               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 12. 2017
            COM(2017) 830 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa dopĺňa rozhodnutie Rady z 22. mája 2017, ktorým sa poveruje na začatie rokovaní o dohode so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.
                     KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii sa každý členský štát môže rozhodnúť vystúpiť z Únie v súlade so svojimi ústavnými požiadavkami a v prípade, že sa tak rozhodne, oznámi svoj úmysel Európskej rade. V zmysle usmernení Európskej rady Únia dojedná a uzavrie s takým štátom dohodu, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia, pričom zohľadní rámec jeho budúcich vzťahov s Úniou.

                  Spojené kráľovstvo oznámilo 29. marca 2017 Európskej rade svoj úmysel vystúpiť z Únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

                  Európska rada prijala 29. apríla 2017 usmernenia, ktoré vymedzujú rámec pre rokovania podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii a stanovujú všeobecné zásady, ktorými sa bude Únia pri rokovaniach riadiť.

                  Európsky parlament prijal 5. apríla 2017 uznesenie o rokovaniach so Spojeným kráľovstvom v nadväznosti na jeho oznámenie o úmysle vystúpiť z Európskej únie.

                  Rada 22. mája 2017 poverila na začatie rokovaní o dohode so Spojeným kráľovstvom, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie, a prijala smernice na rokovania o dohode („rozhodnutie Rady z 22. mája 2017“).

                  Rokovania sa začali 19. júna 2017. V súlade s usmerneniami Európskej rady a smernicami na rokovania prijatými Radou sa prvá fáza rokovaní zamerala na práva občanov, finančné vyrovnanie, otázky týkajúce sa ostrova Írsko, ďalšie otázky týkajúce sa oddelenia a na zabezpečenie plnenia dohody o vystúpení.

                  Európsky parlament prijal 3. októbra 2017 uznesenie o stave rokovaní so Spojeným kráľovstvom.

                  So zreteľom na doteraz dosiahnutý pokrok vyzvala Európska rada 20. októbra 2017 na pokračovanie v činnosti v záujme konsolidácie dosiahnutého zbližovania postojov a vedenia ďalších rokovaní, aby bolo možné čo najskôr postúpiť do druhej fázy rokovaní. Európska rada teda vyzvala Radu a Komisiu ako vyjednávača Únie, aby začali interné prípravné diskusie, a to aj o možných prechodných dojednaniach.

                  Európsky parlament prijal 13. decembra 2017 uznesenie o stave rokovaní so Spojeným kráľovstvom.

               Na základe:

               –odporúčania uvedeného v oznámení Komisie o pokroku v rokovaniach so Spojeným kráľovstvom podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii z 8. decembra 2017
                  1

               –spoločnej správy vyjednávačov Európskej únie a vlády Spojeného kráľovstva o pokroku počas prvej fázy rokovaní podľa článku 50 ZEÚ o riadenom vystúpení Spojeného kráľovstva z Európskej únie z 8. decembra 2017, z ktorej vychádza odporúčanie Komisie,

               Európska rada 15. decembra 2017 uvítala pokrok, ktorý sa dosiahol počas prvej fázy rokovaní, a rozhodla, že tento pokrok bol dostatočný na to, aby sa postúpilo do druhej fázy týkajúcej sa procesu prechodu a rámca budúcich vzťahov. Európska rada vyzvala Komisiu ako vyjednávača Únie a Spojené kráľovstvo, aby dokončili prácu na všetkých otázkach týkajúcich sa vystúpenia, a to aj tých, ktoré sa v prvej fáze ešte neriešili, v súlade s usmerneniami Európskej rady z 29. apríla 2017, skonsolidovali dosiahnuté výsledky a začali s vypracúvaním návrhu príslušných častí dohody o vystúpení. Zároveň zdôraznila, že rokovania v druhej fáze môžu napredovať len vtedy, ak sa budú v plnej miere rešpektovať všetky záväzky prijaté počas prvej fázy, ktoré sa čo najskôr aj verne transformujú do právne záväzných ustanovení.

                  Počas druhej fázy rokovaní by sa vzhľadom na osobitný charakter otázok týkajúcich sa ostrova Írsko malo v rámci samostatnej vetvy rokovaní pokračovať v práci na podrobných dojednaniach potrebných na uplatnenie zásad a záväzkov stanovených v spoločnej správe, pričom niektoré z nich by sa premietli do dohody o vystúpení, iné do rámca budúcich vzťahov.

               •Základné práva

                  Podľa článku 6 Zmluvy o Európskej únii uznáva Únia práva, slobody a zásady uvedené v Charte základných práv Európskej únie, ktorá má rovnakú právnu silu ako zmluvy. Okrem toho základné práva tak, ako sú zaručené Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd a ako vyplývajú z ústavných tradícií spoločných pre členské štáty, predstavujú všeobecné zásady práva Únie.

                  Tieto práva, slobody a zásady budú v Únii naďalej plne zachované a chránené, a to tak počas procesu rokovaní so Spojeným kráľovstvom podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii a v akýchkoľvek prechodných dojednaniach, ako aj po vystúpení Spojeného kráľovstva z Únie.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD

               •Právny základ

               Spojené kráľovstvo oznámilo svoj úmysel vystúpiť z Európskej únie. Z tohto dôvodu predstavuje článok 50 Zmluvy o Európskej únii právny základ pre rokovania a uzavretie dohody o vystúpení. Prechodné dojednania možno stanoviť len v dohode o vystúpení.

               Pripomína sa, že článok 50 Zmluvy o Európskej únii sa v súlade s článkom 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu vzťahuje aj na Európske spoločenstvo pre atómovú energiu.

               Podľa článku 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, na ktorý sa článok 50 Zmluvy o Európskej únii odvoláva, Komisia predloží odporúčania Rade, ktorá prijme rozhodnutie poverujúce na začatie rokovaní, a vymenuje vyjednávača Únie. Rozhodnutie Rady, ktorým sa dopĺňa rozhodnutie Rady z 22. mája 2017, sa prijme podľa rovnakého postupu.

               •Výber nástroja

                  Podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii sa má dojednať dohoda so Spojeným kráľovstvom, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie. V článku 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa stanovuje, že Komisia má predložiť odporúčania Rade, ktorá prijme rozhodnutie vymenúvajúce vyjednávača Únie a poverujúce na začatie rokovaní. Rozhodnutie Rady je na doplnenie rozhodnutia Rady z 22. mája 2017 vhodným nástrojom.

               3.VPLYV NA ROZPOČET

                  Očakáva sa, že toto odporúčanie nebude mať priamy vplyv na rozpočet, pokiaľ ide o proces rokovaní. Pripomína sa, že v prípade dohody podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii sa vplyv na rozpočet uvedie pri predložení príslušných návrhov týkajúcich sa podpisu a uzatvorenia dohody o vystúpení.

               4.ĎALŠIE PRVKY

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Článkom 1 odporúčaného rozhodnutia Rady sa dopĺňa rozhodnutie Rady z 22. mája 2017 s cieľom poveriť Komisiu, aby v rámci rokovaní o dohode so Spojeným kráľovstvom, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie, rokovala o všetkých zostávajúcich otázkach týkajúcich sa riadeného vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ, ako aj o akýchkoľvek potrebných prechodných dojednaniach.

               •Uverejnenie rozhodnutia a smerníc na rokovania uvedených v prílohe

                  Rovnako ako v prípade predchádzajúcich smerníc na rokovania Komisia navrhuje Rade, aby sa rozhodnutie, ktorým sa dopĺňa rozhodnutie Rady z 22. mája 2017, ktorým sa Komisia poveruje začať rokovania o dohode so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie, ako aj doplňujúce smernice na rokovania uvedené v prílohe k nemu, zverejnili.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa dopĺňa rozhodnutie Rady z 22. mája 2017, ktorým sa poveruje na začatie rokovaní o dohode so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na zmluvy, a najmä na článok 50 Zmluvy o Európskej únii v spojení s článkom 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na usmernenia Európskej rady,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európska rada prijala 29. apríla 2017 usmernenia, ktoré vymedzujú rámec pre rokovania podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii a stanovujú všeobecné zásady, ktorými sa bude Únia pri rokovaniach riadiť.

               (2)Rada 22. mája 2017 poverila na začatie rokovaní o dohode so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie, a prijala smernice na rokovania o takejto dohode.

               (3)Rokovania sa začali 19. júna 2017.

               (4)Európsky parlament prijal 3. októbra 2017 uznesenie o stave rokovaní so Spojeným kráľovstvom.

               (5)So zreteľom na doteraz dosiahnutý pokrok vyzvala Európska rada 20. októbra 2017 na pokračovanie v činnosti v záujme konsolidácie dosiahnutého zbližovania postojov a vedenia ďalších rokovaní, aby bolo možné čo najskôr postúpiť do druhej fázy rokovaní. Európska rada teda vyzvala Radu a Komisiu ako vyjednávača Únie, aby začali interné prípravné diskusie, a to aj o možných prechodných dojednaniach.

               (6)Komisia 8. decembra 2017 vo svojom oznámení o pokroku v rokovaniach so Spojeným kráľovstvom podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii odporučila Európskej rade, aby prijala záver, že v prvej fáze rokovaní o riadenom vystúpení Spojeného kráľovstva z Európskej únie sa dosiahol dostatočný pokrok, ktorý umožňuje, aby sa rokovania posunuli do druhej fázy. Komisia zároveň uviedla, že je pripravená začať okamžite pracovať na prechodných dojednaniach, ak tak Európska rada rozhodne.

               (7)Odporúčanie Komisie vychádzalo zo spoločnej správy vyjednávačov Európskej únie a vlády Spojeného kráľovstva o pokroku počas prvej fázy rokovaní podľa článku 50 ZEÚ o riadenom vystúpení Spojeného kráľovstva z Európskej únie z 8. decembra 2017.

               (8)Európsky parlament prijal 13. decembra 2017 uznesenie o stave rokovaní so Spojeným kráľovstvom.

               (9)Európska rada vo svojich usmerneniach z 15. decembra 2017 uvítala pokrok, ktorý sa dosiahol počas prvej fázy rokovaní, a rozhodla, že tento pokrok bol dostatočný na to, aby sa postúpilo do druhej fázy týkajúcej sa procesu prechodu a rámca budúcich vzťahov. Európska rada vyzvala Komisiu ako vyjednávača Únie a Spojené kráľovstvo, aby dokončili prácu na všetkých otázkach týkajúcich sa vystúpenia, a to aj tých, ktoré sa v prvej fáze ešte neriešili, v súlade s usmerneniami Európskej rady z 29. apríla 2017, a aby skonsolidovali dosiahnuté výsledky, predovšetkým vypracovaním návrhu príslušných častí dohody o vystúpení. Európska rada vyzvala Komisiu, aby na tento účel predložila príslušné odporúčania, a Radu, aby prijala dodatočné smernice na rokovania o prechodných dojednaniach.

               (10)Preto je potrebné doplniť smernice na rokovania uvedené v prílohe k rozhodnutiu Rady z 22. mája 2017.

