title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Luxembourgand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Luxembourg, 2011-2014

text:
         EURÓPSKA KOMISIA

                                       V Bruseli, 7.6.2011
                                       SEK(2011) 811 v konečnom znení

                          Odporúčanie pre

                      ODPORÚČANIA RADY

 týkajúce sa národného programu reforiem Luxemburska na rok 2011,

                ktorým sa predkladá stanovisko Rady

k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2011 – 2014

                 {SEK(2011) 724 v konečnom znení}
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie pre

                                           ODPORÚČANIA RADY

                týkajúce sa národného programu reforiem Luxemburska na rok 2011,

                                    ktorým sa predkladá stanovisko Rady

              k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2011 – 2014

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
     148 ods. 4,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2,

     so zreteľom na závery Európskej rady,

     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     keďže:

     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej
              stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
              koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
              potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.

     (2)      Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k
              hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
              prijala rozhodnutie týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov3,
              ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto
              integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a
              politike zamestnanosti.

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
     2
              Ú. v. EÚ C , s. .
     3
              Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

SK                                                        2                                                     SK
 ---pagebreak---      (3)   Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok
           nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a
           integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

     (4)   Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej
           reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na
           ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu
           stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
           prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie
           rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
           konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
           konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

     (5)   Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na
           Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do
           ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných
           programov reforiem.

     (6)   Dňa 29. apríla 2011 Luxembursko predložilo svoju aktualizáciu programu stability na
           rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program
           reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto dva
           programy posúdené súčasne.

     (7)   Vzhľadom na výnimočnú váhu finančného sektora v hospodárstve Luxembursko
           odolalo finančnej a hospodárskej kríze relatívne dobre. Potom, ako reálny HDP klesol
           v roku 2009 o 3,6 %, sa hospodárstvo v roku 2010 rýchlo zotavilo. HDP narástol
           približne o 3,5 %, pričom ho posilnilo zvýšenie verejných výdavkov, o ktorom
           rozhodla vláda v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva, a výrazné
           zvýšenie čistého vývozu. Zamestnanosť odolala, čiastočne pre výrazné využívanie
           krátkodobých pracovných zmlúv, ktoré majú podporu verejných orgánov.
           Nezamestnanosť sa začala od začiatku roku 2008 zvyšovať a v podstate sa
           stabilizovala približne na 6 %, čo je v Luxembursku historicky vysoká úroveň.
           Verejné financie sú v Luxembursku napriek recesii relatívne zdravé (deficit vo výške
           1,7 % a hrubý dlh 18,4 % v roku 2010) vďaka veľmi priaznivej východiskovej situácii.

     (8)   Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia Rady
           (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ
           rozpočtových prognóz, je trochu opatrný v porovnaní s predpoveďou útvarov Komisie
           z jari 2011. Podľa programu je v roku 2011 cieľom 1 % deficit, čo je v súlade s
           predpoveďou útvarov Komisie z jari. V programe sa na základe nezmeneného
           politického scenára plánuje so zhoršením celkového deficitu v roku 2012 na 1,5 %
           HDP a následným postupným zlepšením na 0,8 % do roku 2014. Predpoveď útvarov
           Komisie je o niečo optimistickejšia a v roku 2012 plánuje s deficitom 1,1 % HDP,
           pretože vychádza z priaznivejšieho makroekonomického scenára a nižšieho nárastu
           výdavkov. V programe sa nepredpokladá, že by sa v programovom období 2011 –
           2014 dosiahol strednodobý rozpočtový cieľ, ktorý je definovaný ako štrukturálny
           prebytok vo výške 0,5 % HDP. Štrukturálne saldo (prepočítané útvarmi Komisie na
           základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky) by sa naopak
           malo podľa očakávaní postupne zhoršovať z 0,3 % prebytku v roku 2011 na 0,8 %
           deficit v roku 2014.

SK                                               3                                                  SK
 ---pagebreak---      (9)    Ak by podľa prognózy HDP ďalej výrazným spôsobom rástol, mohlo by sa na
            verejných financiách Luxemburska odraziť ďalšie zlepšovanie štrukturálneho salda v
            záujme dosiahnutia strednodobého rozpočtového cieľa už v roku 2012. Krajina by tak
            získala bezpečnostnú rezervu voči prípadnému zhoršeniu hospodárskej situácie v
            budúcnosti a zlepšila by sa situácia z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných
            financií. Navyše vzhľadom na odhadovaný vplyv implicitných záväzkov v súvislosti
            so starnutím populácie by krajina na ambicióznejšom strednodobom rozpočtovom cieli
            len získala.

