title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  15. novembra 2007 — Rade Európskej únie o externom audítorovi Central Bank of Cyprus (ECB/2007/12)

text:
               20.11.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 277/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 15. novembra 2007
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Central Bank of Cyprus
   (ECB/2007/12)
   (2007/C 277/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2007/503/ES z 10. júla 2007 v súlade s článkom 122 ods. 2 zmluvy o prijatí jednotnej meny Cyprom 1. januára 2008 (1) Cyprus teraz spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka v prospech Cypru uvedená v článku 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 sa k 1. januáru 2008 zrušuje.

               (3)

               Podľa článku 60 ods. 1 písm. a) zákona 34(I) z roku 2007 nadobúdajúceho účinnosť 1. januára 2008, ktorým sa menia a dopĺňajú zákony o Central Bank of Cyprus z rokov 2002 a 2003, sa ročná účtovná závierka Central Bank of Cyprus overuje v súlade s článkom 27 štatútu ESCB.

               (4)

               Central Bank of Cyprus si za svojho nezávislého externého audítora na finančné roky 2008 až 2012 vybrala spoločnosť PricewaterhouseCoopers Limited,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť PricewaterhouseCoopers Limited vymenovaná za externého audítora Central Bank of Cyprus na finančné roky 2008 až 2012.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 15. novembra 2007

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2007, s. 29.


title: 2012/90/EÚ: Odporúčanie Komisie zo 14. februára 2012 k usmerneniam na predkladanie informácií týkajúcich sa identifikácie dávok množiteľského materiálu lesných kultúr a informácií, ktoré sa majú uvádzať na etikete alebo doklade dodávateľa

text:
               16.2.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 43/38

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   zo 14. februára 2012
   k usmerneniam na predkladanie informácií týkajúcich sa identifikácie dávok množiteľského materiálu lesných kultúr a informácií, ktoré sa majú uvádzať na etikete alebo doklade dodávateľa
   (2012/90/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V článku 13 smernice Rady 1999/105/ES z 22. decembra 1999 o uvádzaní množiteľského materiálu lesných kultúr na trh (1) sa stanovujú informácie, ktoré sa majú používať s cieľom identifikovať každú dávku množiteľského materiálu lesných kultúr (ďalej len „MMLK“). Okrem toho sa v článku 14 uvedenej smernice stanovujú informácie, ktoré majú byť uvedené na etikete alebo doklade dodávateľa. Neboli však stanovené žiadne pravidlá, pokiaľ ide o predkladanie týchto informácií.

               (2)

               Preto spôsob, akým sú príslušné informácie predkladané na etikete alebo doklade dodávateľa, sa výrazným spôsobom líšia v celej Únii. Viaceré členské štáty a zainteresované subjekty nahlásili, že z dôvodu používania rozličných jazykov a spôsobov predkladania, sú etikety alebo doklady dodávateľov mnohokrát chápané odlišne zo strany zainteresovaných subjektov zúčastnených na obchodovaní medzi členskými štátmi.

               (3)

               Smernica 1999/105/ES však neobsahuje právny základ, na základe ktorého by mohla Komisia stanoviť právne záväzné ustanovenia zamerané na harmonizáciu etikety alebo dokladu dodávateľov s cieľom zmierniť tieto ťažkosti. Je preto vhodné prijať usmernenia s odporúčaním na predkladanie informácií, ktoré sa majú uvádzať na etikete alebo doklade dodávateľa, čím sa uľahčí chápanie týchto informácií zo strany všetkých členských štátov.

               (4)

               V súlade s článkom 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1598/2002 zo 6. septembra 2002 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie smernice Rady 1999/105/ES o poskytovaní vzájomnej administratívnej pomoci úradnými orgánmi (2) v prípade, že sa MMLK presunie z jedného členského štátu do iného členského štátu, úradný orgán členského štátu, v ktorom má príslušný dodávateľ sídlo, poskytuje informácie úradnému orgánu, v ktorom má sídlo príjemca. Tieto informácie sa poskytujú prostredníctvom „informačného dokladu“ v štandardizovanom formáte, pokiaľ ide o spôsob predkladania týchto informácií a vrátane, ako sa stanovuje v prílohe k uvedenému nariadeniu, používania harmonizovaného kódu s cieľom identifikovať rozličné položky.

               (5)

               Vzhľadom na skutočnosť, že neboli nahlásené žiadne ťažkosti, pokiaľ ide o používanie tohto „informačného dokladu“, a že niektoré informácie požadované podľa článku 14 smernice 1999/105/ES, ktoré sa majú uvádzať na etikete alebo doklade dodávateľa, sú takisto požadované podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 1598/2002 v súvislosti s „informačným dokladom“, považuje sa za vhodné odporučiť používanie číselného kódu na identifikáciu rozličných položiek na etikete alebo doklade dodávateľa podobnom tomu, ktorý je stanovený v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1598/2002.

               (6)

               Postupnosť a obsah kódov stanovené v týchto usmerneniach by však mali byť založené na požiadavkách na uvádzanie dávok MMLK na trh a na obsahu etikety alebo dokladu dodávateľa, ako sa stanovuje v článkoch 13 a 14 smernice 1999/105/ES.

               (7)

               Tieto usmernenia by mali zohľadňovať rozdiely uvedené v odôvodnení 2 s cieľom uľahčiť obchodovanie a výmenu informácií.

               (8)

               Vnútroštátne opatrenia prijaté členskými štátmi v súlade s týmto odporúčaním by sa mali navyše stanoviť transparentným spôsobom a mali by byť primerané sledovanému cieľu,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Pri tvorbe vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa spôsobu, akým majú byť informácie uvádzané na etikete alebo doklade dodávateľa, ktoré sú uvedené v článku 14 smernice 1999/105/ES, by členské štáty mali zohľadniť usmernenia stanovené v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               2.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 14. februára 2012

            Za Komisiu

         John DALLI

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 11, 15.1.2000, s. 17.

      (2)  Ú. v. ES L 240, 7.9.2002, s. 39.

      PRÍLOHA
      A.   Všeobecné zásady pre stanovenie vnútroštátnych opatrení

      1.   Transparentnosť

      Vnútroštátne opatrenia týkajúce sa predkladania informácií uvádzaných na etikete alebo doklade dodávateľa na uvádzanie množiteľského materiálu lesných kultúr (ďalej len „MMLK“) na trh by sa mali vytvárať v spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami a transparentným spôsobom. Členské štáty by mali tiež zabezpečiť spoluprácu s ostatnými členskými štátmi s cieľom prispieť k zmierňovaniu ťažkostí, s ktorými sa stretávajú zainteresované subjekty v dôsledku rozdielov v spôsoboch, akými sú tieto informácie predkladané.
      2.   Proporcionalita

      Vnútroštátne opatrenia prijaté podľa tohto odporúčania by mali byť primerané cieľu, ktorý sa sleduje, ktorým je konkrétne uľahčenie chápania informácií poskytovaných v rozličných formátoch a jazykoch. Týmito opatreniami by sa malo zamedziť akémukoľvek nepotrebnému zaťaženiu pre majiteľov lesov a lesných škôlok.
      Pri výbere opatrení by mali byť zohľadnené regionálne a miestne obmedzenia a charakteristiky ako napr. tvar a veľkosť podnikov dodávateľa a používateľa, prístup k trhu, ako aj riadiace postupy na miestnej a vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, ako aj na úrovni dodávateľa. Mali by byť primerané úrovni obchodov, v závislosti od regionálnych a vnútroštátnych špecifík a osobitných potrieb MMLK na lokálnej úrovni. Tieto opatrenia by sa mohli prijať ako vnútroštátne predpisy, odporúčania alebo usmernenia určené dodávateľom MMLK.
      B.   Identifikačné kódy zodpovedajúce príslušným položkám na etikete alebo doklade dodávateľa

      Položky, ktoré sa majú uvádzať na etikete alebo doklade dodávateľa, by mali byť predložené v súlade s ľavým stĺpcom tabuľky uvedenej ďalej, v poradí, aké sa uvádza v článku 13 a v článku 14 smernice 1999/105/ES. V bode C je možné doplniť niektoré dodatočné položky na účely vysledovateľnosti a na informačné účely, ak je to potrebné.
      Harmonizované identifikačné čísla by mali byť používané a predkladané/prezentované v súlade s číslami a kódmi uvedenými v pravom stĺpci tabuľky uvedenej ďalej, slúžiac ako numerický preklad príslušného textu v ľavom stĺpci. Keďže cieľom týchto čísel je uľahčiť získavanie a pochopenie informácií, mali by sa pridať k týmto informáciám bez toho, aby sa upustilo od písomného textu v plnom alebo skrátenom znení, uvedeného v ľavom stĺpci, ktorý je bežne používaný na etiketách alebo dokladoch dodávateľa.
      Príslušný jednotný identifikačný kód by mal byť vpísaný tučným písmom pred každú položku, ktorá má byť uvedená na etikete alebo doklade dodávateľa.