               (11)Článok 50 Zmluvy o Európskej únii sa v súlade s článkom 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu vzťahuje aj na Európske spoločenstvo pre atómovú energiu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia vedie v mene Únie rokovania o dohode so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, pričom zohľadní rámec jeho budúcich vzťahov s Úniou, a to v zmysle usmernení prijatých Európskou radou a v súlade so smernicami na rokovania uvedenými v prílohe k rozhodnutiu Rady z 22. mája 2017 doplnenými smernicami na rokovania uvedenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

                  Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 12. 2017
            COM(2017) 830 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu naROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa dopĺňa rozhodnutie Rady z 22. mája 2017, ktorým sa poveruje na začatie rokovaní o dohode so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie

               PRÍLOHA

                  Doplňujúce smernice na rokovania o dohode so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia z Európskej únie

               1.V súlade s usmerneniami Európskej rady z 29. apríla 2017 a smernicami na rokovania z 22. mája 2017 prijatými Radou sa prvá fáza rokovaní zamerala na práva občanov, finančné vyrovnanie, otázky týkajúce sa ostrova Írsko, ďalšie otázky týkajúce sa oddelenia a na zabezpečenie plnenia dohody o vystúpení.

               2.So zreteľom na doteraz dosiahnutý pokrok vyzvala Európska rada 20. októbra 2017 na pokračovanie v činnosti v záujme konsolidácie dosiahnutého zbližovania postojov a vedenia ďalších rokovaní, aby bolo možné čo najskôr postúpiť do druhej fázy rokovaní. Európska rada teda vyzvala Radu a Komisiu ako vyjednávača Únie, aby začali interné prípravné diskusie, a to aj o možných prechodných dojednaniach.

               3.Na základe:

               –odporúčania uvedeného v oznámení Komisie o pokroku v rokovaniach so Spojeným kráľovstvom podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii z 8. decembra 2017
                  1

               –spoločnej správy vyjednávačov Európskej únie a vlády Spojeného kráľovstva o pokroku počas prvej fázy rokovaní podľa článku 50 ZEÚ o riadenom vystúpení Spojeného kráľovstva z Európskej únie z 8. decembra 2017, z ktorej vychádza odporúčanie Komisie,

               Európska rada 15. decembra 2017 uvítala pokrok, ktorý sa dosiahol počas prvej fázy rokovaní a rozhodla, že tento pokrok bol dostatočný na to, aby sa postúpilo do druhej fázy týkajúcej sa procesu prechodu a rámca budúcich vzťahov.

               4.Európska rada takisto ozrejmila, že rokovania v druhej fáze môžu napredovať len vtedy, ak sa budú v plnej miere rešpektovať všetky záväzky prijaté počas prvej fázy, ktoré sa čo najskôr aj verne premietnu do právne záväzných ustanovení. Počas druhej fázy rokovaní by sa takisto malo dosiahnuť celkové porozumenie v otázke rámca budúcich vzťahov Únie so Spojeným kráľovstvom. Bude si to vyžadovať dodatočné usmernenia Európskej rady.

               5.Tento súbor smerníc na rokovania je určený pre druhú fázu rokovaní, a preto predstavuje doplnenie prvého súboru smerníc na rokovania prijatých 22. mája 2017. Pre túto fázu rokovaní ďalej v plnom rozsahu platia usmernenia Európskej rady z 29. apríla 2017, ako aj všeobecné zásady a procedurálne opatrenia na vedenie rokovaní stanovené v smerniciach Rady na rokovania z 22. mája 2017, a to aj pokiaľ ide o územnú pôsobnosť dohody o vystúpení, ako aj o ustanovenia o prechodných dojednaniach a budúci rámec; v týchto smerniciach na rokovania by sa preto, tak ako v prípade prvého súboru smerníc na rokovania, mali v plnej miere rešpektovať odseky 4 a 24 usmernení Európskej rady z 29. apríla 2017, a to predovšetkým pokiaľ ide o Gibraltár.

               6.Počas druhej fázy rokovaní by sa vzhľadom na osobitný charakter otázok týkajúcich sa ostrova Írsko malo v rámci samostatnej vetvy rokovaní pokračovať v práci na podrobných dojednaniach potrebných na uplatnenie zásad a záväzkov stanovených v spoločnej správe, pričom niektoré z nich by sa mali premietnuť do dohody o vystúpení a iné do rámca budúcich vzťahov.

               I.Otázky týkajúce sa riadeného vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie

               7.V súlade s usmerneniami Európskej rady z 15. decembra 2017 a v súlade so smernicami na rokovania, ktoré sú pripojené k rozhodnutiu Rady z 22. mája 2017, doplnenými týmito smernicami na rokovania, je potrebné dokončiť prácu na všetkých otázkach týkajúcich sa vystúpenia vrátane tých, ktoré sa ešte neriešili v prvej fáze.

               8.Rokovania v druhej fáze by sa okrem toho mali premietnuť do právne záväzných ustanovení ako výsledkov rokovaní, vrátane tých, ktoré boli dosiahnuté počas prvej fázy, pričom tieto by sa mali v prípade potreby upraviť so zreteľom na existenciu prechodných dojednaní uvedených ďalej. Ako sa uvádza v prvom súbore smerníc na rokovania, v dohode o vystúpení by sa malo pripomenúť, že právo Únie sa k dátumu vystúpenia prestane vzťahovať na zámorské krajiny a územia, ktoré udržiavajú osobitné vzťahy so Spojeným kráľovstvom, a na európske územia
                  2
               , za ktorých vonkajšie vzťahy zodpovedá Spojené kráľovstvo, na ktoré sa zmluvy vzťahujú na základe článku 355 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               II.Prechodné dojednania

               9.V usmerneniach Európskej rady z 29. apríla 2017 sa stanovujú všeobecné základné zásady vzťahujúce sa na akúkoľvek dohodu so Spojeným kráľovstvom, ako aj na akékoľvek prechodné dojednania:

               –akákoľvek dohoda musí byť založená na rovnováhe práv a povinností a musí zabezpečovať rovnaké podmienky pre všetkých,

               –zachovanie integrity jednotného trhu vylučuje účasť založenú na sektorovom prístupe,

               –štát, ktorý nie je členom Únie a neplní si rovnaké povinnosti ako člen, nemôže mať rovnaké práva a požívať rovnaké výhody ako člen,

               –štyri slobody jednotného trhu sú nedeliteľné a nemôže dochádzať k „vyberaniu hrozienok z koláča“,

               –Únia si zachová nezávislosť, pokiaľ ide o jej rozhodovanie, ako aj o úlohu Súdneho dvora Európskej únie. Podľa usmernení Európskej rady z 15. decembra 2017 sa uvedené týka predovšetkým právomoci Súdneho dvora Európskej únie.

               10.Okrem týchto základných zásad sa v usmerneniach Európskej rady z 29. apríla 2017 stanovujú osobitné podmienky, ktoré sa vzťahujú na akékoľvek prípadné prechodné dojednania. V rozsahu, ktorý je nevyhnutný a z právneho hľadiska možný, môžu rokovania smerovať k určeniu prechodných dojednaní, ktoré sú v záujme Únie, a prípadne k vytvoreniu prepojenia s očakávaným rámcom budúcej spolupráce v závislosti od dosiahnutého pokroku. Všetky takéto prechodné dojednania sa musia jasne vymedziť, musia byť presne časovo obmedzené a musia podliehať účinným mechanizmom presadzovania.

               11.Tieto doplňujúce smernice na rokovania sa zakladajú na zásadách a podmienkach stanovených v usmerneniach Európskej rady z 15. decembra 2017 a ďalej ich rozvíjajú.

               12.V súlade s uvedenými usmerneniami by všetky prechodné dojednania stanovené v dohode o vystúpení mali zahŕňať celé acquis Únie vrátane záležitostí Euratomu. Bez ohľadu na odsek 17 týchto smerníc na rokovania by sa acquis Únie malo vzťahovať na Spojené kráľovstvo a malo by sa v ňom uplatňovať, akoby šlo o členský štát. Počas prechodného obdobia by sa mali akékoľvek zmeny acquis automaticky uplatňovať na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve. V prípade aktov prijatých na základe hlavy V časti III Zmluvy o fungovaní Európskej únie týkajúcich sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorými je Spojené kráľovstvo viazané pred svojím vystúpením, by sa počas prechodného obdobia mal naďalej uplatňovať článok 4a protokolu (č. 21) pripojeného k zmluvám. Spojené kráľovstvo však už nebude môcť uplatniť svoje právo podľa protokolu (č. 21) na účasť na iných opatreniach ako tých, ktoré sú uvedené v článku 4a uvedeného protokolu.

               13.Počas prechodného obdobia by malo mať právo Únie, na ktoré sa vzťahujú tieto prechodné dojednania, v Spojenom kráľovstve rovnaké právne účinky ako má v Únii.

               14.V súlade s usmerneniami Európskej rady z 29. apríla 2017 sa tiež pripomína, že odo dňa vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie nebude Spojené kráľovstvo využívať výhody dohôd, ktoré uzavrela Únia alebo členské štáty konajúce v jej mene, resp. Únia a jej členské štáty konajúc spoločne. V prípade, že to bude v záujme Únie, môže Únia zvážiť, či a ako je možné dohodnúť dojednania opatrenia, ktorými by sa zachovali účinky uvedených dohôd počas prechodného obdobia, pokiaľ ide o Spojené kráľovstvo; Spojené kráľovstvo sa však už nebude podieľať na žiadnych orgánoch zriadených uvedenými dohodami.

               15.V súlade s usmerneniami Európskej rady z 15. decembra 2017 si všetky prechodné dojednania vyžadujú pokračujúcu účasť Spojeného kráľovstva v colnej únii a na jednotnom trhu (so všetkými štyrmi slobodami) počas prechodného obdobia. Spojené kráľovstvo by malo prijať všetky potrebné opatrenia na zachovanie integrity jednotného trhu a colnej únie. Spojené kráľovstvo by malo naďalej dodržiavať súlad s obchodnou politikou Únie. Takisto by malo predovšetkým zabezpečiť, aby jeho colné orgány naďalej konali v súlade s úlohou colných orgánov EÚ vrátane výberu ciel podľa Spoločného colného sadzobníka a vykonávania všetkých kontrol požadovaných podľa práva Únie na hraniciach s tretími krajinami.

               16.V súlade s usmerneniami Európskej rady z 29. apríla 2017 a prvým súborom smerníc na rokovania z 22. mája 2017 si každé? časovo obmedzené predĺženie acquis Únie vyžaduje, aby sa uplatňovali existujúce nástroje a štruktúry Únie v oblasti regulácie, rozpočtu, dohľadu, súdnictva a presadzovania, a to vrátane právomoci Súdneho dvora Európskej únie.

               17.V súvislosti s uplatňovaním acquis Únie v Spojenom kráľovstve by sa mala prostredníctvom dohody o vystúpení v prechodnom období zachovať právomoci inštitúcií Únie (najmä úplná súdna právomoc Súdneho dvora Európskej únie), orgánov, úradov a agentúr Únie, pokiaľ ide o Spojené kráľovstvo a fyzické alebo právnické osoby Spojeného kráľovstva. V súlade s usmerneniami Európskej rady z 15. decembra 2017 by sa však Spojené kráľovstvo už nemalo podieľať na inštitúciách Únie ani menovať alebo voliť členov inštitúcií Únie, ani zúčastňovať sa na rozhodovaní alebo riadení orgánov, úradov a agentúr Únie.