     (10)   Zvýšenie verejných výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva by v
            Luxembursku malo patriť k najvyšším v EÚ. Krátkodobé financovanie dôchodkového
            systému sa v súčasnosti udržiava vďaka nízkej miere závislosti v starobe a čiastočne
            závisí od príspevkov relatívne mladej populácie cezhraničných pracovníkov. V
            budúcnosti sa oba faktory obrátia a očakáva sa, že sa náklady na dôchodky podstatne
            zvýšia. Napriek tomu, že štátna správa nazhromaždila rozsiahle aktíva a že
            dôchodkové rezervy stále rastú, nebude to stačiť na zaistenie udržateľnosti systému.
            Okrem toho je miera zamestnanosti starších pracovníkov (vo veku 55 – 64 rokov) na
            úrovni 38,2 % (v roku 2009) jednou z najnižších v EÚ-27 (priemer v EÚ: 46 %).
            Zatiaľ čo zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku je v zásade 65 rokov, v
            luxemburskom dôchodkovom systéme je často možné odísť do dôchodku skôr
            teoreticky bez toho, aby bola znížená úroveň dôchodku, ktorá je navyše pomerne
            vysoká. V dôsledku toho je priemerný vek odchodu z trhu práce 59,4 roku, čo vplýva
            na náklady dôchodkového systému. Vo vládnych plánoch reformy dôchodkového
            systému sa predpokladá nový model zameraný na dobrovoľné zotrvanie pracovníkov v
            práci dlhšie. Zlepšila by sa tým miera závislosti dôchodkového systému. Tento
            mechanizmus by sa však týkal len nových dôchodcov a uplatňoval by sa len na tú časť
            kariéry, ktorá nasleduje potom, ako reforma nadobudne účinnosť, čiže by mal plný
            účinok o 40 rokov.

     (11)   Konkurencieschopnosť Luxemburska z hľadiska cien a nákladov sa od začiatku
            posledného desaťročia podstatne zhoršila. Je tomu tak z dôvodu vývoja miezd a
            produktivity. Za obdobie 2000 – 2010 jednotkové náklady práce v Luxembursku
            narástli približne jeden a pol krát rýchlejšie, než bol priemer za štáty EÚ 15, a viac ako
            päťkrát rýchlejšie ako v Nemecku. Vzhľadom na dohodu medzi vládou a odbormi
            posunúť uplatňovanie mechanizmu automatickej indexácie miezd z jari na október
            2011, dôjde v roku 2011 k podstatnému zmierneniu rastu reálnych miezd. Treba ešte
            prijať rozhodnutie o následných prahových hodnotách. Vzhľadom na súčasný výhľad
            týkajúci sa inflácie by ďalšia automatická indexácia mohla prísť už na jar 2012 a
            zničiť tak pokrok dosiahnutý v oblasti konkurencieschopnosti nákladov.

     (12)   Napriek historicky výraznému nárastu zamestnanosti je miera zamestnanosti
            rezidentského obyvateľstva nižšia ako priemer v EÚ, a to najmä na oboch koncoch
            vekového spektra. Pracovné miesta, ktoré vznikli za posledné roky, využili hlavne
            osoby bez bydliska v Luxembursku. Aj keď je nárast nezamestnanosti od roku 2008
            spojený s recesiou, má čoraz viac štrukturálny charakter, čo ilustruje aj skutočnosť, že
            v období rastu pred krízou musela zamestnanosť rásť približne o 4 % ročne, aby došlo
            k marginálnemu poklesu nezamestnanosti. Nezamestnanosť mladých je relatívne
            vysoká so 16,1 % v roku 2010 oproti 6 % celej aktívnej populácie. Miera
            nezamestnanosti výrazne závisí od úrovne vzdelania. Mladí obyvatelia čelia pri
            dostupných pracovných miestach ostrej konkurencii zo strany osôb nebývajúcich v
            Luxembursku, ktoré sú často rovnako alebo aj viac kvalifikované.

SK                                                  4                                                    SK
 ---pagebreak---      (13)   Luxemburská vláda v súvislosti s Paktom Euro Plus uviedla rad záväzkov4. Tieto
            záväzky sa týkajú štyroch oblastí paktu. Pokiaľ ide o fiškálny aspekt, vláda schválila
            prvky dôchodkovej reformy a zaväzuje sa dokončiť reformu do konca roka 2011.
            Opatrenia sú v záujme spevnenia finančnej stability zamerané na posilnenie odolnosti
            finančného sektora prostredníctvom regulácie a dozoru na európskej a medzinárodnej
            úrovni a na vyvíjanie ďalšieho úsilia o diverzifikáciu štruktúry luxemburského
            hospodárstva. Opatrenia v oblasti zamestnanosti sú zamerané na zvýšenie účinnosti
            aktívnych politík zamestnávania (reforma správy práce „Administration de l'Emploi“)
            a povzbudzovanie celoživotného vzdelávania v súkromnom sektore prostredníctvom
            vyššej miery spolufinancovania zo strany štátu. Opatrenia v oblasti
            konkurencieschopnosti zahŕňajú presunutie indexácie miezd z jari 2011 (vyplývajúce
            zo systému automatickej indexácie) na október 2011 a záväzok rokovať so sociálnymi
            partnermi o podobnom presunutí v roku 2012. Vláda sa okrem toho zaviazala zlepšiť
            podnikateľské prostredie prostredníctvom zjednodušenia administratívnych postupov a
            kvalitnejšej infraštruktúry. Sú v súlade s plánom širšej reformy uvedeným v programe
            stability a národnom programe reforiem a zaoberajú sa výzvami v oblastiach
            dôchodkov, konkurencieschopnosti, zamestnanosti (najmä mladých a starších
            pracovníkov) a finančného sektora. Niektoré z navrhovaných reforiem však nie sú
            dostatočne podrobné. Záväzky Paktu Euro Plus sa posudzovali a zohľadňovali v
            odporúčaniach.