                  Číslo na etikete alebo doklade dodávateľa

                  A.   Požiadavky uvedené v článku 13 smernice 1999/105/ES

                  Kód a číslo listu o pôvode

                     3

                  Botanický názov

                     6

                  Kategória

                                 8a

                              „identifikovaný zdroj“

                                 8b

                              „selektovaný“

                                 8c

                              „kvalifikovaný“

                                 8d

                              „testovaný“.

                  Účel

                                 10a

                              „polyfunkčné lesníctvo“

                                 10b

                              „iný“

                  Typ základného materiálu;

                                 9a

                              „semenný zdroj“

                                 9b

                              „semenný porast“

                                 9c

                              „semenný sad“

                                 9d

                              „rodičia rodín“

                                 9e

                              „klon“

                                 9f

                              „multiklonálne variety“

                  Odkaz na register alebo identifikačný kód regiónu miesta pôvodu

                     11

                  Región miesta pôvodu – v prípade množiteľského materiálu kategórií „identifikovaný zdroj“ alebo „selektovaný“ alebo, ak je to vhodné, iného množiteľského materiálu

                     13

                  Ak je to vhodné, či je pôvod materiálu autochtónny alebo domorodý, neautochtónny alebo nedomorodý, alebo neznámy

                                 12a

                              „autochtónny/domorodý“

                                 12b

                              „neautochtónny/nedomorodý“

                                 12c

                              „neznámy“

                  V prípade semenných jednotiek, rok dozretia

                     17

                  Vek sadiva, či už semenáčov alebo odrezkov, či ide o pododrezky, priesady alebo kontajnerový materiál

                     16

                  Druh sadiva, či už semenáčov alebo odrezkov, či ide o pododrezky, priesady alebo kontajnerový materiál

                                 7a

                              „semená“

                                 7b

                              „časti rastlín“

                                 7c

                              „sadivo (len koreň)“

                                 7d

                              „sadivo (sadivo v nádobách)“

                  Skutočnosť, či je geneticky modifikovaný

                                 18a

                              „áno“

                                 18b

                              „nie“

                  B.   Požiadavky uvedené v článku 14 smernice 1999/105/ES

                  Číslo listu o pôvode vydaného podľa článku 12 smernice 1999/105/ES alebo odkaz na iný dostupný doklad v súlade s článkom 12 ods. 3 uvedenej smernice

                     3

                  Meno/názov dodávateľa

                     4

                  Dodané množstvo

                     15

                  V prípade množiteľského materiálu kategórie „testovaný“, ktorého základný materiál bol schválený podľa článku 4 ods. 5 smernice 1999/105/ES, slová „predbežne schválený“

                     8x

                  Skutočnosť, či bol materiál množený vegetatívne

                                 19a

                              „áno“

                                 19b

                              „nie“

                     V prípade semien, len množstvá väčšie ako množstvá uvedené v článku 14 ods. 4 smernice 1999/105/ES

                  Čistota: percentuálny hmotnostný podiel čistých semien, iných semien a inertnej hmoty výrobku predávaného ako dávka semien

                     22

                  Percento klíčivosti čistých semien, alebo, ak percento klíčivosti nemožno stanoviť alebo takéto stanovenie nie je praktické, percento životaschopnosti stanovené uvedenou špecifikovanou metódou

                     23

                  Hmotnosť 1 000 čistých semien

                     24

                  Počet klíčeniaschopných semien na kilogram výrobku predávaného ako semená, alebo, ak tento počet nemožno stanoviť alebo takéto stanovenie nie je praktické, počet životaschopných semien na kilogram

                     25

                     V prípade Populus spp. (časť rastlín)

                  Trieda stonkových odrezkov (EC 1/EC 2)

                     26

                  Trieda sadeníc (N1/N2 – S1/S2)

                     27

                  C.   Možné dodatočné položky na účely vysledovateľnosti a informačné účely

                  Číslo dokladu dodávateľa

                     1

                  Interné číslo dávky (dodávateľa)

