title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 5. decembra 2018, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ESRB/2018/8)

text:
               1.2.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 39/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 5. decembra 2018,
      ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite
      (ESRB/2018/8)
      (2019/C 39/01)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 a články 16 až 18,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 458 ods. 8,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (3), a najmä na jeho články 18 až 20,
      keďže:

                  (1)

                  S cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne opatrenia makroprudenciálnej politiky účinné a jednotné, je dôležité, aby popri povinnej reciprocite podľa právnych predpisov Únie existovala aj dobrovoľná reciprocita.

                  (2)

                  Cieľom rámca pre dobrovoľnú reciprocitu opatrení makroprudenciálnej politiky ustanoveného v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 (4) je zabezpečiť, aby rovnaký súbor makroprudenciálnych požiadaviek platil pre rovnaký druh rizikových expozícií v danom členskom štáte, a to bez ohľadu na právne postavenie poskytovateľa finančných služieb alebo miesto, kde sa nachádza.

                  (3)

                  Podľa odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 (5) by mal príslušný aktivačný orgán zároveň s predložením žiadosti o reciprocitu Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB) navrhnúť maximálny prah významnosti ako prahovú hodnotu, pod ktorou sa môže expozícia určitého poskytovateľa finančných služieb voči identifikovanému makroprudenciálnemu riziku v jurisdikcii, v ktorej aktivačný orgán uplatňuje opatrenie makroprudenciálnej politiky, považovať za nevýznamnú. ESRB môže odporučiť inú prahovú hodnotu, ak to považuje za potrebné.

                  (4)

                  Vo všeobecnosti platí, že v súlade s článkom 458 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa od aktivačného orgánu očakáva, že bude spolupracovať s príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu s cieľom zabezpečiť účinnú a efektívnu implementáciu recipročného opatrenia.

                  (5)

                  Od 1. júla 2018 sa na francúzske globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo dôležité inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie vzťahuje podľa článku 458 ods. 2 písm. d) bodu ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 limit veľkej majetkovej angažovanosti vo výške 5 % ich prípustného kapitálu vo vzťahu k vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku.

                  (6)

                  Na základe žiadosti, ktorú Vysoká rada pre finančnú stabilitu (Haut Conseil de stabilité financière) predložila ESRB podľa článku 458 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a s cieľom: i) zabrániť vzniku negatívnych cezhraničných účinkov vo forme únikov a regulatórnej arbitráže, ktoré by mohli nastať v dôsledku implementácie opatrenia makroprudenciálnej politiky vo Francúzsku v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013; ii) upozorniť ostatných účastníkov trhu na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku; a iii) zvýšiť odolnosť systémovo významných inštitúcií v ostatných členských štátoch sa Generálna rada ESRB rozhodla zahrnúť toto opatrenie do zoznamu opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré sa odporúčajú na recipročné uplatnenie podľa odporúčania ESRB/2015/2.

                  (7)

                  Keďže opatrenie aktivované Vysokou radou pre finančnú stabilitu sa uplatňuje iba na najvyššej úrovni konsolidácie, malo by byť tiež možné recipročne uplatniť toto opatrenie na rovnakej úrovni konsolidácie v súlade so zásadou uvedenou v odporúčaní C bode 2 odporúčania ESRB/2015/2, podľa ktorej by príslušné orgány mali implementovať rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, aké implementoval aktivačný orgán. Uplatňovanie prahu významnosti na individuálnej úrovni by okrem toho mohlo viesť k tomu, že budú vyňaté inštitúcie, ktoré majú na konsolidovanej úrovni koncentrované veľké expozície voči vysoko zadlženým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, čo by mohlo podnecovať k regulatórnej arbitráži. Odporúčaný prah významnosti by sa preto v tomto výnimočnom prípade mal uplatňovať na konsolidovanom základe.

                  (8)

                  Odporúčanie ESRB/2015/2 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         ZMENY

      Odporúčanie ESRB/2015/2 sa mení takto:

                  1.

                  V oddiele 1 sa odporúčanie C bod 1 nahrádza takto:

                              „1.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté inými príslušnými orgánmi a odporúčané na reciprocitu ESRB. Odporúča sa recipročne uplatniť tieto opatrenia, ako je to bližšie opísané v prílohe:
                              Estónsko:

                                          —

                                          miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku;

                                    Fínsko:

                                          —

                                          minimálna úroveň priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery zabezpečené hypotékou na nehnuteľnosti určené na bývanie vo Fínsku vo výške 15 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Fínsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch;

                                    Belgicko:

                                          —

                                          navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch, pričom toto navýšenie sa skladá z:

                                                      a)

                                                      paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                                                      b)

                                                      pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku;

                                    Francúzsko:

                                          —

                                          sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.“;

                  2.

                  Príloha sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 5. decembra 2018

            Francesco MAZZAFERRO

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene Generálnej rady ESRB

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (4)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 z 15. decembra 2015 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 9).

         (5)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 z 20. októbra 2017, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 431, 15.12.2017, s. 1).

         PRÍLOHA
         Príloha k odporúčaniu ECB/2015/2 sa nahrádza takto:

                  „Príloha

                     Estónsko

                        Miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Estónske opatrenie spočíva v zavedení miery vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              Ak členské štáty implementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s článkom 134 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                              3.

                              Ak členské štáty neimplementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s odporúčaním C bodom 2 recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do šiestich mesiacov.

                     Fínsko

                        Minimálna úroveň priemernej rizikovej váhy pre úvery zabezpečené hypotékou na nehnuteľnosti určené na bývanie vo Fínsku vo výške 15 %, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na každú jednotlivú úverovú inštitúciu, ktorá používa prístup založený na interných ratingoch (ďalej len ‚úverové inštitúcie s prístupom IRB‘).

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Fínske opatrenie, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pozostáva zo zavedenia požiadavky na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku vo výške 15 % pre každú jednotlivú úverovú inštitúciu s prístupom IRB, a to na úrovni portfólia.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené fínske opatrenie recipročne uplatnili na portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku a poskytnutých pobočkami úverových inštitúcií s prístupom IRB nachádzajúcimi sa vo Fínsku, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                              3.

                              Príslušným orgánom sa tiež odporúča recipročne uplatniť uvedené fínske opatrenie na portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku a priamo cezhranične poskytnutých úverovými inštitúciami s prístupom IRB usadenými v ich jurisdikciách. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bode 3.

                              4.

                              V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do štyroch mesiacov.

                        III.   Prah významnosti

                              5.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis členskými štátmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti pre expozície na hypotekárnom trhu vo Fínsku vo výške 1 miliardy EUR.