     (14)   Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov
            Paktu Euro Plus pre Luxembursko5. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
            fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami
            a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie
            Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho
            rozhodovania. Komisia vzhľadom na uvedené usudzuje, že je v roku 2011 možné
            ambicióznejšie zníženie deficitu so zreteľom na priaznivý makroekonomický výhľad a
            že dôraznejším fiškálnym úsilím by sa dal strednodobý cieľ dosiahnuť v roku 2012.
            Takisto by sa mali prijať ďalšie kroky na reformu dôchodkového systému a
            propagáciu aktívneho starnutia, posilnenie konkurencieschopnosti a pomáhanie
            mladým ľuďom zamestnať sa.

     (15)   Vzhľadom na toto posúdenie Rada preskúmala aktualizáciu programu stability
            Luxemburska na rok 20116 a jej stanovisko sa odráža najmä v jej odporúčaní v ďalej
            uvedenom bode 1) a 2). Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada
            preskúmala národný program reforiem Luxemburska,

     TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s
     cieľom:

     (1)     Využiť zlepšujúce sa cyklické podmienky na posilnenie fiškálneho úsilia s cieľom
             ďalej znižovať celkový deficit a dosiahnuť strednodobý cieľ v roku 2012.

     (2)     Navrhnúť a zaviesť rozsiahlu dôchodkovú reformu s cieľom zaistiť dlhodobú
             udržateľnosť dôchodkového systému, pričom by sa začalo opatreniami, ktorými sa

     4
            Podrobnejšie informácie o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájsť v dokumente
            SEK(2011) 724.
     5
            SEK(2011) 724.
     6
            Ustanovené v článku 5 ods. 3 nariadenia rady (ES) č. 1466/97.

SK                                                   5                                                      SK
 ---pagebreak---              zvýši miera účasti starších pracovníkov, a to najmä odrádzaním od predčasného
             odchodu do dôchodku a zahrnutím opatrení, ktoré prepoja zákonom stanovený vek
             odchodu do dôchodku s priemernou dĺžku života.

     (3)     Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi
             zreformovať systém stanovovania miezd s cieľom zaistiť, aby rast miezd lepšie
             odzrkadľoval vývoj produktivity práce a konkurencieschopnosti.

     (4)     Prijať kroky na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí posilnením opatrení odbornej
             prípravy a vzdelávania zameraných na to, aby kvalifikácia mladých ľudí lepšie
             zodpovedala dopytu na trhu práce.

     V Bruseli

                                              Za Radu
                                              predseda

SK                                               6                                                SK


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 11. februára 2005 — Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de Portugal (ECB/2005/3)

text:
               26.2.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 50/6

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 11. februára 2005
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de Portugal
   (ECB/2005/3)
   (2005/C 50/06)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Rada Európskej únie vo svojom rozhodnutí 1999/70/ES z 25. januára 1999 o externých audítoroch národných centrálnych bánk (1) schválila PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. ako externého audítora Banco de Portugal.

               (3)

               V súlade s nedávnou zmenou v portugalskom práve musia teraz overovanie účtov vykonávať výlučne revisores oficiais de contas (úradne schválení audítori). Banco de Portugal považuje preto za vhodné nahradiť spoločnosť PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. spoločnosťou PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., nakoľko spoločnosť PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. nemá status úradne schválených audítorov. ECB nemá voči tejto zmene žiadne námietky.

               (4)

               Dĺžka mandátu externého audítora zostáva nezmenená,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. sa odporúča ako extrerný audítor Banco de Portugal od finančného roku 2004 na obdobie jedného roka, ktoré možno obnoviť.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 11. februára 2005

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. ES L 22, 29.1.1999, s. 69. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2004/651/ES (Ú. v. EÚ L 298, 23.9.2004, s. 23).


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na roky 2012 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/59

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na roky 2012 – 2016
   2013/C 217/15
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (4) k národnému programu reforiem Malty na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Malty na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2013. Komisia 28. novembra 2012 takisto prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Maltu za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia 10. apríla 2013 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Maltu podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe analýzy Komisia dospela k záveru, že na Malte existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si zasluhujú monitorovanie a vyžadujú politické opatrenia. Najmä vývoj v bankovom sektore a na trhu nehnuteľností si odôvodňuje dôkladné monitorovanie. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií si vyžaduje politickú pozornosť.

               (9)