                     1a

                  Dátum odoslania MMLK

                     2

                  Úplná adresa dodávateľa

                     4

                  Názov/meno a adresa príjemcu

                     5

                  Krajina regiónu miesta pôvodu alebo miesta

                     13

                  Pôvod základného materiálu, ak je neautochtónny alebo nedomorodý

                     14


				|

		52013DC0391

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií na Malte /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií na Malte
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty vyhýbajú
nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade
s článkom 126 ods. 6 ZFEÚ Rada [21. júna 2013] rozhodla, že na Malte
existuje nadmerný deficit.
(4)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania
postupu pri nadmernom schodku[1]
sa od Rady požaduje, aby príslušnému členskému štátu predložila
odporúčanie s cieľom odstrániť nadmerný deficit
v stanovenej lehote. V odporúčaní sa musí stanoviť
maximálny termín šesť mesiacov na to, aby príslušný členský štát
prijal účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu. V
odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu by Rada navyše mala
požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú
na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie, v súlade
s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t. j. cyklicky
upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške
referenčnej hodnoty na úrovni najmenej 0,5 % HDP. Okrem toho v súlade
s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, v ktorom sa
špecifikuje požiadavka týkajúca sa kritéria dlhu, rozpočtový cieľ
odporúčaný pre posledný rok na odstránenie musí zabezpečiť, že
k požadovanému zníženiu rozdielu medzi úrovňou pomeru dlhu k HDP
a referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve vo výške 60 % HDP
dôjde počas dvoch rokov nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu,
a to na základe prognózy Komisie.
(5)       V prognóze Komisie z
jari 2013 sa predpokladá, že deficit bude v rokoch 2013 a 2014 naďalej nad
referenčnou hodnotou, a to vo výške 3,7 % HDP v roku 2013 a vo výške 3,6 %
HDP v roku 2014. Tieto rozpočtové prognózy vychádzajú zo súčasných
politík, a je v nich teda zohľadnený rozpočet na rok 2013, ktorý
parlament schválil v apríli 2013 a ktorý zahŕňa expanzívne
opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov, ako aj už plánovanú
kapitálovú injekciu do Air Malta (0,6 % HDP), čo predstavuje vplyv
zvyšujúci čistý deficit o 0,3 % HDP. Expanzívne opatrenia sú len
čiastočne kompenzované zvýšením spotrebných daní, výberom
daňových nedoplatkov, ako aj úsporami výdavkov a vyššími sociálnymi
príspevkami vyplývajúcimi z dôchodkovej reformy z roku 2006. Navyše
by podiel čistých jednorazových opatrení znižujúcich deficit, ktoré
určila Komisia, na konsolidačnom úsilí po roku 2012 prudko klesol.
Vzhľadom na očakávané pokračujúce primárne deficity
v rokoch 2013 a 2014 vzrastie podľa prognózy Komisie z jari
2013 verejný dlh ďalej na 73,9 % HDP v roku 2013 a na 74,9 % HDP
v roku 2014. Predpokladá sa, že deficit verejných financií v rokoch
2015 a 2016 zostane nad referenčnou hodnotou 3 % HDP a pomer
dlhu k HDP sa do roku 2016 zvýši na 75,6 % HDP.
(6)       Podľa nariadenia 1467/97
by sa nadmerný deficit mal odstrániť v roku, ktorý nasleduje po jeho
zistení, ak nenastanú osobitné okolnosti. Vzhľadom na uvedenú
skutočnosť je odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014 oprávnené.
Predovšetkým by spoľahlivý a udržateľný proces prispôsobovania
vyžadoval, aby Malta dosiahla celkový deficit verejných financií vo výške 3,4 %
HDP v roku 2013 a 2,7 % HDP v roku 2014, čo je v súlade s
ročným zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,7 % HDP v roku 2013 a vo
výške 0,7 % HDP v roku 2014. Cieľ na rok 2014 zaistí, že
k požadovanému zníženiu rozdielu medzi úrovňou dlhu k HDP
a referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve vo výške 60 % HDP
dôjde počas dvoch rokov nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu.
Na dosiahnutie uvedených štrukturálnych cieľov by Malta musela prijať
dodatočné konsolidačné opatrenia vo výške približne 0,4 % HDP
v roku 2013 nad rámec opatrení, ktoré sú už zahrnuté v základnom scenári,
a vo výške približne ¾ % HDP v roku 2014. V týchto cieľoch je
zohľadnená potreba kompenzácie negatívnych vedľajších účinkov
fiškálnej konsolidácie na verejné financie na základe ich vplyvu na rast HDP.
Základný scenár, z ktorého tento proces prispôsobovania vychádza,
zahŕňa prognózu Komisie z jari 2013 a rozširuje ju až na
rok 2016 spoliehaním sa na štandardné predpoklady týkajúce sa uzatvorenia
produkčnej medzery a citlivosti rozpočtu na daný cyklus;
nezahŕňa však dodatočnú kapitálovú injekciu do Air Malta, ktorá
sa plánuje v roku 2015 podľa programu stability na rok 2013. Predpokladá
sa tak, že kapitálová injekcia sa neuskutoční, alebo bude kompenzovaná
opatreniami v opačnom smere.
(7)       Fiškálny
rámec Malty je dosť flexibilný a jeho nezáväzná povaha
a fiškálne plánovanie v krátkodobom horizonte nepodporujú zdravú
fiškálnu pozíciu. Smernica 2011/85/EÚ o rozpočtových rámcoch sa ešte
netransponovala. Okrem toho v súlade s článkom 5 nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady č. 473/2013 z 21. mája 2013 o
spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov
rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu
členských štátov v eurozóne by Malta mala zriadiť nezávislé
orgány na monitorovanie súladu s fiškálnymi pravidlami. Zatiaľ
čo sa v programe stability uvádza zámer vlády zriadiť fiškálnu
radu, nestanovili sa žiadne konkrétne plány.
(8)       V súlade s článkom 9
ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 473/2013 z 21. mája 2013
o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov
rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu
členských štátov v eurozóne by Malta mala Komisii a Rade
predložiť program ekonomického partnerstva súčasne so správou, ktorá
sa má predložiť v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia
(ES) č. 1467/97.
(9)       Podľa názoru Rady by
opatrenia zamerané na konsolidáciu rozpočtu mali zaistiť trvalé
zlepšenie salda verejných financií a zároveň by mali byť
zamerané na zlepšenie kvality verejných financií a posilnenie potenciálu
hospodárskeho rastu,
TÝMTO ODPORÚČA:
(1)
Malta by mala odstrániť súčasný nadmerný
deficit do roku 2014.
(2)
Konkrétne by Malta mala:
(a)
dosiahnuť celkový deficit verejných financií
vo výške 3,4 % HDP v roku 2013 a vo výške 2,7 % HDP v roku 2014,
čo je v súlade s ročným zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,7 %
HDP v roku 2013 a vo výške 0,7 % HDP v roku 2014. Tento proces prispôsobovania
by umožnil zníženie celkového deficitu verejných financií pod referenčnú
hodnotu 3 % HDP do roku 2014 a zároveň by zaistil, že pomer hrubého
verejného dlhu sa uspokojivým tempom priblíži k referenčnej hodnote 60 %
HDP;
(b)
spresniť a dôsledne vykonať
opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie odstránenia nadmerného deficitu
do roku 2014 a využívať všetky neočakávané príjmy na zníženie
deficitu.
(3)
Rada stanovuje Malte na prijatie účinných
opatrení a v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady
(ES) č. 1467/97 na podanie podrobnej správy o konsolidačnej
stratégii, ktorú plánuje na dosiahnutie cieľov, lehotu 1. október.
Po odstránení nadmerného deficitu je Malta
vyzvaná naďalej pokračovať vo vhodnom tempe smerom k svojmu
strednodobému cieľu vyrovnaného rozpočtu v štrukturálnom
vyjadrení, a to aj splnením referenčnej hodnoty pre výdavky. Na
obmedzenie rizík pre plnenie rozpočtu Rada vyzýva Maltu, aby posilnila
účinnosť svojho rozpočtového rámca a zlepšila monitorovanie
plnenia rozpočtu počas roka. Predovšetkým je Malta vyzvaná
zaviesť záväznejší viacročný fiškálny rámec založený na pravidlách. Okrem
toho by sa v súlade s článkom 5 nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných
ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a
zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne
mala posilniť úloha nezávislých orgánov monitorujúcich fiškálnu politiku.
Na zaistenie úspechu stratégie fiškálnej
konsolidácie sú maltské orgány vyzvané, aby fiškálnu konsolidáciu podporili
komplexnými štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady
určenými Malte v rámci európskeho semestra a najmä tými, ktoré
sa týkajú preventívnej časti postupu v prípade makroekonomických
nerovnováh.
Toto odporúčanie je určené Maltskej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0072