                              6.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorých portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku nedosahujú prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.

                              7.

                              Ak v iných dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým tam bolo udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Fínsku, alebo ktoré by poskytovali finančné služby priamo vo Fínsku a zároveň by mali na fínskom hypotekárnom trhu expozície vo výške 1 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať dotknuté opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.

                     Belgicko

                        Navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku. Toto navýšenie sa skladá z dvoch zložiek:

                              a)

                                    paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                              b)

                                    pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku.

                        I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Belgické opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku, pozostáva z navýšenia rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa skladá z dvoch zložiek:

                                          a)

                                          Prvá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 5 percentuálnych bodov pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúce sa v Belgicku, ktorá sa získa po vypočítaní druhej časti navýšenia rizikovej váhy v súlade s písm. b).

                                          b)

                                          Druhá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené belgické opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na v Belgicku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              3.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené belgické opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré v Belgicku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                              4.

                              Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                        III.   Prah významnosti

                              5.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                              6.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku nedosahujú prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 2 miliardy EUR uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              7.

                              Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú v Belgicku, alebo ktoré by mali priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku a zároveň by mali na belgickom trhu s nehnuteľnosťami expozície vo výške 2 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať belgické opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR.

                              8.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                     Francúzsko

                        Sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Francúzske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na G-SII a O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie (nie na subkonsolidovanej úrovni), pozostáva zo sprísnenia limitu veľkej majetkovej angažovanosti na 5 % ich prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje na expozície voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku.

                              2.

                              Nefinančná korporácia je vymedzená ako fyzická alebo právnická osoba podľa súkromného práva, ktorá má sídlo vo Francúzsku, a ktorá na svojej úrovni a na najvyššej úrovni konsolidácie patrí do sektora nefinančných korporácií, ktorý je vymedzený v bode 2.45 prílohy A k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 (1).

                              3.

                              Opatrenie sa uplatňuje na expozície voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku a na expozície voči skupinám prepojených nefinančných korporácií takto:

                                          a)

                                          v prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, sa opatrenie uplatňuje na súčet čistých expozícií voči skupine a všetkým jej prepojeným subjektom v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                                          b)

                                          v prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, sa opatrenie uplatňuje na súčet:

                                                      i)

                                                      expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku;

                                                      ii)

                                                      expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré nefinančné korporácie uvedené v bode i) priamo alebo nepriamo kontrolujú v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; a

                                                      iii)

                                                      expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré sú ekonomicky závislé od nefinančných korporácií uvedených v bode i) v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                    Nefinančné korporácie, ktoré nemajú sídlo vo Francúzsku a ktoré nie sú dcérskou spoločnosťou nefinančnej korporácie so sídlom vo Francúzsku alebo od nej ekonomicky závislým subjektom, a ktoré priamo alebo nepriamo nekontroluje nefinančná korporácia so sídlom vo Francúzsku, preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto opatrenia.
                              V súlade s článkom 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa opatrenie uplatňuje po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                              4.

                              G-SII alebo O-SII musí považovať nefinančnú korporáciu so sídlom vo Francúzsku za veľkú, ak sa jej pôvodná expozícia voči nefinančnej korporácii alebo voči skupine prepojených nefinančných korporácií v zmysle odseku 3 rovná alebo je vyššia než 300 miliónov EUR. Hodnota pôvodnej expozície sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek uvedených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014 (2).

                              5.

                              Nefinančná korporácia sa považuje za vysoko zadlženú, ak ukazovateľ finančnej páky presahuje 100 % a ukazovateľ finančného krytia je nižší ako 3, a to pri výpočte na najvyššej úrovni konsolidácie skupiny uskutočnenom takto:

                                          a)

                                          ukazovateľ finančnej páky je pomer medzi celkovým dlhom bez hotovosti a vlastným kapitálom; a

                                          b)

                                          ukazovateľ finančného krytia je pomer medzi pridanou hodnotou zvýšenou o prevádzkové dotácie po odpočítaní: i) miezd; ii) prevádzkových daní a poplatkov; iii) iných čistých bežných prevádzkových nákladov s výnimkou čistých úrokov a podobných nákladov a iv) odpisov a amortizácie na jednej strane a na strane druhej úrokmi a podobnými nákladmi.

                                    Ukazovatele sa vypočítajú na základe účtovných agregátov vymedzených v súlade s platnými normami a uvedených v účtovnej závierke nefinančnej korporácie overenej v prípade potreby audítorom.

                        II.   Reciprocita

                              6.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby francúzske opatrenie recipročne uplatnili na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                              7.

                              Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, v súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do šiestich mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                        III.   Prah významnosti

                              8.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený kombinovaný prah významnosti, ktorý sa skladá z:

                                          a)

                                          prahovej hodnoty vo výške 2 miliardy EUR pre celkové pôvodné expozície, ktoré majú G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií;

                                          b)

                                          prahovej hodnoty vo výške 300 miliónov EUR, ktorá sa uplatňuje na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré dosahujú alebo prekračujú prahovú hodnotu uvedenú v písmene a), pre:

                                                      i)

                                                      jednotlivú pôvodnú expozíciu voči nefinančnej korporácii so sídlom vo Francúzsku;

                                                      ii)

                                                      súčet pôvodných expozícií voči skupine prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, vypočítaný v súlade s odsekom 3 písm. a);

                                                      iii)

                                                      súčet pôvodných expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, ako sú vykázané vo vzoroch C 28.00 a C 29.00 prílohy VIII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 680/2014;

                                          c)

                                          prahovej hodnoty vo výške 5 % prípustného kapitálu G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni konsolidácie pre expozície uvedené v písmene b) po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                    Prahové hodnoty uvedené v písmenách b) a c) sa uplatnia bez ohľadu na to, či príslušný subjekt alebo nefinančná korporácia sú alebo nie sú vysoko zadlžené.
                              Hodnota pôvodnej expozície uvedenej v písmenách a) a b) sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek stanovených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014.

                              9.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie, ktoré neprekračujú kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby francúzske opatrenie v prípade prekročenia kombinovaného prahu významnosti uvedeného v odseku 8 uplatňovali na G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré boli predtým oslobodené. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu vo ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                              10.

                              Ak neexistujú G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie s povolením v dotknutých členských štátoch, ktoré by mali expozície voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií prekračujúce prah významnosti uvedený v odseku 8, príslušné orgány dotknutých členských štátov môžu podľa oddielu 2 ods. 2 bodu 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať francúzske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby recipročne uplatňovali francúzske opatrenie, ak G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie prekročí kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                              11.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8 odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

            “.