               Malta 30. apríla 2013 predložila svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj program stability na obdobie rokov 2012 – 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Rada 4. decembra 2012 (5) zrušila svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu na Malte z dôvodu jeho odstránenia v roku 2011, ktoré sa podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2012 javilo ako trvalé. Malta však v roku 2012 zaznamenala deficit verejných financií vo výške 3,3 % HDP, čo je opäť nad referenčnou hodnotou 3 % HDP. Cieľom rozpočtovej stratégie, ktorá je načrtnutá v programe stability, je postupne znížiť deficit z 3,3 % HDP v roku 2012 na 0,8 % HDP v roku 2016, čo by znamenalo postupné napredovanie smerom k strednodobému cieľu. V programe stability je potvrdený strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálne vyrovnaná pozícia, čo je ambicióznejšie, než sa požadovalo v Pakte stability a rastu, no dosiahnutie tohto cieľa sa neplánuje v rámci obdobia programu stability. Cieľový deficit na rok 2013 v programe stability sa spolieha na pomerne vysoký nárast daňových príjmov, no zdá sa, že to nie je plne opodstatnené podkladovým makroekonomickým scenárom. Okrem toho pre to neexistuje dostatok konkretizovaných opatrení, čo platí aj pre ďalšie roky. V dôsledku toho je zmena plánovaného (prepočítaného) štrukturálneho salda výrazne vyššia než v prognóze útvarov Komisie. Podľa tejto prognózy, ak nedôjde k zmene politiky, sa štrukturálne saldo zlepší len o ¼ percentuálneho bodu HDP v roku 2013 a len okrajovo v roku 2014.
               Dlh verejných financií podľa predpokladov zotrvá nad prahovou hodnotou 60 % HDP počas celého obdobia programu stability. Vnútroštátne orgány predpokladajú, že dlh v roku 2014 narastie na 74,2 % HDP a následne začne klesať na 70 % do roku 2016. V prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa zvýši o niečo výraznejšie, a to na 74,9 % v roku 2014, keďže sa očakáva, že primárny deficit sa bude prehlbovať. Vzhľadom na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2011 sa Malta momentálne nachádza v trojročnom prechodnom období, pokiaľ ide o uplatňovanie referenčnej hodnoty znižovania dlhu, pričom toto obdobie sa začalo v roku 2012. Malta nedosiahla v roku 2012 dostatočný pokrok smerom k splneniu dlhového kritéria a neočakáva sa, že by ho dosiahla ani v rokoch 2013 – 2014. Hoci je fiškálny rámec Malty dosť pružný, jeho nezáväzná povaha a krátkodobé fiškálne plánovanie nepodporujú koncepciu zdravej fiškálnej pozície. Smernica 2011/85/EÚ (6) o rozpočtových rámcoch ešte nebola transponovaná a pravidlo o štrukturálne vyrovnanom rozpočte, ako je stanovené v Zmluve o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii podpísanej 2. marca 2012 v Bruseli, ešte nebolo pretransformované do vnútroštátneho zákona. V programe stability sa uvádza zámer vlády zriadiť fiškálnu radu, no konkrétne plány nie sú uvedené.

               (11)

               Daňová disciplína a daňové úniky naďalej predstavujú pre kvalitu verejných financií významný problém. Orgány zaviedli niekoľko relevantných opatrení a dodatočné opatrenia sa pripravujú, no ich vykonávanie sa musí starostlivo monitorovať, pretože konkrétne výsledky ešte neboli zaznamenané. Daňové stimuly pre spoločnosti, aby využívali dlhové financovanie, sú stále veľmi výrazné. Malta v roku 2012 vyčnievala ako krajina s druhou najväčšou medzerou medzi daňovým režimom pre dlh a pre kapitálové financovanie nových investícií. Toto zvýhodňovanie dlhu môže viesť k nadmerne vysokému firemnému zadlžovaniu a neefektívnemu rozdeľovaniu kapitálu. Malta je jedným z tých malo členských štátov, ktoré nemajú zavedené žiadne ustanovenia na obmedzovanie tohto zvýhodňovania dlhu.

               (12)

               V súvislosti s udržateľnosťou verejných financií Malta neustále čelí problémom, pokiaľ ide o vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet, ktorý má podľa prognóz významným spôsobom presiahnuť priemer EÚ. Zvýšenie dôchodkových výdavkov predstavuje viac než polovicu celkového predpokladaného nárastu výdavkov na starnutie obyvateľstva, no v porovnaní s ostatnými členskými štátmi je zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku stále nízky a jeho zvyšovanie uzákonené reformou z roku 2006 je pomalé. Je potrebná ďalšia reforma, aby sa zaistila udržateľnosť a zachovala primeranosť a aby sa súčasne riešili obavy o medzigeneračnú rovnosť. Hoci prebehli diskusie so sociálnymi partnermi, neboli predložené žiadne konkrétne návrhy ďalšej dôchodkovej reformy. Zamestnanosť starších pracovníkov je nízka a stále treba finalizovať komplexnú stratégiu aktívneho starnutia. Obmedzená miera primárnej starostlivosti v kombinácii s predpokladaným starnutím obyvateľstva môže v dlhodobom meradle viesť k vysokým nákladom na zdravotnú starostlivosť. Administratívne kapacity v oblasti verejného obstarávania sú slabé, čo vedie ku komplikovaným a zdĺhavým postupom.

               (13)

               Opatrenia, ktoré boli prijaté s cieľom znížiť mieru predčasného ukončovania školskej dochádzky vrátane nedávneho spustenia prípravného procesu pre vypracovanie stratégie v tejto oblasti sú vítané, a to aj vzhľadom na snahu znížiť mieru nesúladu medzi požadovanými a ponúkanými pracovnými zručnosťami. Účinnosť vynaložených politických snáh bude závisieť od ich náležitej a včasnej realizácie, ktorú bude treba dôsledne monitorovať. Zásadným nedostatkom systému je však nedostatočné prepojenie vzdelávania a odbornej prípravy s potrebami pracovného trhu. Od predpokladaného vytvorenia jednotného systému učňovského vzdelávania, ktorý by sa vzťahoval na viaceré úrovne kvalifikácií, sa zároveň očakáva, že prispeje k vytvoreniu pracovnej sily, ktorá bude orientovaná na potreby trhu práce.