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenska na roky 2006 – 2009  /* SEK/2007/0072 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 23.1.2007SEK(2007) 72 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenska na roky 2006 – 2009(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Slovenska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Slovenska predloženú 1. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady. (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov,2.  situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postupy riešenia nadmerného deficitu),3.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a4.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasn  výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiSlovensko počas posledných desiatich rokov dosahovalo silný rast. Nezlepšila sa však situácia na trhu práce a ani regionálne rozdiely. Hoci sa výsledky na trhu práce začali nakoniec v roku 2005 zlepšovať, 54,2 % miera zamestnanosti bola stále hlboko pod lisabonským cieľom, t. j. 70 %. Miera nezamestnanosti na úrovni 16,3 % zostala druhá najvyššia v roku 2005 v EÚ a postihovala najmä mladých ľudí. Ešte sa neuskutočnil ani žiaden obrat v regionálnych rozdieloch. Ceny energií majú stále relatívne silný vplyv na infláciu slovenských harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien, čo by mohlo ohroziť konvergenciu inflácie krajiny voči eurozóne, najmä vzhľadom na neistú perspektívu v oblasti cien ropy. Vďaka dôchodkovej reforme realizovanej od roku 2005 sa tlak súvisiaci so starnutím obyvateľstva na dlhodobú udržateľnosť verejných financií znižuje.Postup riešenia nadmerného deficitu na SlovenskuRada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Slovensko malo nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. V tom istom čase Rada adresovala Slovensku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa stanovuje, že korekcia nadmerného deficitu sa musí uskutočniť najneskôr v roku 2007. Slovensko bolo vyzvané najmä na to, aby do 5. novembra 2005 prijalo účinné kroky na dosiahnutie cieľového deficitu z roku 2005, aby vykonala rázne opatrenia plánované v konvergenčnom programe z mája 2004 a aby urýchlila fiškálnu úpravu, ak by realizované štrukturálne reformy spôsobili vyšší rast, ako sa očakávalo v programe, a to najmä vyhradením neočakávaných vyšších rozpočtových príjmov na rýchlejšie zníženie deficitu.Komisia 22. decembra 2004 prijala oznámenie so záverom, že na základe dostupných aktuálnych informácií a na základe opatrení uvedených v rozpočte na rok 2005 sa zdá, že slovenská vláda prijala účinné kroky na dosiahnutie cieľového deficitu z roku 2005 s konečným termínom 5. november ako odpoveď na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 upraviť nadmerný deficit najneskôr do roku 2007.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 24. januára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada zastávala názor, že „program je v súlade s postupom úprav stanoveným v odporúčaniach Rady podľa článku 104 ods.7“. Rada vyzvala Slovensko, aby „(i) posilnilo, v kontexte silného výsledného a perspektívneho rastu, úsilie v štrukturálnej rozpočtovej úprave s cieľom urýchliť dosiahnutie strednodobého cieľa; a (ii) podporilo záväzný charakter stropov strednodobých výdavkov verejných financií“.Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Slovenska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 13. októbra 2006. V slovenskom národnom program reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: budovanie informačnej spoločnosti; zintenzívňovanie výskumu, vývoja a inovácií; zlepšovanie podnikateľského prostredia; zlepšovanie vzdelávania a zvyšovanie zamestnanosti.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Slovensko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Dôležité výzvy a potreba ďalších opatrení však zostávajú najmä v oblastiach mikroekonomiky a zamestnanosti.Na podklade označených silných a slabých stránok sa Slovensku odporúčalo prijať opatrenia v oblastiach: výskumu, vývoja a inovácií; celoživotného vzdelávania a reformy vzdelávania; a aktívnych politík trhu práce pre najzraniteľnejšie skupiny.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné; strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný; či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu; či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa; pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátanie zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom; či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3]; stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami; súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovenska na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovenska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.6.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že rast reálneho HDP sa zvýši zo 6,6 % v roku 2006 na 7,1 % v roku 2007 a potom sa v rokoch 2008 a 2009 zníži na 5,5 % a 5,1 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z opatrných predpokladov rastu na rok 2006 a pravdepodobných predpokladov rastu na zostávajúce programové obdobie. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické.7.  Na rok 2006 bol deficit verejných financií podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 odhadnutý na 3,4 % HDP oproti cieľovému deficitu 4,2 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Lepší výsledok je spôsobený silnejším HDP, rastom zamestnanosti, nižšími úrokovými výdavkami a nákladmi na dôchodkovú reformu, ako sa očakávalo. Niektoré z dodatočných príjmov sa však následkom neočakávaného rastu skôr použili, než by sa vyčlenili s cieľom znížiť deficit.8.  Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii je hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie nového programu dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť verejných financií v roku 2010, najmä dosiahnutím strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na úrovni -0,9 % HDP. Podľa programu by mal hlavný deficit postupne klesať z 3,7 % HDP v roku 2006 na 1,9 % HDP v roku 2009 a primárny deficit z 1,9 % HDP v roku 2006 na 0,2 % HDP v roku 2009. Plánovaná fiškálna konsolidácia sa spolieha na obmedzenie bežných aj investičných výdavkov (pokles pomeru výdavkov o približne 3,25 percentuálneho bodu HDP), ktoré je nižšie ako úplné vyrovnanie zníženia pomeru príjmov (1,25 precentuálneho bodu). V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou nový program vo všeobecnosti potvrdzuje plánovanú úpravu pri priaznivejšom makroekonomickom scenári.9.  Štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metódy sa má podľa plánu zvýšiť z približne -3,5 % HDP v roku 2006 na asi -2,5 % HDP v roku 2009. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit tesne pod 1 % HDP, ktorý sa podľa programu neplánuje dosiahnuť v programovom období, ale až v roku 2010. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.10.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené. Riziká z makroekonomického scenára sú vo všeobecnosti neutrálne, zatiaľ čo daňové prognózy sa zdajú byť založené v celku na opatrných predpokladoch. Plánovaná fiškálna konsolidácia v programe sa do značnej miery spolieha na obmedzenie výdavkov, ale program neposkytuje dostatočné informácie, ktoré by to podporovali (po roku 2007) a ani neexistuje záväzný strednodobý rámec výdavkov. Na druhej strane Slovensko dosiahlo za posledné roky dobré výsledky, i keď plnenie rozpočtových cieľov bolo uľahčené vyšším rastom a nižším využitím EÚ fondov, ako sa očakávalo.11.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007, ako odporúča Rada. Postup úpravy v štrukturálnej oblasti počas korektívneho obdobia by však mal byť zosilnený danou stúpajúcou kontrolou perspektív rastu a priaznivým hospodárskym obdobím. Zdá sa však, že v nasledujúcich rokoch rozpočtová pozícia v programe neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. Navyše sa zdá, že nebude dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2010 uvedeného v programe. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu by sa tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo zostriť, aby bolo v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období. Najmä zlepšenie štrukturálneho salda len asi o 0,75 % HDP sa predpokladá medzi rokmi 2007 a 2009, keď sa očakáva priaznivé obdobie.12.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 33,1 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa počas programového obdobia predpokladá pokles pomeru dlhu o 3,4 percentuálneho bodu.13.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet na Slovensku je nižší ako priemer EÚ, pretože výdavky na dôchodky ovplyvnené nedávnou dôchodkovou reformou preukazujú nižší nárast ako v ostatných krajinách. Počiatočná rozpočtová pozícia predstavuje riziko pre udržateľnosť verejných financií ešte predtým, ako sa zváži dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Konsolidácia verejných financií by z tohto dôvodu mala prispieť k zníženiu rizika pre trvalú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Slovensko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko.14.  Konvergenčný program neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Poskytuje však informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom program reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe nie sú úplne v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Prioritné výdavky vymenované v programe, okrem vzdelávania, sa odlišujú od kľúčových úloh určených v národnom programe reforiem. Okrem toho, značná podpora vzdelávania uvedená v národnom programe reforiem nie je zreteľná v rozpočte pre rok 2007 alebo v konvergenčnom programe.15.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.16.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[6].Celkový záver je taký, že program je v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007, predpokladá sa v ňom však obmedzený pokrok smerom k strednodobému cieľu.V zmysle uvedeného hodnotenia a takisto na základe odporúčania podľa článku 104 ods. 7 z 5. júla 2004 sa Slovensko vyzýva, aby:i) využilo dobrú perspektívu rastu na posilnenie štrukturálnej úpravy s cieľom zabezpečiť korekciu nadmerného deficitu v roku 2007 s vyššou bezpečnostnou rezervou a urýchliť pokrok smerom k strednodobému cieľu; aii) podporilo záväzný charakter stropov strednodobých výdavkov verejných financií.  Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |KOM nov. 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | neuv. |KP dec. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | neuv. |Inflácia HISC (%) | KP dec. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |KOM nov. 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | neuv. |KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |KOM nov. 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | neuv. |KP dec. 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | neuv. |Saldo verejných financií6 (% HDP) | KP dec. 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |KOM nov. 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | neuv. |KP dec. 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | neuv. |Primárne saldo6 (% HDP) | KP dec. 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |KOM nov. 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | neuv. |KP dec. 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | neuv. |Cyklicky upravené saldo6 (% HDP) | KP dec. 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |KOM nov. 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | neuv. |KP dec. 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP dec. 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |KOM nov. 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | neuv. |KP dec. 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | neuv. |Hrubý verejný dlh6 (% HDP) | KP dec. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |KOM nov. 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | neuv. |KP dec. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,8 % HDP v roku 2005 – s účinkom nárastu deficitu; 0,1 % v roku 2006 – s účinkom zníženia deficitu). 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,9 % HDP v roku 2005 – s účinkom nárastu deficitu; 0,1 % v roku 2006 – s účinkom zníženia deficitu). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % resp. 5,2 % v období rokov 2005 – 2008. 6 Od októbra 2006 Slovensko implementovalo rozhodnutie Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov druhého piliera. Údaje o verejných financiách z predchádzajúcej aktualizácie boli vhodne upravené, aby uľahčili porovnanie s novou aktualizáciou a s predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2006. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégierastu a zamestnanosti – rok výsledkov”, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM (2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Konkrétne sa neuvádzajú údaje o výdavkoch verejných financií na rok 2009.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/80

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2015
   (2015/C 272/21)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Malty na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (4) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Malty na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (5) správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Malta neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Malte na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)

               Malta 17. apríla 2015 predložila svoj národný program reforiem na rok 2015 a 30. apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu po ukončení postupu pri nadmernom deficite v júni 2015 (6). Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánuje postupne zlepšiť celkový deficit na 1,6 % HDP v roku 2015 a ďalej na 0,2 % HDP v roku 2018. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 možno konštatovať, že nadmerný deficit sa v roku 2014 podarilo odstrániť. Podľa programu stability plánuje vláda splniť strednodobý cieľ, ktorým je do roku 2019 (teda rok po uplynutí programového obdobia) dosiahnuť vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne na úroveň 61,2 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Ako sa zdá, existuje tu riziko určitej odchýlky od požadovanej úpravy vo výške 0,6 % HDP smerom k strednodobému cieľu v roku 2015 aj roku 2016. Predpokladá sa, že v roku 2015 dosiahne zlepšenie štrukturálneho salda 0,1 % HDP, čo je nižšia ako požadovaná úroveň. Úprava predpokladaná na rok 2016 je v súlade s požiadavkou, hoci sa v tejto súvislosti vynára riziko vzniku určitých odchýlok v rokoch 2015 a 2016. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016 nie sú dostatočne špecifikované. Z toho dôvodu budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2015 zastáva názor, že v prípade Malty sa očakáva všeobecné dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu.

