               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 515 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Litve na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnanie ľudí, ich príjmy, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  6
                Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Zároveň by členské štáty a Únia mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom by sa v nich okrem iného integrovala ekologická, ako aj digitálna transformácia a všetky ponaučenia z krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh na prispôsobenie sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné, aby sa naliehavé mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19 všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Litva sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využila na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické následky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých litovských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Litve dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Litva predložila 15. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 11,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 vzrástol na úroveň 36,3 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 50,6 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (13)Litva prijala v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 6,8 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady daňovej povinnosti, ďalšie finančné prostriedky na nákup zdravotníckych potrieb, dotácie na udržanie pracovných miest a sociálne dávky pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov, ktorých sa dotkla situácia v súvislosti s ochorením COVID-19. Keďže v analýze Komisie týkajúcej sa návrhu a vykonávania niektorých opatrení sa poukazuje na relatívne nízke potenciálne využitie, Komisia predpokladá, že vplyv týchto vládnych opatrení na verejné financie bude menší. Litva okrem toho oznámila diskrečné opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k reakcii na krízu, napríklad aj podporou likvidity pre podniky, ktorá sa v programe stability na rok 2020 odhaduje na 3,8 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú aj úverové záruky (2,9 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré prijala Litva, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Litvy v roku 2020 na úrovni –6,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,7 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Litva plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (16)Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa predpokladá, že HDP Litvy klesne o 8 %, po čom bude v roku 2021 nasledovať rýchle oživenie na úrovni 7,5 %. S cieľom reagovať na pandémiu ochorenia COVID-19 a utlmiť hospodársky prepad Litva 16. marca predložila Plán hospodárskych stimulov a zmiernenia dôsledkov prenosu ochorenia COVID-19. Tento plán v objeme 2,5 miliardy EUR alebo 6,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) krajiny zahŕňa až 500 miliónov EUR alebo 1,3 % HDP na zabezpečenie potrebných zdrojov pre systém zdravotnej starostlivosti. Ďalších 500 miliónov EUR bolo vyčlenených na ochranu pracovných miest a príjmov. Kapacita štátnych záručných fondov sa navýšila o 500 miliónov EUR a na stimuláciu ekonomiky boli schválené ďalšie štátne záruky vo výške až do 500 miliónov EUR. V apríli Európska komisia schválila niekoľko litovských programov pomoci na podporu litovského hospodárstva v súvislosti s pandémiou COVID-19. Tieto programy sú navrhnuté tak, aby pomohli podnikom pokryť okamžité prevádzkové kapitálové potreby a pokračovať vo svojej činnosti počas pandémie aj po nej. Okrem toho Národná banka Litvy uvoľnila niektoré kapitálové požiadavky pre komerčné banky, aby zvýšila poskytovanie úverov do reálnej ekonomiky.

               (17)Výsledky Litvy v oblasti zdravia stále zaostávajú za výsledkami v iných členských štátoch, čiastočne z dôvodu suboptimálnej efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ktorý trpí nedostatkom finančných prostriedkov. Súčasná pandémia vystavila systém dodatočnému tlaku a zdôraznila ďalšie štrukturálne výzvy, ako napríklad pomalé napredovanie pri zlepšovaní kvality služieb, nedostatočné investície do primárnej zdravotnej starostlivosti a nulový pokrok pri prispôsobovaní nemocničnej siete tak, aby bola efektívnejšia a dokázala reagovať na potreby. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhaľuje aj nerovnosti v oblasti zdravia súvisiace s nedostatkom pracovnej sily a geografickým nesúladom medzi službami a potrebami. Litva musí mobilizovať zdroje potrebné na riešenie súčasnej krízy a zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti v budúcnosti. Okamžité opatrenia sa zameriavajú na posilnenie kapacít z hľadiska zdravotníckych pracovníkov, kritických zdravotníckych potrieb a vybavenia s cieľom zachraňovať ľudské životy počas pandémie, mali by sa však posilňovať dlhodobejšie investície, aby sa zlepšila odolnosť zdravotného systému tak, aby zostal prevádzkyschopný, aby sa mohla obnoviť optimálna výkonnosť a bol pripravený na nové otrasy. Bude si to vyžadovať vyčlenenie dostatočných zdrojov na zlepšenie dostupnosti, efektívnosti a kvality systému zdravotnej starostlivosti, aby dokázal reagovať na výzvy, ktoré prináša nárast chronických ochorení, starnutie a pretrvávajúce nerovnosti v oblasti zdravia. Ústrednú úlohu v tejto súvislosti zohráva primárna zdravotná starostlivosť a rozvoj služieb elektronického zdravotníctva. Litva by tiež mala zaistiť, aby sa nezmarilo nedávne zlepšenie cenovej dostupnosti zdravotnej starostlivosti. Budúca odolnosť si v neposlednom rade bude vyžadovať aj posilnenie schopnosti systému redukovať nezdravý životný štýl (jeden z ďalších dôležitých faktorov, ktoré stoja za slabými výsledkami Litvy v oblasti zdravia) a väčšie úsilie pri príprave sektora dlhodobej starostlivosti na riešenie problému so starnúcim obyvateľstvom.