            (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1).

            (2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/243 zo 6. februára 2019 o európskom formáte na výmenu elektronických zdravotných záznamov (Text s významom pre EHP)

text:
               11.2.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 39/18

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2019/243
      zo 6. februára 2019
      o európskom formáte na výmenu elektronických zdravotných záznamov
      (Text s významom pre EHP)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (1), v ktorom sa stanovujú podmienky zákonného spracúvania osobných údajov vrátane údajov týkajúcich sa zdravia, ako sú ňom vymedzené (2) (zdravotné údaje), majú občania právo na prístup k svojim osobným údajom vrátane svojich zdravotných údajov. Väčšina občanov však ešte nemá možnosť pristupovať k svojim zdravotným údajom (ani ich bezpečne zdieľať) cezhranične.

                  (2)

                  To, že občania a poskytovatelia zdravotnej starostlivosti majú bezpečný prístup k elektronickým zdravotným záznamom, teda súborom dlhodobých lekárskych záznamov alebo podobnej dokumentácie jednotlivca v digitálnej forme, a môžu ich zdieľať tak v rámci krajiny, ako aj cezhranične, má určité výhody: zlepšenie kvality starostlivosti o občanov, zníženie nákladov domácností na zdravotnú starostlivosť, ako aj podporu modernizácie systémov zdravotníctva v rámci Únie, ktoré sú v dôsledku demografických zmien, rastúcich očakávaní a nákladov na liečbu pod tlakom. Vďaka zdieľaniu výsledkov krvných testov v digitálnom formáte medzi zdravotníckymi tímami možno napríklad predísť opakovaným invazívnym a nákladným testom u jednej osoby. Podobne aj v situáciách, keď pacienti musia navštíviť rôznych špecialistov, by bolo vďaka možnosti zdieľania elektronických zdravotných záznamov možné vyhnúť sa opakovaniu rovnakých informácií o ich anamnéze, čím by sa ušetril čas všetkých zúčastnených strán a zvýšila by sa kvalita starostlivosti.

                  (3)

                  Umožnením bezpečného cezhraničného prístupu k zdravotným záznamom a ich cezhraničného zdieľania v rámci Únie sa zjednoduší život občanov v mnohých cezhraničných situáciách, a to napríklad občanov a ich rodín, ktorí z pracovných dôvodov momentálne žijú v inom členskom štáte, alebo ľudí na dôchodku žijúcich v inej krajine, ktorým by bol umožnený prístup k zdravotným záznamom vo všetkých členských štátoch, v ktorých mali pobyt. Zlepší sa tým aj kvalita starostlivosti v situáciách, keď je počas cestovania v rámci Únie alebo na základe cezhraničnej dohody potrebné lekárske ošetrenie. Ročne sa zaznamená viac ako dva milióny prípadov, keď občan žijúci v jednom členskom štáte vyhľadal zdravotnú starostlivosť v inom členskom štáte (3). V budúcnosti to môže byť navyše užitočne prepojené s iniciatívami Európskej únie v oblasti koordinácie sociálneho zabezpečenia.

                  (4)

                  Predpokladá sa, že v dôsledku starnutia populácie, zvyšujúcej sa prevalencie chronických ochorení a nárastu dopytu po dlhodobej starostlivosti sa potreby v oblasti zdravotnej starostlivosti budú v budúcnosti ďalej zvyšovať. Dôkazom toho sú výdavky na zdravotnú starostlivosť, ktoré v roku 2017 predstavovali 9,6 % hrubého domáceho produktu v Únii ako celku, oproti 8,8 % v roku 2008 (4). Záznamy z rôznych krajín poukazujú tiež na to, že až 20 % výdavkov na zdravotnú starostlivosť sa vynakladá zbytočne, napríklad v dôsledku toho, že pacienti podstupujú zbytočné testy alebo liečbu, alebo v dôsledku hospitalizácií, ktorým sa možno vyhnúť.

                  (5)

                  Účinným prostriedkom na vyriešenie týchto problémov a prispôsobenie systémov zdravotníctva budúcim výzvam sú digitálne technológie. Digitálne riešenia spojené so zdravotníckymi aplikáciami alebo nositeľné zariadenia kombinované so systémom, ktorý umožní občanovi bezpečný prístup k jeho vlastným zdravotným údajom, by napríklad mali umožniť pacientom s chronickými ochoreniami, ako je cukrovka alebo rakovina, aby svoje symptómy monitorovali doma a rýchlo ich zdieľali so svojimi lekármi. Tým by sa mal znížiť počet návštev zdravotníckeho zariadenia na účely monitorovania. Digitálne technológie môžu takisto pomôcť včas zistiť potrebu zmeny liečby, čo má za následok menej hospitalizácií v dôsledku komplikácií. Lepším zvládaním chronických ochorení v rámci komunity spolu so znižovaním duplicity činností v rámci zdravotnej starostlivosti (ako sú testy) by sa nemala zabezpečiť len väčšia udržateľnosť systémov, ale aj zlepšiť celková kvalita života, kvalita zdravotnej starostlivosti poskytovanej občanom a znížiť náklady spojené so zdravotnou starostlivosťou pre jednotlivcov a domácnosti.

                  (6)

                  Rada pravidelne vyzýva členské štáty, aby posilnili vykonávanie svojich stratégií v oblasti digitálneho zdravotníctva. V záveroch Rady o zdraví v digitálnej spoločnosti prijatých 8. decembra 2017 (5) sa predovšetkým zdôrazňuje potreba, aby členské štáty zabezpečili väčšiu interoperabilitu svojich systémov elektronického zdravotníctva a umožnili tak svojim občanom väčšiu kontrolu nad ich zdravotnými údajmi.

                  (7)

                  S cieľom podporiť digitálnu transformáciu zdravotnej a inej starostlivosti prijala Komisia oznámenie o uľahčovaní digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti na digitálnom jednotnom trhu, posilňovaní postavenia občanov a budovaní zdravšej spoločnosti (6). Uvedeným oznámením sa pre sektor zdravotníctva prispôsobujú ciele stanovené v oznámení „Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe“ prijatom 6. mája 2015 (7) a v oznámení „Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu – Urýchlenie digitálnej transformácie verejnej správy“ prijatom 19. apríla 2016 (8). Riešia sa v ňom obavy spomenuté v oznámení o preskúmaní vykonávania stratégie digitálneho jednotného trhu v polovici trvania „Prepojený digitálny jednotný trh pre všetkých“ (9), týkajúce sa skutočnosti, že uplatňovanie digitálnych riešení v oblasti zdravotnej a inej starostlivosti je naďalej pomalé a v jednotlivých členských štátoch a regiónoch sa značne líši.

