title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2011 – 2015

text:
               19.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 212/13

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2011 – 2015
   2011/C 212/04
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý „európsky semester“ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Holandsko 29. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho programu stability na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Napriek svojmu predtým stabilnému vývoju utrpela veľmi otvorená holandská ekonomika po prepuknutí krízy významné škody: reálny HDP v roku 2009 klesol takmer o 4 %. Oživenie sa začalo v druhej polovici roku 2009 najmä vďaka zvýšeniu zahraničného dopytu a nabralo dynamiku v prvej polovici roku 2010, výsledkom čoho bol 1,8 % rast HDP. Vplyv krízy na trh práce bol relatívne potlačený. Očakáva sa, že nezamestnanosť sa postupne v ďalších dvoch rokoch zníži zo 4,5 % v roku 2010 na 4 % v roku 2012. Kríza mala pre holandské verejné financie vážne dôsledky, celkový deficit verejných financií sa v roku 2009 zvýšil na 5,5 % HDP a v roku 2010 na 5,4 %. Činnosti vlády na podporu finančných inštitúcií a stabilizáciu finančných trhov viedli k zvýšeniu pomeru verejného dlhu k HDP o 15 percentuálnych bodov, pričom pomer dlhu v roku 2009 dosiahol 60,8 % HDP.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe stability, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický. Program stability vychádza z mierne opatrnejších prognóz rastu na roky 2011 a 2012, než je prognóza útvarov Komisie z jari 2011. V programe stability sa plánuje zníženie celkového deficitu verejných financií v roku 2012 pod referenčnú úroveň 3 %, čo by bolo o jeden rok skôr než je lehota stanovená v prípade postupu pri nadmernom deficite. Podľa údajov uvedených v programe stability sa strednodobý cieľ, a to štrukturálny deficit 0,5 % HDP, takmer dosiahne do konca obdobia programu stability, keďže štrukturálne saldo podľa výpočtov Komisie by malo v roku 2015 dosiahnuť – 0,8 % HDP. Rozpočtovú stratégiu do roku 2015 v plnom rozsahu podporujú dostatočne špecifikované opatrenia, hoci s ich realizáciou súvisia určité riziká, najmä pokiaľ ide o schopnosť kompenzovať prekročenie výdavkov v zdravotnej starostlivosti a monitorovať výdavky miestnej samosprávy. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia na obdobie rokov 2011 – 2013 predstavuje 0,75 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009 v rámci postupu pri nadmernom deficite. V rokoch po lehote na korekciu nadmerného deficitu (2014 a 2015) sa znovu vypočítané štrukturálne saldo v roku 2014 zlepší o 0,25 % a v roku 2015 o 0,5 %, čím bude mierne zaostávať za požadovaným zlepšovaním štrukturálneho salda o 0,5 % až do dosiahnutia strednodobého cieľa.

               (9)

               Rozpočtová konsolidácia, ktorú plánujú a realizujú holandské orgány, vo veľkej miere závisí od rozsiahleho znižovania štrukturálnych výdavkov a do konca obdobia programu stability (2015) má v porovnaní so základnou hodnotou dosiahnuť asi 3 % HDP. Výsledný postup úpravy predpokladá zníženie celkového deficitu verejných financií z 3,8 % HDP v roku 2011 na 2,4 % HDP v roku 2012 a v období rokov 2013 – 2015 jeho ďalšie znižovanie každý rok asi o 0,5 %. Holandsko je pevne odhodlané tieto ciele splniť. Ochrana oblastí politiky zvyšujúcich rast, ako napr. vzdelávanie, pred krátením rozpočtu, by zabránila obmedzovaniu budúceho potenciálu ekonomického rastu, a prispela by k dosiahnutiu udržateľnej korekcie nadmerného deficitu.

               (10)

               Okrem krátkodobej konsolidácie je jednou z hlavných úloh zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, na ktorú má negatívny vplyv výrazné zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Dlhodobé náklady vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva sú výrazne nad priemerom EÚ, najmä pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť a dôchodky. Očakávané zvýšenie výdavkov na dlhodobú starostlivosť je najvyššie v Európe, ako vyplýva zo správy Komisie o starnutí obyvateľstva z roku 2009. Hlavným dôvodom je existencia už komplexného systému formálnej dlhodobej starostlivosti (napr. dlhodobé poistenie pokrývajúce osobnú starostlivosť, opatrovanie, pomoc, liečbu a pobyt v zariadení), kým neformálna starostlivosť v Holandsku zohráva menšiu úlohu. Podľa posledných posúdení Komisie, riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia vysoké. Okrem plánov konsolidácie, holandská vláda predložila parlamentu opatrenia, ktoré podporia dlhodobú udržateľnosť vrátane zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku, ktoré sa ešte neprijalo.

               (11)

               Holandský trh práce charakterizuje relatívne vysoká miera ekonomickej aktivity, vysoká produktivita na odpracovanú hodinu a nízka nezamestnanosť. Hlavnou úlohou pre trh práce však bude zlepšiť mobilizáciu nevyužitého pracovného potenciálu, najmä aby sa vykompenzovalo očakávané zníženie počtu obyvateľov v produktívnom veku v dôsledku starnutia obyvateľstva. Ako potvrdili najnovšie dostupné údaje, priemerný počet odpracovaných hodín za rok je najnižší v EÚ. Nízky počet odpracovaných hodín vyplýva z toho, že veľmi veľký podiel osôb, najmä žien, pracuje na kratší pracovný čas, čo je odrazom osobných preferencií, ale aj existencie finančnej demotivácie buď pre vstup na trh práce alebo pre predĺženie pracovného času. V súčasnosti patrí v Holandsku v prípade osôb s druhým príjmom medzi hlavné demotivačné činitele pre vstup na trh práce alebo dlhší pracovný čas vysoká marginálna sadzba dane z druhého príjmu, ktorá v niektorých prípadoch môže byť vyššia ako 80 % okrem iného v dôsledku všeobecného daňového bonusu a zníženia dávok závislých od príjmu, ako napr. príspevku na starostlivosť o dieťa.

               (12)

               V prípade zväčšujúcej sa a heterogénnej skupiny osôb s čiastočným zdravotným postihnutím, dlhodobo nezamestnaných, ktorým hrozí stále väčšie riziko štrukturálnej nezamestnanosti, realizácia aktívnych politík trhu práce zjavne nepriniesla pozitívne výsledky. Obzvlášť veľké problémy majú štátni príslušníci iných krajín ako EÚ, čím sa prehlbujú pretrvávajúce rozdiely medzi zamestnanosťou a nezamestnanosťou.

               (13)

               Holandskému systému výskumu a inovácií sa podarilo udržať si inovačnú kapacitu, ale nízky podiel súkromného sektora v investíciách do výskumu a vývoja môže negatívne ovplyvniť budúci ekonomický rast a konkurencieschopnosť holandskej ekonomiky. Vláda sa snaží vytvoriť atraktívne prostredie pre firmy silné v oblasti výskumu a inovácií vrátane zahraničných firiem, pokiaľ ide o fiškálne stimuly, priestor pre podnikateľov a excelentnosť vo výskume. Z dôvodu potreby konsolidácie rozpočtu tento rok sa však spoločnostiam prestanú poskytovať niektoré subvencie, zatiaľ čo iné sa zefektívnia a preorientujú smerom k najdôležitejším ekonomickým oblastiam a zmenia sa na všeobecnejšie daňové nástroje.

               (14)

               Na podnikateľské prostredie má negatívny vplyv preťaženie v cestnej a železničnej doprave. Toto preťaženie patrí medzi najvyššie v EÚ. V tejto súvislosti relatívne nedostatočná dopravná infraštruktúra negatívne ovplyvňuje mobilitu pracovnej sily, a tým aj potenciálny rast vyplývajúci z produktivity. Problémom pre pracovníkov sú dlhé vzdialenosti medzi bydliskom a pracoviskom, nepredvídateľná dĺžka prepravy a vysoké náklady spojené s preťažením dopravy. Očakáva sa, že náklady spojené s preťažením dopravy sa budú bez politických zmien do roku 2020 ďalej zvyšovať. Zlepšenie v efektívnom využívaní infraštruktúry, napr. prostredníctvom opatrení na spoplatnenie ciest, by prispelo k zvýšeniu mobility pracovnej sily a produktivite, a tým aj k potenciálnemu rastu.

               (15)

               Holandsko 4. apríla 2011 ohlásilo niekoľko záväzkov rámci Paktu Euro Plus. Zahŕňajú opatrenia na podporu konkurencieschopnosti (zavedenie novej podnikateľskej politiky založenej na všeobecnejšom znížení daní a administratívneho zaťaženia) a zamestnanosti (zaistiť, aby bolo sociálne zabezpečenie viac aktivačné a aby znižovalo závislosť od dávok v nezamestnanosti), na poskytnutie ďalšieho príspevku k udržateľnosti verejných financií (ukotvenie paktu o stabilite a raste vo vnútroštátnom práce) a na posilnenie finančnej stability (väčšia právomoc orgánov dohľadu). Uvedené záväzky sa týkajú všetkých oblastí paktu. Predstavujú pokračovanie rozsiahlejšej reformnej agendy načrtnutej v programe stability a v národnom programe reforiem. Chýbajú tu však podrobnosti, pokiaľ ide o ich načasovanie a opatrenia, ktoré budú potrebné na ich realizáciu. Tieto aspekty sa posudzovali a zohľadňovali v odporúčaniach.