               (18)Pred pandémiou COVID-19 bola účasť na trhu práce vysoká a nezamestnanosť nízka, ale táto kríza priniesla nové výzvy. S pomocou finančných prostriedkov z Únie Litva zaviedla systém skráteného pracovného času na zmiernenie účinkov pandémie na zamestnanosť a predstavila niekoľko ďalších opatrení na zmiernenie negatívnych vplyvov na podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Rozsah pôsobnosti opatrení aktívnej politiky trhu práce sa pred krízou znižoval a účasť na vzdelávaní dospelých zostávala na nízkej úrovni. Na pomoc nezamestnaným, aby sa čo najskôr vrátili na trh práce, však bude potrebné väčšie pokrytie opatrení aktívnej politiky trhu práce a ďalšie opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily. Posilnenie kapacity sociálnych partnerov je dôležité na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do tvorby postupu v súvislosti s ukončovaním opatrení a hospodárskym oživením.

               (19)Pred krízou sa síce podnikli kroky na riešenie rizika chudoby a sociálneho vylúčenia, napríklad zvýšením všeobecných prídavkov na deti a dôchodkov, ale chudoba a príjmová nerovnosť stále patria medzi najvyššie v EÚ. Litva má pomerne nízke verejné výdavky na sociálnu ochranu a vplyv sociálnych transferov na znižovanie chudoby je nízky, pričom v sociálnom prehľade sa hodnotí ako kritický. Nízka progresívnosť a prerozdeľovacia schopnosť daňového systému a systému dávok obmedzuje možnosti krajiny financovať verejné statky a služby či znižovať chudobu a príjmovú nerovnosť. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy domácností tieto problémy pravdepodobne ešte vyostrí. Aby sa situácia osôb najviac postihnutých pandémiou nezhoršila, môžu byť potrebné prechodné opatrenia, ako napríklad prehodnotenie pravidiel oprávnenosti na niektoré dávky, ich výšky a trvania poberania. Záchranná sociálna sieť by sa mala rozšíriť tak, aby chránila všetky skupiny vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, pracovníkov v atypickom pracovnom pomere a najzraniteľnejších osôb. V záujme podpory ľudí v núdzi je potrebné posilniť poskytovanie hlavných sociálnych služieb a sociálneho bývania.

               (20)Podpora likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk verejného sektora so zameraním na malé a stredné podniky (MSP) má mimoriadny význam, ale sprostredkovatelia musia podporu likvidity pre firmy distribuovať efektívne a rýchlo a v úverových podmienkach sa musí zohľadňovať krízová situácia. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Pomôcť zlepšiť peňažné toky MSP môže aj to, že sa umožní odklad platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchlia sa zmluvné platby verejných orgánov. Je možné, že novozaložené startupy a rozširujúce sa podniky budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad v podobe majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Malo by sa pokračovať v úsilí o zníženie nepotrebného regulačného a administratívneho zaťaženia a zaistenie ponuky efektívnych digitálnych verejných služieb pre občanov a podniky.

               (21)Litva by mala zabezpečiť, aby jej opatrenia na podporu oživenia hospodárstva boli výhľadové a uľahčovali digitálnu a ekologickú transformáciu, kde existuje viacero problémov, ktorým sa treba venovať. Pokiaľ ide o digitálnu transformáciu, digitálne zručnosti sú pod priemerom EÚ, pričom MSP hlásia značné ťažkosti pri nábore pracovníkov z oblasti IKT. Zavádzanie optických sietí je síce nad priemerom EÚ, a to v prípade mestských aj vidieckych oblastí, ale pokrytie pevným širokopásmovým pripojením a jeho využívanie sú veľmi nízke, pričom medzi mestami a vidieckymi oblasťami pretrvávajú veľké rozdiely.

               (22)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Pokiaľ ide o ekologickú transformáciu, celkové emisie skleníkových plynov v Litve sa od roku 2010 v podstate nezmenili. Produktivita zdrojov v Litve je jedna z najnižších v EÚ a aj cirkulárne (druhotné) využívanie materiálov je výrazne pod priemerom Únie. V súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Litvy by k dekarbonizácii hospodárstva výrazne prispelo zlepšenie energetickej hospodárnosti budov vďaka energetickej efektívnosti a riešeniam využívajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov, modernizácia vykurovacích systémov a zlepšenie udržateľnosti odvetvia dopravy. Adresné verejné a súkromné investície zamerané na riešenie týchto problémov a ďalšie investície s významným vplyvom na životné prostredie a zdravie môžu podporiť rast a odolnosť a pomôcť zabezpečiť udržateľné oživenie po tejto kríze. Investície, ktoré už boli naplánované, umožňujú rýchlo identifikovať projekty, ktoré by sa dali prednostne realizovať, a prispieť tak k hospodárskemu oživeniu, napríklad v oblasti obnovy budov a energie z obnoviteľných zdrojov. Prípravné práce v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie môžu čerpať z národných energetických a klimatických plánov členských štátov, ich zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Projekt Rail Baltica a projekty týkajúce sa prepojenia energetických sietí navyše patria medzi kľúčové investičné priority Litvy zamerané na zlepšenie jej bezpečnosti a integrácie do jednotného trhu EÚ. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Litve pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Litve umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (23)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

               (24)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Litva prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (25)Na dosiahnutie rýchleho zotavenia z hospodárskych dôsledkov nákazy COVID-19 ústrednú rolu zohráva úzka koordinácia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii. Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny mala zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (26)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (27)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2020 a 2021 prijala opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti vrátane mobilizácie primeraných finančných zdrojov a riešenia nedostatku zdravotníckych pracovníkov a kritických zdravotníckych pomôcok. Zlepšiť dostupnosť a kvalitu zdravotníckych služieb.