               (14)

               Malta prijala aj významné kroky s cieľom zvýšiť účasť žien na trhu práce, pričom tieto kroky boli zamerané hlavne na zlepšenie zosúladenia pracovného a rodinného života. Aj vďaka priaznivému skupinovému efektu zamestnanosť žien naďalej stúpa. Stále však existuje priestor na zlepšovanie: zamestnanosť žien je stále nízka, rodičovstvo má stále významný vplyv na účasť žien na trhu práce a rozdiely v zamestnanosti mužov a žien sú najvyššie v Únii. Posilňovanie podpory pružných pracovných mechanizmov a zvyšovanie poskytovania cenovo dostupnej starostlivosti o deti a poškolských zariadení širšiemu segmentu populácie môže prispieť k ďalšiemu zvyšovaniu zamestnanosti žien.

               (15)

               Mechanizmus úpravy životných nákladov na Malte má svoje osobitosti, ktoré zjavne zmierňujú jeho negatívny vplyv na celkové výsledky pracovného trhu a úpravu miezd: tento mechanizmus poskytuje fixné zvýšenie, a teda zabezpečuje iba čiastočnú kompenzáciu miezd o infláciu nad rámec „referenčnej“ základnej mzdy, k dispozícii sú výnimky na mikro aj makro úrovni a mzdové vyjednávanie je plne decentralizované. Napriek tomu predstavuje systém v prípade veľmi nepriaznivých fáz hospodárskeho cyklu pre flexibilitu reálnych miezd stále potenciálny problém, čím bráni úpravám na pracovnom trhu a znižuje konkurencieschopnosť. Volatilita cien niektorých zložiek cenového indexu použitého v tomto mechanizme, najmä pri cenách energií, by mohla prostredníctvom mzdovo-cenovej špirály vyvinúť tlaky na infláciu. Preto bude s cieľom zmierniť potenciálne rizika nevyhnutné zhromažďovať údaje o mzdách a produktivite na úrovni odvetví a starostlivo monitorovať vplyv systému indexácie miezd. Maltské orgány by mali starostlivo monitorovať vplyv tohto mechanizmu na hospodárstvo a byť pripravené reformovať ho, ak to bude nutné.

               (16)

               Konkurencieschopnosť Malty je vzhľadom na veľmi obmedzenú diverzifikáciu a slabé environmentálne výsledky v oblasti dodávok energie naďalej ohrozená, čo vedie k vysokým cenám energie. Nelichotivá finančná situácia hlavného poskytovateľa energie (Enemalta) k miere tejto neistoty len pridáva, no očakáva sa, že elektrické spojenie so Sicíliou tejto situácii po roku 2014 pomôže. Hoci bolo ďalej uskutočňovaných niekoľko iniciatív, ako napr. zavádzanie fotovoltaickej energie, podiel energie z obnoviteľných zdrojov zostáva obzvlášť nízky a realizovateľnosť rozsiahlych projektov, ako je napr. budovanie tzv. „veterných fariem“, sa zdá ohrozená. V oblasti energetickej účinnosti, najmä pri verejných stavbách, bol zaznamenaný pokrok, pričom financovanie bolo podporené z fondov EÚ. Environmentálne výsledky dopravného systému Malty sú takisto nelichotivé. Malte by prospela komplexná dopravná stratégia, ktorá by obsahovala cieľ zlepšiť verejnú dopravu, cestnú sieť a emisie uhlíka produkované týmto systémom, ako aj cieľ ďalej podnietiť využívanie iných druhov dopravy než osobné automobily.

               (17)

               Bankový sektor na Malte je vzhľadom na veľkosť domáceho hospodárstva neúmerne veľký. Hoci je to najmä výsledkom prítomnosti nekľúčových domácich a medzinárodných bánk, ktoré sú s domácim hospodárstvom len v obmedzenom kontakte, odôvodnený je nad nimi nepretržitý dohľad, aby sa predišlo negatívnym vplyvom ich činnosti na finančnú stabilitu. Domáce banky majú naďalej veľkú expozíciu voči trhu s nehnuteľnosťami, no ich špecifické rezervy na krytie strát z úverov sú pomerne nízke. Uskutočnili sa politické rokovania, ešte ich však treba pretaviť do náležitých regulačných opatrení. Justičný systém trpí neefektívnosťou, ktorá predstavuje pre finančnú stabilitu ďalšie riziko. Dlhá doba, ktorá je potrebná na uzatvorenie konkurzných konaní, bráni efektívnemu uplatňovaniu práv súvisiacich s kolaterálom. V časoch hospodárskeho napätia to môže dodatočným spôsobom zaťažiť súvahy bánk a zvýšiť ich straty, čo bude mať za následok potrebu rekapitalizovať ich.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty. Posúdila národný program reforiem a program stability a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 5.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (20)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem Malty a jej program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 2 a 5.