               (16)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Podľa jej názoru by sa mala realizovať konkretizovaná holandská stratégia konsolidácie rozpočtu tak, ako bola naplánovaná, pričom sa zachovajú výdavky v oblastiach, ktoré najviac podporujú dlhodobý rast. Mali by sa podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä v oblastiach dôchodkov a dlhodobej starostlivosti, na zvýšenie účasti a integrácie na trhu práce, a na riešenie problémov súvisiacich s preťažením dopravy.

               (17)

               Vzhľadom na toto posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada preskúmala aktualizáciu programu stability Holandska na rok 2011 a jej stanovisko (3) je vyjadrené najmä v odporúčaniach v ďalej uvedených bodoch 1 a 2. Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Holandska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v období rokov 2011 – 2012 podniklo kroky s cieľom:

               1.

               Realizovať rozpočtovú stratégiu na rok 2012 v súlade s odporúčaniami Rady o korekcii nadmerného deficitu a znižovať vysokú mieru verejného dlhu. V ďalších rokoch pokračovať k dosiahnutiu strednodobého cieľa v súlade s požiadavkami paktu stability a rastu, dodržiavajúc celkové stropy výdavkov a požiadavky konsolidácie a tým zabezpečiť, aby bola konsolidácia udržateľná a aby podporovala rast tým, že sa ochránia výdavky v oblastiach priamo relevantných pre rast, ako napr. výskum a inovácie, vzdelávanie a odborná príprava.

               2.

               Prijať opatrenia na zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku tým, že sa prepojí so strednou dĺžkou života, a podporiť tieto opatrenia ďalšími opatreniami s cieľom zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku a zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Vypracovať podrobný plán reformy dlhodobej starostlivosti vzhľadom na starnutie obyvateľstva.

               3.

               Zvýšiť účasť na trhu práce znížením fiškálnych demotivačných činiteľov pre osoby s druhým príjmom a vypracovať opatrenia na podporu najzraniteľnejších skupín a ich opätovnej integrácie na trh práce.

               4.

               Podporiť inovácie, súkromné investície do výskumu a vývoja a hlbšie prepojenie medzi vedou a podnikmi tým, že sa poskytnú vhodné stimuly v kontexte novej podnikateľskej politiky („Naar de top“).

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/132

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2014
   2014/C 247/25
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2012 – 2016.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej je Švédsko uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania Švédska podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že Švédsko naďalej zažíva makroekonomickú nerovnováhu, ktorá si vyžaduje monitorovanie a politické opatrenia. Naďalej si vyžaduje pozornosť predovšetkým vývoj v oblasti zadlženosti domácností, ktorý je prepojený s nedostatkami súvisiacimi s trhom s obytnými nehnuteľnosťami. Hoci vysoký prebytok bežného účtu nepredstavuje podobné riziko ako vysoké deficity, a čiastočne súvisí s potrebou znižovania pákového efektu, Komisia bude sledovať vývoj bežného účtu vo Švédsku v kontexte európskeho semestra.

               (8)

               Švédsko 16. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe z roku 2014 je zabezpečiť prebytok verejných financií, a to v priemere vo výške 1 % HDP za hospodársky cyklus, ako sa stanovuje vo švédskom fiškálnom rámci. V konvergenčnom programe sa potvrdzuje strednodobý cieľ stanovený v predchádzajúcom konvergenčnom programe, ktorý predstavuje štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP a ktorý zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Na základe (prepočítanej) štrukturálnej rovnováhy sa v konvergenčnom programe plánuje výsledok, ktorý viac než napĺňa strednodobý cieľ počas programového obdobia. Podľa konvergenčného programu sa štátny dlh, ktorý je nižší ako 60 % referenčnej hodnoty HDP, zníži zo 41,5 % HDP v roku 2014 na 35 % HDP v roku 2017. Celkovo možno skonštatovať, že rozpočtová stratégia načrtnutá v programe je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú rozpočtové prognózy v konvergenčnom programe, je hodnoverný. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, vysoký podiel HDP sa vynakladá na dlhodobú starostlivosť a z dlhodobého hľadiska sa predpokladá výrazné zvýšenie týchto výdavkov, aby sa náležite zohľadnilo starnutie obyvateľstva, čím výdavky vo Švédsku dosiahnu v roku 2060 úroveň 6,4 % HDP. S cieľom zaistiť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť bude Švédsko musieť riešiť túto otázku tým, že zabezpečí dostatočné primárne prebytky a ešte viac obmedzí rast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Rada na základe posúdenia konvergenčného programu z roku 2014 a na základe prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva názor, že konvergenčný program Švédska je v súlade so zásadami Paktu stability a rastu a riziká pre rozpočtové ciele sú obmedzené.

               (10)

               Predmetom obáv naďalej zostáva vysoká zadlženosť súkromného sektora a predovšetkým švédskych domácností. Okrem toho sa expozície finančného sektora voči domácnostiam na rozdiel od podnikového sektora zvyšovali úmerne s dlhom v sektore domácností, ktorý je momentálne vo výške 83 % HDP, čo predstavuje približne 160 % disponibilného príjmu. Zadlženosť sa zvyšuje v dôsledku pretrvávajúceho úverového rastu a pomalého tempa amortizácie hypotekárnych úverov. V prípade zvýšenia úrokových sadzieb, poklesov cien nehnuteľností a/alebo nepriaznivého makroekonomického vývoja by vysoká zadlženosť sektora domácností predstavovala rizikový faktor. Takýto vývoj by ovplyvnil domácnosti aj ich spotrebiteľské zvyklosti. To by mohlo mať takisto za následok druhotné negatívne účinky na bankový sektor tým, že by došlo k zvýšeniu počtu nesplácaných úverov a nákladov na financovanie trhu. Švédsko neoznámilo ani neprijalo žiadne opatrenia, ktoré by riešili daňové zvýhodňovanie dlhu spojené s otázkou bývania. Na druhej strane Švédsko prijalo opatrenia na posilnenie obozretnej úverovej politiky prostredníctvom zavedenia 15 % minimálnej rizikovej váhy hypotekárnych expozícií v máji 2013 a bolo oznámené aj ďalšie zvýšenie. Napriek tomu sú amortizačné techniky naďalej uvoľnené a majú veľmi dlhé amortizačné obdobia pod hranicou 75 % výšky úveru k cene nehnuteľnosti, pričom v tomto zmysle sa neprijali výrazné opatrenia, a to aj vzhľadom na dobrovoľnú povahu odporúčania z októbra 2013 týkajúceho sa individuálnych amortizačných plánov. Švédske združenie bankárov v marci 2014 sprísnilo svoje odporúčanie výzvou na amortizáciu až po zníženú hranicu 70 % výšky úveru k cene. A napokon, Švédsko riešilo zvýhodňovanie dlhu v prípade zdanenia právnických osôb tým, že ešte viac posilnilo obmedzenia týkajúce sa odpočítateľnosti úrokov a od januára 2013 ich rozšírilo na všetky typy úverov v rámci skupiny a zaviedlo tzv. investorskú odpočítateľnosť, ktorá môže zmierniť daňové zvýhodňovanie dlhu. Daň z príjmu právnických osôb sa od začiatku roka 2013 takisto znížila z 26,3 % na 22 %.

               (11)

               Švédsky trh s nehnuteľnosťami, ktorý sa za posledné dve desaťročia vyznačuje výrazným zvýšením cien, zostáva potenciálnym zdrojom nestability. Neefektívne postupy stále negatívne ovplyvňujú ponuku nehnuteľností, a to predovšetkým v dôsledku komplexných plánovacích postupov, obmedzenej hospodárskej súťaže v rámci stavebného sektora a vysokého stupňa regulácie nájmu. Spolu so zdaňovaním, ktoré zapríčiňuje vznik dlhu, majú tieto neefektívne postupy tendenciu vytvárať nadhodnotené ceny nehnuteľností. Švédsko prijalo isté opatrenia na trhu s prenájmom, ale zdá sa, že tieto opatrenia nie sú dostatočné na to, aby vyriešili základný štrukturálny problém súvisiaci s vysokým stupňom rigidity systému prenájmov. Zákon z jari, ktorý prezentovala vláda 9. apríla 2014, nezahŕňa žiadne z týchto opatrení určených na riešenie trhu s prenájmom. Švédsko prijalo opatrenia na riešenie neefektívnych postupov v oblasti zonácie a plánovania, ako aj monopolu samospráv súvisiaceho s plánovaním, a to tak, že sa od samospráv bude vyžadovať, aby zohľadnili regionálnu perspektívu pri definovaní potrieb nehnuteľností. Tieto opatrenia idú správnym smerom; nie všetky sa už realizovali, a pre samosprávy, ktoré v tomto smere zlyhajú, nie sú stanovené žiadne sankcie.

               (12)

               Napriek vysokým úrovniam financovania školstva sú výsledky žiakov povinnej školskej dochádzky podľa medzinárodného hodnotenia študentov dokázateľne horšie ako v prvom desaťročí 21. storočia, pričom Švédsko je pod priemerom EÚ aj OECD vo všetkých troch testovaných oblastiach (čítanie, matematika, prírodné vedy). Okrem toho sa zvýšila súvislosť medzi sociálno-ekonomickým zázemím a výsledkami a prehĺbili sa rozdiely medzi školami. Hoci opatrenia podniknuté vládou sú jednoznačne krokom správnym smerom, zdá sa, že budú potrebné radikálnejšie štrukturálne zmeny. Na tieto účely Švédsko vykoná preskúmanie účinnosti školského systému, aby obnovilo vysokú úroveň výkonnosti.