               (9)

               Udržateľnosť verejných financií Malty je dlhodobo ohrozená, a to najmä v súvislosti s predpokladaným zvýšením výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. V kontexte dôchodkového systému sa do právnych predpisov len veľmi pomaly zavádzajú ustanovenia týkajúce sa zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku, pričom neexistuje žiadna špecifická prepojenosť medzi zákonným vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života. Malta pri riešení výziev súvisiacich so svojím dôchodkovým systémom uplatňuje opatrenia trhu práce a tretí dôchodkový pilier. Vo svojom národnom programe reforiem uvádza ďalšie politické vyhlásenia, no doteraz nevytýčila ani nepodnikla opatrenia zamerané na podstatné zlepšenie udržateľnosti a primeranosti predmetného systému. Začala sa realizovať národná stratégia v oblasti systémov zdravotníctva na rok 2014 s cieľom maximalizovať efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečovať jeho finančnú udržateľnosť. Jej realizáciu je potrebné monitorovať.

               (10)

               Malta zaviedla opatrenia, ktoré majú jej obyvateľom pomôcť nájsť rovnováhu medzi pracovným a rodinným životom, najmä prostredníctvom daňových stimulov, kontinuálneho poskytovania bezplatnej starostlivosti o deti v jasliach a materských školách a flexibilných pracovných podmienok. Zvýšený dopyt po dlhodobej neformálnej starostlivosti a nedostatok vhodných zručností však pritom môže starším ženám komplikovať v rámci trhu práce hľadanie zamestnania. V júni 2014 sa uverejnili dve stratégie – stratégia národnej gramotnosti a stratégia týkajúca sa predčasného ukončovania školskej dochádzky. Naďalej sa pracuje na zosúladení výsledkov vzdelávania s potrebami trhu, aj keď na konkrétne výsledky sa zatiaľ len čaká.

               (11)

               Malta vyvinula úsilie o zriadenie rámca na využívanie fondov rizikového kapitálu a uľahčenie prístupu na kapitálové trhy, a to najmä prostredníctvom preskúmania systému pomoci na začatie podnikateľskej činnosti (Malta Enterprise) a už avizovanému programu investovania do začínajúcich podnikov. Pokračujú aj práce na vytvorení rozvojovej banky. Toto úsilie je potrebné monitorovať.

               (12)

               Malta sa uberá správnym smerom v boji proti daňovým únikom a pri podpore daňovej disciplíny vďaka snahe o zefektívnenie výberu príjmov. Aj keď sa v tejto súvislosti vyvíja náležité úsilie, treba podniknúť konkrétne opatrenia na urýchlenie zavádzania elektronických platieb.

               (13)

               Zavedením povinného elektronického verejného obstarávania a posilnením príslušných vládnych rezortov sa významne skrátila dĺžka postupov verejného obstarávania. Vďaka vykonávaniu avizovaných opatrení, predovšetkým náborom doplnkového personálu a zavedením systému monitorovania, sa trvanie spomínaných postupov skráti ešte viac. V maltskom hospodárstve zohrávajú významnú úlohu dopravné náklady. Nedávno sa spustila reforma dopravy. Je však naďalej potrebné, aby vláda predložila komplexnú stratégiu v sektore dopravy.

               (14)

               V národnom programe reforiem sa uvádzajú opatrenia slúžiace na ozdravenie systému súdnictva, ktoré presahujú rámec opatrení uvedených v správe o krajine. Malta tak dosiahla určitý pokrok pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2014 týkajúcich sa zvýšenia efektívnosti súdnictva. Práve sa dokončuje aj návrh príslušného zákona. Očakáva sa, že vďaka jeho prijatiu a uplatňovaniu sa dosiahne ďalšie zvýšenie efektívnosti systému súdnictva, a to najmä prostredníctvom digitalizácie súdneho konania a podpory alternatívnych mechanizmov riešenia sporov.

               (15)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (17)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (8). Malta, ako kraijna, ktorej menou je euro, by mala takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2015 a 2016 prijala opatrenia s cieľom:

               1.

               na základe nápravy nadmerného deficitu dosiahnuť fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP v snahe o dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2015 a 2016;

               2.

               prijať opatrenia na zlepšenie základných zručností a ďalej znižovať mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky prostredníctvom kontinuálneho profesijného rozvoja pedagógov;

               3.

               zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, pokračovať v prebiehajúcej dôchodkovej reforme, napríklad urýchlením schváleného zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku a jeho následným prepojením so zmenami strednej dĺžky života;

               4.

               zlepšiť prístup malých podnikov a mikropodnikov k financiám, a to najmä prostredníctvom nebankových nástrojov.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku programu stability Malty na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 83).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1025 z 19. júna 2015, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2013/319/EÚ o existencii nadmerného deficitu na Malte (Ú. v. EÚ L 163, 30.6.2015, s. 35).

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (8)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


				|

		52012DC0303

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Českej republiky na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0303 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Českej republiky na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej
republiky na roky 2012 – 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148
ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],

