Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0572

Odporúčanie na rozhodnutie Rady o stanovisku, ktoré má Európske spoločenstvo zastávať v súvislosti s opätovným prerokovaním menovej dohody so Sanmarínskou republikou  /* KOM/2009/0572 v konečnom znení - CNB 2009/0159 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 16.10.2009KOM(2009) 572 v konečnom znení2009/0159 (CNB)Odporúčanie naROZHODNUTIE RADYo stanovisku, ktoré má Európske spoločenstvo zastávať v súvislosti s opätovným prerokovaním menovej dohody so Sanmarínskou republikouDÔVODOVÁ SPRÁVAEurópske spoločenstvo uzavrelo menové dohody s Monakom, San Marínom a Vatikánom s cieľom poskytnúť právnu kontinuitu dojednaniam, ktoré existovali medzi týmito krajinami na jednej strane a Francúzskom a Talianskom na strane druhej pred zavedením eura.Desať rokov po tom, ako euro nahradilo zákonné meny Talianska a Francúzska, ktoré sa používali v Monaku, San Maríne a vo Vatikáne, Rada vyzvala Komisiu, aby preskúmala fungovanie menových dohôd[1]. Výsledky tohto posúdenia sa prijali v oznámení Komisie o fungovaní menových dohôd s Monakom, San Marínom a Vatikánom[2]. Komisia dospela k záveru, že menové dohody v súčasnej podobe sa musia zmeniť a doplniť s cieľom zabezpečiť konzistentnejší prístup vo vzťahoch medzi Spoločenstvom a krajinami, ktoré podpísali tieto dohody. V tomto návrhu odporúčania pre rozhodnutie Rady sa vymedzuje pozícia, ktorú má zaujať Spoločenstvo v opätovných rokovaniach o dohode so Sanmarínskou republikou.Komisia navrhuje opätovne prerokovať a zmeniť a doplniť tieto ustanovenia:-  Transpozícia príslušných právnych predpisov ESPovinnosti Monaka, San Marína a Vatikánu vyplývajúce z ich príslušných menových dohôd so Spoločenstvom sú veľmi rozdielne.Menová dohoda s Monackým kniežatstvom obsahuje najväčší počet povinností. Na rozdiel od dohody s Monakom neobsahujú dohody so San Marínom a Vatikánom konkrétne povinnosti týkajúce sa transponovania právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany hotovostného eura pred falšovaním a pozmeňovaním a spôsoby spolupráce so Spoločenstvom v tejto oblasti. S cieľom vytvoriť rovnaké podmienky na základe rovnosti a zaistiť náležitú ochranu eurobankoviek a mincí pred ich falšovaním a pozmeňovaním San Maríno, ako aj Vatikán, musia uplatňovať príslušné právne predpisy Spoločenstva.Finančné inštitúcie vykonávajúce svoje činnosti v krajinách, ktoré podpísali menové dohody, môžu mať prístup k medzibankovému systému zúčtovania, platieb a vysporiadania cenných papierov v Európskej únii. Monacké kniežatstvo túto možnosť skutočne využíva a na tento účel musí uplatňovať príslušné právne predpisy Spoločenstva v oblasti finančníctva a bankovníctva. Vzhľadom na veľkosť bankového sektora v San Maríne a na jeho úzku súčinnosť s bankami, ktoré sú činné v eurozóne (t. j. finančné inštitúcie San Marína majú prístup k platobným systémom prostredníctvom talianskych bánk), Sanmarínska republika by takisto mala zosúladiť svoje právne predpisy v odvetví bankovníctva a finančníctva s príslušnými platnými právnymi predpismi Spoločenstva . Z dôvodu veľkého množstva právnych predpisov Spoločenstva a obmedzených administratívnych kapacít San Marína by sa San Marínu malo udeliť prechodné obdobie v dĺžke 5 rokov.-  Mechanizmy monitorovaniaV dohodách podpísaných so San Marínom a Vatikánom sa na rozdiel od postupu, ktorý sa uvádza v dohode s Monakom, nenachádza žiadne ustanovenie týkajúce sa postupu monitorovania. Keď neexistuje pravidelné formálne monitorovanie, San Maríno a Vatikán pravidelne nepodávajú správy o vykonávaní dohôd a tieto krajiny nie sú riadne informované o legislatívnom vývoji v oblastiach, na ktoré sa dohody vzťahujú. Komisia preto navrhuje vytvoriť dva nové spoločné výbory, podobné výboru, ktorý existuje v prípade Monackého kniežatstva, so Sanmarínskou republikou a Mestským štátom Vatikán.Spoločný výbor so Sanmarínskou republikou by bol zložený z predstaviteľov San Marína, Talianska, Európskej komisie a Európskej centrálnej banky. Výbor by sa zaoberal zjednodušovaním vykonávania dohody a diskusiami o možných zmenách a doplneniach v zozname právnych predpisov Spoločenstva, ktoré má San Maríno uplatňovať. Mal by aj rozhodovaciu právomoc, pokiaľ ide o obmedzený počet otázok, ktoré mu zverí menová dohoda (napr. schvaľovať zmenu mincovne, v ktorej sa razia sanmarínske euromince).-  Stropy na vydávanie euromincíZ historických dôvodov sa stropy na maximálne ročné vydávanie mincí v Monaku, San Maríne a vo Vatikáne určili dvomi spôsobmi (Monako má v súčasnosti povolenie vydávať maximálne 1/500 množstva mincí razených vo Francúzsku, zatiaľ čo San Maríno a Vatikán majú pevné kvóty), čo vedie k veľmi rozdielnym výsledkom.S cieľom zaistiť spravodlivé zaobchádzanie so všetkými krajinami, ktoré podpísali menové dohody, Komisia navrhuje zaviesť novú jednotnú metódu na výpočet stropov vydávania euromincí (t. j. metódu, ktorá sa má používať aj vo všetkých budúcich dohodách).Nové stropy by pozostávali z pevnej a premenlivej časti:1.  Pevná časť by mala za cieľ uspokojiť dopyt zberateľov mincí. Podľa všeobecných odhadov by na pokrytie dopytu zberateľského trhu mala postačovať celková suma približne 2 100 000 EUR.[3]2.  Premenlivá časť by sa v prípade San Marína zakladala na priemernej emisii Talianska v prepočte na obyvateľa. Priemerný objem emisie mincí na obyvateľa Talianska za rok (n-1) by sa vynásobil počtom obyvateľov San Marína.3.  Pravidlá razby euromincíV súčasných menových dohodách sa právo vyrábať euromince San Marína a Vatikánu vyhradzuje pre taliansku štátnu mincovňu. Toto pravidlo sa zaviedlo z historických dôvodov v období, keď euro ešte nebolo v obehu ako hotovostné platidlo a takmer všetky krajiny eurozóny razili euromince len pre svoju vlastnú potrebu. Situácia sa však teraz vyvinula tak, že mnohé krajiny eurozóny si dnes dávajú raziť svoje euromince v inej krajine eurozóny.Komisia preto navrhuje otvoriť pre San Maríno a Vatikán možnosť nechať zhotoviť svoje euromince v inej mincovni EÚ, ktorá má s výrobou euromincí skúsenosti . Zmenu mincovne by však mal schváliť spoločný výbor.