               2.Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť. Zvýšiť finančné krytie a rozsah pôsobnosti opatrení aktívnej politiky trhu práce a podporovať zručnosti. Zabezpečiť pokrytie a primeranosť záchrannej sociálnej siete a zlepšiť efektívnosť daňového systému a systému dávok pri ochrane pred chudobou.

               3.Podporovať likviditu pre podniky, najmä pre malé a stredné podniky a odvetvia orientované na vývoz. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na pokrytie vysokokapacitným širokopásmovým pripojením a jeho využívanie, na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a udržateľnú dopravu. Presadzovať technologické inovácie v malých a stredných podnikoch.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 514 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 520 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o krajine na rok 2020 bola pre Rakúsko
                  2
                uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  5
                Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa naliehavé mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. V súčasnej kríze sa ukázalo, aké potrebné sú solídne plány pripravenosti na krízu v odvetví zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zlepšenie nákupných stratégií, diverzifikovanie dodávateľských reťazcov a strategické rezervy základných dodávok. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rakúsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých rakúskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne najmä v regiónoch, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch. S tým súvisí riziko, že v Rakúsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Rakúsko 14. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Vláda vo svojej technickej aktualizácii programu stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 1,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku v roku 2019 na úroveň 70,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 81,4 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (13)V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Rakúsko rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 5,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach a režimy skráteného pracovného času. Rakúsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore na zabezpečenie likvidity pre podniky, ktorá sa v programe stability na rok 2020 odhaduje na úrovni 5,0 % HDP. K uvedeným opatreniam patria odklady dane z príjmu fyzických a právnických osôb (2,6 % HDP) a záruky za úvery (2,4 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Rakúsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na epidémiu COVID-19. Úplné vykonávanie uvedených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rakúska v roku 2020 na úrovni -6,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 78,8 % HDP a v roku 2021 bude na úrovni 75,8 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Rakúsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (16)Rakúska vláda prijala bezprecedentné opatrenia na kontrolu šírenia ochorenia COVID-19. Zaviedla prísne pravidlá v oblasti karantény a obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi a sprístupnila značné finančné prostriedky pre systém zdravotnej starostlivosti na nákup vybavenia a zásob, posilnenie laboratórnych kapacít a zlepšenie schopností personálu. Primárna zdravotná starostlivosť sa dostala pod výnimočný tlak z dôvodu bezprecedentného zvýšenia potreby konzultácií na diaľku, návštev u lekára a žiadostí o návštevu lekára v domácnosti. Rýchle priebeh pandémie COVID-19 výrazne ovplyvnil hospodárstvo Rakúska. Vnútroštátne a medzinárodné opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu zasiahli stranu dopytu aj ponuky, čo viedlo k rozsiahlemu hospodárskemu poklesu. Preto sa predpokladá, že HDP sa v roku 2020 zníži o 5½ %, čo je viac ako počas hospodárskej a finančnej krízy v rokoch 2008 – 2009. Vzhľadom na pomerne rýchly pokles nových infekcií bolo Rakúsko jednou z prvých európskych krajín, ktoré oznámili uvoľnenie opatrení na zamedzenie šírenia vírusu, ktoré sa začali v polovici apríla. S cieľom zabrániť dlhotrvajúcim hospodárskym škodám a zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálne dôsledky vláda prijala komplexný balík opatrení na podporu rakúskeho hospodárstva (v súčasnosti 43 miliárd EUR, t. j. približne 10 % HDP). Tento balík zahŕňa režim skráteného pracovného času (Kurzarbeit), v rámci ktorého sa pracovný čas počas daného obdobia môže znížiť v priemere na 90 % a zamestnávateľom sa uhrádza 80 % až 90 % posledného čistého príjmu zamestnanca v závislosti od posledného hrubého príjmu. Cieľom komplexného súboru opatrení pre podniky je zabrániť dočasným problémom s likviditou a poskytnúť priamu podporu najmä ťažko postihnutým podnikom a odvetviam s osobitným zameraním na malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia zahŕňajú prevody, podporu likvidity prostredníctvom úverov, záruk, kapitálových injekcií a odkladov dane. V priebehu navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora.

               (17)Rakúsky systém zdravotnej starostlivosti doteraz zvládal pandémiu COVID-19 úspešne. Rozšírenie služieb primárnej a ambulantnej starostlivosti so zameraním na podporu zdravia a prevenciu chorôb by pomohlo ešte viac zlepšiť zdravie obyvateľstva. Pri zachovaní vysokých noriem kvality by sa nákladová efektívnosť mohla zvýšiť prostredníctvom účinnejšieho verejného obstarávania a generických liekov. Rakúsky systém dlhodobej starostlivosti takisto čelí štrukturálnym a fiškálnym výzvam, ktorým sa doteraz nevenovala náležitá pozornosť. Systém poskytuje pomerne kvalitné služby, má však problémy v personálnej oblasti, ktoré sa v súčasnej kríze stávajú ešte viditeľnejšími a evidentnejšími. Odvetvie dlhodobej starostlivosti do veľkej miery závisí od starostlivosti poskytovanej pracovníkmi z iných členských štátov, čo poukazuje na potrebu zabezpečiť voľný tok cezhraničných pracovníkov. Primerané odmeňovanie by okrem toho mohlo pomôcť zatraktívniť prácu opatrovateľského personálu.