               (13)

               Postavenie mladých ľudí, nízkokvalifikovaných ľudí a ľudí z prostredia migrantov je na trhu práce naďalej slabé. Nezamestnanosť mladých ľudí je naďalej nad priemerom EÚ. Hoci vláda podnikla kroky na riešenie týchto otázok, zdá sa, že uvedené ťažkosti môžu vyplývať z problémov v oblasti vzdelávania, kde sa systému vzdelávania nedarí pripraviť príslušné percento mladých ľudí so zručnosťami potrebnými na úspešnú integráciu na trh práce. Pokiaľ ide o integráciu na trh práce a vzdelávanie a odbornú prípravu, Švédsko prijalo opatrenia na uľahčenie prechodu zo školy do práce (učňovská reforma vrátane „učňovskej výplaty“) a na pomoc mladým ľuďom získať pracovné skúsenosti („odborný úvod do zamestnania“). Tento prechod bol de facto posilnený prostredníctvom zavedenia včasných opatrení pre tých, ktorí to najviac potrebujú. Pokrytie a dosah na nezaregistrovaných ľudí, ktorí neštudujú, nepracujú, ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave, sú však naďalej slabé. Švédsko takisto pracuje na urýchlení integrácie ľudí z prostredia migrantov, zatiaľ čo výzvou zostáva najmä integrácia ľudí z prostredia migrantov, ktorí nie sú z členských krajín Únie. Napokon, v snahe podporiť vytváranie pracovných miest prebieha vo Švédsku hodnotenie účinnosti súčasnej zníženej sadzby DPH pre reštaurácie a útvary stravovacích služieb. Záverečné hodnotenie sa očakáva začiatkom januára 2016.

               (14)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie Únie tým, že sa do budúceho vnútroštátneho rozhodovania poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do odporúčaní 1 až 4.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Švédska a jej stanovisko (5) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

               (16)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa premietli do odporúčaní 2 a 3.

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko prijalo v priebehu obdobia rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Naďalej presadzovať fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast, uchovávať zdravú fiškálnu pozíciu a zabezpečovať, aby sa počas celého obdobia, na ktoré sa vzťahuje konvergenčný program, plnil strednodobý rozpočtový cieľ, a to aj vzhľadom na výzvy, ktorým dlhodobá udržateľnosť verejných financií čelí v dôsledku starnutia obyvateľstva.

               2.

               Zmierňovať úverový rast v sektore domácností a zadlženosť súkromného sektora. Na tieto účely znížiť účinky zvýhodňovania dlhu v prípade dane z príjmov fyzických osôb prostredníctvom postupného obmedzovania daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov a/alebo zvyšovania pravidelných daní z majetku. Prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie tempa amortizácie hypotekárnych úverov.

               3.

               Ďalej zlepšovať účinnosť trhu s nehnuteľnosťami prostredníctvom pokračujúcich reforiem systému stanovovania nájomného. Predovšetkým umožniť výšky nájomného viac orientované na trh, a to odklonením sa od systému úžitkovej hodnoty, a ďalšou liberalizáciou určitých segmentov trhu s nájmom, ako aj zabezpečením väčšej zmluvnej voľnosti medzi jednotlivými nájomníkmi a majiteľmi nehnuteľností. Skrátiť dĺžku a komplikovanosť plánovacích a odvolacích postupov prostredníctvom zníženia a zlúčenia administratívnych požiadaviek, harmonizácie stavebných požiadaviek a noriem v rámci všetkých samospráv a zvýšenia transparentnosti postupov na pridelenie pôdy. Napádať samosprávy, aby sprístupnili svoju pôdu na rozvoj novej výstavby.

               4.

               Prijať vhodné opatrenia na zlepšenie základných zručností a uľahčenie prechodu od vzdelávacieho procesu na trh práce, a to aj prostredníctvom širšieho využívania odbornej a učňovskej prípravy na pracovisku. Posilniť snahu o účinnejšie zacielenie trhu práce a vzdelávacích opatrení na nízkokvalifikovaných mladých ľudí a ľudí z prostredia migrantov. Zvýšiť včasnú intervenciu a pomoc mladým ľuďom, ktorí nie sú zaregistrovaní na úradoch.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 86.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  15. októbra 2008 o notifikáciách, lehotách a konzultáciách ustanovených v článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby [oznámené pod číslom K(2008) 5925] (Text s významom pre EHP)

text:
               12.11.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 301/23

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 15. októbra 2008
   o notifikáciách, lehotách a konzultáciách ustanovených v článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby
   [oznámené pod číslom K(2008) 5925]
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/850/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Podľa regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby sú národné regulačné orgány povinné prispievať k rozvoju vnútorného trhu vzájomnou transparentnou spoluprácou a spoluprácou s Komisiou, aby sa zabezpečil rozvoj jednotného regulačného postupu a jednotné uplatňovanie smerníc, ktoré tvoria regulačný rámec.

               (2)

               S cieľom zabezpečiť, aby rozhodnutia prijímané na vnútroštátnej úrovni nemali nepriaznivé účinky na jednotný trh alebo na ciele stanovené regulačným rámcom, národné regulačné orgány musia notifikovať Komisii a ostatným národným regulačným orgánom návrhy opatrení uvedených v článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES.

               (3)

               Dodatočnou požiadavkou je, že národné regulačné orgány musia získať od Komisie povolenie ohľadne povinností, ktoré upravuje článok 8 ods. 3 druhý pododsek smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení (2), čo predstavuje samostatný proces.

               (4)

               Komisia poskytne národným regulačným orgánom, ak o to požiadajú, príležitosť prediskutovať všetky navrhované opatrenia pred formálnou notifikáciou týchto opatrení podľa článku 7 smernice 2002/21/ES a článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES. Ak v súlade s článkom 7 ods. 4 smernice 2002/21/ES Komisia naznačila národnému regulačnému orgánu, že sa domnieva, že navrhované opatrenie by mohlo predstavovať prekážku jednotnému trhu alebo že existujú závažné pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s právnymi predpismi Spoločenstva, príslušnému národnému regulačnému orgánu by sa mala včas poskytnúť možnosť vyjadriť svoje názory v súvislosti s otázkami, ktoré Komisia vzniesla.

               (5)

               V smernici 2002/21/ES sa ustanovujú určité záväzné lehoty na posúdenie notifikácií podľa článku 7.

               (6)

               S cieľom zaistiť účinnosť spolupráce a konzultačného mechanizmu ustanoveného v článku 7 smernice 2002/21/ES a zaručiť právnu istotu odporúčaním Komisie 2003/561/ES z 23. júla 2003 o oznámeniach, lehotách a konzultáciách uvedených v článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (3) sa zaviedli jednoznačné pravidlá týkajúce sa hlavných procedurálnych aspektov notifikácií predkladaných na základe článku 7. Odporúčanie 2003/561/ES bude nahradené týmto odporúčaním s cieľom ďalej zjednodušiť a zdokonaliť proces notifikácie.

               (7)

               S cieľom poskytnúť národným regulačným orgánom ďalšie usmernenia o obsahu navrhovaných opatrení a zvýšiť právnu istotu o úplnosti notifikácie by sa mali poskytovať určité minimálne informácie o tom, čo má navrhované opatrenie obsahovať, aby sa mohlo riadne posúdiť.

               (8)

               Na jednej strane sa musí venovať pozornosť potrebe zabezpečiť účinné posúdenie a na druhej strane sa musí podľa možnosti čo najviac zjednodušiť administratíva. Preto by mechanizmus notifikácie nemal obsahovať zbytočnú administratívnu záťaž pre národné regulačné orgány. Ďalším prínosom by bolo objasnenie procedurálnych mechanizmov v súvislosti s článkom 8 ods. 3 druhým pododsekom smernice 2002/19/ES.

               (9)

               Národné regulačné orgány by mali používať štandardný formát notifikácií s cieľom zjednodušiť preskúmanie notifikovaného navrhovaného opatrenia a urýchliť proces.

               (10)

               S cieľom zvýšiť efektívnosť notifikačného mechanizmu, právnu istotu pre národné regulačné orgány a účastníkov trhu a zabezpečiť včasnú implementáciu regulačných opatrení je žiaduce, aby notifikácia národným regulačným orgánom vzťahujúca sa na analýzu trhu obsahovala aj opatrenia navrhované národným regulačným orgánom, aby sa vyriešili zistené nedostatky trhu. Ak sa navrhované opatrenie týka trhu, ktorý sa pokladá za konkurencieschopný a v súvislosti s ním už existujú opatrenia, notifikácia by mala obsahovať aj návrhy na zrušenie príslušných povinností.

               (11)

               Vo všeobecnosti, skrátený notifikačný formulár by sa mal používať pri určitých kategóriách navrhovaných opatrení s cieľom zmierniť administratívne zaťaženie národných regulačných orgánov a Komisie. Avšak možnosť notifikácie týchto kategórií spôsobom štandardnej notifikačnej procedúry ostáva možná.

               (12)

               Ak má národný regulačný orgán v úmysle zrušiť regulačné povinnosti v súvislosti s trhmi, ktoré nepodliehajú odporúčaniu Komisie 2007/879/ES zo 17. decembra 2007 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (4), notifikácia takéhoto navrhovaného opatrenia podľa článku 7 smernice 2002/21/ES by sa mala uskutočniť prostredníctvom skráteného notifikačného formulára.

               (13)

               Ak národný regulačný orgán uskutočňuje analýzu trhu, o ktorom sa v predchádzajúcej analýze zistilo, že je účinne konkurencieschopný, a znovu zistí, že tento trh je účinne konkurencieschopný, notifikácia sa uskutoční prostredníctvom skráteného notifikačného formulára.