so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala
rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských
štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej
republiky na rok 2011, a vydala svoje stanovisko ku konvergenčnému
programu Českej republiky na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej
neurčila Českú republiku za jeden z členských štátov, vo
vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu
a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Česká republika 25.
apríla 2012 predložila svoj konvergenčný program na roky 2012 – 2015 a 13.
apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(7)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu na rok 2012 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú
založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Podľa
konvergenčného programu sa očakáva, že rast HDP v roku 2012 dosiahne
0,2 % a v roku 2013 dosiahne 1,3 %, pričom v prognóze Komisie z jari 2012
to bolo 0 % v roku 2012 a 1,5 % v roku 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v programe je dosiahnuť vyrovnaný rozpočet v roku
2016. Cieľ týkajúci sa deficitu verejných financií vo výške 2,9 HDP v roku
2013 je v súlade s lehotou na nápravu nadmerného deficitu stanovenou v
odporúčaniach Rady z 2. decembra 2009. Priemerné ročné fiškálne
úsilie 0,9 % HDP počas obdobia 2010 – 2013, založené na
(prepočítanom) štrukturálnom rozpočtovom salde[6], je
mierne pod úsilím vo výške 1 % HDP, ktoré odporučila Rada. Programom sa
potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ deficitu vo
výške 1 % HDP, ktorý primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste a
ktorý sa má dosiahnuť v roku 2015. Pokrok smerom k strednodobému
rozpočtovému cieľu predstavuje 0,8 % HDP v roku 2014 a 0,7 % v roku
2015, a to na základe (prepočítaného) štrukturálneho salda a miera rastu
verejných výdavkov odpovedá referenčnej hodnote pre výdavky podľa
Paktu o stabilite a raste. Rozpočtové prognózy programu sú vystavené
niekoľkým rizikám. Zákon o finančnom odškodnení cirkví, o ktorom sa v
súčasnosti rokuje v parlamente, by v roku nadobudnutia účinnosti
zvýšil deficit verejných financií o 1,5 % HDP. Vo všeobecnosti povaha a rozsah
predpokladaných konsolidačných opatrení na príjmovej aj výdavkovej strane
zahŕňajú značné riziko pre udržateľnosť fiškálnej
úpravy nad rámec programového obdobia. Rozpočtová úprava sa doposiaľ
prevažne spoliehala na plošné škrty, ktoré majú takisto vplyv na výdavky
podporujúce rast. Na obdobie 2013 – 2015 sú plánované ďalšie úspory vo
výdavkoch verejnej správy dosahujúce takmer 1 % HDP, ale detaily nie sú v programe
dostatočne spresnené. Väčšina plánovaných príjmových opatrení má
dočasnú povahu a ich pôsobenie by malo skončiť v roku 2015.
Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu k HDP dosiahne v roku 2013
vrchol vo výške 45,1 % a potom bude klesať, prevažne z dôvodu
prognózovaného sústavného zlepšovania primárneho salda.
(8)       České orgány v roku 2011
schválili zvýšenie zníženej sadzby DPH a spotrebnej dane z tabaku; takisto
schválili zásadnú daňovú reformu, ktorá sa týka zdaňovania práce a
ktorá by mala nadobudnúť účinnosť v roku 2014. Ďalšie zmeny
daňového systému sa schválili na úrovni vlády v apríli 2012. Niektoré sa
týkajú zdanenia v oblasti životného prostredia a bývania, ktoré sú v
súčasnosti zdaňované nedostatočne. Navrhovaná prechodná povaha
ustanovení v oblasti zdaňovania práce by vytvorila dodatočné náklady
na dodržiavanie predpisov a znížila predvídateľnosť pre
daňovníkov. Okrem toho nízke reálne zdanenie samostatne zárobkovo
činných osôb v porovnaní so zamestnancami v dôsledku rozsiahleho
používania paušálnych súm a odpočítateľných položiek dane by sa
novými návrhmi riešilo len čiastočne. Vláda prijala opatrenia na boj
proti podvodom v oblasti DPH a daní z pohonných hmôt a vykonala prvé kroky na
zavedenie jednotného miesta pre výber daní. Dodržiavanie daňových
predpisov však predstavuje aj naďalej problém a súčasný systém
vyberania daní sa nezakladá na jasne formulovanej a podrobnej stratégii
dodržiavania daňových predpisov.
(9)       Česká vláda schválila a
čiastočne zaviedla reformu dôchodkového systému zameranú na nápravu
fiškálnej udržateľnosti a zvýšenie dôchodkových úspor. Predpokladaná
fiškálna nerovnováha v dôchodkovom systéme je však v porovnaní s priemerom EÚ
stále relatívne vysoká. V rámci reformy sa nezaviedlo výslovné prepojenie medzi
zákonným vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života. Kapacita
nového fondového piliera s cieľom prispieť k vyšším priemerným
dôchodkom v budúcnosti závisí od pomeru zamestnancov, najmä mladších,
zapojených do tohto piliera a od očakávanej miery návratnosti v dlhodobom
horizonte. Na podporu účasti v tomto pilieri však neboli ohlásené žiadne
opatrenia a vhodné by bolo poskytnúť viac usmernení pre potenciálnych
sporiteľov. Systém predčasného odchodu do dôchodku navrhnutý vládou
navyše predstavuje zásadné riziko pre dôveryhodnosť a ambície reforiem na
dosiahnutie účinného zvýšenia veku odchodu do dôchodku, ako aj primeraných
dôchodkov.
(10)     Celková miera nezamestnanosti
je pod priemerom EÚ, ale matky s deťmi a iné zraniteľné skupiny len
ťažko realizujú svoj potenciál na trhu práce. Skorší návrat z
rodičovskej dovolenky, ktorý by zabránil strate zručností, je podmienený
väčšou dostupnosťou starostlivosti o dieťa, najmä pre deti
mladšie ako tri roky. V tejto súvislosti vláda znížila technické požiadavky na
zriadenie firemných materských škôlok a predpokladá daňové stimuly pre
väčšie etablovanie súkromnej starostlivosti o deti, čím
čiastočne vykonala odporúčania. Keďže len 3 % detí mladších
než tri roky sa zúčastňuje na formálnej starostlivosti o deti (v
porovnaní s 24 % v EÚ-27 v roku 2009), potrebné sú ďalšie opatrenia na
zvýšenie účasti rodičov s malými deťmi na trhu práce.
(11)     Na zlepšenie výkonu verejnej
služby zamestnanosti sa prijalo niekoľko opatrení. Regionálne úrady práce
prešli pod zodpovednosť nového ústredného úradu práce a ako
súčasť širšej reformy sociálnych dávok sa zodpovednosť za
výplatu nepoistných sociálnych dávok preniesla z obcí na úrady práce.
Vyplývajúce zvýšené pracovné zaťaženie však ešte viac zaťaží
zamestnancov verejnej služby zamestnanosti, ktorých počet sa v roku 2011
znížil o 12 %. Na zlepšenie služieb sprostredkovania zamestnania sa zaviedol
systém externalizácie služieb zamestnanosti súkromným agentúram. Štruktúra
poplatkov sa však zdá byť neprimeraná. Na zabezpečenie lepšej kvality
a účinnosti odbornej prípravy, pomoci pri hľadaní zamestnania a
individualizovaných služieb je potrebné väčšie úsilie. Musia sa poskytnúť
potrebné prostriedky a stimuly. Na zlepšenie zacielenia služieb by sa malo
zaviesť posudzovanie efektívnosti, ak majú byť intervencie a
financovanie aktivačných programov viazané na výkon.
(12)     Napriek nedávnym zlepšeniam v
niektorých oblastiach, ako napr. služby elektronickej verejnej správy a
zníženie administratívnej záťaže pre podniky, stále existuje
dostatočný priestor na zlepšenie efektívnosti verejnej správy. Pokiaľ
ide o protikorupčnú stratégiu, prijatie nového zákona o verejnom
obstarávaní, ktorý je v účinnosti od apríla 2012, bolo hlavným úspechom.
Pre jeho dôveryhodnosť a účinnosť však bude rozhodujúce jeho
správne presadzovanie a vykonávanie. Otázka anonymného držania akcií sa ešte
neriešila. Zákon o úradníkoch sa stále pripravuje, ale musí sa prijať
bezodkladne s cieľom zabezpečiť v rámci správy potrebnú
stabilitu. Okrem toho nezrovnalosti vo verejnom obstarávaní a nie optimálne
fungujúce riadenie a kontrolné systémy v rámci verejnej správy sú významnými
zdrojmi problémov pri využívaní fondov EÚ.
(13)     Česká ekonomika potrebuje
zmobilizovať faktory uľahčujúce prechod na rast založený na
inováciách, vyššej pridanej hodnote a ľudskom kapitáli, pretože
príležitosti pre ďalšiu skutočnú konvergenciu založenú na kapitálovo intenzívnom
raste sa zdajú byť skôr obmedzené. V súčasnosti sa diskutuje o
reforme terciárneho vzdelávania. Hoci zahŕňa revíziu súčasného
postupu udeľovania akreditácie, nie je dostatočne presná v prípade
zásadnej otázky štandardov hodnotenia kvality a vzhľadom na chýbajúci
systematický zber údajov a analýzy jej chýba podpora akademickej obce. Z dôvodu
zhoršujúcich sa výsledkov českých žiakov vykonala vláda kroky na
zabezpečenie minimálnych výsledkov učenia a prikročila k
stratégii celoštátneho počítačového testovania. Tieto opatrenia sú
však príliš obmedzené na účinné zvýšenie kvality a spravodlivosti povinnej
školskej dochádzky.
(14)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Českej
republiky. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem.
Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú
správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na
úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až
(6).
(15)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Českej republiky a jej
stanovisko[7]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká
republika prijala v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Zabezpečiť
plánovaný pokrok smerom k včasnej náprave nadmerného deficitu. Na tento
účel v plnom rozsahu plniť rozpočet na rok 2012 a
špecifikovať opatrenia trvalej povahy potrebné na rok 2013 tak, aby sa
dosiahla ročná priemerná štrukturálna úprava stanovená v odporúčaní
Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Ďalej zabezpečiť
primerané úsilie o štrukturálnu úpravu na dosiahnutie dostatočného pokroku
smerom k strednodobému cieľu vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre
výdavky. V tejto súvislosti zamedziť plošné škrty, zabezpečiť
výdavky podporujúce rast a zintenzívniť úsilie na zlepšenie efektívnosti
verejných výdavkov. Využiť dostupný priestor na zvýšenie daní, ktoré sú
najmenej nepriaznivé pre rast. Presunúť vysokú úroveň zdanenia práce
na zdanenie bývania a životného prostredia. Znížiť rozdiely v zdaňovaní
zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb. Prijať opatrenia na
zlepšenie výberu daní, zníženie daňových únikov a zlepšenie dodržiavania
daňových predpisov vrátane zavedenia jednotného miesta pre výber daní pre
všetky druhy daní.
2.           Zaviesť ďalšie
zmeny vo verejnom dôchodkovom systéme na zabezpečenie jeho dlhodobej
udržateľnosti. Prehodnotiť plány na umožnenie skoršieho odchodu z
trhu práce. Zabezpečiť širokú účasť mladších zamestnancov v
plánovanom fondovom systéme na zlepšenie primeranosti dôchodkov.
3.           Prijať dodatočné opatrenia
na výrazné zvýšenie dostupnosti cenovo prístupných a kvalitných predškolských
zariadení starostlivosti o deti.
4.           Posilniť verejné služby
zamestnanosti zvýšením kvality a účinnosti odbornej prípravy, pomoci pri
hľadaní zamestnania a individualizovaných služieb vrátane externe zadaných
služieb.
5.           Urýchlene prijať a
vykonať zákon o úradníkoch na podporu stability a účinnosti verejnej
správy a zamedzenie porušovania predpisov. Zabezpečiť zodpovedajúce
vykonávanie nového zákona o verejnom obstarávaní. Vyriešiť otázku
anonymného držania akcií. Zabezpečiť správne vykonávanie v súvislosti
s fondmi EÚ a zintenzívniť boj proti korupcii.
6.           Prijať nevyhnutné právne
predpisy na vytvorenie transparentného a jasne vymedzeného systému hodnotenia
kvality vyššieho vzdelávania a výskumných inštitúcií. Zabezpečiť, aby
financovanie bolo udržateľné a viazané na výsledky posúdenia kvality.
Vytvoriť rámec pre hodnotenie zameraný na zlepšenie v oblasti povinnej
školskej dochádzky.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)
303 final.
[3]               P7_TA(2012)0048
a P7_TA(2012)0047
[4]               Rozhodnutie
Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012
[5]               COM(2012)
68 final.
[6]               Saldo
očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných
opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v
programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.
[7]               Podľa
článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/109