               (18)Počas opatrení na zamedzenie šírenia vírusu zohráva dôležitú úlohu pri podpore domácností a podnikov daňová politika, ktorá bude mať kľúčový význam pre posilňovanie oživenia hospodárstva po skončení krízy. Daňový mix Rakúska sa vyznačuje vysokým zaťažením práce, zatiaľ čo potenciál príjmov súvisiacich s environmentálnymi daňami je naďalej nevyužitý a spotrebné dane by mohli byť efektívnejšie. Daňové reformy by mohli pomôcť presunúť daňový mix smerom k zdrojom, ktoré sú menej škodlivé pre inkluzívny a udržateľný rast, a poskytnúť pevný základ pre oživenie hospodárstva. Predovšetkým nedostatočne využívané dane z alkoholu a tabaku, znečistenie a spotreba zdrojov znamenajú nevyužité účinky riadenia a potenciál príjmov. Nerovnomerná, ale všeobecne nízka úroveň zdaňovania energie spochybňuje jeho efektívnosť a účinnosť ako politického nástroja na motivovanie k spotrebe, ktorá je prospešná pre životné prostredie. Najmä dôsledné zdaňovanie emisií CO2 by prinieslo väčšiu konkurencieschopnosť energetických zdrojov šetrných voči klíme a poskytlo by fiškálny priestor na zníženie daní s rušivejším účinkom. Vyššie dane z energie súvisiace s emisiami CO2 by pomohli internalizovať sociálne náklady znečistenia, viesť spotrebiteľov k tomu, aby sa viac spoliehali na obnoviteľné zdroje energie a povzbudiť investorov, aby investovali do technológií šetrných voči klíme. Vyššie využívanie daní z majetku by napokon mohlo zabezpečiť, aby sa daňový systém stal spravodlivejším, najmä vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú majetkovú nerovnosť Rakúska. Zvlášť periodické dane a dane z dedičstva sa ukázali ako pomerne priaznivé pre rast a progresívne a nemali by sa prehliadať, pokiaľ ide o vytváranie daňových príjmov na obnovu verejných financií.

               (19)Zatiaľ čo v rámci sociálneho prehľadu, ktorý podporuje Európsky pilier sociálnych práv, Rakúsko dosahuje dobré výsledky, medzery v pokrytí môžu znamenať nedostatočnú ochranu príjmov zraniteľných skupín počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a môžu si vyžadovať dodatočné opatrenia. Zatiaľ čo nezamestnanosť mladých ľudí sa zvyšuje, zvlášť ohrození chudobou sú nezamestnaní, dlhodobo nezamestnaní, pracovníci s neštandardnými zmluvami a osoby narodené v zahraničí. Aktívne politiky trhu práce poskytujúce možnosti celoživotného vzdelávania a zvyšovanie kvalifikácie budú aj naďalej mimoriadne dôležité. Za okolností, ktoré si vyžadujú diaľkové vzdelávanie, trpia najmä znevýhodnení študenti vrátane študentov so zdravotným postihnutím. Keďže približne 10 % žiakov mladších ako 15 rokov nemá prístup k virtuálnemu vzdelávaciemu prostrediu, rakúska vláda v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijala zmierňujúce opatrenia a poskytla ohrozeným žiakom počítače. Už existujúce nerovnosti v oblasti vzdelávania, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým a prisťahovaleckým pôvodom, by sa však mohli prehĺbiť. Stratégia oživenia, ktorá zlepší prístup k inkluzívnemu a ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, ktorá sa ukázala ako dôležitá pri náprave sociálnych znevýhodnení, by priniesla sociálno-ekonomické výhody v strednodobom a dlhodobom horizonte a poskytla by ženám úplný prístup na trh práce. Celková miera zamestnanosti žien pred krízou bola vysoká, ale takmer polovica z nich pracovala na čiastočný úväzok (čo súvisí s krátkymi otváracími hodinami škôl a zariadení starostlivosti o deti), a to je príčinou výrazného neupraveného rodového rozdielu v odmeňovaní.

               (20)Účinnosť podporných opatrení súvisiacich s COVID-19 v záujme uľahčenia situácie ťažko skúšaných podnikov, zachovania podnikateľského prostredia a zabránenia platobnej neschopnosti závisí od ich rýchlej a nebyrokratickej implementácie zo strany verejných orgánov a sprostredkovateľov. Je možné, že startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad vo forme nákupu časti kapitálu verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu na zvýšenie investícií do týchto podnikov. Tým sa majú posilniť tie spoločnosti, ktoré sú životne dôležité pre oživenie, ale aj zabrániť predaju strategicky dôležitých podnikov. Ťažko skúšané podniky, najmä tie menšie, potrebujú okrem finančnej podpory aj priaznivé podnikateľské prostredie. Administratívne zaťaženie a vysoký počet právnych predpisov spôsobuje náklady, ktoré si podniky teraz môžu dovoliť menej ako kedykoľvek predtým. Úsilie o zníženie zbytočnej záťaže a zabezpečenie efektívnych digitálnych verejných služieb je účinným spôsobom, ako poskytnúť podnikom okamžité a konkrétne úľavy bez zaťaženia daňovníkov. Rámec pre platobnú neschopnosť by mal byť zameraný na prevenciu, ale aj na rýchle odstránenie nerovnováh a umožnenie „druhej šance“ Siete na riešenie sporov, ako napríklad SOLVIT, pomáhajú spoločnostiam v prípade narušenia jednotného trhu a potrebujú primerané zdroje.