               (14)

               Národné regulačné orgány často menia a dopĺňajú technické podrobnosti o uložených opatreniach, aby tak zohľadnili zmeny hospodárskych ukazovateľov (napríklad zariadenia, pracovná sila, inflácia, kapitálové náklady, sadzby za prenájom majetku atď.) alebo aby aktualizovali prognózy či predpoklady. Zmeny alebo aktualizácie podrobností, ktoré nemenia povahu všeobecného rozsahu pôsobnosti opatrení (napr. rozšírenie notifikačných povinností, podrobnosti o požadovanom poistnom krytí, výška pokút alebo dodacie lehoty), by sa mali notifikovať prostredníctvom skráteného notifikačného formulára. Prostredníctvom štandardného notifikačného postupu by sa mali notifikovať len podstatné zmeny charakteru alebo rozsahu pôsobnosti opatrení, ktoré majú značný vplyv na trh (napríklad cenové hladiny, zmeny a doplnenia metodík používaných pri výpočtoch nákladov alebo cien, určovanie dráhy sklzu).

               (15)

               V súvislosti s niektorými trhmi (predovšetkým s trhmi ukončenia hlasového hovoru) národné regulačné orgány môžu dospieť k rovnakému záveru ako v predchádzajúcej analýze a môžu chcieť, aby sa opatrenia uložili ďalším prevádzkovateľom (napr. novým subjektom) s podobnou zákazníckou základňou alebo celkovým obratom, ako sú prevádzkovatelia podrobení predchádzajúcej analýze, čo sa v podstate nelíši od už notifikovaných navrhovaných opatrení. Pri týchto navrhovaných opatreniach by sa mal použiť skrátený notifikačný formulár.

               (16)

               Navrhované opatrenie notifikované formou skráteného notifikačného formulára v zásade nepovedie ku vzneseniu pripomienok Komisie národnému regulačnému orgánu v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES.

               (17)

               Za účelom zvýšenia transparentnosti notifikovaného navrhovaného opatrenia a uľahčenia výmeny informácií o takýchto opatreniach medzi národnými regulačnými orgánmi, ako štandardný notifikačný formulár, tak aj skrátený notifikačný formulár by mali obsahovať sumarizovaný opis hlavných prvkov notifikovaného navrhovaného opatrenia.

               (18)

               Európska skupina regulačných orgánov pre elektronické komunikačné siete a služby zriadená rozhodnutím Komisie 2002/627/ES (5) uznala potrebu týchto mechanizmov.

               (19)

               S cieľom dosiahnuť ciele stanovené v článku 8 smernice 2002/21/ES, predovšetkým potreba zabezpečiť zhodné regulačné postupy a zhodné uplatňovanie uvedenej smernice, je dôležité zabezpečiť plné dodržiavanie notifikačného mechanizmu stanoveného v článku 7.

               (20)

               Výbor pre komunikácie predložil svoje stanovisko v súlade s článkom 22 ods. 2 smernice 2002/21/ES,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Pojmy vymedzené v smernici 2002/21/ES a osobitných smerniciach majú v tomto odporúčaní rovnaký význam. Okrem toho:

                           a)

                           „odporúčanie o relevantných trhoch“ znamená odporúčanie 2007/879/ES;

                           b)

                           „notifikácia“ znamená oznámenie vykonané národným regulačným orgánom Komisii o navrhovanom opatrení podľa článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES alebo žiadosť podľa článku 8 ods. 3 druhého pododseku smernice 2002/19/ES, sprevádzané štandardným notifikačným formulárom alebo skráteným notifikačným formulárom uvedenými v tomto odporúčaní (príloha I a príloha II).

               2.

               Notifikácie by sa mali uskutočniť elektronickou poštou so žiadosťou o potvrdenie prijatia.
               Dokumenty odosielané elektronickou poštou sa pokladajú za doručené adresátovi v deň, keď boli odoslané.
               Notifikácie sa budú registrovať v poradí, v akom budú prijaté.

               3.

               Notifikácie nadobudnú účinnosť dňom, keď ich Komisia zaregistruje (ďalej len „deň registrácie“). Dňom registrácie bude deň, keď Komisia prijme úplnú notifikáciu.
               Oznam o dni registrácie notifikácie, o predmete notifikácie a akejkoľvek prijatej podpornej dokumentácii sa uvedie na internetových stránkach Komisie a zašle elektronicky všetkým regulačným orgánom.

               4.

               Notifikácie by sa mali poskytovať v ktoromkoľvek z úradných jazykov Spoločenstva. Štandardný notifikačný formulár (príloha I) alebo skrátený notifikačný formulár (príloha II) môžu byť napísané v inom úradnom jazyku než navrhované opatrenie, aby sa uľahčili konzultácie so všetkými ostatnými národnými regulačnými orgánmi.
               Akékoľvek pripomienky Komisie alebo rozhodnutia prijaté Komisiou podľa článku 7 smernice 2002/21/ES budú v jazyku notifikovaného návrhu opatrenia, podľa možnosti preložené do jazyka použitého v štandardnom notifikačnom formulári.

               5.

               K navrhovaným opatreniam, ktoré notifikuje národný regulačný orgán, by mala byť priložená dokumentácia potrebná na to, aby Komisia mohla vykonávať svoje úlohy. V prípade tých navrhovaných opatrení, ktoré podliehajú nasledujúcemu bodu 6 a ktoré sú notifikované prostredníctvom skráteného notifikačného formulára, Komisia na to, aby mohla vykonávať svoje úlohy, v podstate nepotrebuje dodatočnú dokumentáciu.
               Navrhované opatrenia by mali byť riadne odôvodnené.

               6.

               Prostredníctvom skráteného notifikačného formulára uvedeného v prílohe II sa Komisii notifikujú tieto návrhy opatrení:

                           a)

                           návrhy opatrení týkajúce sa trhov, ktoré boli vyňaté z odporúčania o relevantných trhoch alebo v ňom neboli predtým uvedené buď preto, lebo národný regulačný orgán zistil, že trh je konkurencieschopný, alebo preto, že národný regulačný orgán má za to, že sa už neplnia tri kumulatívne kritériá na identifikáciu trhov podliehajúcich ex ante regulácii uvedené v bode 2 odporúčania o relevantných trhoch;

                           b)

                           návrhy opatrení týkajúce sa trhov, ktoré síce podliehajú platnému odporúčaniu o relevantných trhoch, ale o ktorých sa v predchádzajúcej analýze trhu zistilo, že sú konkurencieschopné, a ktoré zostali konkurencieschopnými;

                           c)

                           návrhy opatrení, ktorými sa menia technické podrobnosti pôvodne uložených opatrení a ktoré nemajú výrazný vplyv na trh (napr. ročné aktualizácie nákladov a výdavkov na účtovné modely, oznamovacie lehoty, dodacie lehoty), a

                           d)

                           návrhy opatrení týkajúce sa relevantného trhu, ktoré už boli analyzované a notifikované v súvislosti s inými podnikmi, kde národný regulačný orgán uložil podobné opatrenia na iné podniky bez toho, aby sa podstatne zmenili zásady uplatnené v predchádzajúcej notifikácii.

               7.

               Komisia bude v úzkej spolupráci s národnými regulačnými orgánmi monitorovať praktické dôsledky skrátenej notifikačnej procedúry s cieľom uskutočniť všetky ďalšie potrebné úpravy alebo pridať ďalšie kategórie navrhovaných opatrení, ktoré by sa mali notifikovať prostredníctvom skráteného notifikačného formulára.

               8.

               Návrhy opatrení, ktoré nepodliehajú bodu 6, sa Komisii poskytujú prostredníctvom štandardného notifikačného formulára uvedeného v prílohe I. Notifikované návrhy opatrení by mali podľa možnosti obsahovať tieto informácie:

                           a)

                           relevantný trh výrobkov alebo služieb, predovšetkým opis výrobkov a služieb, ktoré majú byť zahrnuté do relevantného trhu alebo vylúčené z neho na základe zastupiteľnosti na strane dopytu a na strane ponuky;

                           b)

                           relevantný geografický trh vrátane odôvodnenej analýzy podmienok hospodárskej súťaže na základe zastupiteľnosti na strane dopytu a na strane ponuky;

                           c)

                           hlavné podniky aktívne pôsobiace na relevantnom trhu;

                           d)

                           výsledky analýzy relevantného trhu, predovšetkým zistenia týkajúce sa existencie alebo neexistencie účinnej hospodárskej súťaže, spolu s odôvodnením. Na tieto účely by mal návrh opatrenia obsahovať analýzu podielov jednotlivých podnikov na trhu a prípadne aj odkaz na ďalšie relevantné kritériá, napríklad prekážky vstupu na trh, úspory z rozsahu a úspory zo sortimentu, mieru vertikálnej integrácie, ovládanie unikátneho zariadenia, existenciu technologicky podmienených výhod, neexistenciu alebo nedostatok vyjednávacej sily na strane dopytu, jednoduchý alebo privilegovaný prístup na kapitálové trhy/k zdrojom financovania, celkovú veľkosť podniku, mieru diverzifikácie výrobkov/služieb, vysoko rozvinutú distribučnú a predajnú sieť, neprítomnosť potenciálnej konkurencie a prekážok expanzii;

                           e)

                           prípadne podniky označené ako podniky, ktoré majú, či už jednotlivo, alebo spoločne s inými podnikmi, významný vplyv v zmysle článku 14 smernice 2002/21/ES, spolu s odôvodnením, dôkazmi a akýmikoľvek inými vecnými informáciami podporujúcimi takéto označenie;

                           f)

                           výsledky predchádzajúcej verejnej konzultácie, ktorú uskutočnil národný regulačný orgán;

                           g)

                           stanovisko národného orgánu na ochranu hospodárskej súťaže, ak je k dispozícii;

                           h)

                           dôkaz o tom, že v čase notifikácie Komisii už boli vykonané náležité kroky k notifikácii navrhovaného opatrenia národným regulačným orgánom vo všetkých ostatných členských štátoch;

                           i)

                           v prípade notifikácie navrhovaného opatrenia, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti článku 5 alebo 8 smernice 2002/19/ES alebo článku 16 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES (6), konkrétne regulačné povinnosti navrhnuté s cieľom riešiť nedostatok efektívnej hospodárskej súťaže na dotknutom relevantnom trhu, alebo keď sa relevantný trh pokladá za účinne konkurencieschopný a takéto povinnosti mu už boli uložené, opatrenia na zrušenie týchto povinností.