-  Voľba príslušného súduV prípade, že si krajiny, ktoré podpísali menové dohody, neplnia svoje povinnosti (napríklad netransponujú príslušné právne predpisy Spoločenstva v náležitom čase), súčasné menové dohody neposkytujú Spoločenstvu možnosť, okrem krajnej, a preto nepravdepodobnej možnosti, jednostranne dohodu vypovedať. Komisia preto navrhuje zvoliť si Európsky súdny dvor ako súd príslušný na riešenie sporov , ktoré by mohli nastať pri uplatňovaní menových dohôd.2009/0159 (CNB)Odporúčanie naROZHODNUTIE RADYo stanovisku, ktoré má Európske spoločenstvo zastávať v súvislosti s opätovným prerokovaním menovej dohody so Sanmarínskou republikouRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 111.3,so zreteľom na odporúčanie Komisie[4],so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky[5],keďže:4.  Menové a kurzové otázky sú od zavedenia eura v pôsobnosti Spoločenstva.5.  Je na Rade, aby stanovila úpravy týkajúce sa prerokovania a uzavretia dohôd o otázkach súvisiacich s menovým režimom alebo výmenným kurzom.6.  Talianska republika uzavrela 29. novembra 2000 v mene Spoločenstva Menovú dohodu so Sanmarínskou republikou.7.  Rada 10. februára 2009 dospela k záveru, že Komisia by mala fungovanie platných menových dohôd preskúmať a zvážiť prípadné zvýšenia stropov na vydávanie mincí.8.  Komisia vo svojom oznámení o fungovaní menových dohôd s Monakom, San Marínom a Vatikánom[6] usúdila, že menová dohoda so Sanmarínskou republikou potrebuje vo svojej súčasnej podobe zmenu a doplnenie tak, aby sa zabezpečil konzistentnejší prístup vo vzťahoch medzi Spoločenstvom a krajinami, ktoré menovú dohodu podpísali.9.  Menová dohoda so San Marínom by sa teda mala čo najskôr opätovne prerokovať tak, aby nový režim vstúpil do platnosti 1. januára 2010 súčasne s novými pravidlami týkajúcimi sa podrobných pravidiel zavádzania euromincí, ktoré boli stanovené v odporúčaní Komisie z 19. decembra 2008 o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu, ktoré Rada schválila vo svojich záveroch z 10. februára 2009,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Talianska republika oznámi Sanmarínskej republike, že je potrebné čo najskôr zmeniť a doplniť existujúcu menovú dohodu v mene Spoločenstva medzi Talianskou republikou a Sanmarínskou republikou, a navrhne opätovné prerokovanie dotknutých ustanovení uvedenej dohody.Článok 2Pri opätovnom prerokúvaní dohody so Sanmarínskou republikou sa Spoločenstvo zameria na dosiahnutie týchto zmien a doplnení:10.  Dohoda sa uzavrie medzi Spoločenstvom a Sanmarínskou republikou. Znenie dohody bude kodifikovanou verziou súčasnej dohody vrátane zmien a doplnení.11.  Sanmarínska republika sa zaviaže prijať všetky primerané opatrenia v podobe priameho transponovania alebo prípadne iných rovnocenných postupov:12.  na účely uplatňovania všetkých relevantných právnych ustanovení Spoločenstva v oblasti bankovníctva a finančníctva, predovšetkým právnych predpisov týkajúcich sa činnosti dotknutých inštitúcií a dohľadu nad nimi;13.  na účely uplatňovania všetkých relevantných právnych ustanovení Spoločenstva, ktoré sa týkajú predchádzania praniu špinavých peňazí, ako aj predchádzania podvodom a falšovaniu hotovostných a bezhotovostných platobných prostriedkov, medailí a tokenov a požiadaviek na štatistické vykazovanie.Sanmarínska republika zabezpečí, aby sa všetky relevantné právne predpisy Spoločenstva v oblasti bankovníctva a finančníctva implementovali na jej území do 1. januára 2015. Dohoda by mala zahŕňať prílohu s lehotami na prijatie uvedených opatrení.14.  Spôsob, ktorým sa počíta strop na vydávanie sanmarínskych euromincí, sa zreviduje. Nový strop by sa mal vypočítať spôsobom, ktorý by zahŕňal pevnú zložku na zamedzenie toho, že so sanmarínskymi mincami sa bude prehnane špekulovať, pričom sa však uspokojí dopyt na trhu zberateľských mincí, a pohyblivú zložku, ktorá sa získa vynásobením priemerného objemu emisie mincí na obyvateľa Talianska za rok n-1 počtom obyvateľov San Marína.15.  Zriaďuje sa Spoločný výbor na monitorovanie pokroku v implementácii dohody. Skladá sa zo zástupcov Sanmarínskej republiky, Talianskej republiky, Komisie a ECB. Každoročne môže zrevidovať pevnú zložku stropu so zreteľom na infláciu a vývoj na trhu zberateľov. Rozhodnutia prijíma jednomyseľne. Spoločný výbor prijme vlastný rokovací poriadok.16.  Euromince Sanmarínskej republiky razí Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato . Sanmarínska republika však môže so súhlasom Spoločného výboru poveriť razbou iného zmluvného dodávateľa spomedzi mincovní EÚ raziacich euromince. Na účely schválenia celkového objemu emisie Európskou centrálnou bankou sa objem mincí vydaných Sanmarínskou republikou pripočíta k objemu mincí vydaných domovskou krajinou mincovne, ktorá mince vydané Sanmarínskou republikou razí.17.  Na riešenie sporov, ktoré by mohli pri uplatňovaní dohody nastať, je príslušný Súdny dvor Európskych spoločenstiev.Ak Spoločenstvo alebo Sanmarínska republika usúdi, že druhá strana nesplnila niektorú zo svojich povinností podľa menovej dohody, môže vec podať na Súdny dvor. Rozsudok Súdneho dvora je pre obe strany záväzný a strany prijmú potrebné opatrenia na to, aby s rozsudkom dosiahli súlad v lehote, ktorú v ňom Súdny dvor stanoví. Pokiaľ Spoločenstvo alebo Sanmarínska republika neprijmú v stanovenej lehote opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s rozsudkom, druhá strana môže dohodu okamžite vypovedať.Článok 3Rokovania so Sanmarínskou republikou povedie Talianska republika a Komisia v mene Spoločenstva. Európska centrálna banka sa do rokovaní plne zapojí v oblastiach svojej pôsobnosti. Talianska republika a Komisia predložia návrh dohody Hospodárskemu a finančnému výboru na vyjadrenie.Článok 4Dohodu uzavrie Rada.Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike a Komisii.V BruseliZa Radupredseda [1] Závery Rady o Spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu, 2922. zasadnutie Rady ECOFIN z 10. februára 2009.[2] KOM (2009)359 zo 14. júla 2009.[3] San Maríno sa napríklad sústredilo na razenie euromincí vybraných nominálnych hodnôt s určitým úspechom: tieto mince sa teraz používajú v hotovostných transakciách.[4] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[5] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[6] KOM(2009) 359.