               (21)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Tieto investície budú najúčinnejšie, keď sa zamerajú na inovácie, digitalizáciu a zelenú transformáciu, aby sa zvýšila produktivita a zabezpečila udržateľná konkurencieschopnosť. Intenzita výskumu a vývoja v Rakúsku bola jednou z najvyšších v Únii, ale pokiaľ ide o výsledky v oblasti inovácií, krajina zaostávala za inovačnými lídrami. Keďže rozpočty mnohých podnikov určené na výskum sú v súčasnosti pod tlakom, je ešte dôležitejšie premeniť úsilie Rakúska v oblasti výskumu a vývoja do excelentnej vedy a prelomových inovácií, udržať verejné investície do základného výskumu a zabezpečiť kapitálové financovanie pre inovatívne scaleupy. Digitalizácia má naďalej zásadný význam pre otvorenie hospodárstva a prípravu na „nový normálny stav“ po obmedzení pohybu. Prekážku pre rast produktivity predstavuje nízke šírenie digitálnych technológií a podnikateľských modelov medzi menšími spoločnosťami. Zatiaľ čo digitálne zručnosti občanov Rakúska sú vo všeobecnosti nad priemerom EÚ, počet študentov v oblasti výpočtovej techniky nestačí na obsadenie všetkých dostupných pozícií. Vyššie úrovne elektronického obchodu, práca z domu a elektronická verejná správa (napríklad) si vyžiadajú viac investícií do infraštruktúry (vrátane 5G a vidieckeho širokopásmového pripojenia), vybavenia a zručností.

               (22)Transformácia Rakúska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si vyžiada značné súkromné a verejné investície počas dlhšieho obdobia. V národnom energetickom a klimatickom pláne Rakúska sú stanovené významné výzvy pri dosahovaní cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami. Rozhodujúcim faktorom pre budúci rast je zlepšovanie produktivity zdrojov spolu s minimalizovaním vplyvov na životné prostredie. Základom pre splnenie noriem kvality ovzdušia a cieľov v oblasti klímy je zníženie emisií súvisiacich s dopravou. Presunutie ťažiska financovania na začiatočnú fázu a realizácia nových investícií na podporu zelenej transformácie pomôže vytvoriť nové zelené pracovné miesta a oživiť hospodárstvo po tom, ako sa skončí režim krízového riadenia. Investície do ekologických inovácií by viedli k rastu produktivity a zároveň by znížili ekologickú stopu Rakúska. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rakúsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Rakúsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (23)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (24)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Rakúsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (25)Pre dosiahnutie rýchleho ozdravenia z hospodárskeho vplyvu pandémie COVID-19 je rozhodujúca úzka koordinácia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii. Rakúsko by ako členský štát, ktorého menou je euro – a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny –malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (26)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (27)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti posilnením verejného zdravia a primárnej starostlivosti.

               2.Zabezpečiť rovnaký prístup k vzdelávaniu a zvýšenému digitálnemu vzdelávaniu.

               3.Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení v oblasti likvidity a podpory, najmä pre malé a stredné podniky, a znížiť administratívne a regulačné zaťaženie. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na posilnenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na inovácie, udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie.

               4.Zabezpečiť, aby sa daňový mix stal efektívnejším a aby viac podporoval inkluzívny a udržateľný rast.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 519 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 521 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Poľsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Poľsku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Poľska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnanie ľudí, ich príjmy, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý už teraz veľmi nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení súhlasila s názorom Rady, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)Na obmedzenie a kontrolu šírenia pandémie, posilnenie odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenie sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnovenia hospodárskej činnosti treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Zároveň by členské štáty a Únia mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom by sa v nich okrem iného integrovala ekologická, ako aj digitálna transformácia a všetky ponaučenia z krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh na prispôsobenie sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy obnovy a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné hneď po tom, ako už nie sú nevyhnutné, odstrániť mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Poľsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých poľských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Poľsku dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Poľsko predložilo 29. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Poľsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (12)Rada 13. júla 2018 odporučila Poľsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                v roku 2019 neprekročí 4,2 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Poľska opodstatnené.

               (13)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,4 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 46,0 % HDP, sa očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 55,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

               (14)Poľsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa konvergenčného plánu na rok 2020 sú tieto rozpočtové opatrenia na úrovni 3,2 % HDP a zahŕňajú príspevky pre samostatne zárobkovo činné osoby a osoby zamestnané na neštandardné pracovné zmluvy, ktorými sa podniky oslobodzujú od príspevkov na sociálne zabezpečenie (uhradiť ich má štát), a dotácie na mzdy pre určité spoločnosti. Poľsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky, ako sú úverové záruky pre podniky. Fiškálny vplyv rozpočtových opatrení uvedených v konvergenčnom programe sa líši najmä v dôsledku zaobchádzania s úvermi pre spoločnosti. V súlade s oznámeniami poľských orgánov je prognóza Komisie založená na predpoklade, že úvery zodpovedajúce približne 2,75 percentuálneho bodu HDP sa presunú medzi dotácie, a teda sa v roku 2020 zaúčtujú ako výdavky. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Poľsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (15)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Poľska v roku 2020 na úrovni –9,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (16)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Poľsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. V analýze sa celkovo naznačuje, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie je dodržané.