               9.

               Pokiaľ sa na účely analýzy trhu vymedzuje navrhovaným opatrením relevantný trh, ktorý sa líši od trhov uvedených v odporúčaní o relevantných trhoch, národné regulačné orgány by mali poskytnúť dostatočné odôvodnenie kritérií použitých na takéto vymedzenie trhu.

               10.

               Notifikácie uskutočnené v súlade s článkom 8 ods. 3 druhým pododsekom smernice 2002/19/ES by mali obsahovať aj primerané odôvodnenie toho, prečo by sa mali prevádzkovateľom s významným vplyvom na trhu uložiť iné povinnosti ako tie, ktoré sú uvedené v článkoch 9 až 13 smernice.

               11.

               Notifikácie, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 8 ods. 5 smernice 2002/19/ES, by mali obsahovať aj primerané odôvodnenie toho, prečo sa zamýšľané navrhované opatrenia požadujú s cieľom dodržať medzinárodné záväzky.

               12.

               Notifikácie poskytnuté prostredníctvom štandardnej notifikačnej procedúry, ktoré obsahujú príslušné informácie v zmysle bodu 8, sa pokladajú za úplné. Ak sú informácie vrátane dokumentov obsiahnuté v notifikácii neúplné, pokiaľ ide o podstatné informácie, Komisia do piatich dní od doručenia informuje príslušný národný regulačný orgán a spresní, do akej miery pokladá notifikáciu za neúplnú. Notifikácia sa nezaregistruje dovtedy, kým príslušný národný regulačný orgán neposkytne požadované informácie. V takýchto prípadoch na účely článku 7 smernice 2002/21/ES notifikácia nadobudne účinnosť v deň, keď Komisia získa úplné informácie.

               13.

               Bez toho, aby bol dotknutý bod 8, Komisia môže po registrácii notifikácie, konajúc v súlade s článkom 5 ods. 2 smernice 2002/21/ES, vyžiadať od príslušného národného regulačného orgánu ďalšie informácie alebo vysvetlenie. Národné regulačné orgány by sa mali snažiť poskytnúť požadované informácie do troch pracovných dní, ak ich majú k dispozícii.

               14.

               Komisia overí, či návrh opatrenia notifikovaný prostredníctvom skráteného notifikačného formulára patrí do kategórií vymenovaných v bode 6. Ak sa Komisia domnieva, že návrh opatrenia do týchto kategórií nepatrí, do piatich pracovných dní o tom informuje príslušný národný regulačný orgán a požiada ho o predloženie návrhu opatrenia prostredníctvom štandardnej notifikačnej procedúry.

               15.

               Pokiaľ Komisia vyjadrí pripomienky v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES, notifikuje to elektronicky príslušnému národnému regulačnému orgánu a uverejní tieto pripomienky na svojej internetovej stránke.

               16.

               Pokiaľ národný regulačný orgán vyjadrí pripomienky v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES, tieto pripomienky elektronicky oznámi Komisii a ostatným národným regulačným orgánom.

               17.

               Ak sa Komisia pri uplatňovaní článku 7 ods. 4 smernice 2002/21/ES domnieva, že navrhované opatrenie by predstavovalo prekážku jednotnému trhu, alebo ak má vážne pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s právnymi predpismi Spoločenstva, a najmä s cieľmi uvedenými v článku 8 smernice 2002/21/ES, alebo následne stiahne svoje námietky, alebo prijme rozhodnutie, ktoré vyžaduje, aby národný regulačný orgán stiahol navrhované opatrenie, notifikuje túto skutočnosť elektronicky národnému regulačnému orgánu a uverejní oznam na svojej internetovej stránke.

               18.

               Vzhľadom na notifikácie uskutočnené podľa článku 8 ods. 3 druhého pododseku smernice 2002/19/ES Komisia, konajúc v súlade s článkom 14 ods. 2 tejto smernice, obyčajne prijme rozhodnutie, ktorým národnému regulačnému orgánu povolí alebo zabráni prijať navrhované opatrenie v lehote nepresahujúcej tri mesiace. Komisia môže vzhľadom na vzniknuté ťažkosti rozhodnúť o predĺžení tejto lehoty o ďalšie dva mesiace.

               19.

               Národný regulačný orgán môže kedykoľvek rozhodnúť o stiahnutí notifikovaného návrhu opatrenia a v takom prípade sa notifikované opatrenie odstráni z registra. Komisia uverejní oznam o tejto skutočnosti na svojej internetovej stránke.

               20.

               Pokiaľ národný regulačný orgán prijme navrhované opatrenie po získaní pripomienok Komisie a ostatných národných regulačných orgánov vyjadrených v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES, poskytne Komisii a ostatným národným regulačným orgánom informácie o spôsobe, akým v maximálnej miere zohľadnil vyjadrené pripomienky.

               21.

               Komisia na žiadosť národného regulačného orgánu s ním neformálne prediskutuje navrhované opatrenie pred notifikáciou.

               22.

               V súlade s nariadením Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (7) sa každá lehota uvedená v smernici 2002/21/ES alebo v tomto odporúčaní vypočíta takto:

                           a)

                           pokiaľ je lehota vyjadrená v dňoch, týždňoch alebo mesiacoch, počíta sa od vzniku udalosti, pričom deň, keď udalosť vznikla, sa nezahrnuje do príslušného obdobia;

                           b)

                           lehota vyjadrená v týždňoch alebo mesiacoch sa končí uplynutím dňa posledného týždňa alebo mesiaca, ktorý zodpovedá dňu týždňa alebo pripadá na rovnaký dátum ako deň, keď vznikla udalosť, od ktorej sa lehota počíta. Pokiaľ sa v prípade lehoty vyjadrenej v mesiacoch deň, keď by malo toto obdobie uplynúť, v poslednom mesiaci nevyskytuje, lehota sa končí uplynutím posledného dňa tohto mesiaca;

                           c)

                           lehoty zahrnujú štátne sviatky, soboty a nedele;

                           d)

                           pracovné dni znamenajú všetky dni iné ako štátne sviatky, soboty a nedele.

                     Pokiaľ by sa lehota mala skončiť v sobotu, nedeľu alebo v štátny sviatok, predĺži sa do konca prvého nasledujúceho pracovného dňa. Zoznam štátnych sviatkov stanovený Komisiou sa uverejňuje v Úradnom vestníku Európskej únie pred začiatkom každého roka.

               23.

               Komisia spolu s národnými regulačnými orgánmi vyhodnotí potrebu primeranej revízie tohto odporúčania po lehote pre transpozíciu členskými štátmi do vnútroštátneho práva určenej v rámci revízie regulačného rámca.

               24.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 15. októbra 2008

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7.

      (3)  Ú. v. EÚ L 190, 30.7.2003, s. 13.

      (4)  Ú. v. EÚ L 344, 28.12.2007, s. 65.

      (5)  Ú. v. ES L 200, 30.7.2002, s. 38.

      (6)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (7)  Ú. v. ES L 124, 8.6.1971, s. 1.

      PRÍLOHA I
      Štandardný formulár týkajúci sa notifikácie návrhov opatrení podľa článku 7 smernice 2002/21/ES
      („Štandardný notifikačný formulár“)
      ÚVOD
      V štandardnom notifikačnom formulári sa bližšie určujú súhrnné informácie, ktoré musia národné regulačné orgány poskytnúť Komisii, keď notifikujú navrhované opatrenia podľa štandardného notifikačného postupu v súlade s článkom 7 smernice 2002/21/ES.
      Komisia zamýšľa prediskutovať s národnými regulačnými orgánmi otázky súvisiace s vykonávaním článku 7, a to predovšetkým počas stretnutí, ktoré predchádzajú notifikácii. Preto vyzýva národné regulačné orgány, aby s ňou prerokovali akékoľvek hľadiská štandardného notifikačného formulára, najmä druh informácií, ktoré sa od nich požadujú, alebo naopak možnosť zrušiť povinnosť poskytnúť určité informácie vo vzťahu k analýze trhu uskutočnenej podľa článkov 15 a 16 smernice 2002/21/ES.
      SPRÁVNE A ÚPLNÉ INFORMÁCIE
      Všetky informácie poskytnuté národnými regulačnými orgánmi by mali byť správne a úplné a prezentované súhrnným spôsobom v uvedenom štandardnom notifikačnom formulári. Štandardným notifikačným formulárom sa nemá nahradiť notifikovaný návrh opatrenia, ale malo by sa ním Komisii a národným regulačným orgánom ostatných členských štátov umožniť overiť si, že notifikovaný návrh opatrenia skutočne obsahuje, s odvolaním sa na informácie uvedené v štandardnom notifikačnom formulári, všetky informácie potrebné na to, aby Komisia mohla vykonávať svoje úlohy podľa článku 7 smernice 2002/21/ES v lehote ustanovenej v tejto smernici.
      Požadované informácie by mali byť rozdelené do oddielov a odsekov štandardného notifikačného formulára, s krížovými odkazmi na text navrhovaného opatrenia, kde sa tieto informácie nachádzajú.
      JAZYK
      Štandardný notifikačný formulár by sa mal vyplniť v jednom z úradných jazykov Európskeho spoločenstva a môže sa líšiť od jazyka použitého v notifikovanom návrhu opatrenia. Každé vyjadrené stanovisko alebo rozhodnutie prijaté Komisiou v súlade s článkom 7 smernice 2002/21/ES bude v jazyku notifikovaného návrhu opatrenia a podľa možnosti preložené do jazyka použitého v štandardnom notifikačnom formulári.
      Oddiel 1
      Vymedzenie trhu
      Uveďte podľa vhodnosti:

                  1.1.