                  (8)

                  Dôležitým krokom smerom k integrácii digitálnych technológií do prístupov k zdravotnej a inej starostlivosti je digitalizácia zdravotných záznamov a vytváranie systémov, ktoré umožnia bezpečný prístup občanov k nim a ich bezpečné zdieľanie v rámci rôznych aktérov v systéme zdravotníctva (pacienti a lekári v rámci komunity a nemocničných zariadení) a medzi nimi. Táto integrácia vyžaduje, aby boli elektronické zdravotné záznamy v rámci Únie interoperabilné, pričom v súčasnosti sú mnohé formáty a normy v systémoch elektronických zdravotných záznamov – čo sú informačné systémy na zaznamenávanie, vyhľadávanie a správu elektronických zdravotných záznamov – používané v rámci Únie nekompatibilné.

                  (9)

                  Nové technológie v oblasti zdravotníctva by mali občanov povzbudiť k tomu, aby sa aktívne zapájali do starostlivosti o vlastné zdravie. Na tento účel by sa pri navrhovaní zdravotníckych informačných systémov mali pokiaľ možno zohľadňovať potreby občanov a pacientov vrátane požiadavky, aby tieto systémy boli pre používateľov, najmä pre osoby so zdravotným postihnutím, lepšie prístupné, čo je v súlade s požiadavkami na prístupnosť stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 (10).

                  (10)

                  Cieľom interoperability, pokiaľ ide o elektronické zdravotné záznamy, je umožniť konzistentné spracúvanie informácií medzi danými zdravotníckymi informačnými systémami bez ohľadu na ich technológiu, aplikáciu alebo platformu tak, aby ich príjemca dokázal zmysluplne interpretovať.

                  (11)

                  Nedostatočná interoperabilita, pokiaľ ide o elektronické zdravotné záznamy, vedie k fragmentácii a nižšej kvalite cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Komisia už identifikovala konkrétne profily „Integrating the Healthcare Enterprise“, ktoré sú uvedené v prílohe k rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2015/1302 (11) (12), ktoré majú potenciál zvýšiť interoperabilitu služieb a aplikácií elektronického zdravotníctva v prospech občanov a zdravotníckych pracovníkov a na ktoré je možné uvádzať odkazy v rámci verejného obstarávania. Tieto profily poskytujú podrobné špecifikácie pre jednotlivé vrstvy interoperability. Niektoré z týchto profilov sa už používajú na riešenie konkrétnych prevádzkových požiadaviek v infraštruktúre digitálnych služieb elektronického zdravotníctva.

                  (12)

                  Pre vytváranie a výmenu elektronických zdravotných záznamov sú kľúčové najvyššie možné normy bezpečnosti a ochrany údajov. Vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov sa vyžaduje, aby boli údaje pacientov chránené a riadne zabezpečené tak, aby bola zaistená ich dôvernosť, integrita a dostupnosť. V dôsledku toho musia byť systémy zabezpečené, bezpečné, spoľahlivé a musia integrovať špecificky navrhnutú a štandardnú ochranu údajov. Základom pre to je celý rad celoeurópskych digitálnych riešení a spoločných prístupov pre vládu a inštitúcie.

                  (13)

                  Prístup k systémom elektronických zdravotných záznamov, ich bezpečnosť a dôvera v ne by sa mali zlepšiť používaním bezpečných elektronických prostriedkov na identifikáciu a autentifikáciu stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 (13) (eIDAS). V uvedenom nariadení sa stanovujú podmienky, za ktorých môžu občania na prístup k verejným online službám zo zahraničia vrátane prístupu k zdravotníckym službám a zdravotným údajom používať uznávané prostriedky elektronickej identifikácie, na ktoré sa vzťahuje oznámená schéma elektronickej identifikácie niektorého členského štátu. Zároveň sa v ňom stanovujú pravidlá pre dôveryhodné služby, ako sú elektronické podpisy, elektronické pečate a elektronické doručovacie služby pre registrované zásielky, s cieľom bezpečne spravovať a vymieňať si zdravotné údaje minimalizovaním rizika možnej manipulácie s údajmi a ich zneužitia.

                  (14)

                  Podľa Smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 (14) sa od poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorí sú zo strany členských štátov identifikovaní ako prevádzkovatelia základných služieb, a od poskytovateľov digitálnych služieb, ktorí patria do jej pôsobnosti, vyžaduje, aby prijali vhodné a primerané technické a organizačné opatrenia s cieľom riadiť riziká pre bezpečnosť sietí a informačných systémov, ktoré používajú pri činnostiach poskytovania služieb. Takisto sa od nich vyžaduje, aby príslušným vnútroštátnym orgánom alebo jednotkám pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov (jednotky CSIRT) hlásili bezpečnostné incidenty, ktoré majú významný alebo podstatný dosah na kontinuitu služieb, ktoré poskytujú. Pokiaľ ide konkrétne o kybernetickú bezpečnosť systémov elektronických zdravotných záznamov, môže na preukázanie splnenia požiadaviek na kybernetickú bezpečnosť slúžiť certifikácia kybernetickej bezpečnosti podľa príslušného rámca Únie pre kybernetickú bezpečnosť (15).

                  (15)

                  Členské štáty podnikli za podpory Komisie dôležité kroky na zabezpečenie interoperability, a to prostredníctvom činností v rámci siete elektronického zdravotníctva (eHealth) zriadenej podľa článku 14 smernice 2011/24/EÚ. Hlavným cieľom siete elektronického zdravotníctva je podpora vzniku udržateľných systémov, služieb a interoperabilných aplikácií elektronického zdravotníctva, ako aj zjednodušenie spolupráce a výmeny informácií medzi členskými štátmi, posilnenie kontinuity starostlivosti a zabezpečenie prístupu k bezpečnej a vysokokvalitnej zdravotnej starostlivosti, Preto zohráva rozhodujúcu úlohu pri interoperabilite elektronických zdravotných záznamov.