               (17)Vypuknutím nákazy COVID-19 sa Poľsko ocitlo v novej sociálnej a hospodárskej situácii. Na rok 2020 sa predpokladá recesia – prvýkrát za takmer tri desaťročia. Podľa údajov poskytnutých vládou je vplyv pandémie na zdravie obyvateľstva pomerne nízky, a to aj z dôvodu skorého prijatia bezpríkladných opatrení, ako napríklad prísnej karantény a obmedzenia kontaktov medzi ľuďmi. Najväčšie negatívne dôsledky boli doteraz zaznamenané v sektore služieb (vrátane dopravy, maloobchodu a veľkoobchodu a rekreácie), ako aj vo výrobe v dôsledku prerušenia dodávateľských reťazcov. S cieľom vykompenzovať hospodárske dôsledky uložených obmedzení vláda zaviedla súbor opatrení v hodnote približne 9 % HDP Poľska (opatrenia zvyšujúce deficit spolu s opatreniami v oblasti likvidity), čo zahŕňa aj financovanie z prostriedkov Únie. Toto úsilie podporuje aj Národná banka Poľska opatreniami na zabezpečenie likvidity. Vládna podpora sa zameriava na stabilizáciu hospodárstva v krátkodobom horizonte, a to podporou príjmov zamestnancov, poskytovaním financovania podnikom, ktoré čelia poklesu príjmov, zvyšovaním odolnosti a reakcieschopnosti zdravotníctva a posilnením finančného systému. Jej súčasťou je aj investičný program zameraný na podporu oživenia hospodárstva v strednodobom horizonte. Dopyt verejnosti po politickej reakcii, a to aj vo forme oslobodenia od platenia príspevkov na sociálne zabezpečenie, dávok pre zamestnancov v spoločnostiach, ktoré pozastavujú svoju činnosť, ako aj prístupu k pôžičkám pre mikropodniky, je vysoký. Očakáva sa, že pandémia COVID-19 prispeje k poklesu HDP o 4,3 % v roku 2020 a v roku 2021 bude nasledovať oživenie o 4,1 %.

               (18)Pandémia COVID-19 si vyžiadala zavedenie bezpríkladných opatrení v zdravotníckom systéme. Vynaložili sa značné prostriedky, napríklad na nákup zdravotníckych zariadení a materiálu, zvýšenie kapacity zdravotníckych zariadení a laboratórií, ako aj zvýšenie počtu zamestnancov. Pridelenie dodatočných zdrojov je potrebné aj na kompenzáciu iných zdravotníckych služieb a investícií, v prípade ktorých došlo k odkladu alebo presmerovaniu. Pred vypuknutím nákazy COVID-19 predstavovali verejné výdavky do zdravotníckeho systému 4,8 % HDP, čo je pod priemerom EÚ na úrovni 7 % HDP v roku 2018. Spolu so suboptimálnym prideľovaním finančných prostriedkov to obmedzuje fungovanie zdravotníckeho systému a prístup k nemu. V roku 2018 bol podiel poľského obyvateľstva, ktorí udávali neuspokojenie potrieb v oblasti lekárskych vyšetrení, na úrovni 4,2 %, čo je podstatne viac ako 2 % na úrovni Únie. Počet aktívnych lekárov a zdravotných sestier v pomere k počtu obyvateľov je naďalej jeden z najnižších v Únii a rozmiestnenie zdravotníckeho personálu nie je v rámci krajiny rovnomerné. Verejné zdravie, elektronické zdravotníctvo a primárna starostlivosť, ktoré sú rozhodujúce na zlepšenie prevencie a prístupu a na zabezpečenie odolnosti systému proti budúcim výzvam, sú aj naďalej nedostatočne rozvinuté. Pandémia ovplyvnila zariadenia dlhodobej starostlivosti, v ktorých sú mnohí klienti vysokorizikovou skupinou.

               (19)Pandémia COVID-19 značne ovplyvní trh práce tým, že zvráti znižovanie nezamestnanosti z posledných rokov. Miera nezamestnanosti sa má vrátiť z úrovne 3,3 % v roku 2019 na približne 7,5 % v roku 2020 a v roku 2021 sa má mierne zlepšiť na 5,3 %. Tieto riziká s krátkodobým vplyvom nadobudnú v strednodobom horizonte štrukturálny charakter, najmä v prípade zraniteľných skupín. Dočasný režim skráteného pracovného času by mohol byť účinným nástrojom na zachovanie pracovných miest v kombinácii so stimulmi, aby ho spoločnosti využívali. Zároveň je naďalej nízka účasť na trhu práce v prípade niektorých skupín, najmä žien, osôb s nízkou kvalifikáciou, seniorov a osôb so zdravotným postihnutím a ich opatrovateľov, a to aj napriek priaznivému vývoju pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Migrácia z krajín mimo EÚ pomáha zmierniť nedostatok pracovnej sily, no vzhľadom na obmedzenia v dôsledku hraničných kontrol bude zložité udržať trvalý prílev migrujúcich pracovníkov. Posilnenie pružných foriem organizácie práce vrátane telepráce a režimov pružného pracovného času, najmä pri trvalých druhoch pracovného pomeru, môže preto pomôcť pri reakcii na krízu a skupiny s nižšou mierou aktivity môže takisto pomôcť podporiť pri hľadaní si trvalého zamestnania. Tým by sa takisto zvýšila odolnosť trhu práce počas budúcich poklesov.

