuje írskej vláde lehotu do 7. júna 2011 na prijatie účinných opatrení na
             špecifikovanie opatrení, ktoré budú potrebné na dosiahnutie pokroku smerom ku
             korekcii nadmerného deficitu. Pri posudzovaní účinných opatrení sa zohľadní
             hospodársky vývoj v porovnaní s hospodárskym výhľadom uvedeným v predpovedi
             útvarov Komisie z jesene 2010.

     Írske orgány by mali predkladať správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní týchto
     odporúčaní v samostatnej kapitole aktualizácií programov stability, ktoré sa vypracujú
     v rokoch 2011 až 2015.

     Rada ďalej vyzýva írske orgány, aby vykonali reformy s cieľom zvýšiť potenciálny rast HDP.
     Írsko sa ďalej vyzýva, aby podporilo rýchlu úpravu udržateľného strednodobého rastu
     opatreniami na zvýšenie produktivity a primeranou mzdovou politikou, ktoré pomôžu
     opätovne získať konkurencieschopnosť.

     Toto odporúčanie je určené Írsku.

     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                               6                                                 SK


Dôležité právne oznámenie

|

52008DC0070

Odporúčanie Komisie Rade o účasti Európskeho spoločenstva na rokovaniach o právne záväznom nástroji pre ortuť s odvolaním sa na rozhodnutie 24/3 Riadiacej rady programu organizacie spojených národov pre životné prostredie (UNEP)  /* KOM/2008/0070 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 12.2.2008KOM(2008) 70 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEo účasti Európskeho spoločenstva na rokovaniach o právne záväznom nástroji pre ortuť s odvolaním sa na rozhodnutie 24/3 Riadiacej rady Programu Organizácie spojených národov pre životné prostredie (UNEP)A. DÔVODOVÁ SPRÁVA1. CIELECieľom tohto odporúčania je zabezpečiť spoľahlivú, jednotnú a účinnú rokovaciu pozíciu Spoločenstva v nadchádzajúcom procese, ktorý otvorila Riadiaca rada Programu Organizácie spojených národov pre životné prostredie (UNEP) na svojom 24. zasadnutí (rozhodnutie 24/3 o hospodárení s chemickými látkami) s cieľom prijať medzinárodný právne záväzný nástroj o ortuti.2. VšEOBECNÝ KONTEXTV UNEP sa už v roku 2003 uznalo, že existuje dostatok dôkazov o významných škodlivých vplyvoch ortuti a jej zlúčenín na celosvetovej úrovni, ktoré sú dôvodom na prijatie ďalších medzinárodných opatrení zameraných na zníženie rizika, ktoré pre zdravie ľudí a životné prostredie predstavuje vypúšťanie ortuti a jej zlúčenín do životného prostredia. V rozhodnutí ustanovujúcom program pre kroky v medzinárodnom meradle v súvislosti s využívaním ortuti sa však nepožaduje žiadne právne záväzné opatrenie na celosvetovej úrovni.Riadiaca rada (RR) na 23. zasadnutí prijala rozhodnutie 23/9, v ktorom rozhodla odložiť na ďalšie zasadnutie hodnotenie „potreby na ďalšie kroky v súvislosti s využívaním ortuti vzhľadom na širokú škálu možností, vrátane možnosti právne záväzného nástroja, partnerstiev a iných krokov”.Na 24. zasadnutí UNEP Riadiaca rada opätovne otvorila diskusiu o potrebe právne záväzného nástroja na medzinárodnej úrovni. Zatiaľ sa nedospelo k dohode. RR sa však rozhodla pre zoznam prioritných problémov vrátane zníženia celkového dopytu po ortuti a jej ponuky a zriadila otvorenú pracovnú skupinu ad-hoc (AHOEWG), ktorá je poverená v rámci každej priority preskúmať škálu dostupných intervenčných opatrení a stratégií, realizovateľnosť a efektivitu dobrovoľných a právne záväzných prístupov, implementačné možnosti a náklady a prospech intervenčných opatrení a stratégií[1].Je naplánované, že otvorená pracovná skupina ad-hoc sa zíde dvakrát, raz pred 10. zvláštnym zasadnutím RR UNEP v týždni od 12. novembra 2007 a druhýkrát medzi zvláštnym zasadnutím a 25. pravidelným zasadnutím RR UNEP naplánovaným na február 2009. Skupina je poverená predložiť na zvláštnom zasadnutí správu o napredovaní a na 25. zasadnutí RR konečnú správu s možnosťami a odporúčaniami na konsenzus.Na úrovni EÚ Komisia prijala svoju Stratégiu Spoločenstva týkajúcu sa ortuti[2] v roku 2005. V kroku 5 stratégie sa uvádza: „Ako aktívny príspevok k navrhovanému celosvetovému úsiliu ukončiť primárnu produkciu ortuti a zabezpečiť, aby sa prebytky vracali na trh, ... Komisia chce ..., ... aby sa do roku 2011 ukončil vývoz ortuti zo Spoločenstva.