				|

		52013DC0351

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0351 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Belgicka na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na roky 2012 – 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských
štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a
zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na
vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých
možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa prijmú
na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť
ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé
krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Belgicka na rok 2012 a
predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgicka na
roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia
prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu[6], čo znamenalo
začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok
2013. V ten istý deň, t. j. 28. novembra 2012, Komisia prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], pričom Belgicko bolo
uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrení na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Komisia 10. apríla 2013
uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania[8]
pre Belgicko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh. Na základe analýzy Komisie
Rada dospela k záveru, že v Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy,
ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť si
naďalej vyžaduje makroekonomický vývoj v oblastiach vonkajšej
konkurencieschopnosti tovarov a zadlženia, a to najmä
v súvislosti s vplyvom vysokej úrovne verejného dlhu na reálnu
ekonomiku.
(8)       Belgicko 26. apríla 2013
predložilo svoj program stability na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov
2012 – 2016, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito dvoma programami sa
obidva programy posudzovali súčasne.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je realistický. V porovnaní s
predpoveďou útvarov Komisie z jari 2013, v ktorej sa predpovedá, že rast
HDP bude v roku 2013 nulový a v roku 2014 narastie na 1,2 %, je makroekonomický
scenár o niečo optimistickejší (predpovedá rast 0,2 % a 1,5 %). Belgicko
od roku 2010 zavádzalo konsolidačné opatrenia, a to najmä v roku 2012, a v
roku 2012 zaviedlo aj štrukturálne reformy do dôchodkového systému, systému
dávok v nezamestnanosti a na trhoch s produktmi. Fiškálne úsilie však nebolo
dostatočné na to, aby bolo v súlade s odporúčaním Rady z 2. decembra
2009 o odstránení nadmerného deficitu. Vzhľadom na rekapitalizáciu
bankovej skupiny Dexia, ktorá mala na výsledný deficit negatívny vplyv
predstavujúci 0,8 % HDP, a vzhľadom na horší hospodársky vývoj v druhej
polovici roka 2012, než sa očakávalo, sa lehota na úpravu nadmerného
deficitu nedodržala. Keďže úprava nadmerného deficitu nebola do roku 2012
dosiahnutá, predpokladá sa, že deficit teraz klesne pod 3 % HDP od roku 2013.
Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je
dosiahnuť štrukturálne vyrovnaný rozpočet do roku 2015 a
dosiahnuť strednodobý cieľ o rok neskôr. V programe sa zmenil
strednodobý cieľ z prebytku 0,5 % na 0,75 % HDP. Nový strednodobý
cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Program je v súlade s
novou lehotou pre postup nadmerného deficitu stanovenou na rok 2013, avšak
podľa jarnej predpovede je bezpečnostný priestor na porušenie
referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve nepatrný a na rok 2013 sa
predpovedá deficit vo výške 2,9 % HDP. Plánovaný ročný pokrok smerom k
strednodobému cieľu, ktorý by sa mal podľa predpovede dosiahnuť
do roku 2016, je vyšší než 0,5 % HDP (v štrukturálnom vyjadrení). Na obdobie po
roku 2013 neboli vymedzené žiadne konsolidačné opatrenia. Podľa
informácií uvedených v programe sa očakáva, že miera rastu výdavkov štátu
bez diskrečných opatrení na strane príjmov prispeje v období rokov 2014 až
2016 k ročnej štrukturálnej úprave smerom k dosiahnutiu strednodobého
cieľa o 0,5 % HDP. Podľa programu dosiahne pomer dlhu 100 % HDP v
roku 2013 a postupne bude klesať až na 93,0 % HDP v roku 2016.
Očakáva sa, že Belgicko bude v období rokov 2014 až 2016 v prechodnom
období, pokiaľ ide o dodržiavanie dlhového kritéria. Referenčná
hodnota pre dlh bude podľa plánov splnená na konci prechodného obdobia. Z
predpovede útvarov Komisie z jari 2013, v ktorej sa predpovedá, že pomer dlhu
dosiahne 101,4 % v roku 2013 a v roku 2014 bude naďalej rásť na 102,1
% HDP za predpokladu nezmenenej politiky, vyplýva, že prechod na pravidlo o
znížení dlhu nebude v roku 2014 dodržaný, čo poukazuje na
skutočnosť, že pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa
nie je dostatočný. V programe sa nevysvetľuje, ako budú plánované
úpravy rozdelené medzi jednotlivé vrstvy verejnej správy. Táto otázka sa
riešila už aj v odporúčaní pre jednotlivé krajiny v minulom roku. Okrem
viacročného rámca pre verejnú správu založeného na pravidlách je nutné
navrhnúť a schváliť jasné koordinačné opatrenia, aby sa zaistili
a posilnili solídne automatické záväzky regiónov, obcí a miestnych orgánov s
cieľom splniť rozpočtové ciele.
(10)     Belgicko čelí veľmi
vysokému plánovanému rastu výdavkov súvisiacich so starnutím (+2,0
percentuálneho bodu HDP) už v období rokov 2010 až 2020, a to najmä v oblasti
dôchodkov a dlhodobej starostlivosti. Začatá reforma starobného sociálneho
zabezpečenia by mala mať pozitívny vplyv na zamestnanosť
starších osôb. Z prognóz však vyplýva, že Belgicko nesplní cieľ na rok
2020, ktorý si samo v tejto oblasti stanovilo. Vzhľadom na rozsah problému
bude musieť vyvinúť dodatočné úsilie, aby vyrovnalo rozdiel
medzi skutočným a zákonným vekom odchodu do dôchodku. Opatrenia, ktorými
sa prepojí zákonný vek odchodu do dôchodku s vývojom strednej dĺžky
života, by mali umožniť, aby sa zachovala udržateľnosť
dôchodkového systému v dlhodobom horizonte. Bude sa musieť nájsť
rovnováha medzi potrebou dosiahnuť finančnú udržateľnosť na
jednej strane a potrebou udržať primeranosť režimov starobného
sociálneho zabezpečenia. Pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť,
vzhľadom na relatívne vysoké náklady na ústavnú starostlivosť v
Belgicku by sa mali preskúmať možnosti na zlepšenie nákladovej efektívnosti
výdavkov štátu na služby dlhodobej starostlivosti, ako aj opatrenia zamerané na
úsporu nákladov, ako sú zdravotná prevencia a rehabilitácia a vytvorenie
lepších podmienok na nezávislý život.
(11)     Dlhodobá strata
konkurencieschopnosti Belgicka je spôsobená viacerými faktormi vrátane systému
tvorby miezd, zlého fungovania trhov so vstupmi a nenákladových faktorov
súvisiacich s inovačnou schopnosťou hospodárstva. Mzdová norma z roku
1996, ktorá mala chrániť konkurencieschopnosť voči hlavným
obchodným partnerom, nie vždy plnila svoju úlohu. Okamžité opatrenia, ktoré
boli doposiaľ prijaté s cieľom zosúladiť vývoj platov s
úrovňami produktivity, sú síce krokmi správnym smerom, no nie sú
dostatočné na to, aby zabezpečili dlhodobú
zlučiteľnosť medzi vývojom platov a produktivity. Do rámca pre
vyjednávanie o mzdách je ešte nutné zaviesť štrukturálne zlepšenia: tieto
zlepšenia zahŕňajú automatické úpravy v prípade nedodržiavania
mzdovej normy alebo v prípade, že nárast indexu zdravia presiahne nárast miezd u
hlavných obchodných partnerov. Systém vyjednávania o mzdách by mal
zabezpečiť, aby vývoj miezd zodpovedal dynamike produktivity na
miestnej úrovni. Belgicko sa špecializuje na medziprodukty, v prípade ktorých
vládne veľmi tvrdá medzinárodná súťaž, takže je veľmi ťažké
zahrnúť do koncových cien cenové výkyvy v cenách vstupov. Hoci problém
konkurencieschopnosti bol vzhľadom na prednosti belgického systému výskumu
a inovácií zmiernený, výskum a vývoj v podnikateľskom
sektore je aj naďalej veľmi koncentrovaný a širšie využívanie zo
strany podnikov je stále pozadu. Rámcové podmienky na urýchlenie prechodu na
znalostnú ekonomiku by sa mali posilniť, pričom sa mali zamerať
na podnikavosť, uľahčovanie podnikovej dynamiky a formovanie
ľudského kapitálu.
(12)     Ceny za elektrinu, plyn a
mnoho ďalších tovarov a služieb sú v Belgicku vyššie než v iných
členských štátoch a odzrkadľujú slabú hospodársku súťaž a
štrukturálne prekážky. Ceny v maloobchodnom sektore zostávajú stále nad
priemerom eurozóny, zatiaľ čo obmedzenia v oblasti odborných služieb
bránia rozvoju inovačných podnikateľských modelov, ako aj
investíciám. Belgicko vykonalo iba veľmi malý pokrok v zlepšovaní
hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach a zriaďovanie silných
a nezávislých regulačných úradov stále nie je dokončené. Belgicko má
druhú najnižšiu mieru prieniku mobilného širokopásmového pripojenia v EÚ.
Súvisí to najmä s regulačnými a koordinačnými problémami spojenými s
dostupnosťou spektra. Hoci zvýšenie počtu spotrebiteľov
meniacich poskytovateľa prispelo k obmedzeniu dominantného postavenia
tradičného dodávateľa energie v oblasti výroby energie, hospodárska
súťaž v oblasti elektriny a plynu na maloobchodnej úrovni a v oblasti
elektriny na veľkoobchodnej úrovni je stále problematická, keďže
vysoké náklady na distribúciu nepomerne prispievajú k úrovni čistých
cien pre priemyselných používateľov v porovnaní so susednými
krajinami. Rozhodnutie Belgicka kontrolovať maloobchodné ceny za elektrinu
a plyn pre koncových používateľov môže brániť investíciám do kapacít
a vstupu nových subjektov na trh. Podmienky udeľovania licencií v sektore poštových