                  Relevantný trh výrobkov/služieb. Uvádza sa tento trh v odporúčaní o relevantných trhoch?

                  1.2.

                  Relevantný geografický trh.

                  1.3.

                  Stručné zhrnutie stanoviska vnútroštátneho orgánu pre hospodársku súťaž, ak je k dispozícii.

                  1.4.

                  Stručný prehľad výsledkov verejnej konzultácie ku dňu navrhovaného vymedzenia trhu (napr. koľko pripomienok bolo prijatých, ktorí respondenti súhlasili s navrhovaným vymedzením trhu, ktorí respondenti s ním nesúhlasili)

                  1.5.

                  Pokiaľ sa relevantný trh líši od tých trhov, ktoré sú vymenované v odporúčaní o relevantných trhoch, zhrnutie hlavných dôvodov opodstatňujúcich navrhované vymedzenie trhu s odvolaním sa na oddiel 2 usmernení Komisie pre analýzu trhu a posúdenie významnej trhovej sily podľa regulačného rámca Spoločenstva pre elektronické komunikácie a služby (1) a troch hlavných kritérií uvedených v odôvodneniach 5 až 13 odporúčania o relevantných trhoch a v oddiele 2.2 dôvodovej správy k odporúčaniu o relevantných trhoch (2).

            Oddiel 2
      Označenie podnikov s významným vplyvom na trhu
      V prípadoch, keď to prichádza do úvahy, uveďte:

                  2.1.

                  Názvy podnikov určených za podniky, ktoré majú jednotlivo alebo spoločne významný vplyv na trhu.
                  Prípadne názvy podnikov pokladaných za podniky, ktoré už nemajú významný vplyv na trhu.

                  2.2.

                  Kritériá používané na označovanie podnikov za podniky, ktoré majú jednotlivo alebo spoločne s inými podnikmi významný vplyv na trhu.

                  2.3.

                  Názvy hlavných podnikov (konkurentov) pôsobiacich na relevantnom trhu.

                  2.4.

                  Podiely uvedených podnikov na trhu a základ výpočtu podielov na trhu (napr. obrat, počet účastníkov).
                  Uveďte stručné zhrnutie:

                  2.5.

                  Stanovisko vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže, ak je k dispozícii.

                  2.6.

                  Výsledky verejnej konzultácie ku dňu navrhovaného určenia podniku/podnikov s významným vplyvom na trhu (napr. celkový počet doručených pripomienok, počet súhlasných/nesúhlasných).

            Oddiel 3
      Regulačné povinnosti
      V prípadoch, keď to prichádza do úvahy, uveďte:

                  3.1.

                  Právny základ povinností, ktoré sa majú uložiť, ponechať, zmeniť, doplniť alebo zrušiť (články 9 až 13 smernice 2002/19/ES).

                  3.2.

                  Dôvody, prečo sa uloženie, ponechanie, zmena alebo doplnenie povinností podnikov pokladá za primerané a opodstatnené vzhľadom na ciele stanovené v článku 8 smernice 2002/21/ES. Prípadne uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa tieto informácie nachádzajú.

                  3.3.

                  Ak sa navrhované opatrenia líšia od prostriedkov, ktoré sú ustanovené v článkoch 9 až 13 smernice 2002/19/ES, uveďte, ktoré „mimoriadne okolnosti“ v zmysle článku 8 ods. 3 tejto smernice opodstatňujú uloženie takýchto opatrení. Prípadne uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa tieto informácie nachádzajú.

            Oddiel 4
      Dodržiavanie medzinárodných záväzkov
      V súvislosti s článkom 8 ods. 3 prvým pododsekom treťou zarážkou smernice 2002/19/ES v prípadoch, keď to prichádza do úvahy, uveďte:

                  4.1.

                  Či navrhované opatrenie obsahuje úmysel uložiť, zmeniť, doplniť alebo zrušiť povinnosti účastníkov trhu, ako sa stanovuje v článku 8 ods. 5 smernice 2002/19/ES.

                  4.2.

                  Názvy dotknutých podnikov.

                  4.3.

                  Ktoré medzinárodné záväzky prijaté Spoločenstvom a členskými štátmi je potrebné dodržiavať.

         (1)  Ú. v. ES C 165, 11.7.2002, s. 6.

         (2)  Vysvetľujúca poznámka sprevádzajúca odporúčanie Komisie 2007/789/ES o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, K(2007) 5406, uverejnená na webovej lokalite http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/implementation_enforcement/article_7/sec_2007_1483_2.pdf

      PRÍLOHA II
      Skrátený formulár súvisiaci s notifikáciami navrhovaných opatrení podľa článku 7 smernice 2002/21/ES
      („Skrátený notifikačný formulár“)
      ÚVOD
      V skrátenom notifikačnom formulári sa bližšie určujú súhrnné informácie, ktoré majú poskytnúť národné regulačné orgány Komisii pri notifikovaní navrhovaných opatrení v rámci skráteného notifikačného konania v súlade s článkom 7 smernice 2002/21/ES.
      Ku skrátenému notifikačnému formuláru sa nemusí prikladať kópia navrhovaného regulačného opatrenia ani akýkoľvek iný dokument. Je však potrebné uviesť internetový odkaz, prostredníctvom ktorého môže byť návrh opatrenia prístupný v skrátenom notifikačnom formulári.


title: Odporúčanie Komisie z 9. januára 2004 o koordinovanom programe kontroly v rámci spoločenstva na rok 2004 na zabezpečenie súladu s maximálnymi limitmi rezíduí pesticídov v obilninách a na nich, a na určitých iných výrobkoch rastlinného pôvodu [oznámené pod číslom dokumentu K(2003) 5400]Text s významom pre EHP