                  (16)

                  S cieľom zabezpečiť interoperabilitu európskych systémov elektronického zdravotníctva spolupracovalo niekoľko členských štátov v rámci siete elektronického zdravotníctva s Komisiou, aby vytvorili infraštruktúru digitálnych služieb elektronického zdravotníctva, a to s podporou programu Nástroj na prepájanie Európy (16). V niektorých z týchto členských štátov si už zdravotnícki pracovníci začali prostredníctvom infraštruktúry digitálnych služieb elektronického zdravotníctva cezhranične vymieňať elektronické lekárske predpisy a výmena súhrnných údajov o pacientoch sa má začať už čoskoro. Zvyšovanie interoperability elektronických zdravotných záznamov by malo prispieť k tomu, aby sa súbory údajov, ktoré sa v súčasnosti vymieňajú v rámci infraštruktúry digitálnych služieb elektronického zdravotníctva rozšírili tak, že budú zahŕňať cenné informácie týkajúce sa laboratórnych výsledkov, lekárskeho zobrazovania a správ, ako aj prepúšťacie správy z nemocnice, čo by zlepšilo kontinuitu starostlivosti. Členské štáty na výmenu elektronických zdravotných záznamov využívajú viaceré nástroje vyvinuté pre infraštruktúru digitálnych služieb elektronického zdravotníctva.

                  (17)

                  V súvislosti s výmenou elektronických zdravotných záznamov zohráva sieť elektronického zdravotníctva významnú úlohu pri ďalšom rozvíjaní európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov, keďže ho využíva pre infraštruktúru digitálnych služieb elektronického zdravotníctva a podporuje jeho využívanie pri výmenách medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti na vnútroštátnej úrovni.

                  (18)

                  Digitalizácia zdravotných záznamov a umožnenie ich výmeny by tiež mohli napomôcť vytváraniu rozsiahlych štruktúr zdravotných údajov, ktoré môžu v kombinácii s používaním nových technológií, ako je napríklad analýza veľkých údajov (big data) a umelá inteligencia, prispieť k novým vedeckým objavom.

                  (19)

                  Existujúce vnútroštátne špecifikácie pre systémy elektronických zdravotných záznamov sa môžu naďalej uplatňovať súbežne s európskym formátom na výmenu elektronických zdravotných záznamov,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         CIELE

                  1.

                  V tomto odporúčaní sa stanovuje rámec pre vývoj európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov s cieľom zaistiť v rámci Únie bezpečný, interoperabilný, cezhraničný prístup k elektronickým zdravotným údajom a ich výmenu.
                  Rámec zahŕňa:

                              a)

                              súbor zásad, ktorými by sa mal riadiť cezhraničný prístup k elektronickým zdravotným záznamom a ich cezhraničná výmena v rámci Únie;

                              b)

                              súbor spoločných technických špecifikácií pre cezhraničnú výmenu údajov v určitých oblastiach informácií týkajúcich sa zdravia, ktorý by mal tvoriť základ európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov;

                              c)

                              postup ďalšieho zdokonaľovania európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov.

                        V tomto odporúčaní sa členské štáty zároveň vyzývajú k tomu, aby zaistili bezpečný prístup do systémov elektronických zdravotných záznamov na vnútroštátnej úrovni.

         SYSTÉMY ELEKTRONICKÝCH ZDRAVOTNÝCH ZÁZNAMOV V ČLENSKÝCH ŠTÁTOCH

         Zaistenie bezpečného prístupu k systémom elektronických zdravotných záznamov

                  2.

                  Členské štáty by mali zaistiť, aby systémy elektronických zdravotných záznamov spĺňali vysoké štandardy ochrany zdravotných údajov, ako aj bezpečnosti sietí a informačných systémov, ktoré takéto systémy elektronických zdravotných záznamov využívajú, s cieľom zabrániť úniku údajov a minimalizovať riziká bezpečnostných incidentov.

                  3.

                  Členské štáty by mali zaistiť, aby občania a ich ošetrujúci zdravotnícky personál mali online prístup k svojim/ich elektronickým zdravotným záznamom za použitia bezpečných prostriedkov na elektronickú identifikáciu, pričom by sa malo prihliadať na rámec pre bezpečnosť a dôveru stanovený nariadením (EÚ) č. 910/2014.

         Nástroje a stimuly

                  4.

                  Členské štáty by mali využívať nástroje a prvky, ktoré poskytuje infraštruktúra digitálnych služieb elektronického zdravotníctva podporovaná v rámci programu Nástroj na prepájanie Európy, a zdokonalený európsky rámec pre interoperabilitu v oblasti elektronického zdravotníctva (17) ako spoločný rámec pre riadenie interoperability v oblasti elektronického zdravotníctva.

                  5.

                  Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia na podporu využívania interoperabilných systémov elektronických zdravotných záznamov, ako je využívanie účelovo viazaných finančných investícií vrátane mechanizmov stimulov a prípadne úpravy právnych predpisov.

         Vnútroštátne siete digitálneho zdravotníctva

                  6.

                  Na zlepšenie interoperability a bezpečnosti vnútroštátnych systémov zdravotníctva a na podporu bezpečnej cezhraničnej výmeny zdravotných údajov by mal každý členský štát zriadiť vnútroštátnu sieť digitálneho zdravotníctva, ktorá bude zahŕňať zástupcov príslušných vnútroštátnych orgánov a prípadne regionálnych orgánov zaoberajúcich sa otázkami digitálneho zdravotníctva a interoperabilitou elektronických zdravotných záznamov, ako aj bezpečnosťou sietí a informačných systémov, či ochranou osobných údajov. Vnútroštátne siete digitálneho zdravotníctva by mali zahŕňať najmä:

                              a)

                              národného zástupcu siete elektronického zdravotníctva;

                              b)

                              vnútroštátne alebo regionálne orgány s odbornou a technickou spôsobilosťou v oblasti digitálneho zdravotníctva;

                              c)

                              dozorné orgány zriadené podľa článku 51 nariadenia (EÚ) 2016/679;

                              d)

                              príslušné orgány určené podľa smernice (EÚ) 2016/1148.

                  7.

                  Výsledky diskusií alebo konzultácií v rámci vnútroštátnych sietí digitálneho zdravotníctva by mali byť postúpené sieti elektronického zdravotníctva a Komisii.

         RÁMEC PRE CEZHRANIČNÚ VÝMENU ELEKTRONICKÝCH ZDRAVOTNÝCH ZÁZNAMOV

         Zásady prístupu k elektronickým zdravotným záznamom a ich cezhraničnej výmeny

                  8.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby občania mali prístup k svojim elektronickým zdravotným údajom a mohli ich bezpečne cezhranične zdieľať.

                  9.

                  Členské štáty sa vyzývajú, aby občanom dali možnosť rozhodnúť sa, komu poskytnú prístup k svojim elektronickým zdravotným údajom a ktoré podrobné informácie o svojom zdraví budú zdieľať.

                  10.

                  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa pri vyvíjaní riešení umožňujúcich prístup k elektronickým zdravotným údajom a ich výmenu v rámci Únie zohľadňovali zásady stanovené v prílohe.

         Základný európsky formát na výmenu elektronických zdravotných záznamov

                  11.