“ V kroku 20 sa uvádza, že “s cieľom v medzinárodnom meradle znížiť zásoby ortuti, Spoločenstvo by malo obhajovať celosvetové skončenie primárnej výroby a podporiť ostatné krajiny, aby prestali vracať prebytky na trh”. V odpovedi na túto stratégiu Rada vo svojej rezolúcii zo 16. júna 2005 zdôraznila význam tohto kroku, ale uviedla aj, že “ nebude stačiť na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia pred negatívnymi vplyvmi ortuti, ktorá sa vypúšťa do životného prostredia ” a že z tohto dôvodu “ je okrem toho potrebný medzinárodný záväzok s cieľom dohodnúť sa na právne záväznom nástroji” .Toto bola pozícia EÚ na 24. zasadnutí Riadiacej rady UNEP (5. až 9. februára 2007). Právne záväzný nástroj na celosvetovej úrovni získal čiastočnú podporu od afrických a juhoamerických krajín, ale iné krajiny ako USA, Kanada, Čína a India sa v tomto štádiu odmietli zaviazať k prístupu za právne záväzný nástroj.Je teda jednoznačné, že vyššie uvedená štvorfázová štruktúra, ktorú zaviedol UNEP, bude rozhodujúca pre záväzok medzinárodného spoločenstva k ďalším krokom prostredníctvom právne záväzného nástroja alebo uprednostnením iných nástrojov. Hoci skupina nie je formálne určená ako rokovací orgán, z posledných stretnutí RR je zrejmé, že v skutočnosti bude v prvej fáze vo veľkej miere pracovať ako medzinárodný rokovací výbor. Želanie Spoločenstva dospieť k celosvetovému právne záväznému nástroju pre ortuť preto treba uviesť do popredia a podporovať jednotným a presvedčujúcim spôsobom. Bude veľmi dôležitá posilnená spolupráca, ktorou sa zabezpečí vysoká kvalita výstupu procesu.3. EXISTUJÚCE OPATRENIA SPOLOčENSTVAOrtuť je látka, ktorú už na úrovni Spoločenstva vo veľkej miere upravujú právne predpisy Acquis týkajúce sa ortuti pozostáva z približne desiatich smerníc a rozhodnutí, ktorými sa obmedzuje obsah ortuti v určitých produktoch od kozmetiky po batérie, alebo sa nimi obmedzuje obchodovanie s výrobkami obsahujúcimi ortuť a ich použitie. Zoznam poskytujúci prehľad právnych predpisov Spoločenstva týkajúcich sa ortuti sa nachádza v kapitole 5.3 Hodnotenia vplyvu nedávneho návrhu nariadenia o zákaze vývozu a bezpečnom uskladnení kovovej ortuti[3]. Ďalšou dôležitou časťou právnych predpisov Spoločenstva, ktorá je ešte stále v legislatívnom procese, je návrh smernice v súvislosti s obmedzeniami pri uvádzaní určitých meracích prístrojov s obsahom ortuti na trh[4]. Tento návrh ako aj samotnú stratégiu týkajúcu sa ortuti dopĺňa hodnotenie vplyvu.B. ODPORÚČANIEVzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia odporúča, aby:a) Rada poverila Komisiu zúčastniť sa v mene Európskeho spoločenstva a v rámci záležitostí patriacich do právomocí Spoločenstva na rokovaniach o právne záväznom nástroji pre ortuť s odvolaním sa na rozhodnutie 24/3 RR UNEP, ktoré sa začnú s otvorenou pracovnou skupinou ad-hoc zriadenou podľa tohto rozhodnutia;b) Rada poverila Komisiu viesť tieto rokovania v mene Európskeho spoločenstva po porade s osobitným výborom ustanoveným Radou v súlade s rokovacími smernicami uvedenými v prílohe;c) v prípade, že sa rokovania týkajú záležitostí, ktoré patria do zdieľanej právomoci Spoločenstva a členských štátov, Komisia a členské štáty v priebehu rokovacieho procesu úzko spolupracovali v snahe dosiahnuť jednotu v medzinárodnom zastupovaní Európskeho spoločenstva.PRÍLOHARokovacie smernice1. V hodnotiacom a rokovacom procese pod záštitou UNEP Komisia zabezpečí, že sa vezme do úvahy široká škála opatrení a dostupných možností pre globálne riadenie rizík, pokiaľ ide o ortuť, s osobitnou pozornosťou venovanou primárnej výrobe ortuti, obmedzeniam v obchodovaní s kovovou ortuťou, výrobkom obsahujúcim ortuť a používaniu ortuti v chlór-alkalickom priemysle. Komisia sa zameria na skoré prijatie vhodných právne záväzných opatrení, ktoré sa týkajú týchto záležitostí a príslušných aktérov na svetovom trhu.2. Komisia zabezpečí, že ustanovenia budúceho právne záväzného nástroja budú v súlade s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva, medzinárodnými záväzkami a cieľmi politík Spoločenstva, najmä so stratégiou Spoločenstva, ktorá sa týka ortuti.3. Komisia zabezpečí, aby návrh právne záväzného nástroja o ortuti obsahoval primerané ustanovenia, ktoré umožnia Spoločenstvu stať sa jeho zmluvnou stranou.4. Komisia informuje Radu o výsledkoch rokovaní a podľa potreby o akomkoľvek probléme, ktorý môže počas rokovaní vzniknúť.[1] Rozhodnutie RR UNEP 24/3 z 9. februára 2007.[2] KOM(2005) 20 v konečnom znení, 28.1.2005.[3] KOM(2006) 636 v konečnom znení, 26.10.2006.[4] KOM(2006) 69 v konečnom znení, 21.2.2006.