               18.Bez toho, aby bol dotknutý odsek 17, je počas prechodného obdobia možné vyzvať Spojené kráľovstvo, aby sa zúčastnilo bez hlasovacieho práva na schôdzach stálych výborov alebo expertných skupín Komisie a iných podobných subjektov alebo agentúr, úradov alebo orgánov, v ktorých sú zastúpené členské štáty:

               –ak sa rokovania týkajú individuálnych aktov určených Spojenému kráľovstvu, resp. fyzickým alebo právnickým osobám Spojeného kráľovstva, alebo

               –ak je prítomnosť Spojeného kráľovstva z hľadiska Únie nevyhnutná na účinné vykonávanie acquis počas prechodného obdobia.

               19.V dohode o vystúpení by sa mali vymedziť presné podmienky a jasný rámec, na základe ktorých by bola takáto mimoriadna prítomnosť umožnená.

               20.Osobitné procesné pravidlá, ktoré sú v súlade s odsekmi 17 a 18, by sa mali nájsť aj pre určovanie a prideľovanie rybolovných možností (celkového povoleného výlovu) počas prechodného obdobia.

               21.Prechodné dojednania by sa mali uplatňovať odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o vystúpení, najdlhšie však do 31. decembra 2020.

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

                     (2)

                        Uvedené v posledných dvanástich zarážkach prílohy II k Zmluve o fungovaní Európskej únie.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            Spoločné odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            ktorým sa Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku poverujú začať rokovania a rokovať s Čilskou republikou o modernizovanej dohode o pridružení
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Čile bolo prvou juhoamerickou krajinou, ktorá uzavrela s EÚ dohodu o pridružení (ďalej len „dohoda“). Dohoda, ktorá obsahuje aj ustanovenia týkajúce sa politiky, spolupráce a obchodu, sa predbežne vykonáva od 1. februára 2003. Dohoda nadobudla platnosť 1. marca 2005.

               Vykonávanie dohody pokračuje dobre a jej inštitucionálny rámec je plne funkčný. Dohoda prispela k posilneniu vzťahov medzi EÚ a Čile (ďalej len „zmluvné strany“) a otvorila cestu k vymedzeniu nových oblastí spolupráce a nadviazaniu nových politických dialógov. Pokiaľ ide o obchodné otázky, súčasťou dohody je aj dohoda o voľnom obchode, ktorá prispela k výraznému nárastu dvojstranného obchodu a investícií.

               Počas stretnutia, ktoré sa uskutočnilo popri samite EÚ – CELAC, ktorý sa konal v Santiagu v dňoch 26. až 27. januára 2013, sa vedúci predstavitelia EÚ a Čile dohodli, že po 10 rokoch vykonávania tejto dohody by mali preskúmať možnosti jej modernizácie. V apríli 2015 na 6. zasadnutí Asociačnej rady EÚ – Čile sa schválilo zriadenie spoločnej pracovnej skupiny (ďalej len „skupina“) pre modernizáciu dohody. Cieľom skupiny bolo uskutočniť predbežnú analýzu prostredníctvom posúdenia úrovne ambícií pri vstupe do rokovaní s cieľom modernizovať dohodu vo všetkých oblastiach. V rámci skupiny sa vytvorili dve podskupiny – jedna zodpovedná za politické otázky a spoluprácu a druhá za obchod. Podskupiny ukončili svoju činnosť pri príležitosti 14. zasadnutia asociačného výboru EÚ – Čile, ktoré sa konalo 31. januára 2017.

               Modernizovanou dohodou by sa mal vytvoriť rámec vzťahov medzi EÚ a Čile tým, že sa do nej začlenia otázky týkajúce sa politiky, bezpečnosti, odvetvovej spolupráce a obchodu. Hlavným politickým cieľom je prehĺbiť vzťahy medzi EÚ a Čile tým, že sa vypracuje nové komplexné znenie, ktorým sa nahradí existujúca dohoda s cieľom rozšíriť jej súčasný rozsah pôsobnosti a zohľadniť nové dvojstranné a globálne politické a hospodárske výzvy. Proces modernizácie by mal vychádzať zo skúseností s vykonávaním súčasnej dohody, zohľadňovať prehĺbenie procesu integrácie do EÚ a pristúpenie nových členských štátov EÚ, ako aj vývoj a úlohu EÚ a Čile na medzinárodnej scéne.

               Aj v obchodných záležitostiach došlo k značným zmenám obchodnej politiky na celosvetovej úrovni a zmluvné strany uzavreli veľmi ambiciózne a komplexné dohody s tretími partnermi, ktoré značne presahujú rámec ustanovení dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Čile.

               Prípravné rokovania, ktoré sa uskutočnili v rámci skupiny, prispeli k vymedzeniu určitého počtu parametrov, ktoré by sa v procese modernizácie mali zohľadniť. Pokiaľ ide o politickú stránku a stránku spolupráce, prispela skupina k dosiahnutiu počiatočnej dohody o možnej štruktúre a rozsahu pôsobnosti novej dohody. Skupina tiež pomohla určiť potenciálne oblasti spoločného záujmu, pokiaľ ide o budúcu spoluprácu, a pritom sa zamerala na pokračovanie medzinárodnej spolupráce medzi EÚ a Čile v rámci programu 2030 a dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja.

               Pokiaľ ide o obchodné otázky, v predbežnej analýze sa zohľadnil rozsah a úroveň cieľov, ktoré by zmluvné strany mohli dosiahnuť v rámci komplexnej modernizácie časti dohody týkajúcej sa obchodu. Potvrdil sa v nej spoločný cieľ, ktorým je ambiciózne zlepšiť rámec pre dvojstranné obchodné a investičné vzťahy na základe existujúcej dohody a ísť nad rámec záväzkov v rámci WTO. Rokovania by sa mali viesť s prihliadnutím na najnovšie dohody o obchode, o ktorých rokujú a ktoré uzatvárajú zmluvné strany, a na potrebu zabezpečiť komplementárnosť a koherentnosť s uvedenými rokovaniami a dohodami.

                  Modernizovanou dohodou by sa preto mala stanoviť najvyššia možná úroveň liberalizácie, pokiaľ ide o obchod s tovarom a službami, investície a prístup k vládnemu obstarávaniu. Mala by sa ňou zaručovať vysoká úroveň ochrany a presadzovania práv duševného vlastníctva, a to aj pokiaľ ide o zemepisné označenia. Okrem toho by sa ňou mal rozšíriť rozsah pôsobnosti existujúcich obchodných ustanovení, pokiaľ ide o riešenie necolných prekážok obchodu a ďalších regulačných aspektov, ako aj aspektov založených a pravidlách. Modernizovanou dohodou by sa malo zabezpečiť právo zmluvných strán na sledovanie legitímnych cieľov verejnej politiky vo všetkých príslušných oblastiach. Malo by sa ňou tiež pokročiť v iných otázkach, akými sú obchod a udržateľný rozvoj, obchod a rodová rovnosť, ako aj obchod a MSP.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

               Toto odporúčanie je v súlade s Globálnou stratégiou pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, v ktorej sa okrem iných cieľov stanovuje prehĺbenie vzťahov s Latinskou Amerikou a Karibikom prostredníctvom uzavretia dvojstranných partnerstiev.

               Odporúčanie je takisto v súlade s oznámením Obchod pre všetkých – Smerom k účinnejšej, transparentnejšej a zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike, v ktorom sa zdôrazňuje potreba posunúť dvojstranné vzťahy EÚ vpred s cieľom zabezpečiť tvorbu pracovných miest a rast komplexným odstraňovaním obchodných a investičných prekážok, pričom sa zabezpečí vysoká úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany EÚ a ďalších politických cieľov, a to aj v oblasti udržateľného rozvoja a v oblasti osobitných potrieb MSP. V oznámení Obchod pre všetkých sa zdôraznilo, že Komisia bude požadovať smernice na rokovania s cieľom modernizovať dohodu po úspešnom ukončení predbežnej analýzy.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Toto odporúčanie je v súlade s programom zmien, ktorý sa prijal v roku 2011 ako základ pre rozvojovú politiku EÚ voči krajinám, ktoré nie sú členmi EÚ. V tejto súvislosti sa ukončilo poskytovanie pomoci EÚ Čile v rámci dvojstrannej spolupráce a na základe Európskeho konsenzu o rozvoji a programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 sa hľadal sa nový model medzinárodnej spolupráce.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Odporúčanie vychádza z článku 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Účelom tejto dohody je zmodernizovať existujúcu dohodu o pridružení medzi EÚ a Čile. Uvedené by sa preto malo vykonávať na úrovni EÚ.

               Spoločná obchodná politika je zaradená medzi oblasti výlučných právomocí Únie v zmysle článku 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a podľa článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii sa zásada subsidiarity v oblastiach výlučnej právomoci neuplatňuje.

               •Proporcionalita

               Odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa Komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoká predstaviteľka“) poverujú rokovať o modernizovanej dohode s Čile, neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné alebo vhodné na dosiahnutie politických cieľov.

               Pokiaľ ide o obchodné záležitosti, v súlade so zásadou proporcionality sa zvážili všetky primerané možnosti politiky s cieľom posúdiť pravdepodobný účinok takýchto politických zásahov, ako sa podrobne opisuje v správe o posúdení vplyvu.

               •Výber nástroja

                  Rozhodnutie Rady Európskej únie.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Hodnotenie ex post hospodárskeho vplyvu časti dohody týkajúcej sa obchodu vykonal externý konzultant v roku 2012. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v správe o posúdení vplyvu, ktorá je pripojená k tomuto odporúčaniu.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Komisia uskutočnila medzi 8. júnom a 8. septembrom 2016 verejnú konzultáciu online, ktorá sa uverejnila na webovej stránke Generálneho riaditeľstva pre obchod, ako aj na stránke „EUSurvey“ (nástroj Komisie na verejné konzultácie online). Zainteresované strany boli vyzvané, aby odpovedali na otázky, ktoré sa vzťahovali na širokú škálu tém týkajúcich sa obchodu a investícií medzi EÚ a Čile. Zhrnutie odpovedí v rámci verejnej konzultácie je pripojené k správe o posúdení vplyvu a odpovede zainteresovaných strán sa uverejnili na webovej stránke Generálneho riaditeľstva pre obchod.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Vykonaním analýzy ex ante týkajúcej sa možného vplyvu modernizácie časti dohody týkajúcej sa obchodu bol poverený externý konzultant. Táto externá štúdia je pripojená k správe o posúdení vplyvu.

               •Posúdenie vplyvu

                  Vykonalo sa posúdenie vplyvu modernizácie časti dohody týkajúcej sa obchodu. Správa o posúdení vplyvu a jej zhrnutie, ako aj kladné stanovisko výboru pre kontrolu regulácie sú pripojené k tomuto odporúčaniu.