                  Členské štáty by mali prijať opatrenia na zabezpečenie toho, aby súčasťou európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov boli aspoň tieto oblasti informácií týkajúcich sa zdravia:

                              a)

                              súhrnné údaje o pacientovi;

                              b)

                              elektronický lekársky predpis/elektronické vydávanie liekov;

                              c)

                              laboratórne výsledky;

                              d)

                              lekárske zobrazovanie a správy;

                              e)

                              prepúšťacie správy z nemocnice.

                        Cezhraničná výmena informácií by sa mala uskutočňovať v súlade so základnými normami, špecifikáciami pre interoperabilitu a profilmi, a to v závislosti od príslušnej oblasti informácií týkajúcich sa zdravia, ako sa stanovuje v prílohe.

         Ďalšie zdokonaľovanie európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov

                  12.

                  Členské štáty by mali v kontexte článku 14 smernice 2011/24/EÚ vo vzájomnej koordinácii a v spolupráci s Komisiou podporovať ďalšie zdokonaľovanie odporúčaného základného formátu pre rôzne oblasti informácií týkajúcich sa zdravia a základných špecifikácií európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov.

                  13.

                  Prostredníctvom tohto procesu by sa mali členské štáty, podporované Komisiou, zapojiť do diskusií a spolupráce na úrovni Únie s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane profesijných organizácií v oblasti zdravotníctva, národných kompetenčných centier, aktérov z odvetvia a skupín pacientov, ako aj s inými príslušnými orgánmi Únie alebo vnútroštátnymi orgánmi s cieľom podnietiť iteratívny proces ďalšieho zdokonaľovania a prijatia európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov a prispieť k nemu. Do práce týkajúcej sa technických a sémantických špecifikácií pre cezhraničnú výmenu zdravotných údajov by mali byť zapojení najmä klinickí a technickí odborníci. Výsledky týchto diskusií a konzultácií by mali byť predložené sieti elektronického zdravotníctva.

                  14.

                  Pri spoločnom procese koordinácie by sa mali využiť poznatky národných kompetenčných centier, pričom cieľom by mala byť identifikácia zmysluplných lekárskych konceptov relevantných pre každý jednotlivý kontext.

                  15.

                  V rámci spoločného procesu koordinácie by sa mali presadiť prístupy, ktoré môžu podporovať všetky členské štáty, pričom členské štáty, ktoré si to želajú, môžu postupovať smerom k interoperabilite elektronických zdravotných záznamov rýchlejšie.

                  16.

                  Spoločný proces koordinácie by mal stavať na výsledkoch existujúcich iniciatív siete elektronického zdravotníctva, ako je pracovná skupina spoločnej sémantickej stratégie, a tieto výsledky by sa pri ňom mali zohľadňovať.

                  17.

                  Členské štáty by mali v rámci siete elektronického zdravotníctva spolupracovať s Komisiou a inými príslušnými zainteresovanými stranami pri stanovovaní usmernení o praktickej realizácii, zdieľaní osvedčených postupov a podporovaní opatrení na zvyšovanie informovanosti občanov a poskytovateľov zdravotnej starostlivosti o výhodách cezhraničného prístupu k elektronickým zdravotným záznamom a ich cezhraničnej výmeny. Na zlepšenie interoperability a zvyšovanie informovanosti by sa mali využívať pilotné projekty vrátane opatrení v oblasti výskumu, inovácií alebo opatrení na zavádzanie, ako sú napríklad tie, ktoré sa podporujú v rámci programu Horizont 2020 (18) a v relevantných prípadoch aj programov v rámci Nástroja na prepojenie Európy.

         MONITOROVANIE A BUDÚCI VÝVOJ

         Monitorovanie pokroku smerom k interoperabilite

                  18.

                  Členské štáty by v rámci siete elektronického zdravotníctva a v spolupráci s Komisiou mali monitorovať pokrok smerom k interoperabilite, a to na základe spoločného plánu, ktorý sa bude každoročne aktualizovať a v ktorom sa určia spoločné priority, úlohy, výsledky a míľniky.
                  Na tento účel by členské štáty mali každoročne:

                              a)

                              zdieľať informácie o opatreniach, ktoré prijali s cieľom podporiť prijatie špecifikácií európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov;

                              b)

                              určiť spoločné priority a synergie s národnými stratégiami s cieľom zlepšiť cezhraničnú výmenu elektronických zdravotných záznamov.

                  19.

                  Pri posudzovaní ďalších krokov pre výmenu elektronických zdravotných záznamov v rámci Únie by sa mali zohľadniť prvky uvedené v bode 18 písm. a) a b).

         Budúce práce

                  20.

                  Členské štáty by mali spolupracovať s Komisiou a príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom identifikovať a preskúmať nové technologické a metodologické inovácie a určiť vhodné kroky na dosiahnutie pokroku pri dlhodobej výmene elektronických zdravotných záznamov.

         Hodnotenie účinkov odporúčania

                  21.

                  Členské štáty by mali spolupracovať s Komisiou pri posudzovaní účinkov tohto odporúčania, pričom by v záujme určenia vhodného ďalšieho postupu mali zohľadniť svoje skúsenosti a akýkoľvek relevantný technologický vývoj.

         V Bruseli 6. februára 2019

               Za Komisiu

            Mariya GABRIEL

               členka Komisie

         (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

         (2)  Článok 4 bod 15 všeobecného nariadenia o ochrane údajov.

         (3)  Či už na základe európskeho preukazu zdravotného poistenia alebo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45).

         (4)  Health at Glance: Europe 2018 – State of Health in the EU Cycle (Stručný pohľad na zdravie: Európa 2018 – cyklus o stave zdravia v EÚ) https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/state/docs/2018_healthatglance_rep_en.pdf.

         (5)  2017/C 440/05.

         (6)  COM(2018) 233 final.

         (7)  COM(2015) 192 final.

         (8)  COM(2016) 179 final.

         (9)  COM(2017) 228 final.

         (10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2102 z 26. októbra 2016 o prístupnosti webových sídel a mobilných aplikácií subjektov verejného sektora (Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 1) (smernica o prístupe vebových sídiel).

         (11)  Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1302 z 28. júla 2015 o určení profilov „Integrating the Healthcare Enterprise“, na ktoré je možné uvádzať odkazy v rámci verejného obstarávania (Ú. v. EÚ L 199, 29.7.2015, s. 43).

         (12)  https://www.ihe.net/ a https://www.ihe-europe.net/.

         (13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 73).