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2016
   (2016/C 299/26)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Portugalsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Portugalsko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o Portugalsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila výsledky hĺbkového preskúmania 8. marca 2016. Na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Portugalsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Najmä veľký objem čistých vonkajších záväzkov, súkromného a verejného dlhu a vysoký podiel nesplácaných úverov predstavujú slabé miesta v kontexte zvýšenej nezamestnanosti. Pretrvávajú nedostatky v politike, ktoré sa týkajú trhov s výrobkami a so službami, reštrukturalizácie podnikového dlhu, fiškálnych záležitostí a vybraných oblastí trhu práce.

               (3)

               Portugalsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem Portugalska je dostatočne ambiciózny na účely riešenia nadmerných nerovnováh, načrtáva príslušné opatrenia na posilnenie konkurencieschopnosti a zníženie súkromného dlhu a odvoláva sa na výzvy vytýčené v správe o krajine a odporúčaniach pre eurozónu na rok 2016 s dôrazom na potrebu oživenia investícií a zabezpečenia udržateľnosti verejných financií. Ak sa tento plán v plnej miere a rýchlo vykoná, tieto opatrenia by Portugalsku pomohli riešiť makroekonomické nerovnováhy. Na základe posúdenia politických záväzkov Portugalska nie je v tejto fáze potrebné zintenzívniť postup pri makroekonomických nerovnováhach.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Portugalsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Portugalsko nenapravilo nadmerný deficit do stanoveného termínu, t. j. do roku 2015, a nevyvinulo fiškálne úsilie odporúčané Radou. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit a dosiahnuť v roku 2016 celkový deficit vo výške 2,2 % HDP. Po dosiahnutí trvalej nápravy nadmerného deficitu sa na Portugalsko začne vzťahovať preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. (Prepočítané (5)) štrukturálne saldo sa má v období rokov 2016 – 2020 zlepšovať len približne o 0,35 % HDP ročne, čo je menej ako požadovaných 0,6 % HDP, a neočakáva sa, že sa v časovom horizonte programu dosiahne strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny prebytok vo výške 0,25 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2016 na 124,8 % a bude ďalej klesať, až dosiahne úroveň 110,3 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je pomerne optimistický. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že deficit verejných financií dosiahne v roku 2016 úroveň 2,7 % HDP, čo je pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve, a v roku 2017 dosiahne úroveň 2,3 % HDP. Keďže sa predpokladá, že štrukturálny deficit sa v rokoch 2016 a 2017 mierne zvýši, fiškálne úsilie nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Okrem toho sa nepredpokladá, že Portugalsko dodrží v roku 2017 prechodné dlhové pravidlo. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Portugalsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie plnenia uvedených ustanovení v roku 2016 a 2017 budú preto potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)

               V súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1467/97 bude Komisia pravidelne monitorovať vykonávanie prijatých opatrení Portugalskom v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013 podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ; Komisia preto navrhne Rade vhodné kroky, ktoré je potrebné podniknúť v rámci postupu pri nadmernom deficite.

               (7)

               Včasné a dôsledné vykonanie zreformovaného rámcového zákona o rozpočte, zákona o kontrole záväzkov a ďalšie zlepšenia výberu príjmov a kontroly výdavkov môžu významne prispieť k dosiahnutiu požadovanej fiškálnej úpravy. Portugalsko čelí dvojakej výzve, a to dosiahnuť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a zároveň zachovať úroveň prístupu k zdravotnej starostlivosti zlepšením efektívnosti tohto systému. Hoci podiel verejných výdavkov na celkových výdavkoch na zdravotníctvo v Portugalsku je jeden z najnižších v Únii, v Portugalsku sa predpokladá najvyšší nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť, a to o 2,5 % HDP do roku 2060. So zreteľom na riešenie výziev v sektore zdravotníctva súvisiacich s dlhodobou udržateľnosťou sa ešte neprijali komplexné opatrenia zamerané na podporu prevencie chorôb a politík v oblasti verejného zdravia, ako aj na zabezpečenie poskytovania primárnej zdravotnej starostlivosti v počiatočnej fáze, v ktorej sú náklady nižšie. V krátkodobom horizonte je dôležitou výzvou presné plánovanie a vykonávanie rozpočtov v nemocniciach s cieľom zabezpečiť vyrovnanie nedoplatkov. Hoci sa dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému riešila v nedávnych reformách, výzvy týkajúce sa jeho krátkodobej až strednodobej udržateľnosti sa dosiaľ neriešili. Verejný dôchodkový systém charakterizuje vysoká závislosť od presunov rozpočtových prostriedkov a rozdiely medzi regiónmi. Oneskorenia vo vymáhaní prostriedkov a nedostatky v politike stále brzdia fiškálnu udržateľnosť štátnych podnikov, najmä v odvetví dopravy. Posilnenie opatrení na zvýšenie efektívnosti v ich reštrukturalizačných plánoch má aj naďalej zásadný význam z hľadiska dosiahnutia fiškálnych úspor.

               (8)

               Vynaložilo sa značné úsilie na obmedzenie daňových únikov ďalším zlepšením efektívnosti daňovej správy. Prijímajú sa opatrenia na boj proti daňovým podvodom, zlepšenie výmeny informácií s finančnými inštitúciami a posilnenie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí. Napriek dosiahnutému pokroku stále existuje priestor na posilnenie daňovej disciplíny. K podpore investícii by prispela aj reforma zameraná na zefektívnenie daňovej správy.

               (9)

               Celkový vývoj miezd bol mierny a odzrkadľoval vysokú nezamestnanosť a potrebu podporovať obnovu vonkajšej rovnováhy v súlade s rastom produktivity v strednodobom horizonte. Kolektívne vyjednávanie na úrovni odvetví podporovalo tento trend, hoci osobitosti systému kolektívneho vyjednávania stále obmedzujú mieru úprav na úrovni podnikov. V kontexte nízkej inflácie a vysokej nezamestnanosti sa v januári 2016 zvýšila minimálna mzda z 505 EUR na 530 EUR mesačne a plánuje sa jej ďalšie postupné zvyšovanie až na úroveň 600 EUR za mesiac v roku 2019 (vypláca sa 14-krát za rok). Ak sa minimálna mzda vyjadruje ako percento priemernej mzdy, Portugalsko sa nachádza v strede rebríčka členských štátov EÚ. Ak sa však minimálna mzda vyjadruje ako percento mediánu mzdy, Portugalsko patrí ku krajinám s najvyššou minimálnou mzdou. Z toho vyplýva, že v Portugalsku vo veľkej miere prevládajú nízke mzdy a že pri ďalšom náraste minimálnej mzdy sa môže rýchlo zvýšiť podiel dotknutých pracovníkov, ktorý v roku 2016 dosiahol takmer štvrtinu zamestnancov. Hoci toto by mohlo pomôcť znížiť intenzitu chudoby pracujúcich osôb, má to zároveň za následok mzdovú kompresiu, ktorá spôsobuje tlak na zvyšovanie celkových miezd. Ak popri tom nedôjde k zodpovedajúcemu zvýšeniu produktivity, mohlo by to priniesť riziko zhoršenia výhľadov v oblasti zamestnanosti a konkurencieschopnosti, najmä v prípade odvetví náročných na pracovnú silu. Takisto hrozí riziko zníženia motivácie investovať do zručností.