               (20)Na zmiernenie sociálnych dôsledkov pandémie COVID-19, zachovanie sociálnej súdržnosti a podporu oživenia hospodárstva sú potrebné rozsiahle záchranné siete. Poľsko v posledných rokoch zaviedlo rozsiahly program sociálnych transferov vrátane univerzálnych prídavkov na deti a dodatočnej jednorazovej dávky, ktorá sa má každoročne vyplácať dôchodcom, v hodnote takmer 2,5 % HDP ročne. Keďže tieto opatrenia nie sú založené na zisťovaní príjmov, ponechávajú priestor na lepšie zacielenie. Zároveň možno konštatovať, že pokrytie sociálnymi dávkami je v prípade osôb s najnižšími príjmami nízke. Najväčší nárast extrémnej chudoby v roku 2019 bol podľa údajov prieskumu o rozpočte domácností zaznamenaný v prípade ľudí alebo rodín žijúcich z dávok (iných ako dôchodky a invalidné dôchodky), čo poukazuje na nedostatky systému sociálneho zabezpečenia. Okrem toho nie všetky typy pracovných zmlúv zabezpečujú prístup k sociálnej ochrane, ako sú napríklad primerané dávky v nezamestnanosti, dávky v materstve, nemocenské dávky a dávky v invalidite. V dôsledku toho sú niektorí pracovníci, ktorých sa týkajú núdzové opatrenia, zraniteľnejší a vystavení riziku chudoby. Okrem toho je úroveň dávok zabezpečujúcich minimálny príjem pod priemerom Únie.

               (21)Náhle pozastavenie výuky na všetkých stupňoch vzdelávania predstavoval výzvu pre vzdelávací systém z hľadiska zabezpečenia diaľkového vzdelávania. S cieľom zabrániť zvyšujúcim sa nerovnostiam je nevyhnutné zabezpečiť, aby všetci žiaci a študenti, najmä zo znevýhodneného prostredia, mali prístup k diaľkovému vzdelávaniu. V roku 2018 však nemali domácnosti takmer 330 000 žiakov k dispozícii počítač s prístupom na internet. Podstatná časť učiteľov nemá dostatočné zručnosti, aby mohla zabezpečiť digitálne vzdelávanie. Mnohí rodičia zároveň zápasia s ťažkosťami pri podpore digitálneho vzdelávania a domáceho vzdelávania. Pokračovaním v uskutočňovaní opatrení s cieľom vybaviť školy a učiteľov digitálnou infraštruktúrou a online učebnými materiálmi by sa dali vyriešiť niektoré z týchto otázok a zabezpečila by sa kvalita. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhaľuje všeobecný štrukturálny problém v oblasti dosahovania digitálnych zručností, keďže takmer polovica dospelého obyvateľstva nemá základné digitálne zručnosti a celková účasť dospelých na vzdelávaní je výrazne nižšia ako priemer Únie. Nedávne reformy v oblasti odborného vzdelávania nedostatočne motivovali zamestnávateľov, aby sa doň zapojili, pričom odborná príprava na pracovisku sa naďalej nedostatočne využíva. Vynárajúci sa nedostatok učiteľov poukazuje na potrebu zvýšiť atraktívnosť učiteľského povolania.

               (22)Vypuknutie nákazy COVID-19 výrazne ovplyvnilo podmienky pre činnosť podnikov, najmä malých a stredných podnikov (MSP) a mikropodnikov. Ponuka telepráce predstavuje výzvu a len jedna desatina poľských podnikov je dostatočne digitalizovaná na to, aby sa mohli rýchlo prispôsobiť novým podmienkam. Jednou z hlavných prekážok digitalizácie MSP je nízka úroveň digitálnej gramotnosti v radoch vlastníkov, manažérov a zamestnancov. Používanie digitálnych technológií vo verejnej správe zohráva kľúčové rolu pri zabezpečení poskytovania služieb verejnej správy, ako aj pri smerovaní opatrení potrebných na monitorovanie a riešenie krízy. Efektívne digitálne verejné služby okrem toho vedú k zníženiu zbytočnej regulačnej a administratívnej záťaže, čo môže byť rozhodujúce vo fáze oživenia.

               (23)S cieľom zmierniť vplyv krízy poľská vláda ponúka postihnutým spoločnostiam – s osobitným zreteľom na MSP a mikropodniky – rozsiahlu podporu v oblasti likvidity prostredníctvom záruk, úverov a podmienených grantov. Vládne opatrenia podporuje Národná banka Poľska, a to aj prostredníctvom programu nákupu štátnych dlhopisov na sekundárnom trhu a značných škrtov úrokových sadzieb. Účinné a rýchle vykonávanie týchto opatrení a ich efektívny prenos sprostredkovateľmi sú nevyhnutné na to, aby mohol podnikateľský sektor vykonávať svoje činnosti a aby sa uľahčilo oživenie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora a monitorovať stabilitu finančného systému. Zlepšiť peňažné toky postihnutých podnikov pomôže aj možnosť odkladu platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchliť zmluvné platby verejných orgánov.