                  Okrem posúdenia vplyvu sa nezávislým posúdením vplyvu na udržateľnosť preskúmajú prípadné hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky modernizovanej časti dohody týkajúcej sa obchodu, ako aj jej vplyv na ľudské práva. Vykonajú ho externí konzultanti v rovnakom čase, ako budú prebiehať rokovania, a bude sa opierať o široké, priebežné konzultácie so zainteresovanými stranami, najmä občianskou spoločnosťou. Posúdenie vplyvu na udržateľnosť sa ukončí sa pred parafovaním modernizovanej dohody a jeho zistenia poslúžia ako podklad pre proces rokovania.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Malé a stredné podniky by mali ťažiť z nových obchodných príležitostí a úspor nákladov v dôsledku liberalizácie obchodu a z posilneného právneho rámca, ako aj z ustanovení, ktorými sa zlepšia colné postupy a zvýši regulačná transparentnosť. Správa o posúdení vplyvu obsahuje podrobné informácie o možných vplyvoch na zainteresované strany a hospodárske odvetvia.

               •Základné práva

                  EÚ sa bude usilovať o začlenenie osobitných doložiek týkajúcich sa demokracie, právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd, ktoré je potrebné vymedziť ako základné prvky tejto dohody.

                  Správa o posúdení vplyvu modernizácie časti dohody týkajúcej sa obchodu sa venuje otázkam základných práv v rámci sociálnych, environmentálnych a ľudskoprávnych aspektov. Napríklad v súlade s ustanovenou politikou EÚ by časť modernizovanej dohody týkajúca sa obchodu mala obsahovať kapitolu o obchode a udržateľnom rozvoji.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Časť modernizovanej dohody týkajúca sa obchodu bude mať obmedzený negatívny vplyv na rozpočet EÚ vo forme ciel spôsobených liberalizáciou colných sadzieb. Nepriamy pozitívny vplyv sa očakáva v podobe zvýšenia zdrojov v súvislosti s daňou z pridanej hodnoty a hrubým národným dôchodkom.

               5.INÉ PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a predkladanie správ

                  V súlade so záväzkom prijatým v oznámení z roku 2015 Obchod pre všetkých – Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike sa vykoná dôkladné ex post hodnotenie účinkov časti modernizovanej dohody, ktorá sa týka obchodu, keď už dohoda bude v platnosti dostatočne dlho na to, aby boli k dispozícii zmysluplné údaje. Pripojená správa o posúdení vplyvu obsahuje podrobné informácie o plánovaných opatreniach týkajúcich sa monitorovania a hodnotenia.

               •Vysvetľujúce dokumenty (pre smernice)

                  Irelevantné.

               •Podrobné vysvetlenie osobitných ustanovení návrhu

               Irelevantné.

               Procedurálne aspekty

                  Rokovací tím bude pozostávať z Komisie a vysokej predstaviteľky.

               V súlade s článkom 218 ods. 4 ZFEÚ sa navrhuje, aby Rada určila osobitný výbor, s ktorým sa má konzultovať v priebehu rokovaní. S pracovnou skupinou pre Latinskú Ameriku a Karibik sa bude konzultovať v prípade tých častí modernizovanej dohody, ktoré sa týkajú politiky a spolupráce. Konzultácie o častiach dohody, ktoré sa týkajú obchodu, sa uskutočnia s Výborom pre obchodnú politiku.

               Európsky parlament bude v súlade s článkom 218 ods. 10 ZFEÚ informovaný vo všetkých etapách konania.

               Presná štruktúra dohody sa určí s ohľadom na ďalšie posúdenie stanoviska 2/15 Súdneho dvora.

               Komisia a vysoká predstaviteľka poinformujú Čile o vnútorných pravidlách EÚ týkajúcich sa transparentnosti a o prístupe Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu k rokovacím dokumentom.

               Komisia a vysoká predstaviteľka vítajú skutočnosť, že členovia Rady Európskej únie sa čoraz viac zapájajú v počiatočnom štádiu prostredníctvom svojich parlamentov do obchodných rokovaní, a to v súlade s ich inštitucionálnymi postupmi. Nabáda členov Rady Európskej únie, aby rovnako konali, pokiaľ ide o toto odporúčanie na rozhodnutie Rady, a to s náležitým prihliadnutím na rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ.

               Komisia a vysoká predstaviteľka odporúčajú, aby sa smernice na rokovania uverejnili ihneď po ich prijatí.

               Toto odporúčanie na rozhodnutie Rady sa odtajní, keď sa smernice na rokovania uvedené v prílohe oddelia od odporúčania.

               Spoločné odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               ktorým sa Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku poverujú začať rokovania a rokovať s Čilskou republikou o modernizovanej dohode o pridružení

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoká predstaviteľka“),

               KEĎŽE by sa mali začať rokovania s cieľom uzavrieť modernizovanú dohodu o pridružení s Čile (ďalej len „dohoda“), ktorou sa nahradí Dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Čilskou republikou na strane druhej
                  1
               ,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Komisia a vysoká predstaviteľka sa týmto poverujú rokovať v mene Únie o modernizovanej dohode o pridružení s Čile (ďalej len „dohoda“),

               2.Rokovací tím Únie vedie Komisia.

               Článok 2

               Rokovania sa vedú na základe smerníc Rady na rokovania uvedených v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 3

               Rokovania sa vedú v konzultácii s pracovnou skupinou Rady pre Latinskú Ameriku a Karibik. Konzultácie o častiach dohody, ktoré sa týkajú obchodu, sa uskutočnia s Výborom pre obchodnú politiku.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie a príloha k nemu sa zverejnia bezprostredne po ich prijatí.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie je určené Komisii a vysokej predstaviteľke.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 352, 30.12.2002, s. 1.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            PRÍLOHA
            k
            spoločnému odporúčaniu na rozhodnutie Rady,
            ktorým sa Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku poverujú začať rokovania a rokovať s Čile o modernizovanej dohode o pridružení
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               SMERNICE NA ROKOVANIA O MODERNIZOVANEJ DOHODE O PRIDRUŽENÍ S ČILE

               {SWD(2017) 172 final}

               {SWD(2017) 173 final}

               PRÍLOHA

               SMERNICE NA ROKOVANIA O MODERNIZOVANEJ DOHODE O PRIDRUŽENÍ S ČILE

               A.
                     CHARAKTER A ROZSAH PÔSOBNOSTI DOHODY

               Cieľom rokovaní je uzavrieť komplexnú dohodu s Čile (modernizovaná dohoda), ktorou by sa modernizovala a nahradila existujúca dohoda o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Čile na strane druhej
                  1
                (dohoda o pridružení).

               Rokovania by mali rozšíriť súčasný rozsah pôsobnosti dohody o pridružení a prispôsobiť ju novým globálnym politickým a ekonomickým výzvam, novej realite partnerstva EÚ a Čile a na rovnako ambicióznu úroveň, ako majú nedávno uzavreté dohody a prebiehajúce rokovania medzi EÚ a Čile.

               Modernizovaná dohoda by mala vytvoriť súdržný, komplexný a aktualizovaný právne záväzný rámec vzťahov EÚ s Čile.

               Vzhľadom na to, že Čile prestalo byť príjemcom bilaterálnej rozvojovej pomoci EÚ, je dôležité, aby sa nová forma spolupráce medzi EÚ a Čile prejavila v podstate a štruktúre modernizovanej dohody. Mala by sa v nej odrážať transformačná povaha programu 2030 a úloha medzinárodnej rozvojovej spolupráce pri dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja.

               V dohode by sa malo stanoviť posilnenie politickej spolupráce v oblasti zahraničných vecí a bezpečnostných otázok.

               O presnej štruktúre dohody sa rozhodne na základe ďalšieho posúdenia stanoviska 2/15 Súdneho dvora.

               B.
                     NAVRHOVANÝ OBSAH DOHODY

               I.
                     Všeobecné zásady a ciele

               Modernizovaná dohoda by mala byť založená na dodržiavaní demokratických zásad, zásad právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd v zmysle ich ukotvenia predovšetkým v Charte OSN a v iných relevantných nástrojoch súvisiacich s ľudskými právami medzi inými vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv. Spolu s prvou časťou ustanovenia EÚ o nešírení zbraní hromadného ničenia by mali predstavovať základné prvky modernizovanej dohody. Modernizovaná dohoda by mala poskytovať možnosť jednostranného, čiastočného alebo úplného pozastavenia platnosti dohody v prípade porušenia uvedených zásad.

               Modernizovaná dohoda by mala Čile a EÚ umožniť posilniť ich inštitucionálne kompetencie, verejné politiky a legislatívne rámce, ako aj rolu strategických partnerov na kľúčových multilaterálnych a regionálnych fórach a v inštitúciách, keď sa tak dohodnú.

               V modernizovanej dohode by sa malo od oboch zmluvných strán vyžadovať prijatie všetkých potrebných opatrení, aby sa mohli vykonávať jej ustanovenia vrátane ich dodržiavania na všetkých úrovniach štátnej správy.

               V modernizovanej dohode by sa malo odrážať spoločné kultúrne dedičstvo a silné historické, politické a ekonomické väzby, ktoré zjednocujú obe zmluvné strany, a dohoda by mala byť v súlade s nasledujúcimi základnými zásadami a kľúčovými cieľmi:

               ·prispôsobiť obsah dohody o pridružení tak, aby lepšie odrážal najnovšie globálne dianie,

               ·zohľadniť spoločné hodnoty demokracie, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd a zásad právneho štátu,

               ·zohľadniť odhodlanie na podporu silnejšieho pridruženia s cieľom priniesť svojim občanom prosperitu a blahobyt,

               ·posilniť užšiu koordináciu pri dvojstranných a medzinárodných otázkach spoločného záujmu vrátane ich regionálnych aspektov,

               ·posilniť spoluprácu na problémoch obojstranného, regionálneho a globálneho charakteru predstavujúcich spoločný záujem,

               ·zohľadniť dôležitosť silného a účinného multilaterálneho systému na základe medzinárodného práva, predchádzaním konfliktom a posilnením medzinárodnej bezpečnosti a riešením spoločných výziev,

               ·zohľadniť zistenie, že trvalo udržateľný rozvoj je hlavným cieľom zmluvných strán a že ich cieľom bude zabezpečiť dodržiavanie, propagovanie a účinné vykonávanie medzinárodných dohôd o životnom prostredí a dohôd a noriem súvisiacich s pracovnoprávnymi vzťahmi v súlade s acquis EÚ, mal by sa zohľadniť aj záväzok zmluvných strán nepodporovať obchod ani priame zahraničné investície znižovaním nárokov domácich právnych predpisov a noriem súvisiacich so životným prostredím, pracovnoprávnymi vzťahmi alebo ochranou zdravia a bezpečnosti pri práci, základných pracovných noriem ani politík a právnych predpisov, ako aj záväzok zlepšovať zákony, politiky a základné úrovne ochrany životného prostredia a pracovnoprávnej ochrany.