služieb vyvolávajú aj naďalej obavy. Domáca železničná osobná doprava
nie je otvorená hospodárskej súťaži a právne predpisy o práci v prístavoch
neboli modernizované. Keďže všetky uvedené sektory zohrávajú významnú
úlohu z hľadiska konkurencieschopnosti, je nevyhnutné, aby sa tieto
opatrenia urýchlene prijali.
(13)     Belgický systém
zdaňovania sa neúmerne opiera o priame dane a obsahuje medzery znižujúce
jeho spravodlivosť. Hoci Belgicko vyvinulo isté úsilie na obmedzenie
celkového daňového zaťaženia práce, implicitná daňová sadzba je
ešte stále jedna z najvyšších v EÚ v prípade väčšiny pracovníkov. Belgicko
je aj naďalej jednou z krajín s najnižším podielom environmentálneho
zdaňovania na celkových príjmoch z daní. V Belgicku existuje priestor na
zjednodušenie daňového systému a na zlepšenie jeho účinnosti, a to
napríklad obmedzením a zjednodušením daňových výdavkov, ako aj odstránením
neopodstatnených alebo neúčinných znížených sadzieb DPH.
(14)     Belgicko trpí podpriemernou a
stagnujúcou účasťou na trhu práce, vysokou nezamestnanosťou a
rozdielmi v nezamestnanosti, ktoré existujú medzi regiónmi a podskupinami
obyvateľstva. Do skupiny obyvateľstva s najnižšou účasťou
na trhu práce patria skupiny z prostredia migrantov, staršie osoby a
nízkokvalifikovaná mládež vo všetkých regiónoch. Tieto skupiny sú vystavené aj
vyššiemu riziku chudoby a sociálneho vylúčenia. Reforma systému dávok v
nezamestnanosti sa vyvíja správnym smerom, no pokiaľ ju nesprevádza
účinná pomoc pri hľadaní práce a možnosti odbornej prípravy, samotná
reforma nezaručuje účinnejšie prispôsobovanie ponuky práce a dopytu
po práci. Vzájomná súčinnosť medzi cieleným znížením na federálnej
úrovni a režimov na podporu zamestnanosti zavádzaných na úrovni regiónov je veľmi
zložitá. Hoci opatrenia zamerané na nízkokvalifikovanú mládež môžu
využívať aj migranti, je nutné zaviesť komplexnú stratégiu, ktorá by
sa konkrétne zameriavala na túto cieľovú skupinu. Navyše sa zdá, že by
bolo zložité vyriešiť istú nerovnováhu medzi ponukou práce a dopytom po práci
bez toho, aby sa výrazne zintenzívnila mobilita medzi regiónmi. Je nutné
vykonať zásadnejšie hodnotenie toho, ako by sa mohlo zaviesť viac
transparentnosti a účinnosti do poskytovania vzdelávania a odbornej
prípravy a ako by sa dala posilniť súčinnosť medzi jednotlivými
poskytovateľmi odbornej prípravy.
(15)     Prognózy týkajúce sa emisií
skleníkových plynov do roku 2012 naznačujú, že Belgicko nesplní svoj
cieľ, ktorým je 15 % zníženie. Stále nie je jasné, ako sa
prostredníctvom izolovaných iniciatív podnikaných jednotlivými orgánmi
zabezpečí splnenie cieľa alebo ako sa záťaž rozdelí medzi
regiónmi. Vplyv kombinovaných opatrení na znižovanie emisií, najmä zo sektora
dopravy a stavebníctva, zostáva nejasný. Dopravná preťaženosť predstavuje
pre belgické hospodárstvo veľkú záťaž, ktorá sa odhaduje na 2 % HDP a
je jednou z najvyšších v Európe, avšak zavádzanie nového daňového v
sektore dopravy v troch regiónoch sa odložilo do roku 2016.
(16)     Problémy koordinácie, ktoré
súvisia s vysoko regionalizovanou štruktúrou, kladú ešte vyšší nárok na
účinnú organizáciu správu vecí verejných, keďže prítomnosť
početných sietí, vrstiev a aktérov môže viesť k duplicite štruktúr s
oslabenou správou vecí verejných a vyššími administratívnymi nákladmi. Tieto
problémy sa dostávajú do popredia v súvislosti so zdaňovaním a rozložením
záťaže pri vyvíjaní rozpočtového úsilia, a to aj v oblastiach
vzdelávania a sociálneho zabezpečenia, ktoré si celkovo vyžadujú viac
spolupráce a koordinácie.
(17)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka. Posúdila
program stability i národný program reforiem a predložila
hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové
hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre
budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 7.
(18)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Belgicka a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do
odporúčania 1.
(19)     Rada na základe hĺbkového
preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem
Belgicka a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku
6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických
nerovnováh sú premietnuté do odporúčaní 1, 2, 3, 4 a 5.
(20)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra aj analýzu hospodárskej politiky v eurozóne ako celku. Na
tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Belgicko by malo zabezpečiť úplné a
včasné vykonávanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Prijať dodatočné
opatrenia na dosiahnutie úsilia o štrukturálne úpravy vymedzené v rozhodnutí
Rady, podľa ktorého sa má nadmerný deficit odstrániť do roku 2013,