               (21)

               V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (8). Malta ako krajina, ktorej menou je euro, by mala zaistiť aj úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta prijala v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Špecifikovať a realizovať opatrenia potrebné na dosiahnutie ročnej štrukturálnej úpravy uvedenej v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, aby sa nadmerný deficit odstránil do roku 2014 udržateľným spôsobom podporujúcim rast, pričom sa obmedzí využívanie jednorazových/dočasných opatrení. Po odstránení nadmerného deficitu presadzovať primeraným tempom štrukturálnu úpravu, aby sa do roku 2019 dosiahol strednodobý cieľ. Zaviesť v roku 2013 záväzný viacročný fiškálny rámec na základe jasných pravidiel. Zabezpečiť konkrétne plnenie opatrení prijatých s cieľom zvýšiť daňovú disciplínu a bojovať proti daňovým únikom a prijať opatrenia na zníženie daňovej motivácie podnikov využívať dlhové financovanie.

               2.

               S cieľom zaistiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, pokračovať v reformovaní dôchodkového systému, aby sa obmedzil očakávaný nárast výdavkov, a to aj opatreniami ako sú urýchlenie zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku, zvyšovanie skutočného veku odchodu do dôchodku zosúladením dôchodkového veku alebo dôchodkov so zmenou v strednej dĺžke života a podporou súkromných dôchodkových úspor. Prijať opatrenia na zvýšenie zamestnanosti starších pracovníkov finalizáciou a realizáciou komplexnej stratégie aktívneho starnutia obyvateľstva. Presadzovať reformy zdravotníctva s cieľom zvýšiť nákladovú efektívnosť tohto odvetvia, a to najmä posilnením verejného poskytovania primárnej starostlivosti. Zvýšiť efektivitu a znížiť trvanie postupov verejného obstarávania.

               3.

               Naďalej vynakladať politické úsilie s cieľom znížiť mieru predčasného ukončovania školskej dochádzky, a to najmä zriadením komplexného monitorovacieho systému, a zvýšiť relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce, aby sa riešil nedostatok potrebných zručností, a to aj prostredníctvom ohlásenej reformy systému učňovského vzdelávania. Naďalej podporovať zvyšovanie účasti žien na trhu práce, a to podporovaním pružnej pracovnej doby, a najmä zlepšením poskytovania a cenovej dostupnosti centier starostlivosti o deti a mimoškolských zariadení.

               4.

               Naďalej vynakladať úsilie s cieľom diverzifikovať energetickú skladbu a zdroje energie, najmä zvýšením miery využívania energie z obnoviteľných zdrojov a včasným dobudovaním elektrického spojenia so Sicíliou. Pokračovať v snahe podporovať energetickú účinnosť a znižovať emisie v sektore dopravy.

               5.

               Prijať opatrenia na ďalšie posilnenie rezerv v prípade strát z dôvodu znehodnotených úverov v bankovom sektore, aby sa zmiernili potenciálne riziká vyplývajúce z vystavenia odvetvia trhu s nehnuteľnosťami. Pokračovať v politickom úsilí s cieľom zabezpečiť prísny dohľad nad bankovým sektorom, a to aj v prípade nekľúčových domácich a medzinárodne orientovaných bánk. Zlepšiť celkovú efektívnosť justičného systému, napríklad skrátením času potrebného na uzavretie konkurzných konaní.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 61.

      (5)  Rozhodnutie Rady 2012/778/EÚ zo 4. decembra 2012 (Ú. v. EÚ L 342, 14.12.2012, s. 43).

      (6)  Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (8)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady zo  14. marca 2006  o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (šiesty ERF) za rozpočtový rok 2004

text:
               18.3.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 81/9

      ODPORÚČANIE RADY

   zo 14. marca 2006
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (šiesty ERF) za rozpočtový rok 2004
   (2006/220/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na tretí dohovor AKT–EHS podpísaný v Lomé 8. decembra 1984,
   so zreteľom na vnútornú dohodu 86/126/EHS o financovaní a správe pomoci Spoločenstva (1), a najmä na jej článok 29 ods. 3,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 11. novembra 1986, uplatniteľné na šiesty Európsky rozvojový fond (šiesty ERF) (2), a najmä na jeho články 66 až 73,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách šiesteho ERF k 31. decembru 2004 a správy Dvora audítorov za rozpočtový rok 2004 spolu s odpoveďami Komisie (3),
   keďže podľa článku 29 ods. 3 vnútornej dohody má absolutórium za finančné hospodárenie šiesteho ERF udeliť Komisii Európsky parlament na odporúčanie Rady,
   keďže celkové vykonávanie operácií šiesteho ERF Komisiou počas rozpočtového roku 2004 bolo uspokojivé,
   TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium v súvislosti s vykonávaním operácií šiesteho ERF za rozpočtový rok 2004.

      V Bruseli 14. marca 2006

            Za Radu

            predseda

         K.-H. GRASSER

      (1)  Ú. v. ES L 86, 31.3.1986, s. 210. Dohoda naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím 86/281/EHS (Ú. v. ES L 178, 2.7.1986, s. 13).

      (2)  Ú. v. ES L 325, 20.11.1986, s. 42.