               Cieľom ustanovení o obchode a investíciách tejto dohody by malo byť zvýšenie obchodu a investícií medzi EÚ a Čile rozvíjaním nevyužitého potenciálu bilaterálneho vzťahu, vytváraním nových hospodárskych príležitostí, zvyšovaním ochrany spotrebiteľov, posilňovaním konkurencieschopnosti a vytváraním pracovných miest a rastu okrem iného prostredníctvom:

               ·ďalšej postupnej a vzájomnej liberalizácie trhu s tovarmi a službami, investovania, ako aj prístupu k príležitostiam verejného obstarávania,

               ·vysokej úrovne ochrany investícií,

               ·vysokej úrovne ochrany práv duševného vlastníctva vrátane zemepisných označení,

               ·vysokej úrovne ochrany spotrebiteľov,

               ·odstránenia, obmedzenia alebo predídenia nepotrebným necolným prekážkam obchodu,

               ·práva na reguláciu hospodárskej činnosti vo verejnom záujme na dosiahnutie legitímnych cieľov verejnej politiky, napríklad ochrany a podpory verejného zdravia, sociálnych služieb, verejného vzdelávania, bezpečnosti, životného prostredia, verejnej morálky, sociálnej ochrany alebo ochrany spotrebiteľov, ochrany súkromných údajov a dát a presadzovania a ochrany kultúrnej rozmanitosti,

               ·opatrení na zabezpečenie toho, aby medzinárodný obchod prispieval k hlavnému cieľu, ktorým je trvalo udržateľný rozvoj, a k záväzku zmluvných strán vykonávať túto dohodu v takomto duchu,

               ·spoločného cieľa zmluvných strán zohľadniť osobitné výzvy, ktorým čelia malé a stredné podniky v rámci svojej účasti na rozvoji obchodu a investícií,

               ·záväzku zmluvných strán komunikovať so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane súkromného sektora, odborov a iných mimovládnych organizácií,

               ·záväzku zmluvných strán uzatvoriť dohodu v plnom súlade s ich právami a povinnosťami v rámci WTO, ktorá bude podporovať multilaterálny obchodný systém.

               II.
                     Oblasti spolupráce

               Dohodou by sa mal presadzovať najširší možný rozsah spolupráce, z ktorého by principiálne nemala byť vylúčená žiadna oblasť činnosti. Dohoda by mala vychádzať zo skúseností z doterajšej spolupráce a jej cieľom by malo byť zabezpečenie účinnej medzinárodnej spolupráce pri vykonávaní programu 2030 a dosiahnutia cieľov trvalo udržateľného rozvoja.

               Mali by v nej byť uvedené záväzky oboch zmluvných strán prehĺbiť ich spoluprácu prostredníctvom výmeny znalostí a najlepších postupov v oblastiach spoločného záujmu a takisto by sa v nej malo zohľadniť to, že Čile je krajinou s vysokými príjmami a členom OECD. Mala by v nej byť zohľadnená dôležitosť posilnenia činností sektorovej spolupráce, ktorá by mala byť predovšetkým zameraná na vývoj konkrétnych návrhov, opatrení a strategických cieľov a na pestovanie dynamickej kultúry konzultácií a koordinácie.

               Zmluvným stranám by sa v nej malo umožniť identifikovať spôsoby, ako vyvinúť a aplikovať moderné, účinné a dynamické metódy práce, a umožniť spoločné posudzovanie výsledkov na základe strategických cieľov. Malo by sa v nej podporiť vytvorenie sietí kontaktov a posilnenie potrebných kapacít na plánovanie, vykonávanie, meranie, vyhodnocovanie a šírenie výsledkov tohto vzťahu.

               Oblasti spolupráce:

               ·spoločná zahraničná a bezpečnostná politika,

               ·odzbrojenie a nešírenie zbraní hromadného ničenia,

               ·ľudské práva, zásady právneho štátu a dobrá správa vecí verejných,

               ·rodová rovnosť,

               ·medzinárodná bezpečnosť a kybernetický priestor,

               ·boj proti terorizmu,

               ·justičná spolupráca,

               ·boj proti nedovolenému obchodovaniu s drogami, organizovanému zločinu a korupcii,

               ·medzinárodná migrácia,

               ·konzulárna ochrana,

               ·bezpečnosť občanov,

               ·spolupráca v oblasti medzinárodného krízového riadenia,

               ·podnikanie a priemysel,

               ·suroviny,

               ·sociálna zodpovednosť podnikov,

               ·zamestnanosť a sociálne otázky,

               ·regionálna spolupráca,

               ·mládež,

               ·kultúra,

               ·energia z udržateľných zdrojov,

               ·životné prostredie,

               ·zmena klímy,

               ·obehové hospodárstvo,

               ·rybolov,

               ·správa oceánov,

               ·pripravenosť na katastrofy,

               ·medzinárodná spolupráca a rozvoj,

               ·modrý rast,

               ·výskum, veda, technológie a inovácie,

               ·pozorovanie Zeme,

               ·stratégie digitálnej politiky,

               ·pokročilý ľudský kapitál,

               ·vzdelávanie a vysokoškolské vzdelávanie,

               ·cestovný ruch,

               ·ochrana osobných údajov,

               ·štatistika,

               ·iné oblasti podľa potreby.

               III.
                     Obchod a investície

               Charakter a rozsah

               Cieľom časti modernizovanej dohody venovanej obchodu a investíciám by malo byť zvýšenie úrovne ambícií vo všetkých oblastiach súčasnej dohody. Mala by v nej byť zabezpečená ďalšia a všestranná vzájomná liberalizácia trhu s tovarmi a službami a vytvorenie podrobných pravidiel pre širokú škálu otázok súvisiacich s obchodom a investovaním tak, ako je uvedené ďalej. V dohode by mala byť takisto zabezpečená postupná a vzájomná liberalizácia investovania, ochrana investícií a ďalší vzájomný prístup na trhy verejného obstarávania. Navyše by cieľom dohody malo byť odstránenie zbytočných prekážok obchodu a investícií vrátane existujúcich necolných prekážok obchodu prostredníctvom efektívnych a účinných mechanizmov a nájdenie ambicióznej úrovne regulačnej súdržnosti v prípade tovarov a služieb, a to aj prostredníctvom spolupráce medzi regulačnými orgánmi.

               Pravidlami dohody o regulačnej súdržnosti by predovšetkým nemali byť dotknuté práva zmluvných strán na reguláciu v súlade s ochranou zdravia, bezpečnosti, spotrebiteľov, pracujúcich, údajov a životného prostredia, ktorú každá zmluvná strana považuje za primeranú alebo inak potrebnú na dosiahnutie legitímnych cieľov verejnej politiky, ako je kultúrna rozmanitosť alebo ciele trvalo udržateľného rozvoja (tak, ako ich definujú jednotlivé zmluvné strany) prostredníctvom regulácie.

               Časťou dohody venovanou obchodu a investíciám by sa takisto malo prispieť k podpore trvalo udržateľného rozvoja a širších hodnôt EÚ, ako sú ľudské práva, okrem iného tým, že sa v súvislosti s obchodom do dohody zahrnú ustanovenia o pracovnoprávnych vzťahoch, životnom prostredí a rodových otázkach, a to aj prostredníctvom sociálnej zodpovednosti podnikov, transparentnosti a presadzovania a účinného vykonávania medzinárodných pracovnoprávnych a environmentálnych noriem. S cieľom riešiť takéto otázky by sa mal trvalo udržateľný rozvoj zohľadniť v celej dohode, a to aj vo forme osobitnej kapitoly týkajúcej sa obchodu a trvalo udržateľného rozvoja, ktorá sa bude vzťahovať na sociálne aj environmentálne otázky.

               V dohode by sa malo zabezpečiť, aby všetky úrovne štátnej správy vrátane orgánov štátnej správy na nižšej úrovni a relevantných subjektov účinne dodržiavali ustanovenia dohody.

               V dohode by sa mali zohľadniť špecifické potreby malých a stredných podnikov.

               Obchod s tovarom

               Ďalšie odstránenie ciel

               Cieľom dohody by mala byť úplná liberalizácia cla, pričom by sa mal zabezpečiť zvláštny režim pre výrobky označené ako citlivé, v prípade ktorých by sa mal zmysluplný prístup na trh hľadať prostredníctvom, napríklad, dlhších období odstraňovania ciel alebo záväzkov na čiastočnú liberalizáciu (vrátane colných kvót) pri zohľadnení ofenzívnych a defenzívnych záujmov EÚ.

               Všetky clá, dane alebo poplatky na vývoz alebo všetky opatrenia s analogickým účinkom by mali byť zrušené a prijímanie nových opatrení tohto druhu by malo byť zakázané.

               Obmedzenia dovozu a vývozu

               V dohode by sa mali zakázať akékoľvek zákazy alebo obmedzenia obchodu medzi zmluvnými stranami vrátane kvantitatívnych obmedzení alebo požiadaviek na povolenie, ktoré nie sú opodstatnené na základe konkrétnych výnimiek stanovených ďalej, a mala by obsahovať rozšírené pravidlá o licencovaní dovozu a vývozu, opravenom tovare, repasovanom tovare a o označovaní pôvodu.

               Pravidlá pôvodu

               Cieľom rokovaní by mala byť aktualizácia prílohy o pravidlách pôvodu, aby sa pravidlá pôvodu a administratívna spolupráca v dohode vyjasnili a zjednodušili a aby sa zohľadnil najnovší vývoj pravidiel pôvodu EÚ. Cieľom ustanovení o administratívnej spolupráci by takisto malo byť zabezpečenie, aby sa administratívne chyby vyriešili vhodným spôsobom.

               V záujme obchodu a investícií EÚ by počas rokovaní takisto mohlo byť možné zvážiť rozšírenie kumulácie pôvodu do tretích krajín.

               Záležitosti súvisiace so zákazníkmi a uľahčenie obchodu

               Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia na ďalšie uľahčenie obchodu medzi zmluvnými stranami, pričom sa súčasne zabezpečí účinná kontrola a opatrenia proti podvodom. Na tento účel by mala vychádzať z Dohody WTO o uľahčení obchodu a zahŕňať podrobné povinnosti zamerané okrem iného na podporu modernizácie a zjednodušenia pravidiel a postupov, štandardizovanej dokumentácie, transparentnosti, právnej istoty a spolupráce medzi colnými orgánmi.

               Do takejto spolupráce by mala spadať výmena informácií pre bezpečnosť dodávateľského reťazca a riadenie rizík a podľa potreby zavedenie vzájomného uznávania metód riadenia rizík, noriem v oblasti rizík, bezpečnostných kontrol a programov obchodného partnerstva pre dôveryhodné hospodárske subjekty dodržiavajúce predpisy, o čom rozhodne a čo vykoná príslušný výbor. Dohoda by mala zahŕňať aj inováciu súčasných ustanovení o vzájomnej správnej pomoci v colných otázkach.

               Týmito ustanoveniami by sa mala podporiť aj konvergencia v oblasti uľahčenia obchodu prostredníctvom účinného vykonávania a uplatňovania medzinárodných pravidiel a noriem v oblasti colných a iných postupov súvisiacich s obchodom vrátane ustanovení WTO, nástrojov Svetovej colnej organizácie a okrem iného aj revidovaného Kjótskeho dohovoru.

               Necolné opatrenia

               Cieľom dohody malo byť odstránenie zbytočných prekážok obchodu a investícií vrátane zvyšných necolných prekážok obchodu prostredníctvom efektívnych a účinných mechanizmov a podpora regulačnej súdržnosti v prípade tovarov a služieb medzi EÚ a Čile.

               Necolné prekážky obchodu špecifické pre konkrétne výrobky by sa mali riešiť na báze žiadosti a ponuky súčasne s výmenou colných koncesií. Dohoda by mala zahŕňať záväzky týkajúce sa necolných prekážok spojené s konkrétnymi sektormi. V dohode by sa tiež malo počítať s primeranými postupmi na zabránenie vzniku nových necolných prekážok a iných nepotrebných prekážok obchodu v budúcnosti, a to aj prostredníctvom transparentnosti príslušných zákonov a predpisov.

               Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia o štátnych obchodných podnikoch, pričom sa posúdi akékoľvek možné narušenie hospodárskej súťaže a prekážky obchodu a investícií, ktoré by takto mohli vzniknúť.

               Otázka lokalizačných bariér obchodu (opatrenia určené na ochranu, uprednostňovanie alebo stimuláciu domácich subjektov na úkor dovážaného tovaru, služieb alebo v zahraničí vlastneného, prípade v zahraničí vyvinutého duševného vlastníctva) by sa takisto mala riešiť.

               Technické predpisy, normy a postupy posudzovania zhody

               Zmluvné strany by sa mali dohodnúť na vyčerpávajúcich ustanoveniach o technických prekážkach obchodu (TBT) na základe a nad rámec Dohody WTO o technických prekážkach obchodu (Dohoda TBT). Cieľom týchto ustanovení by okrem iného malo byť dosahovanie kompatibility a konvergencie technických predpisov prostredníctvom uplatňovania medzinárodných noriem, racionalizácie testovacích a certifikačných požiadaviek, napríklad posudzovaním zhody založenom na rizikách (vrátane použitia vyhlásenia o zhode vydaného výrobcom v odvetviach, kde je to možné a vhodné), presadzovania používania akreditácie, posilňovania transparentnosti, vytvorenia mechanizmu na zlepšený dialóg a spoluprácu na riešenie dvojstranných problémov súvisiacich s TBT a prostredníctvom zlepšovania šírenia informácií určených dovozcom a vývozcom.

               Mohli by sa zvážiť prílohy s podrobnejšími a konkrétnejšími pravidlami pre príslušné sektory.

               Sanitárne a fytosanitárne opatrenia

               Na zaručenie koherentnosti s inými podobnými obchodnými dohodami uzavretými EÚ by nová dohoda mala zahŕňať, a to vrátane náležitých inštitucionálnych mechanizmov, ustanovenia súčasnej Dohody o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení tvoriace prílohu súčasnej dohody o pridružení, pričom je potrebné zvážiť možné úpravy v konkrétnych oblastiach, ak je to potrebné.

               Nástroje na ochranu obchodu

               Ochranné opatrenia

               Dohoda by mala zahŕňať doložku o ochranných opatreniach, podľa ktorej môže každá zmluvná strana prijať vhodné opatrenia v súlade s Dohodou WTO o vykonávaní článku XIX Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 (GATT) alebo s Dohodou WTO o ochranných opatreniach. V dohode by sa malo zabezpečiť aj to, že takéto ochranné opatrenia budú mať čo najmenej rušivý vplyv na dvojstranný obchod.

               Na maximalizáciu záväzkov týkajúcich sa liberalizácie a na zaručenie akejkoľvek potrebnej ochrany a s ohľadom na špecifiká citlivých odvetví by dohoda v zásade mala obsahovať bilaterálnu ochrannú doložku, prostredníctvom ktorej môže každá zmluvná strana zrušiť, čiastočne alebo úplne, preferenčné zaobchádzanie v prípadoch, keď v dôsledku nadobudnutia platnosti dohody zvýšenie dovozu nejakého produktu od druhej zmluvnej strany spôsobuje alebo hrozí tým, že spôsobí vážnu škodu jej domácemu priemyslu.

               Antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia

               Dohoda by mala zahŕňať doložku o antidumpingových a vyrovnávacích opatreniach, podľa ktorej môže každá zmluvná strana prijať vhodné opatrenia proti dumpingu a/alebo vyrovnávacím subvenciám v súlade s Dohodou WTO o vykonávaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 (GATT) alebo Dohodou WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Dohoda by mala takisto obsahovať záväzky nad rámec pravidiel WTO v tejto oblasti v súlade s pravidlami EÚ a predchádzajúcimi dohodami.

               Osobitné ustanovenia

               V dohode by sa malo uznať, že platby v rámci „zelenej skrinky“ nenarúšajú ceny, a preto by v zásade nemali byť cieľom antidumpingových ani antisubvenčných opatrení.

               Obchod v oblasti služieb a investícií

               Liberalizácia služieb a investícií a digitálny obchod

               V súlade s článkom V Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) by dohoda mala mať podstatné odvetvové pokrytie a mala by sa vzťahovať na všetky režimy dodávky. Z rozsahu dohody by nemalo byť nič a priori vylúčené s výnimkou audiovizuálnych služieb a záväzkov na liberalizáciu investícií a služieb dodaných a činností vykonaných pri výkone vládnej moci. Cieľom rokovaní by mala byť postupná a vzájomná liberalizácia obchodu so službami a investícií pomocou odstraňovania obmedzení prístupu na trh a národného zaobchádzania, a to nad rámec záväzkov zmluvných strán v rámci WTO a ponúk predložených v kontexte rokovaní o Dohode o obchode so službami. Dohoda by mala zahŕňať pravidlá týkajúce sa požiadaviek na plnenie súvisiacich s investíciami.

               Navyše by dohoda mala v porovnaní s GATS obsahovať nové alebo rozšírené regulačné pravidlá. Na tento účel by sa rokovania mali venovať záležitostiam, ako sú:

               ·regulačné ustanovenia o transparentnosti a vzájomnom uznávaní,

               ·horizontálne ustanovenia o domácej regulácii, napríklad ustanovenia zaručujúce nestrannosť a riadny proces v súvislosti s licenčnými a kvalifikačnými požiadavkami a postupmi,

               ·a regulačné ustanovenia pre konkrétne odvetvia vrátane telekomunikačných, finančných, poštových a kuriérskych služieb a služieb medzinárodnej námornej dopravy.

               V kontexte zvyšujúcej sa digitalizácie obchodu by výsledkom rokovaní mali byť pravidlá týkajúce sa elektronického obchodu a cezhraničných tokov údajov, elektronických dôveryhodných a overovacích služieb, nevyžiadaných správ na účely priameho marketingu a rokovania by mali riešiť digitálny protekcionizmus a neopodstatnené požiadavky na lokalizáciu údajov, pričom by pravidlá ochrany osobných údajov EÚ nemali byť predmetom rokovaní ani by nemali byť nimi dotknuté.

               Dohoda môže zahŕňať procesné záväzky v súvislosti so vstupom a pobytom fyzických osôb na obchodné účely v zmysle záväzkov zmluvných strán v rámci režimu 4. Súčasne by nič v dohode nemalo brániť stranám uplatňovať ich vnútroštátne zákony, predpisy a požiadavky, pokiaľ ide o vstup a pobyt za predpokladu, že v rámci tohto procesu nezrušia ani neobmedzia výhody vyplývajúce z dohody. Naďalej sa budú uplatňovať právne predpisy, nariadenia a požiadavky EÚ a jej členských štátov týkajúce sa pracovných podmienok a pracovných práv.

               Dohoda by mala potvrdiť právo EÚ, jej členských štátov a ich celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov na reguláciu na ich územiach na dosiahnutie legitímnych cieľov verejnej politiky, napríklad ochrany a podpory verejného zdravia, sociálnych služieb, verejného vzdelávania, bezpečnosti, životného prostredia, verejnej morálky, sociálnej ochrany alebo ochrany spotrebiteľov, ochrany osobných údajov a dát a presadzovania a ochrany kultúrnej rozmanitosti. Vysoká kvalita verejných služieb EÚ by mala byť zachovaná v súlade so ZFEÚ a predovšetkým s protokolom č. 26 o službách všeobecného záujmu a mali by sa zohľadniť výhrady EÚ v tejto oblasti vrátane GATS.

               Ochrana investícií

               Dohoda by mala zahŕňať:

               ·moderné, presne definované normy ochrany vrátane ustanovení o spravodlivom a rovnocennom zaobchádzaní, úplnú ochranu a bezpečnosť, národné zaobchádzanie, doložku najvyšších výhod, ochranu proti priamemu a nepriamemu vyvlastneniu, voľné prevody, kompenzáciu za straty, dodržiavanie písomných záväzkov

               ·a vysokokvalitný jurisdikčný mechanizmus na riešenie sporov medzi investormi a štátmi s investičným tribunálom a odvolacím mechanizmom (systém investičných súdov). Tento mechanizmus by mal zaručovať úplnú nestrannosť a transparentnosť postupu riešenia sporov, predchádzať neopodstatneným súdnym sporom a obsahovať vhodné nástroje na uľahčenie urovnávania sporov zmierom.

               Ustanovenia o ochrane investícií by mali zaručiť silnú ochranu investorov a investícií a súčasne v plnom rozsahu zachovať právo zmluvných strán na reguláciu na ich územiach s cieľom dosahovať legitímne ciele politiky, napríklad ochranu a podporu verejného zdravia, sociálnych služieb, verejného vzdelávania, bezpečnosti, životného prostredia, verejnej morálky, sociálnej ochrany alebo ochrany spotrebiteľov, ochrany osobných údajov a dát a presadzovanie a ochranu kultúrnej rozmanitosti.

               Pohyb kapitálu a platby

               Dohoda by mala zachovať ustanovenia o úplnej liberalizácii bežných platieb a pohybu kapitálu a mala by zahŕňať doložku o odkladnej lehote. Mala by obsahovať ochranné ustanovenia a ustanovenia o vyňatí (napríklad týkajúce sa hospodárskej a menovej politiky Únie a platobnej bilancie), ktoré by boli v súlade s ustanoveniami ZFEÚ o voľnom pohybe kapitálu.

               V dohode by sa nemalo brániť presadzovaniu výnimiek z voľného pohybu kapitálu a platieb oprávnených na základe príslušných pravidiel WTO.

               Práva duševného vlastníctva

               Dohoda by mala dopĺňať Dohodu TRIPS a vychádzať z nej a cieľom by malo byť zaručiť ochranu a presadzovanie všetkých foriem práv duševného vlastníctva.

               V súlade s uvedeným by sa dohoda mala vzťahovať na všeobecné ustanovenia, práva duševného vlastníctva a súvisiace práva, ochranné známky, dizajny, patenty, odrody rastlín, ochranu utajovaných informácií vrátane odchodných tajomstiev, zemepisných označení a mali by v nej byť podľa potreby uvedené záväzky plniť a/alebo dodržiavať príslušné mnohostranné dohody a dohovory.

               Dohodou by sa malo zaručiť lepšie presadzovanie práv duševného vlastníctva vrátane digitálneho prostredia a na hraniciach.

               Pokiaľ ide o zemepisné označenia, modernizovaná dohoda by mala vychádzať z vysokej úrovne ochrany zemepisných označení vín a liehovín v súčasnej dohode a mala by poskytovať priamu ochranu na vysokej úrovni prostredníctvom dohodnutého zoznamu zemepisných označení poľnohospodárskych produktov/potravín vychádzajúc z článku 23 Dohody TRIPS (vrátane ochrany proti odňatiu), prostredníctvom lepšieho presadzovania, výnimiek z práv udelených ochranným známkam (koexistencie) a možnosti pridávať nové zemepisné označenia. Otázky súvisiace s jednotlivými predchádzajúcimi právami, napríklad súvisiacimi s odrodami rastlín, ochrannými známkami, generickými alebo inými legitímnymi predchádzajúcimi použitiami by sa mali v dohode riešiť.

               Cieľom dohody by takisto malo byť zaviesť pravidelný dialóg/pracovné skupiny zamerané na duševné vlastníctvo s cieľom podporiť výmenu informácií o pokroku v legislatívnych záležitostiach oboch zmluvných strán, výmenu skúseností s presadzovaním a konzultácie v súvislosti s tretími krajinami.

               Verejné obstarávanie

               Cieľom by malo byť zabezpečiť v dohode rozšírený vzájomný prístup k trhom verejného obstarávania ústredným orgánom štátnej správy a orgánom štátnej správy na nižšej úrovni, ako aj štátnym podnikom a firmám so zvláštnymi alebo výlučnými právami pracujúcim v odvetviach verejnoprospešných služieb. Cieľom by malo byť doplnenie aktuálneho pokrytia prístupu na trh a zabezpečenie rovnakého zaobchádzania, aké majú miestni dodávatelia. Obstarávanie tovaru, služieb a stavebných služieb by malo byť obsiahnuté s obmedzenými výnimkami a malo by zahŕňať aj rokovania o záväzkoch v súvislosti s koncesiami na práce v súlade s príslušnou legislatívou v tejto oblasti.

               Cieľom dohody by malo byť aj zlepšenie aktuálnych pravidiel a predpisov tak, že sa zosúladia s revidovanou Dohodou WTO o vládnom obstarávaní a že sa zavedú nové ustanovenia.

               Obchod a hospodárska súťaž

               Dohoda by mala obsahovať pravidlá týkajúce sa antitrustu a fúzií uplatniteľné na všetky podniky. Mala by obsahovať všeobecné zásady presadzovania pravidiel vrátane transparentnosti, nediskriminácie, spravodlivého konania a riadneho procesu.

               Dohoda by mala obsahovať aj ustanovenia o subvenciách vzťahujúce sa na záležitosti, ako sú transparentnosť, konzultácie a pravidlá týkajúce sa subvencií najviac narúšajúcich hospodársku súťaž. Z ustanovení o konzultáciách by mali byť vylúčené poľnohospodárske dotácie. Dohoda by mala zahŕňať konkrétne pravidlá o štátnych podnikoch, podnikoch, ktorým boli udelené osobitné práva alebo výsady, a o ustanovených monopoloch, aby sa zabezpečilo, že nebudú narúšať hospodársku súťaž ani vytvárať prekážky obchodu a investícií.

               Malé a stredné podniky

               Dohoda by mala zahŕňať kapitolu venovanú konkrétne malým a stredným podnikom. Dohoda by mala pomáhať malým a stredným podnikom, aby mohli naplno využiť príležitosti, ktoré dohoda poskytuje, a to aj prostredníctvom mechanizmov na zdieľanie informácií o požiadavkách na prístup na trh a správnej inštitucionálnej štruktúry.

               Obchod a trvalo udržateľný rozvoj

               Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia o aspektoch obchodu súvisiacich s pracovnoprávnymi vzťahmi a životným prostredím a o trvalo udržateľnom rozvoji relevantnom v kontexte obchodu a investovania. Mala by obsahovať ustanovenia, ktoré podporujú dodržiavanie a účinné vykonávanie relevantných medzinárodne dohodnutých princípov a pravidiel vrátane základných pracovných noriem a základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a mnohostranných dohôd v oblasti životného prostredia vrátane dohôd, ktoré sa týkajú zmeny klímy.

               V dohode by sa malo znova potvrdiť právo zmluvných strán na reguláciu v oblastiach pracovnoprávnych vzťahov a ochrany životného prostredia, v súlade s ich medzinárodnými záväzkami a s cieľom dosiahnuť čo najvyššiu úroveň ochrany. V dohode by mali byť ustanovenia o úrovniach ochrany domácej pracovnej sily a životného prostredia, ktoré sa nesmú znížiť kvôli podpore obchodu a investícií. Mali by zahŕňať záväzok neodchýliť sa od presadzovania vnútroštátnych zákonných predpisov o pracovnoprávnych vzťahoch alebo životnom prostredí.

               V dohode by sa mal presadzovať väčší príspevok obchodu a investovania k trvalo udržateľnému rozvoju, a to vrátane venovania pozornosti oblastiam, ako je zjednodušenie obchodu s tovarom a službami šetrnými k životnému prostrediu a ku klíme, a podpory dobrovoľných systémov zaručenia udržateľnosti, sociálnej zodpovednosti podnikov a rodovej rovnosti pri súčasnom zohľadnení medzinárodne uznaných nástrojov.

               Dohoda by mala obsahovať aj záväzky podporujúce obchod so zákonne získanými a udržateľne riadenými prírodnými zdrojmi, predovšetkým v súvislosti s biodiverzitou, voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami, produktmi lesného hospodárstva, rybolovom, a mala by zahŕňať príslušné medzinárodné nástroje a postupy. Dohoda by mala podporovať aj obchod so zameraním na nízkoemisný rozvoj odolný proti zmene klímy.

               V dohode by sa mali predvídať vhodné ustanovenia na účinné vykonávanie a monitorovanie týchto ustanovení, ako aj postupy na riešenie akýchkoľvek sporov medzi zmluvnými stranami, a mala by sa v nej zohľadniť účasť občianskej spoločnosti.

               Obchod a rodová rovnosť

               Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia riešiace aspekty rodovej rovnosti súvisiace s obchodom. Mala by sa v nej uznať potreba zlepšiť príležitosti pre ženy, aby mali prospech z hospodárskych príležitostí vyplývajúcich z obchodného vzťahu zmluvných strán rozšíreného dohodou.

               Energia a suroviny

               Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia riešiace aspekty energie a surovín súvisiace s obchodom a investíciami. Cieľom rokovaní by malo byť zabezpečiť otvorené, transparentné, nediskriminačné a predvídateľné podnikateľské prostredie a obmedziť protisúťažné praktiky a riešiť požiadavky na miestny obsah v týchto oblastiach. Dohoda by mala zahŕňať aj pravidlá, ktoré podporujú a ďalej presadzujú obchod a investície v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov.

               Regulačná súdržnosť a transparentnosť

               Dohoda by mala zahŕňať prierezové pravidlá týkajúce sa regulačnej súdržnosti a transparentnosti pri navrhovaní a implementácii účinných, nákladovo efektívnych a vo väčšej miere zlučiteľných predpisov v oblasti tovarov a služieb. Dohoda by mala okrem iného zahŕňať ustanovenia o včasných konzultáciách o dôležitých predpisoch vrátane príležitostí pre zainteresované strany prispieť k príprave regulačných návrhov, zverejneniu opatrení ovplyvňujúcich obchod a investície, podpore výmeny informácií a zlepšeného využívania osvedčených regulačných postupov, ako je napríklad posudzovanie vplyvu regulácie a hodnotenie ex post.

               Boj proti korupcii

               Dohoda by mala zahŕňať konkrétne ustanovenia zacielené na korupciu, ktorá ovplyvňuje obchod a investície, a na odrádzanie od takejto korupcie. Takéto ustanovenia by mali byť založené na európskych a prijatých medzinárodných normách a dohodách súvisiacich s bojom proti korupcii.

               Urovnávanie sporov medzi štátmi a mediácia

               Dohoda by mala zahŕňať účinný a záväzný mechanizmus na urovnávanie sporov medzi štátmi s účelným postupom, predovšetkým v prípade zloženia rozhodcovského tribunálu a vedenia rozhodcovského konania. Mechanizmus na urovnávanie sporov by mal byť transparentný, otvorený a inovačný. Mala by obsahovať ustanovenia na vytvorenie flexibilného a rýchleho mechanizmu mediácie.

               Všeobecné výnimky

               Dohoda by mala zahŕňať všeobecné výnimky vrátanie výnimiek súvisiacich s bezpečnosťou, platobnou bilanciou, prudenciálnym dohľadom a zdanením na základe príslušných článkov dohôd WTO.

               Ďalšie oblasti

               V nadväznosti na analýzu Komisie, predchádzajúcu konzultáciu s Výborom pre obchodnú politiku a v súlade so zmluvami o EÚ môže dohoda obsahovať ustanovenia týkajúce sa iných oblastí súvisiacich s obchodom a investíciami, vzájomný záujem o ktoré by sa vyjadril počas rokovaní.

               IV. Všeobecný inštitucionálny rámec

               Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia o inštitucionálnej štruktúre, nadviazaní na existujúce inštitucionálne mechanizmy a postupy a o ich ďalšom rozvoji.

               Asociačná rada by si mala zachovať svoju úlohu najvyššieho orgánu modernizovanej dohody zodpovedného za všeobecný dohľad nad jej vykonávaním. Navrhuje sa prispôsobiť periodicitu zasadnutí rady na základe spoločnej dohody zmluvných strán.

               Asociačný výbor by si mal zachovať svoju kľúčovú úlohu pri zaručení vykonávania dohody. V dohode by sa mali určiť spôsoby zefektívnenia práce Asociačného výboru, aby sa podporili synergie a zvýšila dynamika v jeho úlohe pomáhať Asociačnej rade pri výkone jej povinností. Na riešenie konkrétnych záležitostí je možné vytvoriť podvýbory a pracovné skupiny.

               V dohode by sa mali zohľadniť špecifické obchodné stretnutia Asociačného výboru vytvoreného na základe Dohody (ďalej len „Asociačný výbor pre obchod“) na monitorovanie vykonávania obchodných a investičných ustanovení dohody. Podľa potreby sa môžu pre konkrétne oblasti zriadiť podvýbory, ktoré budú pôsobiť v rámci Asociačného výboru pre obchod. Asociačný výbor pre obchod podáva správy Asociačnej rade.

               Asociačný parlamentný výbor by si mal zachovať svoju úlohu a vytvárať fórum medziparlamentnej spolupráce pre poslancov Európskeho parlamentu a zástupcov z Čílskeho národného kongresu.

               Spoločný poradný výbor by sa mal zachovať, aby zastupoval názor občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov pri vykonávaní novej dohody.

               V. Všeobecné a záverečné ustanovenia

               Bez ohľadu na mechanizmus urovnávania sporov v oblasti obchodu a záležitostí súvisiacich s obchodom by dohoda mala zahŕňať ustanovenia o neplnení povinností vyplývajúcich z dohody vrátane možnosti čiastočného alebo úplného pozastavenia vykonávania dohody v prípade porušenia jej základných prvkov. Nič v tejto dohode by nemalo ovplyvniť právne predpisy EÚ týkajúce sa prístupu verejnosti k oficiálnym dokumentom.

                     (1)

                        Ú. v. ES L 352, 30.12.2002, s. 1.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 416 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programuMaďarska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
                  Maďarska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maďarsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Maďarsko
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Maďarsko predložilo 30. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (5)Maďarsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Podľa konvergenčného programu na rok 2018 vláda plánuje zhoršenie celkového deficitu z 2,0 % HDP v roku 2017 na 2,4 % HDP v 2018 a následne postupné zlepšovanie na 0,5 % HDP do roku 2022. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1,5 % HDP, sa má podľa plánu dosiahnuť do roku 2020. Podľa prepočítaného štrukturálneho salda
                  7
                by sa strednodobý rozpočtový cieľ dosiahol do roku 2022. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do konca roku 2022 postupne klesne na úroveň mierne pod 60 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický, z čoho vyplýva značné riziko pre dosiahnutie cieľových deficitov.

               (6)V konvergenčnom programe na rok 2018 sa uvádza, že rozpočtový vplyv bezpečnostných opatrení v roku 2017 je značný, a je v ňom náležite doložený rozsah a povaha týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie predstavovali v roku 2017 oprávnené dodatočné výdavky súvisiace s bezpečnostnými opatreniami 0,17 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože závažnosť teroristickej hrozby je nezvyčajnou udalosťou, jej vplyv na verejné financie Maďarska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2017 znížila s cieľom zohľadniť tieto dodatočné náklady.

               (7)Rada 12. júla 2016 Maďarsku odporučila dosiahnuť v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nedá dosiahnuť aj pri nižšom úsilí. Na základe údajov o výsledkoch za rok 2017 sa zistilo, že Maďarsko zaznamenalo značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Komisia v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 vydala 23. mája 2018 varovanie pre Maďarsko týkajúce sa skutočnosti, že v roku 2017 bola zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada XX. júna prijala následné odporúčanie, v ktorom potvrdila, že Maďarsko bude musieť prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  8
                v roku 2018 neprekročila 2,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného úsilia.

               (8)Vzhľadom na pomer dlhu verejnej správy k HDP Maďarska nad úrovňou 60 % a vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru krajiny vo výške 2,3 % v roku 2019 by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nemala prekročiť 3,9 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,75 % HDP na základe matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 budú potrebné ďalšie významné opatrenia na dodržiavanie ustanovení Paktu stability a rastu, a to vzhľadom na značne sa zhoršujúci fiškálny výhľad, v súlade s odporúčaním určeným Maďarsku z XX. júna 2018 s cieľom napraviť zaznamenanú značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

               (9)Celková miera zamestnanosti sa výrazne zlepšila a priaznivé hospodárske trendy poskytujú príležitosť na opätovné začlenenie najmä nezamestnaných osôb na trh práce. Rozdiely v zamestnanosti žien a mužov sú výrazné, obzvlášť vo vekovej skupine 25 – 39 rokov, čo možno čiastočne vysvetliť obmedzenou dostupnosťou kvalitnej starostlivosti o deti. Miera účasti na starostlivosti o deti v prípade detí do troch rokov je výrazne pod úrovňou barcelonského cieľa a pod priemerom EÚ. Hoci hlavnou aktívnou politikou trhu práce je naďalej program verejných prác, počet účastníkov v tomto programe značne poklesol, čo je pozitívna správa. Program je však naďalej nedostatočne zacielený a jeho účinnosť pri opätovnom začleňovaní účastníkov na otvorený trh práce zostáva vzhľadom na situáciu na trhu práce obmedzená. Aktívne politiky trhu práce, ktoré sa zameriavajú viac na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu, sú nedostatočne rozvinuté.

               (10)Podiel ľudí vystavených riziku chudoby a sociálneho vylúčenia sa v roku 2016 znížil na 26,3 %, naďalej je však nad priemerom EÚ. Chudobe sú vo všeobecnosti deti vystavené viac než iné vekové skupiny. Úroveň dávok zaručujúcich minimálny príjem je pod 50 % hranice chudoby pre jednu domácnosť, čo jedna z najnižších hodnôt v EÚ. Primeranosť dávok v nezamestnanosti je veľmi nízka: maximálne trvanie je 3 mesiace, čo je najkratšia doba v EÚ a predstavuje približne len štvrtinu priemerného času, ktorý uchádzači o zamestnanie potrebujú na nájdenie zamestnania. Úrovne platieb sú navyše medzi najnižšími v EÚ.

               (11)Maďarské štruktúry a procesy sociálneho dialógu sú stále nedostatočné rozvinuté a neumožňujú do návrhu a vykonávania politík zmysluplne zapojiť sociálnych partnerov. Na dôkazovú základňu tvorby politiky a jej kvalitu vplývajú nedostatky v oblasti zapojenia zainteresovaných strán a obmedzená transparentnosť, čím sa pre investorov vytvára neistota a spomaľuje konvergencia.

               (12)Boli vykonané opatrenia na zlepšenie daňového systému, no určité problémy pretrvávajú. Hoci sa daňovo-odvodové zaťaženie práce znižuje, najmä pri určitých nízkopríjmových skupinách, je oproti ostatným krajinám EÚ stále vysoké. Slabým miestom daňového systému je naďalej jeho celková zložitosť spojená s pokračujúcou existenciou sektorových daní. Zásadný význam pre to, aby sa zabránilo narušeniam hospodárskej súťaže medzi firmami, daňovníkom poskytlo spravodlivé zaobchádzanie a ochránili verejné financie, majú opatrenia proti stratégiám agresívneho daňového plánovania. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu EÚ. Maďarsko zaznamenáva pomerne vysoký prílev a odlev kapitálu cez účelovo vytvorené subjekty, ktoré nemajú spojitosť s reálnou ekonomikou. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich dividend (t. j. od rezidentov EÚ pre rezidentov tretích krajín), úrokových platieb a licenčných poplatkov od spoločností so sídlom v Maďarsku môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak uvedené spoločnosti nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej jurisdikcii. Komisia berie na vedomie, že Maďarsko uznáva, že odchádzajúce platby môžu v prípade ich zneužívania viesť k agresívnemu daňovému plánovaniu. Na základe nedávnej komunikácie bude Komisia pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania.

               (13)Regulačné prekážky v sektore služieb, a najmä v maloobchode, ovplyvňujú výkonnosť sektora a bránia efektívnemu prerozdeľovaniu zdrojov, zvyšovaniu produktivity a inováciám. Existuje pretrvávajúci trend zverovať určité služby štátom vlastneným podnikom, ktoré boli osobitne vytvorené na daný účel, čo je na škodu otvorenej hospodárskej súťaže. Ďalším z problémov je nepredvídateľnosť právneho rámca, najmä v odvetví maloobchodu, ktorý sa v posledných rokoch musí vyrovnávať s častými zmenami právnych predpisov. Keďže sú navrhované právne predpisy často prispôsobované obratu alebo veľkosti podniku, malú vplyv hlavne na zahraničné predajné reťazce. Zvyšuje sa tým neistota medzi hospodárskymi subjektmi, čo môže odrádzať investície. Treba vybudovať stabilné regulačné prostredie, ktoré by bolo priaznivo naklonené hospodárskej súťaži. V Maďarsku stále dominuje značná miera reštriktívnej regulácie profesií, najmä pri kľúčových profesiách, ako účtovníctvo a právne služby.

               (14)Pretrvávajú obavy v súvislosti s predchádzaním korupcii a jej trestným stíhaním. Podľa niekoľkých ukazovateľov sa zdá, že v Maďarsku v posledných rokoch došlo k zvýšeniu miery korupcie, pričom riziká súvisiace s korupciou by mohli negatívne ovplyvňovať rastový potenciál krajiny. Fungovanie prokuratúry má zásadný význam v boji proti korupcii a praniu špinavých peňazí a hoci sa zdá, že opatrenia na boj proti korupcii na nízkych miestach boli realizované s určitým úspechom, pri vyšetrovaní korupcie na vysokých miestach nebadať dostatočné odhodlanie. Vykonávaniu opatrení, ktorých cieľom je predchádzať korupcii, ešte viac bránia slabá transparentnosť a obmedzenia v oblasti prístupu k informáciám. V oblasti verejného obstarávania boli prijaté významné kroky, no v postupoch verejného obstarávania ešte stále existuje priestor na ďalšie zlepšenie transparentnosti a hospodárskej súťaže.

               (15)Výsledky v oblasti vzdelávania sú pri základných zručnostiach výrazne pod priemerom EÚ, najmä u detí so slabším sociálno-ekonomickým zázemím. Žiaci sú v skorom veku rozdeľovaní do rozličných druhov škôl, takže dosahujú veľmi rozdielne výsledky a venujú sa veľmi rozličným povolaniam. Znevýhodnené deti vrátane rómskych detí sa obvykle sústreďujú v odborných stredných školách, ktoré sa vyznačujú slabšími úrovňami základných zručností a vyššou mierou predčasného ukončovania školskej dochádzky, pričom tí, ktoré skončia tieto školy, následne dostávajú v priemere nižšiu mzdu. Miera predčasného ukončovania školskej dochádzky sa v priemer zvýšila na 12,4 %, pričom obzvlášť vysoká je u rómskych detí. Tieto výzvy sú obzvlášť naliehavé v kontexte kvalitného a inkluzívneho vzdelávania. Čoraz menší počet uchádzačov a vysoká miera predčasného ukončovania školskej dochádzky pri terciárnom vzdelávaní ešte viac zhoršujú miery dosiahnutého vzdelania v čase, keď rastie dopyt po vysokokvalifikovanej pracovnej sile.

               (16)Výsledky v odvetví zdravotnej starostlivosti sú stále slabé a zhoršuje ich nezdravý životný štýl ľudí, čo má negatívny vplyv na ľudský kapitál. Nízka úroveň výdavkov na zdravotnú starostlivosť spojená s neefektívnym prideľovaním zdrojov obmedzujú účinnosť maďarského systému zdravotnej starostlivosti. Spolu s vysokou mierou využívania hotovostných platieb to má negatívny vplyv na rovnosť pri včasnom prístupe k cenovo dostupnej, kvalitnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti. Nedostatok zdravotníckych pracovníkov je ďalším problémom, ktorý sťažuje prístup k starostlivosti, hoci nedávne zvyšovanie platov tento problém zmiernilo. Prebiehajúce reformné úsilie sa zameriava na zníženie nadmernej miery využívania služieb nemocničnej starostlivosti, ktorého hlavnou príčinou je, že poskytovatelia primárnej starostlivosti nie sú dostatočne vybavení na to, aby účinne pôsobili ako lekári prvého kontaktu. Ďalšia racionalizácia využívania nemocničných zdrojov spolu s cielenými investíciami na posilnenie služieb primárnej starostlivosti by umožnila znížiť rozdiely v prístupe k starostlivosti, zvýšiť efektívnosť a účinne zlepšiť výsledky v oblasti zdravotníctva.

               (17)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj mieru ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (18)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť v roku 2018 súlad s odporúčaním Rady z XX. júna 2018 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 3,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,75 % HDP.

               2.Pokračovať v zjednodušovaní daňového systému, najmä znižovaním sektorových daní. Zlepšiť kvalitu a transparentnosť rozhodovacieho procesu prostredníctvom účinného sociálneho dialógu a spolupráce s ostatnými zainteresovanými stranami a prostredníctvom pravidelných a primeraných posúdení vplyvu. Posilniť protikorupčný rámec, zintenzívniť stíhanie korupcie a zlepšiť transparentnosť a hospodársku súťaž vo verejnom obstarávaní, okrem iného verejným sprístupnením údajov získaných zo systému elektronického obstarávania. Posilniť hospodársku súťaž, regulačnú stabilitu a transparentnosť v sektore služieb, najmä v maloobchode.

               3.Uvoľniť rezervy pracovného trhu tak, že sa skvalitnia aktívne politiky trhu práce. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a zvýšiť účasť znevýhodnených skupín, najmä Rómov, na kvalitnom a inkluzívnom hlavnom vzdelávacom prúde. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a dávok v nezamestnanosti.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 416 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 215 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (8)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (9)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.