a na posilnenie udržateľnosti a dôveryhodnosti konsolidácie. Trvalá úprava fiškálnych nerovnováh si vyžaduje
spoľahlivé vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré by mali
zvýšiť adaptačnú schopnosť a podporiť potenciálny rast. Po odstránení nadmerného deficitu treba primeraným tempom
pokračovať v štrukturálnych úpravách, aby sa dosiahol strednodobý
cieľ do roku 2016 a aby sa zabezpečilo, že sa vysoký pomer dlhu bude
stále znižovať. Do 15. októbra 2013 predložiť na tento účel
štrukturálne opatrenia na rok 2014 podporujúce rast, ktorými sa zabezpečí
udržateľné odstránenie nadmerného deficitu a dostatočný pokrok smerom
k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Zabezpečiť, aby sa tempo
úprav postupne vyrovnalo alebo dokonca urýchlilo. Prijať jasné koordinačné
opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli rozpočtové ciele
záväzné na federálnej i subfederálnej úrovni v rámci strednodobého
plánovania, a to aj prostredníctvom rýchleho prijatia pravidla
o vyrovnanom štátnom rozpočte/prebytku, ktoré je v súlade
s požiadavkami Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a
menovej únii, a zvýšiť transparentnosť rozdelenia zaťaženia a
zodpovednosti na všetkých úrovniach verejnej správy.
2.           Zintenzívniť úsilie s
cieľom vyrovnať rozdiel medzi skutočným a zákonným vekom odchodu
do dôchodku vrátane rýchlejšieho rušenia systémov predčasného odchodu do
dôchodku. Podporiť reformy systémov starobného sociálneho
zabezpečenia prostredníctvom opatrení zameraných na podporu zamestnanosti
a reformy trhu práce prispievajúce k aktívnemu starnutiu. Urýchliť prijatie
rozhodnutia o prepojení zákonného veku odchodu do dôchodku so strednou
dĺžkou života. Pokračovať v zlepšovaní nákladovej efektívnosti
výdavkov štátu na dlhodobú ústavnú starostlivosť.
3.           Pokračovať
v začatom úsilí vyvíjanom na reformu systému tvorby miezd
vrátane indexácie miezd, aby sa opätovne získala konkurencieschopnosť.
Prijať najmä štrukturálne opatrenia na základe konzultácie so sociálnymi
partnermi a v súlade s národnou praxou s cieľom zabezpečiť, aby
tvorba miezd reagovala na vývoj produktivity, odrážala miestne rozdiely v
produktívnosti a podmienky na trhu práce a umožňovala
automatické úpravy, pokiaľ vývoj miezd ohrozuje nákladovú
konkurencieschopnosť.
4.           Predložiť konkrétne a
časovo vymedzené štrukturálne opatrenia na zlepšenie hospodárskej
súťaže v sektore služieb odstránením prekážok v maloobchode a
neprimeraných obmedzení v oblasti odborných služieb a zlepšiť
poskytovanie mobilného širokopásmového pripojenia. Pokračovať v
zlepšovaní fungovania sektora energetiky prostredníctvom znižovania nákladov na
distribúciu a monitorovania maloobchodných cien, posilniť nezávislosť
regulačných orgánov v sektoroch energetiky a dopravy (železničnej,
leteckej, prístavnej, cestnej dopravy). Odstrániť zvyšné regulačné
prekážky v sektore poštovných služieb.
5.           Zaviesť konkrétne a
časovo vymedzené návrhy na prechod od daní z práce k daňovým
základom, ktoré nenarúšajú do takej miery rast, najmä prostredníctvom
preskúmania potenciálu environmentálnych daní, napríklad v prípade nafty,
vykurovacích olejov a zdaňovania súkromného používania služobných
vozidiel. Zjednodušiť daňový systém prostredníctvom zníženia
daňových výdavkov pri zdaňovaní príjmov, zvýšiť
účinnosť DPH a zlepšiť daňovú disciplínu odstránením
existujúcich medzier.
6.           Ešte viac obmedziť
faktory, ktoré nemotivujú ľudí, aby pracovali, a to zabezpečením
účinného presadzovania požiadaviek na hľadanie práce a individuálneho
prístupu pri poskytovaní pomoci pri hľadaní práce pre všetkých
nezamestnaných. Prijať opatrenia na zvýšenie pracovnej mobility medzi regiónmi.
Zjednodušiť a posilniť koherenciu medzi stimulmi na podporu
zamestnanosti, aktivačnými politikami, zosúlaďovaním ponuky práce a
dopytu po práci, vzdelávaním, celoživotným vzdelávaním a politikou v oblasti
odborného vzdelávania starších osôb a mládeže. Pripraviť komplexné
stratégie zamerané na sociálnu inklúziu pre ľudí z prostredia migrantov.
7.           Prijať konkrétne
opatrenia a dohodnúť jasné rozdelenie úloh medzi federálnymi a
regionálnymi orgánmi s cieľom zabezpečiť pokrok smerom k
dosiahnutiu cieľov na zníženie emisií skleníkových plynov z činností,
na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, najmä zo sektorov
dopravy a stavebníctva.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 351 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 26. apríla 2012.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 113 final.
[9]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  26. apríla 2013 Rade Európskej únie o externom audítorovi Suomen Pankki (ECB/2013/12)