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32004H0074

Úradný vestník L 016 , 23/01/2004 S. 0060 - 0064

		Odporúčanie Komisiez 9. januára 2004o koordinovanom programe kontroly v rámci spoločenstva na rok 2004 na zabezpečenie súladu s maximálnymi limitmi rezíduí pesticídov v obilninách a na nich, a na určitých iných výrobkoch rastlinného pôvodu[oznámené pod číslom dokumentu K(2003) 5400](Text s významom pre EHP)(2004/74/ES)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 86/362/EHS z 24. júla 1986 o stanovení maximálnych limitov rezíduí pesticídov v obilninách a na nich [1], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 2003/113/ES [2], najmä na jej článok 7 ods. 2 písm. b,so zreteľom na smernicu Rady 90/642/EHS z 27. novembra 1990 o stanovení maximálnych limitov rezíduí pesticídov v a na určitých výrobkoch rastlinného pôvodu, vrátane ovocia a zeleniny [3], naposledy zmenenú a doplnenú smernicou 2003/113/ES, najmä na jej článok 4 ods. 2 písm. b,keďže:(1) Komisia by postupne mala vypracovať systém, ktorý by umožňoval odhadnúť množstvá určitých pesticídov skutočne prijímaných potravou. Aby sa umožnil realistický odhad, mali by byť k dispozícii údaje o kontrole rezíduí pesticídov na určitom počte potravinových výrobkov, ktoré predstavujú hlavné zložky európskej stravy. Všeobecne platí, že základom hlavných zložiek európskej stravy je 20 až 30 potravinových výrobkov. Vzhľadom na finančné zdroje, ktoré sú k dispozícii na kontrolu rezíduí pesticídov na národnej úrovni, sú členské štáty každý rok schopné analyzovať iba vzorky ôsmich výrobkov v rámci koordinovaného kontrolovacieho programu. Používanie pesticídov vykazuje zmeny v rámci trojročného časového obdobia. Každý pesticíd by sa preto vo všeobecnosti mal kontrolovať v 20 až 30 výrobkoch počas trojročných, za sebou idúcich cyklov.(2) Rezíduá všetkých pesticídov, na ktoré sa vzťahuje toto odporúčanie, by sa mali kontrolovať v roku 2004, čo umožní použitie týchto údajov na odhad skutočného vystavovania sa vplyvom pesticídov prijímanou stravou.Pre ten počet vzoriek, ktoré sa majú odobrať v každom koordinovanom programe kontroly, je potrebný systematický štatistický prístup. Takýto prístup stanovil Výbor pre Codex Alimentarius [4]. Na základe binominálneho rozdelenia pravdepodobnosti je možné vypočítať, že rozbor 613 vzoriek vedie s pravdepodobnosťou vyššou než 99 % k dôkazu jednej vzorky obsahujúcej rezíduá pesticídov na úrovni vyššej ako je hodnota limitu dokazovania (LOD), keď menej než 1 % výrobkov rastlinného pôvodu obsahuje rezíduá nad hodnotou LOD. Súbor týchto vzoriek by sa mal rozdeliť medzi členské štáty na základe počtu obyvateľov a spotrebiteľov, s minimálnym počtom 12 vzoriek na každý výrobok a každý rok.(3) Komisia uverejnila nové usmernenie na postup kontroly kvality na analýzu rezíduí pesticídov [5]. Schválilo sa, že tieto usmernenia by podľa možnosti mali uplatňovať analytické laboratóriá členských štátov a mali by byť priebežne revidované vzhľadom na skúsenosti získané z programov kontroly.(4) Článok 4 ods. 2 písm. a) smernice 90/642/EHS a článok 7 ods. 2 písm. a) smernice 86/362/EHS vyžadujú, aby členské štáty bližšie uviedli kritériá, podľa ktorých vypracovávajú svoje národné programy kontrol. Takéto informácie by mali zahŕňať: i) kritériá používané na určovanie počtu vzoriek, ktoré sa musia odobrať a na analýzy, ktoré sa vykonajú, na použité hodnoty limitov a kritériá, podľa ktorých sa číselné hodnoty limitov určovali; ii) podrobné údaje o akreditácii podľa smernice Rady 93/99/EHS z 29. októbra 1993 o dodatočných opatreniach týkajúcich sa úradnej kontroly potravín [6]v laboratóriách vykonávajúcich analýzy; a iii) počet a druh zistených nezrovnalostí a prijaté opatrenia.(5) Informácie o výsledkoch kontrolného programu sú vhodné najmä na spracovanie, ukladanie a prenos podľa metód elektronického spracovania údajov. Vypracovali sa formuláre na poskytovanie údajov z členských štátov Komisii elektronickou poštou. Členské štáty by preto mali byť schopné posielať svoje správy Komisie v štandardnom formáte. Ďalší vývoj takýchto štandardných formátov sa môže najlepšie realizovať pomocou usmernení vypracovaných Komisiou.(6) Opatrenia ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,TÝMTO ODPORÚČA:1. Členské štáty sa vyzývajú, aby odobrali a analyzovali vzorky pre kombinácie výrobkov/rezíduí pesticídov uvedené v prílohe I na základe počtu vzoriek pre každý výrobok, ktorý je k nemu v prílohe II pridelený, pričom musia odrážať príslušný podiel vnútorného trhu členského štátu, trhu spoločenstva a tretích krajín.Pri pesticídoch predstavujúcich akútne riziko, napr. OP-estery, endosulfán a N-methylkarbámaty by sa vybrané vzorky: jabĺk, rajčiakov, šalátu, póru a hlávkovej kapusty mali prednostne podrobovať jednotlivým analýzam jednotlivých častí/na druhej laboratórnej vzorke v prípade zistenia takýchto pesticídov a najmä vtedy, ak sú to výrobky jedného výrobcu. Počet častí by mal byť v súlade so smernicou Komisie 2002/63/ES [7].Mali by sa odobrať dve vzorky. Ak prvá laboratórna vzorka obsahuje zistiteľný zvyšok kontrolovaného pesticídu, mali by sa časti druhej vzorky individuálne analyzovať.2. Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. augusta 2005 podali správu o výsledkoch analýzy vzoriek výrobkov testovaných na rezíduá pesticídov v kombináciach uvedených prílohe I, pričom v správe musia uviesť:a) použité analytické metódy a výsledky analýz, v súlade s postupmi kontroly kvality ustanovenými v postupoch kontroly kvality na analýzu rezíduí pesticídov.b) počet a druh nezrovnalostí a prijaté opatrenia.Správa by sa mala podať v takom formáte, vrátane elektronického formátu, ktorý je v súlade s usmerneniami [8]pre členské štáty, pokiaľ ide o vykonávanie odporúčaní Komisie pre koordinovaný program kontroly v rámci spoločenstva.3. Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. augusta 2005 zaslali Komisii a všetkým ostatným členským štátom všetky informácie požadované podľa článku 7 ods. 3 smernice 86/362/EHS a článku 4 ods. 3 smernice 90/642/EHS, ktoré sa týkajú výkonu kontroly, aby sa aspoň na základe kontroly vzoriek zabezpečilo dodržanie maximálnych limitov rezíduí pesticídov, pričom musia obsahovať:a) výsledky ich národných programov týkajúcich sa rezíduí pesticídov;b) informácie o postupoch kontroly kvality v laboratóriách, a najmä informácie týkajúce sa aspektov usmernení týkajúcich sa postupov kontroly kvality pre analýzu rezíduí pesticídov, ktoré nemohli uplatniť alebo s ktorými mali problémy pri ich uplatňovaní.c) informácie o schválení laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, a to v súlade s ustanoveniami článku 3 smernice 93/99/EHS (vrátane druhu akreditácie, akreditačného úradu a kópie certifikátu o akreditácii);d) informácie o testoch odbornosti a kruhových testoch, na ktorých sa laboratórium zúčastnilo.4. Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 30. septembra 2004 zaslali Komisii svoj plánovaný národný program na kontrolu maximálnych limitov rezíduí pesticídov stanovených podľa smerníc 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2005, vrátane informácií:a) o kritériách uplatňovaných pri určovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú odobrať a o analýzach, ktoré sa majú vykonať;b) o hodnotách uplatňovaných limitov a o kritériách, podľa ktorých sa číselné hodnoty limitov určovali; ac) podrobných údajoch o akreditácii laboratórií na vykonávanie analýz, podľa smernice 93/99/EHS.V Bruseli 9. januára 2004Za KomisiuDavid Byrnečlen Komisie[1] Ú. v. ES L 221, 7.8.1986, s. 37.[2] Ú. v. ES L 324, 11.12.2003, s. 24.[3] Ú. v. ES L 350, 14.12.1990, s. 71.[4] Codex Alimentarius, rezíduá pesticídov v potravinách, Rým 1994, ISBN 92-5-203271-1; zv. 2, strana 372[5] Dokument číslo SANCO/10476/2003, http://europa.eu.int/comm/food/fs/ph_ps/pest/index_en.htm[6] Ú. v. ES L 290, 24.11.1993, s. 14.[7] Ú. v. ES L 187, 16.7.2002, s. 30.[8] Každoročne prekladané a schválené v Stálom výbore pre potravinový reťazec s zdravie zvierat (SCFCAH).--------------------------------------------------PRÍLOHA IKombinácie pesticídov/výrobkov, ktoré sa musia kontrolovaťRezíduá pesticídov, ktoré sa majú analyzovať | Rok |2004 | 2005 | 2006 |Acefát | | | |Aldikarb | | | |Azinfos-metyl | | | |Azoxystrobín | | | |Benomyl, skupina | | | |Brómpropylát | | | |Cypermetrin | | | |Cyprodinil | | | |Deltametrín | | | |Diazinón | | | |Difenylamín | | | |Dichlofluanid | | | |Dikofol | | | |Dimetoát | | | |Endosulfán | | | |Fenhexamid | | | |Folpet | | | |Forát | | | |Chlorotalonil | | | |Chlórpyrifos | | | |Chlórpyrifos-metyl | | | |Imazalil | | | |Iprodion | | | |Kaptán | | | |Krezoxim-metyl | | | |Lambda-cyhyalotrín | | | |Malation | | | |Maneb, skupina | | | |Mekarbam | | | |Metalaxyl | | | |Metamidofos | | | |Metidation | | | |Metiokarb | | | |Metomyl | | | |Myklobutanil | | | |Ometoát | | | |Oxydemeton-metyl | | | |Paration | | | |Permetrín | | | |Pirimifos-metyl | | | |Procymidon | | | |Propyzamid | | | |Spiroxamín | | | |Tiabendazol | | | |Tolylfluanid | | | |Triazofos | | | |Vinklozolín | | | |--------------------------------------------------ANNEX IIPočet vzoriek každého výrobku, ktoré musí každý členský štát odobraťKód krajiny | Vzorky |A | 12 |B | 12 |CY | 12 |CZ | 12 |D | 93 |DK | 12 |E | 45 |EE | 12 |EL | 12 |F | 66 |FIN | 12 |HU | 12 |I | 65 |IRL | 12 |L | 12 |LT | 12 |LV | 12 |MT | 12 |NL | 17 |P | 12 |PL | 45 |S | 12 |SI | 12 |SK | 12 |UK | 66 |Celkový počet vzoriek: 613 |--------------------------------------------------


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/40

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/12
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o novej stratégii pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu vyplývajúcu z mechanizmu varovania, v ktorej určila Maďarsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj priority pre opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európsky parlament a Maďarsko si 29. februára 2012 vymenili názory podľa článku 2-ab ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (9)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (10)

               Maďarsko 23. apríla 2012 predložilo svoj konvergenčný program, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Maďarsko postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Komisia dospela vo svojom hĺbkovom preskúmaní k záveru, že Maďarsko zažíva vonkajšiu a vnútornú nerovnováhu, hoci nie je nadmerná.

               (11)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97, Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je určitým spôsobom optimistický. V porovnaní s prognózou útvarov Komisie z jari 2012 z dôvodu optimistickejších oficiálnych predpokladov týkajúcich sa domáceho dopytu sú prognózy rastu na roky 2012 a 2013 vypracované maďarskými orgánmi vyššie o približne pol percentuálneho bodu, najmä na rok 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe je zabezpečiť udržateľnú nápravu nadmerného deficitu do roku 2012, čo je termín stanovený Radou v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom schodku z 13. marca 2012. Oficiálne ciele pre deficit a plánované fiškálne úsilie sú v súlade s uvedeným odporúčaním. Konvergenčným programom sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ vo výške 1,5 % HDP, ktorý sa plánuje dosiahnuť do roku 2013. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (5) sa pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu nezdá byť v roku 2013 dostatočný v porovnaní s posúdením prognózy útvarov Komisie z jari 2012, v ktorej sa zohľadňujú riziká vykonávania vybraných úsporných opatrení a menej optimistický makroekonomický scenár.
               Miera rastu verejných výdavkov po zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov je v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste na rok 2013, ale nie na roky 2014 a 2015. Podľa plánov vlády sa bude verejný dlh počas obdobia programu naďalej znižovať na hodnotu pod 73 % HDP v roku 2015, ale zostane nad referenčnou hodnotou 60 % HDP. Čo sa týka referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu, Maďarsko bude v rokoch 2013 – 2014 v prechodnom období a konvergenčný program by zabezpečil dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu súladu s referenčnou hodnotou. Podľa konvergenčného programu sa má referenčná hodnota pre zníženie dlhu dosiahnuť na konci prechodného obdobia, v roku 2015, a to by malo pomôcť znížiť kumulované vonkajšie a vnútorné zadlženie.