      (3)  Ú. v. EÚ C 301, 30.11.2005, s. 249.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/12

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2017
   (2017/C 261/03)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Českú republiku neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Českej republike na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česká republika dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Českej republiky pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Českej republike neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (3)

               Česká republika predložila 25. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 28. apríla 2017 svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Českú republiku sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 plánuje v rokoch 2016 až 2020 dosiahnuť celkový rozpočtový prebytok. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1,0 % HDP. Na základe konvergenčného programu na rok 2017 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2020 postupne klesne na 32,7 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zatiaľ čo riziká spojené s dosiahnutím rozpočtových cieľov sa javia ako všeobecne vyvážené, výrazný pokles verejných investícií v roku 2016, ktorý súvisí so začiatkom nového cyklu fondov Únie, by mohol v roku 2017 viesť k silnejšiemu oživeniu verejných investícií, než sa očakávalo. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa zníži približne na 0 % HDP v roku 2017 a -0,2 % HDP v roku 2018, a tak zostane nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Česká republika v rokoch 2017 a 2018 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)

               Pokiaľ ide o fiškálnu udržateľnosť, Česká republika z dlhodobého hľadiska naďalej čelí stredne vysokým rizikám. Tieto riziká vyplývajú predovšetkým z očakávaného účinku verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti a dôchodkov. Prognózované zvýšenie dlhodobých výdavkov na zdravotnú starostlivosť je zdrojom obáv, a to z hľadiska správy aj nákladovej efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ktorý sa vo veľkej miere spolieha na drahšiu ústavnú starostlivosť. Viaceré opatrenia sa nachádzajú v rôznych fázach implementácie, ale ich výsledky sa ešte neprejavili. Nedávno prijaté alebo plánované opatrenia na zmenu dôchodkového systému môžu v prípade ich realizácie viesť z dlhodobého hľadiska k zhoršeniu stavu verejných financií. Po prvé, parlament prijal právne predpisy, na základe ktorých vláda získala právomoc pružnejšie upravovať mechanizmus indexácie dôchodkov. Parlament tiež rokuje o návrhoch, ktorými sa má stanoviť strop pre zákonný vek odchodu do dôchodku na 65 rokov a vytvoriť mechanizmus pravidelného preskúmavania veku odchodu do dôchodku. Okrem toho sa v súčasnosti diskutuje aj o ďalších zmenách, ako je napríklad veľkorysejší vzorec indexácie dôchodkov a diferencované sadzby sociálneho poistenia v závislosti od počtu detí.

               (7)

               Parlament v januári 2017 schválil zákon o rozpočtovej zodpovednosti, ktorého cieľom je riešiť hlavné nedostatky fiškálneho rámca Českej republiky, ktorý bol nedávno vyhodnotený ako jeden z najslabších v Únii. Doteraz však nebola zriadená nezávislá fiškálna rada, ktorá by na dodržiavanie pravidiel dohliadala. Okrem toho pre zvýšenie účinnosti a stability fiškálneho rámca bude kľúčové, aby sa nedávno zavedené opatrenia implementovali.

               (8)

               Česká republika čelí problémom v oblasti predchádzania korupcii, ako aj neefektívnosti vo verejnom obstarávaní. Hoci sa vykonali viaceré opatrenia z vládneho protikorupčného programu a ďalšie reformy sa chystajú, v praxi nie je korupcia systematicky postihovaná. Všeobecne možno konštatovať, že hospodárska súťaž v rámci postupov verejného obstarávania v Českej republike je naďalej nedostatočná, čo sa prejavuje vysokým počtom postupov s jedinou predloženou ponukou a priamo zadaných zákaziek, a to najmä v sektore informačných technológií. Nedostatky v oblasti odbornej prípravy a neexistencia štruktúr pre hromadné nákupy a kompetenčných centier bránia profesionalizácii verejného obstarávania a sťažujú dosiahnutie dobrého pomeru medzi kvalitou a cenou pri zadávaní verejných zákaziek. V tejto súvislosti je typické aj veľmi zriedkavé využívanie kvality ako kritéria na vyhodnotenie ponúk. Prechod na elektronické obstarávanie zostáva naďalej výzvou z viacerých hľadísk. Okrem iného je nevyhnutné zlepšiť štátom vlastnenú platformu elektronického obstarávania – Národný elektronický nástroj – a objasniť podmienky ďalšieho využívania súkromných platforiem, ktoré už pôsobia na českom trhu elektronického obstarávania.

               (9)

               Podnikateľské prostredie v Českej republike trpí v dôsledku vysokej regulačnej záťaže a mnohých administratívnych prekážok, najmä pokiaľ ide o postupy vydávania povolení a daňové predpisy. V septembri 2016 vláda predložila návrh novely stavebného zákona a súvisiacich právnych predpisov s cieľom zrýchliť a zjednodušiť postup udeľovania stavebných povolení tým, že sa doň začlení posudzovanie vplyvov na životné prostredie. O novele sa v súčasnosti rokuje v parlamente. Náklady podnikov na dodržiavanie daňových predpisov sú stále nad priemerom Únie. Medzi nedostatky patria aj časté zmeny daňového poriadku. Prioritou českých orgánov je aj naďalej riešenie otázky porušovania daňovej disciplíny, ale na zjednodušenie sa nekladie žiaden osobitný dôraz. Zákon o dani z príjmov, ktorý by mal byť predložený, má zjednodušiť daňový poriadok, ale jeho návrh ešte nie je k dispozícii.

               (10)

               Miera používania služieb elektronickej verejnej správy v Českej republike patrí medzi najnižšie v Únii, ale od roku 2015 sa zvýšila. České orgány prijali opatrenia na zlepšenie dostupnosti služieb elektronickej verejnej správy, ale mnohé sú stále vo fáze realizácie a niektoré individuálne opatrenia ešte neboli iniciované. Zodpovednosť za zavedenie služieb je rozdelená medzi viaceré ministerstvá a zainteresované strany považujú spoluprácu medzi jednotlivými rezortmi za obmedzenú.