text:
               3.5.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 126/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 26. apríla 2013
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Suomen Pankki
   (ECB/2013/12)
   2013/C 126/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Suomen Pankki sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2012. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2013.

               (3)

               Suomen Pankki si za svojho externého audítora na finančné roky 2013 až 2019 vybrala spoločnosť PricewaterhouseCoopers Oy,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť PricewaterhouseCoopers Oy vymenovaná za externého audítora Suomen Pankki na finančné roky 2013 až 2019.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 26. apríla 2013

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: 2014/661/EÚ: Odporúčanie Komisie z  10. septembra 2014 o monitorovaní prítomnosti 2 a 3-monochlóropropán-1,2-diolu (2 a 3-MCPD), 2 a 3-MCPD esterov mastných kyselín a glycidylesterov mastných kyselín v potravinách  Text s významom pre EHP

text:
               12.9.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 271/93

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 10. septembra 2014
   o monitorovaní prítomnosti 2 a 3-monochlóropropán-1,2-diolu (2 a 3-MCPD), 2 a 3-MCPD esterov mastných kyselín a glycidylesterov mastných kyselín v potravinách
   (Text s významom pre EHP)

      (2014/661/EÚ)

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               3-monochlóropropán-1,2-diol (3-MCPD) je kontaminant vznikajúci pri spracovaní potravín, klasifikovaný ako možný ľudský karcinogén, pre ktorý bol stanovený prípustný denný príjem (tolerable daily intake, TDI) vo výške 2 μg/kg telesnej hmotnosti (1). Nariadením Komisie (ES) č. 1881/2006 (2) sa stanovila maximálna hodnota obsahu 20 μg/kg v hydrolyzovanej rastlinnej bielkovine (HRB) a v sójovej omáčke určená pre tekuté produkty obsahujúce 40 % sušiny a zodpovedajúca maximálnej hodnote 50 μg/kg v sušine.

               (2)

               Estery 2- a 3-monochlóropropán-1,2-diolu (MCPD) a glycidylestery sú dôležité kontaminanty spracovaných jedlých olejov, ktoré sa používajú ako potraviny alebo zložky potravín. Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „skupina CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad EFSA“) súhlasila s odhadom, že v ľudskom organizme sa uvoľňuje 100 % 3-MCPD z jeho esterov (3).

               (3)

               Glycidylestery mastných kyselín (GE) sú procesné kontaminanty vznikajúce pri dezodorizácii počas rafinácie jedlého oleja. Toxikologický význam glycidylesterov mastných kyselín ešte nebol úplne objasnený. Glycidol samotný je kategorizovaný ako pravdepodobne karcinogénny pre ľudí. Najnovšie vedecké štúdie poukazujú na (takmer) úplné uvoľnenie glycidolu z esterov mastných kyselín v ľudskom tráviacom trakte.

               (4)

               Dňa 20. septembra 2013 úrad EFSA uverejnil vedeckú správu o analýze výskytu 3-monochlóropropán-1,2-diolu (3-MCPD) v potravinách v Európe v rokoch 2009 – 2011 a predbežné posúdenie expozície (4).

               (5)

               Na umožnenie presnejšieho posúdenia expozície je potrebných viac údajov o výskyte prítomnosti MCPD esterov mastných kyselín a glycidylesterov mastných kyselín.

               (6)

               Preto je vhodné odporučiť monitorovanie prítomnosti MCPD, MCPD-esterov a glycidylesterov v rastlinných olejov a tukoch, odvodených potravinách a v potravinách obsahujúcich rastlinné oleje a tuky,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali za aktívnej účasti prevádzkovateľov krmivárskych a potravinárskych podnikov sledovať prítomnosť 2 a 3-MCPD, 2 a 3-MCPD esterov mastných kyselín a glycidylesterov mastných kyselín v potravinách, a to najmä:

                           a)

                           v rastlinných olejoch a tukoch a odvodených výrobkoch, ako je napríklad margarín a podobné výrobky;

                           b)

                           v potravinách na osobitné výživové účely vymedzených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/39/ES (5) a potravinách určených pre dojčatá a malé deti vrátane počiatočnej a následnej dojčenskej výživy, vymedzených v smernici Komisie 2006/141/ES (6), a dietetických potravinách na osobitné lekárske účely, vymedzených v smernici Komisie 1999/21/ES (7), ktoré sú určené pre dojčatá;

                           c)

                           v jemnom pečive, chlebe a rožkoch;

                           d)

                           v konzervovanom mäse (údenom) a konzervovaných rybách (údených);

                           e)

                           v pochúťkach na báze zemiakov alebo cereálií, ďalších výrobkoch na báze pražených zemiakov;

                           f)

                           v potravinách s obsahom rastlinných olejov a potravinách pripravených/vyrobených s použitím rastlinných olejov.