				|

		52014PC0077

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o schválení uzavretia Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii Komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu /* COM/2014/077 final */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Rada 24. septembra 2012
poverila Komisiu, aby v mene Európskej únie a jej členských štátov a
Chorvátskej republiky začala so Srbskom rokovať o uzavretí Protokolu
k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami
a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na
strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky
k Európskej únii.
V dňoch 28. januára 2013 a 13. marca 2013
sa uskutočnili dve kolá rokovaní, po ktorých nasledovali ďalšie technické
spresnenia a korešpondencia. Protokol bol parafovaný Komisiou a vládou
Srbska 10. decembra 2013. Text návrhu protokolu je pripojený k tomuto
rozhodnutiu.
Komisia navrhuje, aby Rada
rozhodla o podpísaní a predbežnom vykonávaní protokolu v mene Európskej
únie a o uzavretí protokolu v mene Európskej únie a jej členských štátov.
Európske spoločenstvo pre atómovú energiu (ESAE) je takisto zmluvnou
stranou Dohody o stabilizácii a pridružení. Na účely uzavretia
protokolu v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu Komisia
navrhuje, aby Rada k tomu dala svoj súhlas v súlade s druhým odsekom
článku 101 Zmluvy o ESAE.
V súlade s článkom 101
Zmluvy o ESAE rozhodnutie o podpísaní dohody prijíma Komisia a rozhodnutie
o uzavretí dohody prijíma Komisia so súhlasom Rady. Z tohto dôvodu je potrebné
prijať osobitné rozhodnutia o podpísaní a o uzavretí protokolu tak
Európskou úniou, ako aj Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu.
Na účely uzavretia
protokolu v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu Komisia
navrhuje, aby Rada:
–
dala svoj súhlas v súlade s druhým odsekom
článku 101 Zmluvy o ESAE.
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
o schválení uzavretia Protokolu k Dohode o stabilizácii
a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi
na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej na účely
zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii Komisiou v
mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej
článok 101 druhý odsek,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)
Rada 24. septembra 2012 poverila Komisiu, aby
začala so Srbskom rokovať o uzavretí Protokolu k Dohode
o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a
ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane
druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky
k Európskej únii („protokol“).
(2)
Tieto rokovania boli úspešne zavŕšené
parafovaním protokolu 10. decembra 2013.
(3)
Uzavretie protokolu Komisiou podlieha osobitnému
postupu, pokiaľ ide o otázky patriace do právomoci Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu.
(4)
Podpísanie a uzavretie protokolu podlieha
osobitnému postupu, pokiaľ ide o otázky patriace do právomoci Únie a
členských štátov,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Jediný článok
Týmto sa schvaľuje uzavretie Protokolu k
Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich
členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej na
účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii
Komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
Text protokolu sa pripája k tomuto rozhodnutiu
pri jeho podpísaní.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda