               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 523 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala17. decembra 2019 ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Rumunsku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Rumunska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Rumunsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabé miesta súvisia najmä s nákladovou konkurencieschopnosťou a prehlbujúcim sa deficitom bežného účtu v kontexte expanzívnej fiškálnej politiky a nepredvídateľného podnikateľského prostredia.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Táto pandémia predstavuje pre občanov, spoločnosti a ekonomiky závažné ohrozenie verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na verejné systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia prijala 20. marca 2020 oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  6
                Doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyvolaný vypuknutím nákazy COVID-19 umožňujú súčasné podmienky aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rumunsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktoré tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické následky pandémie sa v dôsledku výrazných nedostatkov v oblasti investícií a produktivity práce a odlišných modelov špecializácie v jednotlivých rumunských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. To so sebou prináša značné riziko, že v Rumunsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov, čím sa zvráti už pozorovaný trend mierneho znižovania rozdielov medzi hlavným mestom a ostatnými regiónmi alebo medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Rumunsko predložilo 8. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 14. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Rumunsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu.

               (12)Rada 3. apríla 2020 rozhodla, že v Rumunsku existuje z dôvodu nedodržania kritéria deficitu v roku 2019 nadmerný deficit. Toto rozhodnutie bolo založené na aktualizovaných fiškálnych cieľoch vlády, ktoré odrážali údaje o plnení rozpočtu od začiatku roka k danému dňu. Výsledný deficit verejných financií za rok 2019 vo výške 4,3 % HDP toto porušenie potvrdil. Toto porušenie bolo výsledkom nepretržitého hromadenia fiškálnych nerovnováh v dôsledku expanzívnej fiškálnej politiky od roku 2016 v období silného hospodárskeho rastu. Systematické a opakované odchýlky od vnútroštátnych fiškálnych pravidiel počas daného obdobia spôsobili, že tieto pravidlá sú z veľkej časti neúčinné. Rumunsko okrem toho opakovane nedokázalo prijať účinné opatrenia v reakcii na odporúčania Rady, ktoré mu boli adresované v súvislosti s postupom pri značnej odchýlke. Rada takisto vydala 3. apríla 2020 odporúčanie s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku najneskôr do roku 2022.

               (13)Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Rumunsku bola už pred vypuknutím nákazy COVID-19 ohrozená v dôsledku vysokých rozpočtových deficitov a predpokladaného značného nárastu nákladov na starnutie, najmä dôchodkov. Sociálne dôchodky sa v septembri 2019 zvýšili o 15 %. Na základe zákona o dôchodkoch prijatého v lete 2019 sa v septembri 2020 majú zvýšiť o 40 % a v septembri 2021 sa majú opäť prepočítavať smerom nahor. Výdavky na dôchodky by sa tak v priebehu rokov 2020 až 2022 podstatne zvýšili. Riziká v oblasti fiškálnej udržateľnosti ešte viac zvyšujú vplyv pandémie COVID-19 na hospodársku činnosť a fiškálne úsilie potrebné na jeho zmiernenie. Kvôli predchádzajúcim rozhodnutiam v oblasti fiškálnej politiky zostali Rumunsku len malé fiškálne rezervy na to, aby mohlo čeliť dôsledkom výskytu nákazy COVID-19.

               (14)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda verejných financií z deficitu vo výške 4,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 6,7 % HDP v roku 2020 a očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši z úrovne 35,2 % v roku 2019 na 40,9 % v roku 2020. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19. Okrem toho existujú špecifické riziká pre jednotlivé krajiny, z ktorých vychádzajú rozpočtové prognózy. Napríklad sa zdá, že niektoré príjmové položky podľa odhadov nie sú v súlade s podkladovými makroekonomickými prognózami, zatiaľ čo zmiernenie niektorých súčasných výdavkových položiek sa javí ako založené na opatreniach fiškálnej konsolidácie, ktoré v programe nie sú uvedené.

               (15)Rumunsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia výšku 1,2 % HDP. Zahŕňajú dávku súvisiacu s technickou nezamestnanosťou pre zamestnancov a podobné dávky pre iné kategórie pracovníkov, zdravotnícke vybavenie a iné výdavky na pomoc v boji proti ochoreniu COVID-19 a bonusy pre zamestnancov v sektore zdravotníctva, ktorí pracujú s pacientmi nakazenými ochorením COVID-19. Vláda navyše oznámila opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky. Medzi tieto opatrenia patria odklady dane, urýchlenie preplácania DPH, úverové záruky pre malé a stredné podniky (MSP), dočasné moratórium na splátky bankových úverov pre domácnosti a MSP a odloženie nájomného a poplatkov za služby spojené s obchodnými priestormi pre MSP. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijala rumunská vláda, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19.

               (16)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rumunska v roku 2020 na úrovni –9,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –11,4 % HDP. Komisia predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne v roku 2020 úroveň 46,2 %.

               (17)Rumunsko vyhlásilo 16. marca 2020 výnimočný stav. Od 25. marca 2020 sa zatvorili všetky školy a obchody s výnimkou obchodov, v ktorých sa predávajú výrobky základnej potreby, a začali platiť obmedzenia prekračovania hraníc. Na verejnosti bol povolený pohyb len v obmedzených prípadoch a na osoby staršie než 65 rokov sa vzťahovali ešte prísnejšie opatrenia. Rumunsko zaviedlo aj zákaz cestovania do niektorých krajín a v niekoľkých mestách vyhlásilo prísnu karanténu. Táto situácia sa negatívne odrazila vo výrobnom odvetví hospodárstva, keďže opatrenia na obmedzenie pohybu mali výrazne záporný vplyv na hospodársku činnosť. Niekoľko výrobcov v priemyselnom odvetví odstavilo v marci výrobu, čo malo značné vedľajšie účinky v kľúčových odvetviach, ako je automobilový priemysel. Podobný vývoj sa zaznamenal aj v maloobchodnom sektore a sektore stravovacích a ubytovacích služieb. Súhrnný účinok týchto skutočností spôsobí, že hospodárstvo sa v roku 2020 dostane do recesie. Výnimočný stav sa skončil 14. mája 2020 a Rumunsko oznámilo, že postupne bude uvoľňovať opatrenia na obmedzenie pohybu. Od 15. mája 2020 boli zavedené opatrenia zamerané na uvoľňovanie obmedzenia pohybu v mestách, čiastočné otváranie komerčného maloobchodu a povinné nosenie ochranných rúšok v uzavretých verejných a obchodných priestoroch, verejnej doprave a na pracoviskách. Začiatkom mája 2020 niektorí výrobcovia v automobilovom priemysle postupne obnovili svoju činnosť. Vláda pripravuje ďalšie opatrenia zamerané na oživenie hospodárstva.

               (18)Pandémia vyvinula na systém zdravotnej starostlivosti nevídaný tlak. Kríza zasiahla systém poznačený štrukturálnymi nedostatkami, ako sú nízke výdavky a nerovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti je zásadnou výzvou zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a jeho schopnosti reagovať na otrasy. Rumunsko nakupovalo v rámci bezprostrednej reakcie kritický zdravotnícky materiál a zahrnulo náklady na lekárske ošetrenie súvisiace s ochorením COVID-19 do balíka minimálnych dávok pre nepoistené osoby. Odolnosť systému zdravotnej starostlivosti oslabuje značný nedostatok zdravotníckeho personálu vrátane rodinných lekárov, ako aj zastarané zdravotnícke zariadenia, nedostatok zdravotníckeho materiálu, nedostatočná odborná príprava zdravotníckych pracovníkov a obmedzená kontinuita a integrácia medzi rôznymi úrovňami starostlivosti. Ohlásené neuspokojené liečebné potreby boli na vzostupe už pred krízou vyvolanou ochorením COVID-19 a pravdepodobne došlo k zhoršeniu prístupu k zdravotnej starostlivosti. V dôsledku pandémie sa ešte výraznejšie prejavili regionálne rozdiely a nedostatky v poskytovaní zdravotnej starostlivosti pre skupiny obyvateľstva s nízkym príjmom a starších ľudí. Starnutie obyvateľstva a migrácia predstavujú z dlhodobejšieho hľadiska výzvu, ktorá zvyšuje tlak na udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti. So zreteľom na ochorenie COVID-19 je rovnako dôležité riešiť štrukturálne problémy vrátane rozvoja preventívnej, ambulantnej a komunitnej starostlivosti pomocou dobre zacielených opatrení verejnej politiky. Na posilnenie rumunského systému zdravotnej starostlivosti prostredníctvom zabezpečenia zdravotníckych pracovníkov a zariadení, posilnenia technologického a aplikovaného výskumu a zlepšenia pokrytia a dostupnosti zdravotníckych služieb pre všetkých občanov – aj vo vidieckych oblastiach – a to aj pomocou využívania služieb elektronického zdravotníctva budú potrebné dlhodobé investície.

               (19)Rýchly hospodársky rast v posledných rokoch priniesol zlepšenie sociálnych podmienok. Hrubý disponibilný príjem domácností sa v roku 2019 zvýšil o 5,7 %. Riziko chudoby a sociálneho vylúčenia sa v roku 2019 nachádzalo na úrovni 31,2 %, čo patrilo k najvyšším hodnotám v EÚ, momentálne však stabilným tempom klesá. Vplyv pandémie na hospodárstvo však môže viesť k zhoršovaniu sociálnych podmienok. Očakáva sa, že chudoba a sociálne vylúčenie vrátane detskej chudoby, chudoby zamestnaných osôb a príjmovej nerovnosti sa budú zvyšovať, pričom medzi najohrozenejšie skupiny budú patriť pracovníci s neštandardnými zmluvami, nedeklarovaní pracovníci, samostatne zárobkovo činné osoby, Rómovia, osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby a bezdomovci. Rozsah a primeranosť opatrení sociálnej ochrany a účinnosť daňového a dávkového systému sú pri prerozdeľovaní príjmu aj naďalej obmedzené. Deti vo vidieckych oblastiach a neformálnych osadách majú obmedzený prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, primeranej výžive, zdravotnej starostlivosti a bývaniu. Sociálne transfery majú len veľmi obmedzený vplyv na znižovanie chudoby a sociálny referenčný index používaný ako základ pre väčšinu sociálnych dávok sa neaktualizoval od roku 2008. Primeranosť podpory minimálneho príjmu zostáva jednou z najnižších v EÚ. Hoci sa reforma minimálneho inkluzívneho príjmu prijala v roku 2016, bola znovu odložená na rok 2021. Sociálne a základné služby zostávajú aj naďalej z veľkej časti nedostatočné, a to aj v oblastiach ako voda a sanitácia, energetika a bývanie. Územné rozdelenie je navyše nerovnomerné a vyznačuje sa významnými rozdielmi medzi vidieckymi a mestskými oblasťami a jednotlivými regiónmi. To môže obmedziť schopnosť potlačiť vplyv pandémie. Potenciál, ktorým disponuje sociálne hospodárstvo pri zlepšovaní sociálnych podmienok, zostáva stále nevyužitý.

               (20)Vývoj na trhu práce bol v roku 2019 naďalej pozitívny, naďalej však pretrvávajú rozdiely medzi regiónmi, vidieckymi a mestskými oblasťami a sociálno-ekonomickými skupinami. Eviduje sa vysoká úroveň neaktivity, najmä v prípade žien, mladých ľudí, osôb s nízkou kvalifikáciou, osôb so zdravotným postihnutím a starších ľudí. V súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 je pravdepodobné, že existujúce výzvy sa prehĺbia a zároveň bude rýchlo rásť nezamestnanosť a neaktivita. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 6,5 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,4 %. Nedeklarovaná práca je aj naďalej výzvou a jej negatívny vplyv môže byť v súčasnej situácii ešte výraznejší, čím sa zdôrazňuje potreba podporovať prechod na deklarovanú prácu. Preto majú včasné a cielene prispôsobované služby zamerané na potreby zraniteľných skupín a pracovníkov zasiahnutých touto krízou obrovský význam. Okrem nedávno spustenej schémy podpory pre technickú nezamestnanosť majú pre posilnenie odolnosti trhu práce v krátkodobom a dlhodobom horizonte zásadný význam zlepšovanie prístupu k režimom skráteného pracovného času, podpora opatrení náhrady príjmov, pružných foriem organizácie práce a telepráce pre zasiahnutých pracovníkov so zapojením sociálnych partnerov.

               (21)Pretrvávajúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nedostatok zručností podporený demografickým vývojom spolu s obmedzeným významom vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce obmedzovali potenciál Rumunska v oblasti hospodárskeho rastu aj pred pandémiou. Podiel dospelých, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávacích činnostiach, bol v roku 2019 na úrovni 1,3 %, čo patrí medzi najnižšie hodnoty v EÚ. Nízka účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve prehlbuje nerovnosť príležitostí medzi žiakmi. Spravodlivosť, inkluzívnosť a kvalita vzdelávania zostávajú aj naďalej významnými výzvami a v tejto oblasti sú potrebné strategické reformy. Rumunsko má vysoký podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku (15,3 % v roku 2019), a mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (14,7 %, čo predstavuje v porovnaní s rokom 2018 mierny nárast). Stále neexistuje žiadny integrovaný celonárodný mechanizmus zameraný na predčasné ukončovanie školskej dochádzky. Výsledky vzdelávania, najmä vo vidieckych a v ekonomicky znevýhodnených oblastiach, sa nezlepšujú. Účasť na vysokoškolskom vzdelávaní je nízka a zostáva nedostatočne zosúladená s potrebami trhu práce. Mimoriadne nízky stále zostáva aj počet absolventov v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky (STEM). Rumunsko dosahuje slabé výsledky v mnohých zložkách digitálneho hospodárstva a sociálneho indexu vrátane digitálnych verejných služieb, digitálnych zručností celkového obyvateľstva a digitalizácie podnikov. Základné digitálne zručnosti a základné softvérové zručnosti sú jedny z najnižších v EÚ. Z dôvodu nedostatočnej digitálnej infraštruktúry, učebných materiálov a nedostatočných digitálnych zručností predstavuje prechod na diaľkové vzdelávanie spôsobené vypuknutím nákazy COVID-19 výzvy pre inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, pedagógov a študentov, a to najmä pre znevýhodnených študentov a Rómov.

               (22)V dôsledku pandémie a z nej vyplývajúcich opatrení na obmedzenie pohybu boli dodávateľské reťazce v celej krajine prerušené a podniky museli obmedziť svoju činnosť, či dokonca zatvoriť prevádzky, čo má za následok, že ľudia nemôžu pracovať. Podniky všetkých veľkostí – najmä malé a stredné podniky – sú narušením obchodu a obmedzeniami pohybu výrazne zasiahnuté a čelia obmedzeniam likvidity a rizikám bankrotu. Vláda prijala súbor opatrení, ktoré kombinujú individualizovanú pomoc podnikom a ochranu príjmov pre všetkých pracovníkov postihnutých touto situáciou. Na zotavenie sa z krízy budú potrebné dodatočné zdroje na udržanie podpory pre podniky aj domácnosti. Osobitnú pozornosť bude treba venovať odvetviu služieb, pretože utrpelo najväčšie straty, a očakáva sa, že niektoré jeho pododvetvia budú v recesii ešte dlhšie než výroba. Vládna reakcia zahŕňa zriadenie schémy verejných záruk (IMM Invest) s krytím vo výške 15 miliárd leu na poskytovanie štátnych záruk malým a stredným podnikom pri uzatváraní zmlúv o bezúročných pôžičkách na financovanie investícií a zabezpečenie prevádzkového kapitálu. Tieto záruky budú môcť využívať banky, ktoré musia zostať dobre kapitalizované a likvidné, aby boli schopné zabezpečiť nevyhnutný tok úverov pre domácnosti a spoločnosti. Vzhľadom na doteraz relatívne obmedzenú úlohu bánk pri poskytovaní úverov podnikom – najmä inovačným malým a stredným podnikom – nemusia samotné úverové záruky stačiť.

               (23)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Táto kríza ešte jasnejšie ukázala, že v Rumunsku existuje kritická potreba opätovne spustiť výstavbu infraštruktúry v oblastiach, ako je udržateľná doprava, čistá energia, environmentálna infraštruktúra a infraštruktúra digitálnych služieb. Mestská doprava trpí v dôsledku slabej organizácie odvetvia a nízkej administratívnej kapacity miestnych poskytovateľov. Systém odpadového hospodárstva sa aj naďalej vyznačuje veľmi nízkou mierou recyklácie komunálneho odpadu a veľmi častým výskytom skládok. Uskutočňovanie národného energetického a klimatického plánu si bude vyžadovať investície do čistej výroby a využívania energie, ako aj do premeny monopriemyselných regiónov a regiónov s vysokými emisiami uhlíka. Je potrebné zintenzívniť úsilie o rozšírenie a modernizáciu infraštruktúry pitnej vody a odpadových vôd. Investície do siete na monitorovanie ovzdušia sú nevyhnutné aj v dôsledku vážnych štrukturálnych nedostatkov. Takisto treba modernizovať a zabezpečovať interoperabilitu všetkých digitálnych verejných služieb, ktoré generujú spoločné využívanie informácií, a to aj v oblasti sociálnych vecí, vzdelávania a zdravotníctva. Veľké regionálne rozdiely a nízka produktivita v niektorých odvetviach predstavujú prekážky pre dlhodobý udržateľný rast. Rovnako dôležité sú investície na podporu konkurencieschopnosti hospodárstva prostredníctvom podpory činností v oblasti výskumu a vývoja, inovačných MSP a integrácie do strategických hodnotových reťazcov Únie. Investície spoločností do výskumu a vývoja sú aj naďalej na nízkej úrovni a smerujú len do malého počtu pododvetví, ktoré sú do veľkej miery závislé od priamych zahraničných investícií. Klesajúce financovanie výskumu a vývoja viedlo k nízkej kvalite vedeckej a technologickej sféry a k slabým prepojeniam medzi vedeckou obcou a podnikmi. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rumunsku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . To by Rumunsku umožnilo čo najlepšie tento fond využívať.

               (24)Reforma verejnej správy stagnuje. Nie je zavedený žiadny účinný rámec pre strategické a rozpočtové plánovanie, čo má dominový efekt na strategickú víziu dlhodobého rozvoja krajiny, stanovovanie priorít činností a koordináciu politík na centrálnej a miestnej úrovni. Odvetvový strategický rámec je roztrieštený a niekedy sa prekrýva, pričom pri opatreniach, ktoré sa majú prijať v rámci odvetví, nie sú stanovené priority. Úloha generálneho sekretariátu vlády v oblasti strategického riadenia stále nie je konsolidovaná. Vysoká roztrieštenosť právomocí a zdrojov aj naďalej ovplyvňuje poskytovanie verejných služieb, a to najmä na úrovni miest a obcí a v chudobných komunitách. Byrokracia a nedostatočná kapacita pri poskytovaní kvalitných služieb vrátane digitálnych služieb majú najmä počas tejto krízy negatívny vplyv na občanov a podniky. Ťažkopádne administratívne postupy pri zakladaní podnikov spolu s regulačnými požiadavkami kladenými na poskytovateľov služieb vrátane regulovaných povolaní stále bránia rozvoju trhu. Posilnená spolupráca medzi rumunskými orgánmi dohľadu nad trhom a colnými orgánmi môže pomôcť znížiť objem nevyhovujúcich výrobkov dovážaných z krajín mimo Únie. Časté reorganizácie a nadmerné využívanie dočasných zamestnancov pôsobia obmedzujúco na nezávislosť administrácie. Implementácia správy a riadenia štátom vlastnených podnikov je stále výzvou.

               (25)Predvídateľnosť rozhodovania zostáva aj naďalej pomerne významným problémom. Pred krízou sa dodržala len približne tretina ročného vládneho plánu. Počet mimoriadnych legislatívnych opatrení zostal veľmi vysoký, čo vytvára neistotu a pravdepodobne bráni investíciám. Napríklad opatrenie GEO 114/2018 malo významné sociálno-ekonomické účinky na niekoľko odvetví vrátane finančného sektora. Kým ustanovenia s negatívnym vplyvom na bankový sektor boli zrušené, v platnosti sú stále niektoré z opatrení, ktoré by mohli mať vplyv na dlhodobú životaschopnosť druhého piliera dôchodkových fondov. Predvídateľnosť a stabilita právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania sú aj naďalej dôležitými výzvami. Efektivita verejného obstarávania je naďalej problematická, takisto ako nezvratnosť určitých opatrení, najmä zefektívnenie kontroly ex ante. V zlepšovaní správy, kvality a účinného využívania posúdení regulačného vplyvu sa dosiahol len malý pokrok. Neexistuje inštitucionálny rámec na kontrolu kvality na úrovni verejnej správy a stále sa posudzujú možnosti na zriadenie orgánu pre posudzovanie regulačného vplyvu. Fungovanie sociálneho dialógu je stále obmedzené, a to najmä na sektorovej úrovni, zatiaľ čo zmysluplné a nepretržité zapájanie sociálnych partnerov má so zreteľom na súčasnú krízu pre úspech každej stratégie ukončenia opatrení a oživenia hospodárstva zásadný význam. Zriadený inštitucionálny rámec pre konzultácie sa primerane nevyužíva pri rozhodovacom procese a v dostatočnej miere nezapája sociálnych partnerov do navrhovania a uskutočňovania reforiem. Diskusie o zmenách zákona o sociálnom dialógu a o revízii hospodárskych odvetví uviazli na mŕtvom bode. Uskutočňovanie následných opatrení nadväzujúcich na odporúčania, ktoré Medzinárodná organizácia práce vydala v apríli 2018, je stále neisté. Chýbajúci trvalý objektívny mechanizmus na stanovovanie minimálnej mzdy môže mať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie.

               (26)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019 prijaté Radou 9. júla 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To isté platí aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (27)Po niekoľkých nepriaznivých posledných rokoch došlo k zmierneniu tlakov na bankový sektor, keďže viaceré opatrenia, ktoré v minulosti vyvolávali obavy, vrátane bankovej dane, sa začiatkom roka 2020 zrušili. Bankový sektor vstúpil do súčasnej krízy vyvolanej ochorením COVID-19 dobre kapitalizovaný a likvidný, zatiaľ čo podiel nesplácaných úverov klesol pod 5 %. Rovnako dôležité pre zachovanie odolnosti bankového sektora a schopnosti bánk absorbovať otrasy sú opatrenia prijaté vládou na podporu domácností a podnikov, najmä MSP. Komerčné banky takisto prijali opatrenia na podporu svojich klientov, ako napríklad odloženie splátok istiny a úrokov, predĺženie splátok úveru, zabezpečenie likvidity v bankomatoch a zníženie poplatkov za online služby. Národná banka Rumunska znížila 20. marca 2020 sadzbu menovej politiky a oznámila, že začne na sekundárnom trhu nakupovať vládne cenné papiere denominované v rumunských leu s cieľom zabezpečiť bezproblémové financovanie reálnej ekonomiky a verejného sektora. Napriek prijatým opatreniam vrátane obozretnej pružnosti, ktorú poskytujú orgány dohľadu, sa kvalita aktív v nadchádzajúcich mesiacoch pravdepodobne zhorší. Dodržiavanie obozretných noriem pri poskytovaní úverov a uprednostnenie podpory životaschopných dlžníkov prispeje v tomto ohľade k zabezpečeniu kvality aktív v bankovom sektore. Zabezpečenie stabilného a predvídateľného regulačného prostredia pre banky je navyše dôležitým predpokladom zachovania ich aktívnej úlohy pri poskytovaní úverov ekonomike a pri podpore oživenia hospodárstva.

               (28)Významné právne úpravy a politický tlak na súdnictvo v rokoch 2017, 2018 a vo väčšej časti roku 2019 ovplyvnili efektívnosť, kvalitu a nezávislosť justičného systému a jeho schopnosť vyšetrovať a postihovať korupciu na vysokých miestach. Hoci vláda v súčasnosti podporuje opatrenia na predchádzanie korupcii a jej postihovanie a preukázala ochotu zvrátiť niektoré najkontroverznejšie opatrenia, Rumunsko ešte neprijalo potrebné legislatívne zmeny. Tieto problematické body sú predmetom monitorovania v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. V rámci tohto mechanizmu Komisia aj naďalej monitoruje reformu súdnictva a boj proti korupcii v Rumunsku. Tieto oblasti preto v odporúčaniach pre Rumunsko nie sú zahrnuté, ale sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine.

               (29)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Rumunsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (30)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (31)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (32)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a konvergenčný program na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo sú prvé kroky nevyhnutné na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaní 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Vykonávať fiškálne politiky v súlade s odporúčaním Rady z 3. apríla 2020
                  10
               , a zároveň prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Vyhnúť sa vykonávaniu trvalých opatrení, ktoré by ohrozili fiškálnu udržateľnosť. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj v oblasti zdravotníckych pracovníkov a zdravotníckeho materiálu, a zlepšiť prístup k zdravotníckym službám.

               2.Zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a rozšíriť opatrenia sociálnej ochrany a prístup k základným službám na všetkých. Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť prostredníctvom vytvorenia pružných foriem organizácie práce a aktivačných opatrení. Posilniť zručnosti a digitálne vzdelávanie a zabezpečiť rovnaký prístup k vzdelávaniu.

               3.Zabezpečiť podporu likvidity pre hospodárstvo, ktorú budú môcť využívať podniky a domácnosti, najmä pre malé a stredné podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, a to najmä na udržateľnú dopravu, infraštruktúru digitálnych služieb, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energetickej a environmentálnej infraštruktúry, a to aj v uhoľných regiónoch.

               4.Zlepšiť kvalitu a účinnosť verejnej správy a predvídateľnosť rozhodovania, a to aj pomocou primeraného zapojenia sociálnych partnerov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (9)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

                     (10)

                        Ú. v. EÚ C 116, 8.4.2020, s. 1 – 3.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 526 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Fínsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Fínsku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  5
                Doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré by zahŕňali najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19 všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Fínsko sa vyzýva, aby plne využilo uvedené možnosti na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktoré sú najviac postihnuté týmito výzvami.

               (9)Sociálno-ekonomické následky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých fínskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že vo Fínsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Fínsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Fínsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 1,1 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 7,2 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,0 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 vzrástol na úroveň 59,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 69,1 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (13)Fínsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,7 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú núdzové výdavky na ochranu zdravia a verejného poriadku, ako aj podporné opatrenia pre podniky a zamestnancov. Fínsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, pričom ich výška sa v programe stability na rok 2020 odhaduje na 5 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú úverové záruky pre spoločnosti zamerané najmä na MSP, ako aj osobitné záručné schémy pre leteckú spoločnosť Finnair a lodné spoločnosti, ktoré zabezpečujú bezpečnosť dodávok. Okrem toho boli vo Fínsku prijaté ďalšie opatrenia na zvýšenie likvidity, ktoré neboli vykázané v programe stability, vrátane odkladov platieb daní z príjmov právnických osôb. Odhaduje sa, že uvedené dodatočné opatrenia dosiahnu úroveň 15 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Fínsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Fínska v roku 2020 na úrovni –7,4 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,4 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 69,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 69,6 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 ZFEÚ, keďže Fínsko očakáva, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. V analýze sa celkovo naznačuje, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie je splnené.

               (16)V reakcii na krízu Fínsko prijalo komplexné opatrenia na podporu svojho systému zdravotnej starostlivosti a hospodárstva. Fínska vláda prijala napríklad viacero doplňujúcich rozpočtov a rozhodla sa zlepšiť istotu zamestnania pre zamestnancov, zatiaľ čo podmienky na získanie dávok v nezamestnanosti sa uvoľnili. Prístup k dávkam v nezamestnanosti sa uľahčil pre externých pracovníkov a podnikateľov. Opatrenia v oblasti sociálneho zabezpečenia dosahujú 1,6 miliardy EUR. Okrem 10 miliárd EUR vo forme štátom zaručených úverov boli poskytnuté priame granty pre podniky až do výšky 1 miliardy EUR. Vláda dočasne znížila odvody zamestnávateľov na dôchodkové poistenie o 2,6 percentuálneho bodu a pridelila minimálne 1 miliardu EUR na podporný balík pre obce. Fínsky úrad pre finančný dohľad znížil kapitálové požiadavky na fínske úverové inštitúcie tak, že odstránil vankúš na krytie systémového rizika a upravil požiadavky na jednotlivé úverové inštitúcie. Vláda navrhla pracovnú skupinu pod vedením ministerstva financií a ministerstva sociálnych vecí a zdravotníctva s cieľom pripraviť Fínsko na stratégiu ukončenia opatrení prijatých v súvislosti s ochorením COVID-19. Vláda prijala začiatkom mája 2020 postupný plán ukončenia opatrení, ktorý vychádzal z prvej správy pracovnej skupiny. Pracovná skupina ďalej navrhne príslušné opatrenia na riešenie zdravotného, sociálneho a hospodárskeho vplyvu tejto krízy. Konzultovala sociálnych partnerov, zástupcov obcí, organizácie občianskej spoločnosti a environmentálne organizácie.

               (17)Hoci Fínsko preukázalo všeobecnú pripravenosť riešiť krízu súvisiacu s ochorením COVID-19, jeho systému zdravotnej starostlivosti by prospelo, keby sa zvýšila jeho odolnosť. V rámci nemocničných okresov bolo nutné presunúť zdravotnícky personál na liečbu pacientov nakazených koronavírusom a odchýliť sa od vopred stanovených lehôt pre nenaliehavú zdravotnú starostlivosť o pacientov. Súčasný systém zdravotníckych služieb poskytovaných rôznymi poskytovateľmi viedol k nerovnomernej hustote rozdelenia zdravotníkov v krajine. Očakáva sa, že fragmentácia poskytovania služieb a nerovný prístup k sociálnym službám a službám primárnej zdravotnej starostlivosti zostane aj po kríze problémom, najmä v prípade nezamestnaných a dôchodcov vrátane osôb so zdravotným postihnutím. Spolu s nárastom nezamestnanosti v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 by sa krátkodobé aj strednodobé politické opatrenia mali zamerať na zlepšenie rovnakého prístupu k primárnej zdravotnej starostlivosti. Zo strednodobého hľadiska je naďalej dôležité pokračovať v plánoch reforiem v sociálnej oblasti a v oblasti zdravotnej starostlivosti, o ktorých už viaceré fínske vlády uvažovali, najmä preto, že sa nimi Fínsko pripravuje na ďalekosiahle demografické zmeny a pomohli by krajine zachovať aj v budúcnosti kvalitu systému zdravotnej starostlivosti za súčasného zlepšenia prístupu k nemu. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií Fínska je naďalej ohrozená v dôsledku predpokladaného rastu nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä v oblasti sociálnej a zdravotnej starostlivosti.

               (18)Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,3 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,7 %. Potrebné sú účinné krátkodobé a strednodobé politické opatrenia navrhnuté v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi s cieľom obmedziť rast miery nezamestnanosti a opätovne začleniť do trhu práce ľudí, ktorí prišli o zamestnanie v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19. V rámci tohto úsilia by sa mali podporovať aj skupiny ohrozené chudobou a sociálnym vylúčením, ako sú nízkokvalifikované osoby, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s obmedzenou pracovnou schopnosťou a osoby s migrantským pôvodom. Fínsko má zavedené režimy skráteného pracovného času, v rámci ktorých sa nachádzajú mnohí zamestnanci na nútenej dovolenke. Aktívne politiky trhu práce vrátane opatrení na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu by mohli zabezpečiť rýchly a udržateľný návrat na trh práce. Dotované mzdy by mohli byť cielené a spojené s odbornou prípravou a následnou kontrolou verejnými službami zamestnanosti. Rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností sú kľúčom k zachovaniu zamestnateľnosti pracovnej sily v čoraz viac digitalizovanom a zelenom hospodárstve. Reforma kontinuálneho vzdelávania by mohla pomôcť riešiť potrebu zlepšovania zručností dospelých, a to aj osôb s nízkou kvalifikáciou, v odvetviach relevantných pre trh práce, ako je napríklad odvetvie informačných a komunikačných technológií (IKT). Na to, aby bola na trhu práce dostatočná ponuka zručnosti, ktoré sú potrebné v epoche demografických a technologických zmien, bude dôležité zachovať relevantnosť vzdelávania z hľadiska trhu práce aj tým, že sa zabezpečí dostatok univerzitných miest v súlade s výhľadom zamestnanosti pre každé odvetvie a región. Kľúčom k tomu, aby sa zabránilo zhoršeniu sociálno-ekonomickej situácie najzraniteľnejších skupín v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19, bude riešenie problému digitálnej priepasti, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie prístupu znevýhodnených žiakov a študentov ku kvalitnému vzdelávaniu. Zložitý systém sociálnych dávok vytvára prekážky pri nástupe do práce. Na podporu využívania krátkodobého zamestnania a práce na čiastočný úväzok by sa mal účinne využívať register príjmov obsahujúci informácie o platoch a dávkach v reálnom čase spolu s urýchlením vybavovania dávok sociálneho zabezpečenia. V strednodobom horizonte bude dôležité, aby Fínsko reformovalo systém sociálnych dávok s cieľom podporiť zamestnanosť a pripraviť systém sociálneho zabezpečenia krajiny do budúcnosti.

               (19)Pomoc podnikom, najmä malým a stredným podnikom (MSP), aby sa počas krízy udržali na trhu, je nevyhnutná na stimulovanie hospodárstva, ku ktorému dôjde po zrušení súčasných opatrení na obmedzenie pohybu. Dočasná podpora likvidity prostredníctvom úverov, grantov a záruk by mohla pomôcť podnikom pri preklenovaní tohto obdobia vysokej neistoty a podstatne nižších príjmov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

               (20)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Investície vo Fínsku zostávajú pod priemerom EÚ v prípade kategórií, ktoré najviac podporujú rast produktivity, najmä pokiaľ ide o investície do zariadení a do duševného vlastníctva. Táto skutočnosť môže obmedziť dlhodobý rastový potenciál krajiny a negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť a oživenie. Viac investícií do výskumu a vývoja je kľúčovým faktorom, ktorý umožňuje štrukturálnu zmenu v prospech odvetví hospodárstva založených na intenzívnom využívaní znalostí a posilnenie dlhodobého rastového potenciálu. Plánovaný prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2035, ktorý je takisto zohľadnený vo fínskom národnom energetickom a klimatickom pláne, si bude vyžadovať značné investície, najmä do elektrických sietí a do udržateľnej dopravy. Pod vedením parlamentnej riadiacej skupiny sa vyvíja nový systém vnútroštátnej dopravy na rok 2021. Ďalšie úsilie je potrebné na zavedenie širokopásmových sietí a zlepšenie ďalšej digitálnej infraštruktúry s cieľom racionalizovať logistiku a zachovať hospodársku činnosť v odľahlých oblastiach, a to všetko v kontexte otázok týkajúcich sa oblasti zdravia, životného prostredia, regiónov a produktivity. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Fínsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  7
               . To by Fínsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (21)Fínske vnútroštátne posudzovanie rizika v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí je v súčasnosti zastarané a bude aktualizované v roku 2020. Fínsky úrad pre finančný dohľad nedávno zlepšil svoju kapacitu v oblasti dohľadu. Počet jeho zamestnancov je však stále nedostatočný a prístup k dohľadu „založený na riziku“ sa dosiaľ neuplatňuje správne. Zatiaľ čo sa prešetrovalo niekoľko prípadov podozrenia z porušenia predpisov, zavedenie odrádzajúcej sankčnej politiky zostáva ďalšou prioritnou oblasťou. Predkladanie správ o podozrivých transakciách sa v posledných mesiacoch prudko zvýšilo a nástroje v rámci finančnej spravodajskej jednotky sa zdajú nedostatočné na analýzu týchto informácií. Výmena informácií medzi finančnou spravodajskou jednotkou a úradom pre finančný dohľad je naďalej nedostačujúca.

               (22)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

               (23)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Fínsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (24)Úzka koordinácia hospodárstiev zostáva v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom dosiahnutia rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Fínsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (25)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (26)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Riešiť nedostatok zdravotníckych pracovníkov s cieľom posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zlepšiť prístup k sociálnym a zdravotníckym službám.

               2.Posilniť opatrenia na podporu zamestnanosti a podporiť aktívne politiky trhu práce.

               3.Prijať opatrenia na zabezpečenie likvidity pre reálnu ekonomiku, najmä pre malé a stredné podniky. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú a efektívnu infraštruktúru, ako aj na výskum a inovácie.

               4.Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 513 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Cyprus určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Cypre na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Cyprus dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. V kontexte mierneho potenciálneho rastu ide najmä o veľmi vysoký podiel nesplácaných úverov, ktoré zaťažujú finančný sektor, a veľký objem súkromného, verejného a zahraničného dlhu, ktorý ťaží hospodárstvo.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Pandémia vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  6
               . Doložkou sa podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické zásoby základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Cyprus sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využil na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia po celej krajine nerovnomerne a zasiahnu najmä oblasti, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí riziko, že na Cypre dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Cyprus 7. mája 2020 predložil svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Cyprus sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 4,3 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,4 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 95,5 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 116,8 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19. Rozpočtové prognózy okrem toho vychádzajú z rizík špecifických pre Cyprus, ktoré v tomto prípade predstavujú explicitné podmienené záväzky a potenciálne potreby financovania verejných nemocníc počas prvých rokov zavádzania národného systému zdravotného poistenia.

               (13)Cyprus prijal v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavujú tieto rozpočtové opatrenia 4,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti s dodatočným rozpočtom až do výšky 0,5 % HDP, dotované mzdy na udržanie zamestnancov na výplatnej listine v prípade pozastavenia obchodných činností (2,7 % HDP) a podpora príjmu pre malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby (0,3 % HDP). Cyprus okrem toho oznámil opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, ako napríklad odklad platieb DPH počas dvoch mesiacov. Celkovo sú opatrenia, ktoré Cyprus prijal, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie uvedených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenenom politickom smerovaní bude saldo verejných financií Cypru v roku 2020 na úrovni -7 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 115,7 % HDP a v roku 2021 úroveň 105 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Cyprus v roku 2019 nedodržal dlhové pravidlo a v roku 2020 plánuje nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené.

               (16)Cyprus reagoval na vypuknutie nákazy COVID-19 zavedením niekoľkých opatrení na zmiernenie vplyvu krízy na hospodárstvo. Vláda 15. marca 2020 predložila program finančnej podpory na ochranu verejného zdravia a zabezpečenie hospodárskeho prežitia podnikov a zamestnávateľov. V programe sa na finančnú podporu zdravotníctva v boji proti pandémii, vrátane náboru ďalších zdravotníckych, ošetrovateľských a podporných pracovníkov, ako aj získania vybavenia a vybudovania infraštruktúry, vyčleňuje 100 miliónov EUR. Stanovuje sa v ňom súbor opatrení na podporu podnikov, ktoré zahŕňajú zvýšenie likvidity, napr. systémy podpory pre podniky a samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj dočasné pozastavenie platieb DPH pre spoločnosti. Súčasťou balíka je aj osobitná podpora vo výške 11 miliónov EUR na oživenie odvetvia cestovného ruchu.

               (17)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na potrebu nasmerovať investície na zlepšenie a modernizáciu verejnej zdravotnej starostlivosti, obnovu kapacít a realizáciu reformy zdravotníctva. Nový systém zdravotnej starostlivosti ponúka lepší prístup k službám primárnej zdravotnej starostlivosti, vhodné usmernenia a liečbu na základe klinických protokolov. Stanovuje sa v ňom aj všeobecný nárok na cenovo dostupné zdravotné služby v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19. Cyprus vypracoval núdzový pandemický plán a vyčlenil dodatočné zdroje na prevenciu a zvládanie účinkov infekcie a nákazy. V strednodobom horizonte musí Cyprus zamerať investície na zvýšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. Dodatočné zdroje, ktoré sa vyčlenia pre systém zdravotnej starostlivosti, zabránia budúcemu nedostatku zdravotníckeho personálu, dôležitých zdravotníckych potrieb a infraštruktúry. Plynulé vykonávanie naplánovanej reformy zdravotníctva má základný význam pre zabezpečenie prístupu k zdravotnej starostlivosti pre všetkých. K rýchlejšiemu zavádzaniu služieb elektronického zdravotníctva a k vylepšeniu konzultácií na diaľku a mechanizmov varovania by prispeli riešenia v oblasti digitálnej zdravotnej starostlivosti a nové aplikácie. Veľmi dôležité je zavádzanie politík, ktoré zvýšia kapacitu nemocníc, zlepšia pracovné podmienky zdravotníckych pracovníkov a zabezpečia používanie osobných ochranných prostriedkov, testovanie, lieky a zdravotnícke pomôcky. Vzhľadom na demografické zmeny a s cieľom podporiť najzraniteľnejšie osoby vrátane ľudí so zdravotným postihnutím je rozhodujúce skĺbiť dlhodobú starostlivosť s primárnou a komunitnou starostlivosťou.

               (18)V posledných rokoch sa situácia na trhu práce vyvíjala na Cypre pozitívne, teraz však bude musieť krajina čeliť výzvam spojeným s úrovňou zamestnanosti v dôsledku zdravotnej krízy. Treba vyvinúť ďalšie úsilie na minimalizáciu sociálno-ekonomických vplyvov krízy. Cyprus už prijal núdzové opatrenia vrátane režimov skráteného pracovného času a rozšírenia vyplácania dávok v nezamestnanosti na samostatne zárobkovo činné osoby. Bude dôležité, aby krajina v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi udržala úroveň zamestnanosti a zabezpečila vykonávanie oznámených opatrení. Kľúčový význam bude mať posilnenie kapacity verejných služieb zamestnanosti prijatím stálych zamestnancov, ktoré bude spočívať najmä v zabezpečení ďalšieho poskytovania služieb poradcov v oblasti zamestnanosti na základe dočasných zmlúv, ktorých platnosť sa skončí v druhej polovici roku 2020. Tým sa predíde tomu, aby sa tieto služby dostali pod ďalší tlak, a zaistí sa poskytovanie účinnej podpory osobám, ktoré o svoje zamestnanie nedávno prišli, ako aj iným zraniteľným skupinám, ako sú mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní a nie sú ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, dlhodobo nezamestnaní a osoby so zdravotným postihnutím. Ďalšia pozornosť by sa mala venovať podpore prechodu zo školy do zamestnania a najmä pomoci mladým ľuďom, keďže čerství absolventi môžu pri hľadaní zamestnania čeliť ďalším ťažkostiam.

               (19)Situácia v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 si vyžaduje prijatie vhodných opatrení na zmiernenie sociálnych vplyvov a na podporu príjmov domácností, ako aj rýchleho oživenia hospodárstva. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,5 %. Zahraničný dopyt po službách je predurčený na výrazný pokles, keďže sa očakáva, že kríza veľmi silno zasiahne práve odvetvie cestovného ruchu. Pre všetkých pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých sa kríza v súvislosti s ochorením COVID-19 dotýka, ako aj pre osoby, ktoré sa musia vysporiadať s nedostatkami v prístupe k sociálnej ochrane, by sa mala zabezpečiť primeraná náhrada príjmu. Systémy sociálnej ochrany musia chrániť zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj nezamestnané osoby. Existuje aj priestor na posilnenie celkového systému sociálnej ochrany s cieľom zabrániť rastu chudoby a nerovnosti, a to najmä zameraním sa na najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí, neaktívnych osôb, nelegálnych pracovníkov a osôb s migrantským pôvodom.

               (20)Je veľmi dôležité, aby krajina za účasti sociálnych partnerov podporovala pružné formy organizácie práce, najmä vo forme práce na diaľku. Z krátkodobého hľadiska pomôžu pracovníkom s nepredvídanými povinnosťami týkajúcimi sa starostlivosti o deti a iné závislé osoby, zatiaľ čo z dlhodobého hľadiska uľahčia návrat na trh práce vysokému podielu žien, ktoré nepracujú z dôvodu opatrovateľských povinností. Keďže v prípade starších ľudí a osôb s chronickými chorobami existuje v dôsledku vírusu zvýšené riziko vážneho ochorenia, veľmi dôležité je investovať do kvalitných služieb dlhodobej starostlivosti, aby sa zaistilo ich nepretržité poskytovanie a efektívnosť v krátkodobom aj strednodobom horizonte.

               (21)V tomto kontexte krízy a s cieľom rýchlo oživiť trh práce je mimoriadne dôležité zlepšiť kvalitu a efektívnosť vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosť pre trh práce. Zabezpečiť, aby ľudia mali správne zručnosti, je ešte dôležitejšie v časoch, keď mnohí z nich môžu prísť o svoje pracovné miesta a musia byť pripravení na následnú zmenu zamestnania. Obmedzenie mobility poukázalo na problémy súvisiace s nízkou úrovňou digitálnych zručností na Cypre. Tá má negatívny vplyv na online činnosti, akými sú napríklad práca na diaľku, diaľkové vzdelávanie a využívanie služieb elektronického zdravotníctva. Kľúčový význam pre kvalitné digitálne vzdelávanie a diaľkové vzdelávanie má rovnaký prístup k IT infraštruktúre a internetu, a to aj pre znevýhodnených žiakov a študentov, spolu s dobre vyškolenými učiteľmi. S cieľom riešiť celkové slabé výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zlepšiť zručnosti vo všeobecnosti je nevyhnutné pokračovať v reforme vzdelávania a zároveň investovať do riešení v oblasti digitálneho vzdelávania, odbornej prípravy na pracovisku a učňovskej prípravy, ako aj do rozvoja kompetencií učiteľov a školiteľov zameraných na efektívne používanie IT nástrojov. Mali by sa riešiť nedostatočné výsledky v oblasti základných zručností a zároveň by sa mala zvýšiť účasť dospelých na vzdelávaní. S cieľom urýchliť vykonávanie by sa programy preškoľovania mohli v čo najväčšej možnej miere navrhnúť tak, aby sa konali online, a po zvládnutí pandémie by sa v prípade potreby rozšírili o fyzickú prítomnosť.

               (22)Počas trvania krízy a v období po kríze sú a budú potrebné značné finančné prostriedky na podporu podnikov. Aby sa udržal chod podnikov a ľudia nestratili prácu, bude nevyhnutné zabezpečiť primeraný prístup k finančným prostriedkom a likvidite najmä pre malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Cyprus zaviedol osobitný program na podporu malých podnikov, v rámci ktorého sa poskytujú dotácie na vyplácanie miezd pre podniky s maximálne piatimi zamestnancami. Takisto pozastavil platby zvýšených príspevkov do vnútroštátneho systému zdravotníctva a odložil platbu daní (napr. DPH), čo zmierni okamžitý tlak. Zásadný význam má rýchla administratívna koordinácia, praktická podpora a účinná komunikácia o podpore, ktorá je k dispozícii pre MSP, v spolupráci so štruktúrami na podporu MSP a s podnikateľskými organizáciami. Urýchlenie zmluvných platieb zo strany verejných orgánov môže takisto prispieť k zlepšeniu peňažného toku malých a stredných podnikov. Je možné, že novozaložené, začínajúce a rozširujúce sa podniky budú potrebovať osobitnú podporu, napr. vo forme majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Je takisto dôležité naďalej vykonávať opatrenia na podporu vlastného kapitálu pripravené pred krízou (cyperský energetický fond, kapitálový fond spoločného investovania).

               (23)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Na zabezpečenie udržateľného oživenia hospodárstva a budúceho rastu je mimoriadne dôležitá ochrana a efektívne využívanie prírodných zdrojov krajiny. S cieľom zachovať príťažlivosť krajiny pre turistov je nutné riešiť výzvy týkajúce sa prechodu na ekologickú energiu, účinného nakladania s odpadom, riadenia vodných zdrojov a ochrany prírody a biodiverzity. Hoci sa už do týchto oblastí v značnej miere investovalo, musia sa na ne čím skôr vyčleniť ďalšie investície. Cyprus čelí pri dosahovaní svojho cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami, veľkým výzvam. Tieto výzvy treba riešiť tak, že sa naplánujú a včas prijmú dodatočné opatrenia v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom krajiny. Takéto opatrenia si budú vyžadovať investície, najmä do oblastí, ako je energia z obnoviteľných zdrojov, energetická účinnosť a udržateľná doprava, čo môže takisto prispieť k silnému stimulu pre zelenú transformáciu. Cyprus musí tiež zlepšiť svoj systém nakladania s odpadom a obehové hospodárstvo. Produkcia odpadu je aj naďalej výrazne vyššia ako priemer EÚ, zatiaľ čo miera recyklácie zostáva výrazne nižšia ako priemer EÚ. Miera skládkovania je takisto veľmi vysoká. Vodné hospodárstvo a nakladanie s odpadovými vodami, najmä v mestských oblastiach, je neefektívne. Suchá a nedostatok vody vyvolávajú vážne obavy a nedostatočná politická reakcia by mohla ovplyvniť vidiecke hospodárstvo a cestovný ruch v krajine. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Cypru pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Cypru umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (24)Obmedzenia mobility v súvislosti s ochorením COVID-19 podčiarkli význam modernej digitálnej infraštruktúry, všeobecného prístupu k internetu a dostupnosti digitálnych služieb. Investície do digitálnej ekonomiky sú základom na posilnenie produktivity a urýchlenie oživenia hospodárstva po kríze. V indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI), ktorý zostavuje Komisia, sa Cyprus v roku 2020 umiestnil na spodných priečkach. Len 45 % Cyperčanov vo veku od 16 do 74 rokov má aspoň základné digitálne zručnosti a odborníci v oblasti IKT stále predstavujú nižší podiel pracovnej sily v porovnaní s priemerom EÚ (2,7 % oproti 3,9 %), čo brzdí potenciál digitálnej ekonomiky. Digitálna komunikácia medzi verejnými orgánmi a občanmi je na nízkej úrovni, pričom cez internet komunikuje iba 51 % Cyperčanov. Úroveň elektronického obchodu (t. j. MSP, ktoré predávajú online, obrat v elektronickom obchode a cezhraničný online predaj) sa zvyšuje (31,8 v roku 2019 oproti 29,4 v roku 2018), ale stále je pod priemerom EÚ, ktorý predstavuje 40,1 (zo 100).

               (25)Cyprus môže po skončení pandémie ďalej zlepšovať svoj systém výskumu a inovácií s cieľom podporiť rast produktivity a požadovanú digitálnu a environmentálnu transformáciu. Konkurencieschopnosť Cypru brzdí nízka schopnosť podnikov využívať výsledky, ku ktorým sa dospelo v oblasti výskumu a inovácií. K oblastiam, ktoré aj naďalej zaostávajú problematické a v ktorých sa vyžadujú naliehavé opatrenia, patrí zlepšenie spolupráce medzi akademickou obcou a podnikmi a komercializácia výsledkov výskumu. Sľubnými krokmi sú však nedávno prijaté opatrenia, ako napríklad vytvorenie nového ministerstva pre výskum a inovácie, vymenovanie nového zástupcu ministerstva pre výskum, inovácie a digitálnu politiku, ako aj nová národná stratégia pre výskum a inovácie na roky 2019 – 2023, v ktorej sa stanovuje vyšší cieľ, pokiaľ ide o intenzitu činností v oblasti výskumu a inovácií, a to 1,5 % HDP do roku 2023 (nárast zo súčasných 0,56 %).

               (26)Kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu na rok 2020. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov si vyžadujú koordinované opatrenia na vnútroštátnej úrovni, ktoré budú dopĺňať právne predpisy Únie. Hospodárske dôkazy naznačujú, že daňové pravidlá, ktoré platia na Cypre, sa využívajú na účely agresívneho daňového plánovania. Cyprus podnikol kroky na riešenie tejto situácie vykonávaním medzinárodných a európskych iniciatív a prijatím niekoľkých dodatočných vnútroštátnych opatrení. Prvky systému, ako napríklad neexistencia zrážkových daní z výplat dividend, úroky a licenčné poplatky vyplácané zo strany spoločností so sídlom na Cypre rezidentom tretích krajín a pravidlá týkajúce sa daňovej rezidencie podnikov, však môžu naďalej prispievať k agresívnemu daňovému plánovaniu. Je potrebné dôsledne sledovať režim odpočítania fiktívnych úrokov. Napokon OECD zaradila systém pre naturalizáciu investorov na Cypre podľa výnimky a pobytu v rámci investičného systému medzi systémy s vysokým rizikom možného zneužitia.

               (27)Hlavným faktorom pre atraktívne hospodárstvo priaznivé pre investície a podnikanie je aj naďalej účinný justičný systém, ktorý bude mať v procese oživenia zásadný význam. Závažné nedostatky v justičnom systéme naďalej sťažujú vymáhateľnosť zmlúv a bránia rýchlemu riešeniu občianskoprávnych a obchodných vecí. Cyprus oznámil niekoľko reforiem v súvislosti s najkritickejšími problémami vo svojom justičnom systéme, ktorými sú najmä zastarané pravidlá týkajúce sa občianskoprávnych konaní a digitalizácia súdov, veľké množstvo nevyriešených prípadov a nedostatočná celoživotná odborná príprava sudcov, ale pokrok napreduje len pomaly.

               (28)Kľúčom na zabezpečenie rýchleho a účinného vykonávania opatrení na oživenie na Cypre v súvislosti s ochorením COVID-19 je posilnenie odolnosti a efektívnosti verejnej správy. Na odstránenie prekážok jednotného vykonávania, realizácie investícií a poskytovania služieb v krajine je potrebné zlepšiť koordináciu medzi ústrednou štátnou správou a miestnou samosprávou a vyriešiť roztrieštenosť a neefektívnosť na miestnej úrovni. Zásadným faktorom na zabezpečenie kontinuity činností verejnej správy, ako aj základom pre nepretržitý a efektívny prístup občanov a podnikov k verejným službám je presadzovanie digitalizácie verejnej správy.

               (29)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (30)Zásadný význam pre zvládnutie krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a pre podporu hospodárstva má zabezpečenie celkovej funkčnosti bankového systému a riadenie rizík finančnej stability. Zatiaľ čo stabilita bankového sektora sa v posledných rokoch výrazne zlepšila, pandémia vytvára na banky tlak tým, že zvyšuje úverové riziko a tlačí na ziskovosť a kapitalizáciu. Slabé miesta a výzvy vyplývajú z nadmerne zadlženého súkromného sektora a vysokého objemu nesplácaných úverov, čo obmedzuje rozsah úverovej podpory. Cyperský bankový sektor sa vyznačuje druhým najvyšším podielom nesplácaných úverov v eurozóne. Úsilie zamerané na znižovanie objemu nesplácaných úverov zostáva preto aj naďalej prioritou, najmä pokiaľ ide o riešenie „nesplácaných úverov, ktoré sú dedičstvom minulosti“ a mali sa riešiť už dávno pred vypuknutím krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Základom pre dosiahnutie tohto cieľa je pokrok, pokiaľ ide o štátom vlastnenú správcovskú spoločnosť (KEDIPES), vrátane jej organizačného modelu a stratégie. Schéma ESTIA sa zameriava predovšetkým na podporu a ochranu zraniteľných dlžníkov, ale je aj naďalej nevyhnutné, aby sa dosiahla rovnováha medzi týmto cieľom a cieľom zlepšiť platobnú disciplínu. V tejto súvislosti by mohlo k podpore udržateľného riešenia nesplácaných úverov prispieť posilnenie vymáhania pohľadávok a podpora využívania rámca pre platobnú neschopnosť. Okrem toho zostáva dôležitou úlohou znížiť počet nevybavených žiadostí o vydanie listov vlastníctva zavedením štrukturálneho riešenia, ktorým by sa odstránili nedostatky v systéme pre transakcie s nehnuteľnosťami (t. j. vydávanie a prevod listov vlastníctva).

               (31)Zásadný význam pre zabezpečenie oživenia po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a dosiahnutie efektívneho, zodpovedného a transparentného prideľovania a rozdeľovania finančných prostriedkov a zdrojov má nepretržité úsilie o posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Cyprus síce zavádza akčný plán proti korupcii, ale kľúčové opatrenia a právne predpisy ešte stále čakajú na prijatie, a to konkrétne návrh zákona o zvyšovaní transparentnosti pri verejnom rozhodovaní, zriadenie nezávislého orgánu pre boj proti korupcii, nahlasovanie korupcie a ochrana oznamovateľov. Ešte stále nie sú dopracované ani ustanovenia týkajúce sa rozpočtovej nezávislosti právnych kancelárií, oddelenia funkcií a postupov prijímania zamestnancov.

               (32)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Cyprus prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (33)Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Cyprus by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (34)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Cypru v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (35)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (36)Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo sú prvé kroky potrebné na to, aby sa mohlo pristúpiť k úprave nerovnováh. Odporúčania, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú zohľadnené v odporúčaniach 1, 3 a 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2020 a 2021 prijal opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť a kapacitu systému zdravotníctva s cieľom zabezpečiť kvalitné a cenovo dostupné služby, a to aj tým, že sa zlepšia pracovné podmienky zdravotníckych pracovníkov.

               2.Zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a prístup k sociálnej ochrane pre všetkých. Posilniť verejné služby zamestnanosti, podporovať pružné formy organizácie práce a zlepšiť relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce.

               3.Zabezpečiť primeraný prístup k financiám a likvidite, najmä pre malé a stredné podniky. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, nakladanie s odpadom a vodné hospodárstvo, udržateľnú dopravu, digitalizáciu, výskum a inovácie.

               4.Zintenzívniť opatrenia na odstránenie prvkov daňového systému, ktoré jednotlivcom a nadnárodným spoločnostiam uľahčujú agresívne daňové plánovanie. Zlepšiť efektívnosť a digitalizáciu justičného systému a verejného sektora.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 512 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.