         (14)  Smernica (EÚ) 2016/1148 Európskeho parlamentu a Rady zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

         (15)  Pozri spoločné oznámenie o odolnosti, odrádzaní a obrane: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ, bod 2.2 [JOIN(2017) 450 final].

         (16)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/EHOPERATIONS/eHealth+DSI+Operations+Home.

         (17)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20151123_co03_en.pdf.

         (18)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/.

         PRÍLOHA
         1.   Zásady

         a)   Občan stredobodom záujmov

         Občania by mali byť stredobodom záujmov pri každom návrhu systémov. Tieto systémy musia byť navrhnuté tak, aby sa pri nich uplatňovali zásady špecificky navrhnutej ochrany údajov a štandardnej ochrany tak, aby boli v súlade s požiadavkami všeobecného nariadenia o ochrane údajov.
         b)   Komplexnosť a strojová čitateľnosť

         Na podporu služieb zdravotnej a opatrovateľskej starostlivosti v rámci Únie by mali byť elektronické zdravotné záznamy čo najkomplexnejšie.
         Zdravotné údaje uvedené v elektronických zdravotných záznamoch by mali byť strojovo čitateľné v rozsahu, ktorý sa vyžaduje v rámci primeraného opätovného použitia týchto údajov. Informácie by mali byť štruktúrované a kodifikované čo najpraktickejšie, s cieľom dosiahnuť interoperabilitu zdravotných údajov vrátane jej cezhraničnosti.
         c)   Ochrana údajov a dôvernosť

         Systémy elektronických zdravotných záznamov a riešenia interoperability musia zaručiť dôvernosť osobných zdravotných údajov a súlad so všetkými aspektmi právnych predpisov o ochrane údajov už od štádia ich návrhu.
         Základné právo na ochranu osobných údajov by sa malo plne a účinne vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 vrátane práva na transparentné informácie, práva na prístup a iných príslušných práv uvedených v kapitole III. Občania by mali mať najmä možnosť uplatňovať svoje právo na prístup k svojim zdravotným údajom prostredníctvom prístupu k svojim elektronickým zdravotným záznamom, a to aj cezhranične.
         d)   Súhlas alebo iný právny základ

         Akékoľvek spracovanie (1) zdravotných údajov musí byť založené na výslovnom súhlase príslušného občana alebo na inom právnom základe podľa článkov 6 a 9 nariadenia (EÚ) 2016/679.
         e)   Kontrolovateľnosť

         Akékoľvek spracovanie zdravotných údajov by malo byť na účely auditu zapísané a overené za použitia vhodných techník, ako je zaznamenávanie a vytváranie audítorských záznamov, s cieľom viesť presné záznamy o prístupe k elektronickým záznamom, ich výmene alebo o inej operácii spracovania.
         f)   Bezpečnosť

         Podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 a smernice (EÚ) 2016/1148 musia byť vykonané vhodné technické a organizačné opatrenia na zaistenie bezpečnosti systémov elektronických zdravotných záznamov. Také opatrenia by mali zahŕňať ochranu proti nepovolenému alebo protiprávnemu spracovaniu zdravotných údajov a proti ich náhodnej strate, zničeniu alebo poškodeniu. Subjekty vykonávajúce výmenu elektronických zdravotných záznamov by mali zabezpečiť, aby bol personál pracujúci so systémami elektronických zdravotných záznamov dôkladne oboznámený s rizikami týkajúcimi sa kybernetickej bezpečnosti a bol primerane vyškolený.
         g)   Identifikácia a autentifikácia

         Silná a spoľahlivá identifikácia a autentifikácia všetkých zainteresovaných strán je kľúčovým prvkom pre záruku dôvery v rámci výmeny údajov medzi systémami elektronických zdravotných záznamov.
         Využitie oznámených národných elektronických identifikácií (elektronické občianske preukazy, tzv. eID) podporuje cezhraničnú identifikáciu a autentifikáciu občanov v rámci bezpečného a výhodného prístupu do svojich zdravotných údajov a zároveň podporuje princíp „nespochybniteľnosti“ zabezpečujúci pôvod a integritu takých údajov. Na základe vzájomného uznávania národných schém elektronickej identifikácie, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) č. 910/2014, občania jedného členského štátu môžu používať svoju národnú elektronickú identifikáciu na bezpečný prístup k online službám poskytnutým v inom členskom štáte. Podľa článku 6 tohto nariadenia musia online verejné služby, ktoré vyžadujú overenie elektronickou identifikáciou a zodpovedajú určitej úrovni zabezpečenia („pokročilá“ alebo „vysoká“ úroveň), akceptovať oznámené schémy elektronickej identifikácie iných členských štátov.
         h)   Kontinuita služby

         Kontinuita a dostupnosť výmenných služieb elektronických zdravotných záznamov sú nevyhnutné na zabezpečenie kontinuity starostlivosti. Akékoľvek prípady alebo prerušenia, ktoré by mohli vzniknúť v priebehu používania tejto služby, by sa mali bezodkladne riešiť v súlade s vymedzenými plánmi obchodnej kontinuity.
         2.   Základné požiadavky pre európsky formát na výmenu elektronických zdravotných záznamov: oblasti informácií týkajúcich sa zdravia a špecifikácie pre cezhraničnú výmenu elektronických zdravotných záznamov

         Základné požiadavky pre európsky formát na výmenu elektronických zdravotných záznamov by mali zahŕňať oblasti informácií týkajúcich sa zdravia a špecifikácie interoperability (vrátane noriem a profilov (2)), ktoré sú uvedené nižšie na predstavenie a výmenu (štruktúrovaných a neštruktúrovaných) zdravotných údajov.
         Tieto základné požiadavky by mali byť ďalej zdokonalené a rozšírené prostredníctvom spoločného procesu pre koordináciu. Dodatočné medzinárodné normy, špecifikácie a profily, ktoré sú v súčasnosti vo fáze vývoja, revízie alebo skúšobného uplatňovania, by sa mali zvážiť pri ďalšom vývoji európskeho formátu na výmenu elektronických zdravotných záznamov.
         2.1.   Oblasti informácií týkajúcich sa zdravia pre cezhraničnú výmenu

         Úvodný súbor oblastí informácií týkajúcich sa zdravia pre cezhraničnú výmenu by mal zahŕňať:

                     i)

                     súhrnné údaje o pacientovi (3);

                     ii)

                     elektronické lekárske predpisy/elektronické vydávanie liekov (4);

                     iii)

                     laboratórne správy;

                     iv)

                     lekárske snímky a správy;

                     v)

                     prepúšťacie správy z nemocnice.