               (11)

               Intenzita výskumu a vývoja sa v posledných rokoch výrazne zvýšila, ale kvalita jeho výsledkov sa zodpovedajúcim spôsobom nezlepšila. Reformy systému riadenia výskumu a vývoja prebiehajú, ale ešte neboli úplne dokončené. Vláda vo februári 2017 schválila novú metodiku hodnotenia (Metodika 17+), ktorá by mala posilniť mechanizmy súvisiace s prideľovaním finančných prostriedkov na základný a aplikovaný výskum. Prijíma sa rad opatrení na uľahčenie vytvárania silnejších väzieb medzi vysokými školami a podnikmi, pričom základom sú štrukturálne účinky národných inovačných platforiem.

               (12)

               Výsledky vzdelávania sú vo všeobecnosti dobré, ale úroveň základných zručností sa zhoršila. Výsledky študentov sú výrazne ovplyvnené ich sociálno-ekonomickým zázemím. Slabé výsledky v oblasti vzdelávania znevýhodnených skupín, predovšetkým rómskej komunity, vzbudzujú značné obavy. Odhaduje sa, že veľmi vysoký podiel rómskych detí ukončuje školskú dochádzku predčasne. Prijalo sa značné množstvo legislatívnych a administratívnych opatrení zameraných na podporu inkluzívneho vzdelávania, ktoré sa teraz začínajú vykonávať. Očakáva sa, že tieto opatrenia pomôžu znížiť rozdiely v dosiahnutom stupni vzdelania a vo výsledkoch vzdelávania medzi rómskymi a nerómskymi deťmi. Parlament v marci 2016 prijal novelu školského zákona, ktorou sa povinná školská dochádzka rozširuje aj na posledný rok predškolského vzdelávania a ktorou sa zabezpečí, aby menšie deti mali nárok na miesto v materskej škole. Napriek tomu však platí, že rozdiely vo vzdelávacom systéme sú prekážkou zvyšovania kvality ľudského kapitálu a v neskoršom živote sťažujú presadenie sa na trhu práce. V dôsledku zvýšených požiadaviek na učiteľov a starnutia učiteľského zboru je zaistenie atraktivity učiteľského povolania naďalej výzvou. Dôvodom je sčasti pomerne nízka mzda, hoci v posledných rokoch sa platové podmienky zlepšili. Vláda po viacerých odkladoch schválila nový kariérny systém pre učiteľov a pedagogických pracovníkov, ktorý má zvýšiť atraktívnosť tohto povolania. S výraznou podporu z fondov Únie sa rozvíjajú príležitosti priebežného profesionálneho rozvoja učiteľov s dôrazom na činnosti profesionálneho rozvoja spojené s výučbou zmiešaných skupín a inkluzívnym vzdelávaním. V januári 2016 parlament prijal reformu vysokoškolského vzdelávania a jej výsledky treba sledovať. Plánuje sa aj reforma systému financovania inštitúcií vysokoškolského vzdelávania.

               (13)

               Miera nezamestnanosti v Českej republike naďalej klesá. Napätejšia situácia na trhu práce komplikuje zamestnávateľom nábor pracovníkov. Stále však existuje určitý potenciál kompenzovať nedostatok pracovných síl mobilizáciou skupín, ktoré sú na trhu práce zastúpené v menšej miere, ako sú napríklad ženy s malými deťmi, nízkokvalifikované osoby a príslušníci rómskej komunity. K zvýšeniu ekonomickej aktivity týchto nevyužitých skupín by prispelo posilnenie informačnej a aktivačnej kapacity verejných služieb zamestnanosti v spojení s vhodnými a dobre cielenými aktívnymi politikami trhu práce a individualizovanými službami. Prekážkou účasti žien s malými deťmi na trhu práce je pretrvávajúci nedostatok cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti o deti, najmä pre deti do troch rokov, nárok na dlhú rodičovskú dovolenku, obmedzené využívanie pružného pracovného času oboma rodičmi a nízka miera využívania rodičovskej dovolenky zo strany otcov. V posledných rokoch sa prijali určité opatrenia na riešenie týchto problémov. Nízkokvalifikované osoby však dosahujú na trhu práce výrazne horšie výsledky než všetky ostatné skupiny. V parlamente v súčasnosti prebieha diskusia o legislatívnom rámci sociálneho bývania, ktorý by mal stanoviť vnútroštátne štandardy a cieľové skupiny.

               (14)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Českej republike v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2017 a zastáva názor (4), že Česká republika podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2017 a 2018 prijala opatrenia s cieľom:

               1.

               Zaistiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií so zreteľom na starnutie obyvateľstva. Zvýšiť účinnosť verejných výdavkov, najmä bojom proti korupcii a neefektívnym postupom vo verejnom obstarávaní.

               2.

               Odstrániť prekážky rastu najmä zjednodušením postupu udeľovania stavebných povolení a ďalším znížením administratívnej záťaže podnikov, zavedením kľúčových služieb elektronickej verejnej správy, zlepšením kvality výskumu a vývoja a podporou zamestnanosti skupín, ktoré sú nedostatočne zastúpené na trhu práce.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.