               (24)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Poľské hospodárstvo sa vyznačuje vysokými emisiami uhlíka a kvalita ovzdušia je jedna z najnižších v Únii, čo je zdrojom zásadných obáv v oblasti životného prostredia a zdravia. Preto je nevyhnutné, aby sa naplánovali a prijali ambiciózne opatrenia zamerané na včasnú transformáciu energetiky na čistú energiu v súlade s európskou zelenou dohodou a národným energetickým a klimatickým plánom. Hoci je budovanie optických sietí v Poľsku nad priemerom EÚ a v predchádzajúcich rokoch sa dosiahol značný pokrok vo využívaní ultrarýchleho a mobilného širokopásmového pripojenia, Poľsko stále ani zďaleka neplní svoje ciele v oblasti pripojiteľnosti. Oživenie by sa dalo ďalej podporiť rozsiahlymi investíciami do udržateľnej dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť prepojenosť medzi okrajovými oblasťami a centrami hospodárskej činnosti. S cieľom zabezpečiť dlhodobý udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť sa bude Poľsko čoraz viac spoliehať na vedu a inovácie. Celkové výdavky na výskum a vývoj v pomere k HDP sú stále pod priemerom EÚ a napriek viditeľnému pokroku vo viacerých častiach súboru politík týkajúceho sa inovačného ekosystému krajiny je jednou z rozhodujúcich prekážok, ktorým Poľsko čelí na ceste k posilneniu inovácií, naďalej spolupráca medzi vedeckou oblasťou a podnikmi. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Poľsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . To by Poľsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (25)Stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie a priaznivé investičné prostredie zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárskom oživení po skončení pandémie. V tejto súvislosti je nevyhnutným predpokladom nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému. Právna istota vrátane prístupu k nezávislým súdom a dôvera v kvalitu a predvídateľnosť regulačných politík a inštitúcií sú takisto kľúčovými faktormi, pokiaľ ide o fungovanie jednotného trhu a zaistenie postavenia Poľska v európskych dodávateľských reťazcoch v situácii po skončení pandémie. Okrem dlhodobých obáv v súvislosti so zásadami právneho štátu v Poľsku, na ktoré poukázala Komisia a z ktorých už viaceré boli predmetom rozhodnutí Súdneho dvora Európskej únie, najnovší vývoj vyvoláva ďalšie obavy, čo ohrozuje fungovanie právneho poriadku v Poľsku i Únii.

               (26)Zdravé a stabilné regulačné prostredie je základom na zachovanie hospodárskeho rastu a súkromných investícií. Nedostatok riadnych verejných konzultácií a konzultácií so sociálnymi partnermi má nepriaznivý vplyv na stabilitu a odolnosť podnikateľského prostredia, ako aj na kvalitu právnych predpisov. Verejné konzultácie sa stali povinnými v prípade návrhov zákonov predložených radou ministrov, nekonajú sa však alebo nie sú povinné v prípade návrhov predkladaných alternatívnymi postupmi, ako sú napríklad návrhy poslancov parlamentu. Táto nekonzistentnosť ďalej negatívne vyplýva na kvalitu výsledných právnych predpisov. Okrem toho sa v posledných rokoch zhoršila kvalita dialógu medzi sociálnymi partnermi, a to najmä v dôsledku žiadnych alebo veľmi krátkych konzultácií v procese tvorby politík. Zabezpečením dostatočného času na konzultácie, väčším zohľadňovaním stanovísk zainteresovaných strán k právnym predpisom a politickým dokumentom a minimalizáciou počtu právnych predpisov vyňatých z konzultácií by sa posilnilo zapojenie sociálnych partnerov a pomohlo by to zlepšiť kvalitu tvorby právnych predpisov. Rada pre sociálny dialóg predstavuje inštitucionálny rámec pre sociálny dialóg v rámci tripartity. Právnymi predpismi prijatými v apríli 2020 sa však oslabuje nezávislosť sociálnych partnerov v Rade pre sociálny dialóg a hrozí ďalšie zhoršenie účinnosti sociálneho dialógu v krajine.

               (27)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (28)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Poľsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (29)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (30)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zvýšiť odolnosť, dostupnosť a účinnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj poskytnutím dostatočných zdrojov a urýchlením zavádzania služieb elektronického zdravotníctva.

               2.Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť, a to najmä posilnením flexibilných režimov a režimov skráteného pracovného času. Lepšie zacieliť sociálne dávky a zabezpečiť prístup k nim pre osoby v núdzi. Zlepšovať digitálne zručnosti. Ďalej podporovať digitálnu transformáciu spoločností a verejnej správy.

               3.Pokračovať v úsilí, aby sa spoločnostiam zabezpečil prístup k finančným prostriedkom a likvidite. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä do digitálnej infraštruktúry, čistej a efektívnej výroby a využívania energie a udržateľnej dopravy, a tak prispieť k postupnej dekarbonizácii hospodárstva aj v uhoľných regiónoch.

               4.Posilniť investičné prostredie, a to najmä zaručením nezávislosti súdnictva. Zabezpečiť účinné verejné konzultácie a zapojenie sociálnych partnerov do procesu tvorby politík.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (9)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.