               Tieto oblasti informácií týkajúcich sa zdravia sú uprednostňované v súlade so stanovenými prioritami siete elektronického zdravotníctva (eHealth) na základe súčasnej práce v rámci infraštruktúry digitálnych služieb eHealth a klinického významu pre cezhraničnú zdravotnú starostlivosť.
         2.2.   Špecifikácie interoperability

         Tabuľky A a B obsahujú súbor odporúčaných špecifikácií interoperability pre obsahové štruktúrovanie a zastúpenie.
         2.2.1.   Tabuľka A: Obsahové štruktúrovanie a zastúpenie pre oblasti informácií týkajúcich sa zdravia, pre ktoré sieť elektronického zdravotníctva (eHealth) prijala usmernenia

                     Oblasti informácií týkajúcich sa zdravia

                     Klinické informácie pre cezhraničnú výmenu

                     Zastúpenie obsahu pre cezhraničnú výmenu

                     Súhrnné údaje o pacientovi

                     Štruktúrované podľa ustanovení v „Usmernení o elektronickej výmene zdravotných údajov podľa cezhraničnej smernice 2011/24/EÚ 2. vydanie – Súhrnné údaje o pacientovi pre neplánovanú starostlivosť“ prijatých sieťou elektronického zdravotníctva 21. novembra 2016 (5)

                     Zdravie úrovne 7 (HL7) – Architektúra klinického dokumentu (CDA) 2. vydanie (6)

                     Úroveň 3 a úroveň 1 [PDF (7) /A]

                     Elektronický lekársky predpis/elektronické vydávanie liekov

                     Štruktúrované podľa ustanovení v „Usmernení o elektronickej výmene zdravotných údajov podľa cezhraničnej smernice 2011/24/EÚ 2. vydanie – Elektronický lekársky predpis/elektronické vydávanie liekov“ prijatých sieťou elektronického zdravotníctva 21. novembra 2016 (8)

                     Zdravie úrovne 7 (HL7) – Architektúra klinického dokumentu (CDA) 2. vydanie
                     Úroveň 3 a úroveň 1 [PDF (7)/A]

               2.2.2.   Tabuľka B: Obsahové štruktúrovanie a zastúpenie pre iné oblasti informácií týkajúcich sa zdravia

                     Oblasti informácií týkajúcich sa zdravia

                     Klinické informácie pre cezhraničnú výmenu

                     Obsahové zastúpenie pre cezhraničnú výmenu

                     Laboratórne výsledky

                     Umožňujú cezhraničnú výmenu v súlade s klinickou informačnou štruktúrou, ktorú v súčasnosti používa systém elektronických zdravotných záznamov odosielateľa, zatiaľ čo spoločné klinické informačné štruktúry pre cezhraničnú výmenu sú vypracované a odsúhlasené.

                     Pre laboratórne výsledky, správy o lekárskom zobrazovaní a prepúšťacie správy z nemocnice
                     Zdravie úrovne 7 (HL7) – Architektúra klinického dokumentu (CDA) 2. vydanie
                     Úroveň 3 alebo úroveň 1 [PDF (9)/A]
                     Pre lekárske zobrazovanie
                     Digitálne zobrazovanie a komunikácie v medicíne (DICOM)

                     Lekárske zobrazovanie a správy

                     Prepúšťacie správy z nemocnice

               2.2.3.   Profily cezhraničnej výmeny

         Využitie relevantných profilov „Integrating the Healthcare Enterprise“ zaznamenaných v prílohe k rozhodnutiu (EÚ) 2015/1302 by malo byť náležite posúdené na uľahčenie cezhraničnej výmeny v rámci oblastí informácií týkajúcich sa zdravia.
         Profily „Integrating the Healthcare Enterprise“ by sa mohli využiť, okrem iného, pri identifikácii pacienta, výmene dokumentov, audítorských záznamoch a preukazovaní totožnosti.
         Spoločný proces pre koordináciu by mal tiež zvážiť iné profily „Integrating the Healthcare Enterprise“, ktoré sú v súčasnosti v štádiu testovania alebo akékoľvek iné normy alebo špecifikácie potrebné na riešenie požiadaviek na bezpečnú výmenu zdravotných údajov, ako aj iné druhy schém výmeny správ.
         3.   Budúca činnosť

         Cieľom je zabezpečiť správne údaje v správnom čase – pre občanov a poskytovateľov zdravotnej starostlivosti – a umožniť tak bezpečný prístup, zdieľanie a výmenu elektronických zdravotných záznamov.
         Práca s cieľom zabezpečiť komplexnú cezhraničnú výmenu elektronických zdravotných záznamov v rýchlo sa meniacom prepojenom prostredí vyžaduje pravidelné preskúmavanie najnovších technologických a metodologických inovácií na riadenie údajov vrátane tých súvisiacich s prístupom a využívaním pokročilých technologických infraštruktúr.
         V rámci zlepšenia formátu výmeny by sa mala zvážiť možnosť, ktorú ponúkajú informačné modely založené na zdrojoch (ako sú Zdravie úrovne 7 – Zdroje rýchlej interoperability zdravotnej starostlivosti [HL7 FHIR©) (10)].
         Na zabezpečenie ďalšieho postupu by malo byť vykonané preskúmanie nových prístupov k špecifikáciám interoperability, ako sú príslušné aplikačné programovacie rozhrania a vývoj v oblasti digitálnych technológií, ako sú napríklad umelá inteligencia, cloud computing, interaktívne technológie, vysoko výkonná výpočtová technika a riešenia kybernetickej bezpečnosti. Vývoj iných technológií, ako sú technológie distribuovanej databázy transakcií, môžu mať potenciál vybudovať dôveru medzi občanmi a organizáciami zdravotnej starostlivosti v prípade, že sú v súlade s pravidlami o ochrane osobných údajov.
         Vyššie uvedené technológie by sa mali zvážiť s cieľom podporiť inovácie v službách poskytovania zdravotnej starostlivosti, keďže ponúkajú nové možnosti riešenia problémov, akými sú napríklad pôvod zdravotných údajov a automatizované zabezpečenie integrity.

            (1)  Ako je vymedzené v článku 4 ods. 2 všeobecného nariadenia o ochrane údajov.

            (2)  Spôsob, akým môžu byť normy vykonávané tak, aby spĺňali špecifické klinické potreby.

            (3)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20161121_co10_en.pdf.

            (4)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20161121_co091_en.pdf.

            (5)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20161121_co10_en.pdf.

            (6)  http://www.hl7.org/implement/standards/product_brief.cfm?product_id=7.

            (7)  Prenosný dokumentový formát.

            (8)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/ev_20161121_co091_en.pdf.

            (9)  Prenosný dokumentový formát.

            (10)  http://hl7.org/fhir/.