               (10)

               V rokoch 2014 a 2015 pokračovalo oživenie portugalského trhu práce a vynaložilo sa značné úsilie na reformu aktivačných politík, modernizáciu verejných služieb zamestnanosti a zlepšenie dosahu na neregistrovaných mladých ľudí, hoci stále pretrvávajú určité problémy súvisiace s vykonávaním. Vzhľadom na nedávne zhoršenie sociálnej situácie, najmä pokiaľ ide o zvýšenie miery chudoby detí, sa prijali dôležité opatrenia na posilnenie sociálnej pomoci najmä v oblasti režimu minimálneho príjmu, prídavkov na deti a nízkych dôchodkov. Vplyv týchto opatrení na obmedzenie intenzity chudoby je potrebné posúdiť. Výzvou však aj naďalej zostáva vysporiadať sa s veľkou skupinou dlhodobo nezamestnaných, čo má negatívny vplyv na hospodársky rast a sociálnu situáciu. Existuje priestor pre ďalšiu aktiváciu dlhodobo nezamestnaných, a to prostredníctvom cielených politík trhu práce a posilnenej koordinácie medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami. Hoci oživenie prinieslo mnoho nových pracovných miest na dobu neurčitú, segmentácia na trhu práce je aj naďalej významná. Podiel zamestnancov s pracovným pomerom na dobu určitú je aj naďalej jedným z najvyšších v Európe a miera prechodu z dočasného do trvalého pracovného pomeru je nízka.

               (11)

               Vysoká zadlženosť súkromného sektora je aj naďalej jednou z najväčších slabín portugalského hospodárstva a podmienky, za akých majú malé a stredné podniky prístup k financovaniu, zostávajú zložité. Určitý pokrok sa dosiahol pri znižovaní nadmerného dlhu podnikov a súkromnému sektoru sa umožnilo znížiť zadlženosť, ale portugalský súkromný sektor je stále jedným z najviac zadlžených v Únii. To je závažnou prekážkou pre investície a potenciálny rast produkcie. Nefinančné korporácie upravujú svoje súvahy, ale v nižšej miere ako domácnosti. Vysoký a narastajúci objem nesplácaných úverov v podnikateľskom sektore zaťažuje súvahy nefinančného i finančného sektora a je hlavnou prekážkou pre investície. Na rôznych úrovniach sa prijali opatrenia na riešenie zadlženosti podnikov, ale výsledky sa prejavujú len veľmi pomaly. Zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní právnických osôb je aj naďalej vysoké. V posledných niekoľkých rokoch sa vláda snažila riešiť tento problém zavedením pravidiel o podkapitalizácii a odpočítateľnej položky pre vlastné imanie podnikov. V roku 2015 bol však rozdiel v nákladoch na kapitál (pred zdanením a po ňom) medzi dlhovými alebo kapitálovými investíciami aj naďalej jedným z najvyšších v Únie. Prístup podnikov k úverom je stále nákladný a zložitý, najmä pokiaľ ide o malé a stredné podniky alebo začínajúce podniky. Alternatívne zdroje financovania, ako napr. súkromný kapitál, rizikový kapitál, kolektívne financovanie a podnikateľskí anjeli, sa stále využívajú len okrajovo a zostávajú veľmi nedostatočne rozvinuté.

               (12)

               Napriek tomu, že sa dosiahol pokrok, regulačné prekážky a slabá inštitucionálna kapacita aj naďalej brzdia rast podnikov, konkurencieschopnosť a investície. Efektívnosť portugalského súdneho systému je aj naďalej nízka, a to najmä pri riešení daňových sporov. Verejné obstarávanie je v Portugalsku prevažne transparentné. Podľa údajov zo špecializovanej online platformy „BASE“ však verejní obstarávatelia v Portugalsku často používajú priame zadávacie konanie, ktoré sa v období rokov 2013 – 2015 uplatnilo v priemere v 87,3 % všetkých prípadov verejného obstarávania, čo predstavuje 47 % hodnoty celkového obstarávania. Transparentnosť zostáva problematická, pokiaľ ide o udeľovanie koncesií a verejno-súkromné partnerstvá, a to najmä na miestnej a regionálnej úrovni. Pracovná skupina ministerstva financií pre verejno-súkromné partnerstvá vykonáva dohľad nad niektorými verejno-súkromnými partnerstvami spravovanými ústrednou správou, ale nemonitoruje koncesie ani regionálne alebo miestne verejno-súkromné partnerstvá. Reformy v sektore prístavov sa neustále odkladajú a vstupu nových aktérov bránia prekážky. Registrácia podnikov sa zjednodušila, ale udeľovanie licencií je aj naďalej ťažkopádne a zložité správne postupy poškodzujú dôveru investorov. Stále existujú problémy súvisiace s postupmi týkajúcimi sa prístupu na trh v odvetví stavebníctva, získania stavebného povolenia a účinného vykonávania efektívnejších pravidiel udeľovania environmentálnych povolení. Regulačné prekážky v niektorých odvetviach podnikateľských služieb bránia v efektívnom prideľovaní zdrojov, najmä pokiaľ ide o právne služby. Súvisiace právne predpisy, ktorými sa riadia profesijné organizácie, najmä tie, ktoré sa týkajú ich stanov a vnútorných pravidiel, sú obmedzujúce a môžu fyzickým i právnickým osobám brániť v prístupe k určitým povolaniam. To sa týka najmä právnických povolaní, v ktorých sa okrem iného uplatňujú obmedzenia na reklamu a na vykonávanie multidisciplinárnych činností.

               (13)

               Portugalsko dosahuje slabé výsledky v oblasti vedecko-obchodnej spolupráce a komercializácie poznatkov. Bariéry, ktoré bránia v spolupráci medzi univerzitami a podnikateľským sektorom, sú vysoké, a to z dôvodu regulačných i byrokratických prekážok, ako aj z dôvodu nedostatočných stimulov pre spoluprácu v akademickom svete. To má negatívny vplyv na zamestnateľnosť absolventov a na inováciu. Otvorenie nového krátkodobého vyššieho technického štúdia poskytlo nové príležitosti na spoluprácu medzi polytechnickými a regionálnymi hospodárskymi aktérmi, ale modernizačný proces sa netýka univerzitných programov.

               (14)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (16)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu v súlade s príslušnými rozhodnutiami alebo odporúčaniami podľa postupu pri nadmernom deficite, a to prijatím potrebných štrukturálnych opatrení a využívaním všetkých neočakávaných ziskov na znižovanie deficitu a dlhu. Následne dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške najmenej 0,6 % HDP. Do februára 2017 vykonať komplexné preskúmanie výdavkov a posilniť kontrolu výdavkov, nákladovú efektívnosť a primerané zostavovanie rozpočtu na všetkých úrovniach verejnej správy. Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť v sektore zdravotníctva bez toho, aby sa ohrozil prístup k primárnej zdravotnej starostlivosti. Znížiť závislosť dôchodkového systému od presunov rozpočtových prostriedkov. Do konca roka 2016 zmeniť zameranie reštrukturalizačných plánov štátnych podnikov, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú.

               2.

               Na základe konzultácie so sociálnymi partnermi zabezpečiť, aby minimálna mzda zodpovedala cieľu podporovať zamestnanosť a konkurencieschopnosť vo všetkých odvetviach.

               3.

               Zabezpečiť účinnú aktiváciu dlhodobo nezamestnaných osôb a zlepšiť koordináciu medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami. Posilniť stimuly pre podniky, aby pracovníkov najímali prostredníctvom trvalých pracovných zmlúv.

               4.

               Prijať opatrenia do októbra 2016 s cieľom uľahčiť očistenie súvah úverových inštitúcií a riešiť vysokú mieru nesplácaných úverov. Obmedziť zvýhodňovanie dlhu v oblasti zdaňovania podnikov a prostredníctvom kapitálového trhu uľahčiť prístup k financiám pre začínajúce podniky a malé a stredné podniky.

               5.

               Zvýšiť transparentnosť a efektívnosť verejného obstarávania, pokiaľ ide o verejno-súkromné partnerstvá a udeľovanie koncesií. Do konca roka 2016 zlepšiť a urýchliť správne postupy a postupy udeľovania licencií, zrýchliť riešenie daňových sporov a znížiť regulačné prekážky, najmä pokiaľ ide o podnikateľské služby. Zaviesť stimuly pre spoluprácu medzi univerzitami a podnikateľskou sférou.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v programe stability podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.