               (12)

               Prijali sa nové právne predpisy na vykonanie ústavného rámca správy fiškálnych záležitostí, ale niektoré jeho prvky sú aj naďalej nedostatočné. Strednodobé rozpočtové plánovanie je len orientačné, zdroje fiškálnej rady nie sú úmerné jej novo udelenému silnému právu veta a dostupnosť rozpočtových informácií je naďalej nedostatočná. Posilnenie strednodobého rozpočtového plánovania a rozšírenie analytickej pôsobnosti fiškálnej rady by pomohlo pri zabezpečení toho, aby nový ústavný rámec správy fiškálnych záležitostí mohol plniť svoju úlohu.

               (13)

               Politické reakcie na vyriešenie vplyvu daňovej reformy na osoby s nízkymi príjmami (zvýšenie minimálnej mzdy, program na dotovanie miezd) neprispeli k zvýšeniu zamestnanosti, kým opatrenia na podporu účasti žien na trhu práce predstavujú malý krok správnym smerom. Mieru zamestnanosti by pomohlo zlepšiť zdaňovanie práce, ktoré by malo pozitívny vplyv na zamestnanosť, a ďalšie posilnenie opatrení na podporu účasti žien na trhu práce, predovšetkým rozšírením zariadení starostlivosti o deti a predškolských zariadení.

               (14)

               Verejná služba zamestnanosti prešla reorganizáciou, ktorej výsledkom bolo celkové zníženie počtu zamestnancov, čo je v protiklade s odporúčaním z roku 2011. V oblasti aktívnych politík trhu práce sa niektoré opatrenia zamerané na poskytovanie individualizovaných služieb znevýhodneným skupinám, napríklad v rámci programov Európskeho sociálneho fondu (ESF), zdajú byť dôveryhodné a primerané. Iné opatrenia zamerané na znevýhodnené skupiny (napr. verejné práce) však pravdepodobne nebudú pri zlepšovaní umiestňovania účastníkov na otvorenom pracovnom trhu účinné. Na lepšie fungovanie trhu práce a zvýšenie miery účasti by sa mali bezodkladne prijať rozhodujúce kroky na posilnenie kapacity verejnej služby zamestnanosti pri zachovaní správnej rovnováhy financovania medzi verejnými prácami a inými aktívnymi politikami trhu práce. Na trvalé zníženie nedostatkov vyplývajúcich z veľkého naakumulovaného vonkajšieho a vnútorného dlhu by bolo rovnako dôležité zvyšovanie rastového potenciálu prostredníctvom štrukturálnej reformy na trhu práce. Okrem toho sa národná stratégia pre sociálne začlenenie (Rómov) nepremietla do ďalších politík.

               (15)

               Opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia predstavujú prevažne kroky správnym smerom, ale existuje tu významný priestor pre ďalší pokrok. Úsilie na zlepšenie prístupu k nebankovému financovaniu takisto predstavuje krok správnym smerom, ale stále chýba komplexné posúdenie politík pre malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“). Maďarsko zaujíma v rebríčku mnohých ukazovateľov hodnotiacich transparentnosť a kvalitu verejnej správy veľmi nízke miesto, kde by napredovanie takisto pomohlo zlepšiť stabilitu inštitucionálneho a politického prostredia. To by naopak mohlo zlepšiť podmienky pre priame zahraničné investície a podporilo by zníženie značnej nerovnováhy čistých medzinárodných investícií: predovšetkým pomer znovu investovaných ziskov v rokoch 2009 a 2010 dramaticky poklesol, čiastočne z dôvodu krízy, ale aj v dôsledku rady kontroverzných a nepredvídateľných zmien v politickom a fiškálnom prostredí a v právnom a inštitucionálnom systéme. Najnovší trend vo verejnom financovaní výskumu a inovácií (od polovice roka 2010) nie je v súlade s prioritou ročného prieskumu rastu na rok 2012, ktorou je diferencovaná fiškálna konsolidácia podporujúca rast.

               (16)

               Vláda uskutočnila reformu vyššieho vzdelávania, ktorou sa zaviedli zmeny v štruktúre a financovaní vyššieho vzdelávania. Okrem toho prvky nových právnych predpisov týkajúcich sa školského vzdelávania nesú so sebou riziko predstavujúce zvýšenie počtu osôb, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku, a segregácie v maďarskom systéme školstva. Dostatočne sa neriešila rovnako dôležitá otázka celoživotného vzdelávania. Na zvýšenie konkurencieschopnosti maďarskej pracovnej sily bude dôležité zlepšiť vzdelávanie na všetkých úrovniach.

               (17)

               Nedostatočný pokrok v reštrukturalizácii verejnej dopravy je dôležitým dôvodom pre rozpočtové sklzy v posledných rokoch. Prevažná väčšina koľajových vozidiel spoločností v oblasti verejnej dopravy dosiahla hranice svojej životnosti. Zvýšenie cezhraničnej kapacity elektronickej siete by mohlo uľahčiť prípadné zvýšenie obchodu so susednými krajinami. Vnútroštátny regulačný orgán pre oblasť energetiky nie je oprávnený organizovať svoje štruktúry nezávisle a nemá výlučné právomoci stanovovať sieťové tarify vrátane miery návratnosti, ktorú si prevádzkovatelia sietí môžu účtovať. Regulované ceny by sa mali vzťahovať len na zraniteľných spotrebiteľov.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (7).

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Maďarska a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1).

               (20)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a jeho konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní (1), (3), (4) a (5),

         TÝMTO ODPORÚČA, aby maďarsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:

               1.

               Do roku 2012 trvalo napraviť nadmerný deficit plnením rozpočtu na rok 2012 a vykonaním následne schválených konsolidačných opatrení, a to pri znížovaní závislosti na jednorazových opatreniach. Ďalej špecifikovať všetky štrukturálne opatrenia potrebné na zabezpečenie trvalej nápravy nadmerného deficitu a na dosiahnutie dostatočného pokroku smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky a zabezpečiť dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu súladu s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu. Okrem toho v snahe pomôcť zmierniť kumulovanú makroekonomickú nerovnováhu stabilne znižovať mieru verejného zadlženia.

               2.

               Revidovať základný zákon o hospodárskej stabilite začlenením nových numerických pravidiel do záväzného strednodobého rozpočtového rámca. Naďalej rozširovať analytickú pôsobnosť fiškálnej rady s cieľom zvýšiť transparentnosť verejných financií.

               3.

               Udržateľným a rozpočtovo neutrálnym spôsobom upraviť zdaňovanie práce tak, aby malo pozitívny vplyv na zamestnanosť, a to zmiernením vplyvu daňových zmien z roku 2011 a 2012 na osoby s nízkymi príjmami, napríklad presunutím daňovej záťaže na dane z energií a periodické dane z nehnuteľností. Posilniť opatrenia na podporu účasti žien na trhu práce, predovšetkým rozšírením zariadení starostlivosti o deti a predškolských zariadení.

               4.

               Posilniť kapacitu verejnej služby zamestnanosti na zvýšenie kvality a účinnosti odbornej prípravy, pomoci pri hľadaní zamestnania a individualizovaných služieb, s osobitným dôrazom na znevýhodnené skupiny. Posilniť aktivačný prvok v režime verejných prác prostredníctvom účinnej odbornej prípravy a pomoci pri hľadaní zamestnania. Vykonať národnú stratégiu pre sociálne začlenenie (Rómov) a začleniť ju do ďalších politík.

               5.

               Vykonať opatrenia predpokladané na zníženie administratívnej záťaže. Zabezpečiť, aby verejné obstarávanie a legislatívny proces podporovali konkurencieschopnosť trhu a zabezpečovali stabilné regulačné a priaznivé podnikateľské prostredie pre finančné a nefinančné podniky vrátane priamych zahraničných investorov. Znížiť náklady na dodržiavanie daňových predpisov a vytvoriť stabilný, zákonný a nediskriminačný rámec pre zdaňovanie podnikov. Odstrániť neodôvodnené obmedzenia pre zriaďovanie veľkoplošných maloobchodných priestorov. V novej stratégii pre inovácie zabezpečiť špecifické, dobre zacielené motivačné programy na podporu inovatívnych MSP.

               6.

               Pripraviť a vykonať národnú stratégiu pre otázku predčasného ukončovania školskej dochádzky zabezpečením primeraného financovania. Zabezpečiť, aby vykonávanie reformy vyššieho vzdelávania zlepšilo prístup znevýhodnených skupín k vzdelávaniu.

               7.

               Reformovať systém verejnej dopravy tak, aby bol nákladovo efektívnejší. Zvýšiť cezhraničnú kapacitu elektrickej siete, zabezpečiť nezávislosť regulačného orgánu pre oblasť energetiky a postupne zrušiť regulované ceny za energiu.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 209, 15.7.2011, s. 10.

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.