                     Uznáva sa, že analýza obsahu 2 a 3-MCPD, 2 a 3-MCPD esterov mastných kyselín a glycidylesterov mastných kyselín v potravinách uvedených v písmenách b) až f) je veľmi náročná a ešte nie sú k dispozícii žiadne metódy analýzy validované prostredníctvom medzilaboratórnej štúdie. Preto je potrebné venovať osobitnú pozornosť pri analýze potravín uvedených v písmenách b) až f), aby sa zabezpečila spoľahlivosť získaných údajov.
               Preto členské štáty, ktoré majú v úmysle analyzovať výskyt 2 a 3-MCPD, 2 a 3-MCPD esterov mastných kyselín a glycidylesterov mastných kyselín v potravinách uvedených v písmenách b) až f), môžu požadovať, ak je to vhodné a potrebné, technickú pomoc Spoločného výskumného centra Komisie, Inštitútu pre referenčné materiály a merania (Institute for Reference Materials and Measurements, IRMM), oddelenia noriem pre potravinársku biovedu (Food Bioscience).

               2.

               S cieľom zabezpečiť, aby boli vzorky reprezentatívne pre šaržu, z ktorej sa vzorky odoberajú, by členské štáty by mali dodržiavať postupy odberu vzoriek stanovené v časti B prílohy k nariadeniu Komisie (ES) č. 333/2007 (8).

               3.

               Na stanovenie esterovo viazaného MCPD a glycidolu sa odporúčajú použiť štandardné metódy American Oil Chemists Society. Tieto metódy sú metódy plynovej chromatografie s hmotnostnou spektrometriou (GC-MS), ktoré boli validované prostredníctvom medzilaboratórnej štúdie pre rastlinné oleje a tuky a sú k dispozícii na www.aocs.org.
               Pri analýze MCPD a glycidolu viazaných na estery mastných kyselín v jedlých olejoch a tukoch by limit kvantifikácie (LOQ) nemal byť vyšší ako 100 μg/kg. V prípade iných potravín, ktoré obsahujú viac ako 10 % tuku, by LOQ podľa možnosti nemal byť vyšší, pokiaľ ide o obsah tuku potravín, t. j. LOQ pre analýzu mastných kyselín MCPD a glycidolu v potravinách s obsahom tuku 20 % by nemal byť vyšší ako 20 μg/kg na základe celkovej hmotnosti. V prípade potravín s obsahom tuku menej ako 10 % by LOQ nemal byť vyšší ako 10 μg/kg na základe celkovej hmotnosti.

               4.

               Laboratóriá by mali mať zavedené postupy na kontrolu kvality, aby pri analýze nedochádzalo k transformácii glycidylesterov na MCPD estery a naopak. Okrem toho je potrebné jednoznačné vymedzenie meranej veličiny a osobitné podávanie správ o voľnom 2- a 3-MCPD prítomnom v analyzovanej matrici 2 a 3-MCPD esterov mastných kyselín, keďže oba sú merané ako 3-MCPD. O týchto meraných veličinách by sa mali podávať správy osobitne:

                           —

                           2-MCPD,

                           —

                           3-MCPD,

                           —

                           estery 2-MCPD,

                           —

                           estery 3-MCPD,

                           —

                           glycidylestery.

                     V súčasnosti neexistujú žiadne dôkazy o prítomnosti voľného glycidolu v potravinách uvedených v bode 1. V prípade, ak by sa analyzoval voľný glycidol, by sa mali správy podávať osobitne.

               5.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa výsledky analýz poskytovali pravidelne (každých šesť mesiacov) úradu EFSA vo formáte EFSA na predkladanie údajov v súlade s požiadavkami v usmerneniach úradu EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá (9) a dodatočnými osobitnými požiadavkami úradu EFSA týkajúcimi sa podávania správ.
               K dispozícii bude zjednodušená forma s menším počtom povinných polí, aby sa zabezpečilo predkladanie užitočných dostupných údajov z monitorovania v čo najväčšej miere.

               6.

               S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie tohto odporúčania a zabezpečiť podávanie porovnateľných správ o výsledkoch sa vypracujú usmerňujúce pokyny.

      V Bruseli 10. septembra 2014

            Za Komisiu

         Tonio BORG

            člen Komisie

      (1)  Stanovisko Vedeckého výboru pre potraviny týkajúce sa 3-monochlóropropán-1,2-diolu (3-MCPD), ktorým sa aktualizuje stanovisko SCF z roku 1994 (prijaté 30. mája 2001) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out91_en.pdf.

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1881/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (Ú. v. EÚ L 364, 20.12.2006, s. 5).

      (3)  Vyhlásenie Vedeckej skupiny pre kontaminanty v potravinovom reťazci (CONTAM) na žiadosť Európskej komisie v súvislosti s 3-MCPD estermi http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/1048.pdf.

      (4)  Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, 2013, analýza výskytu 3-monochlóropropán- 1,2-diolu (3-MCPD) v potravinách v Európe v rokoch 2009 – 2011 a predbežné posúdenie expozície. EFSA Journal 2013;11(9):3381, s. 45; doi:10.2903/j.efsa.2013.3381. Dostupné na webovej stránke: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/39/ES zo 6. mája 2009 o potravinách na osobitné výživové účely (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2009, s. 21).

      (6)  Smernica Komisie 2006/141/ES z 22. decembra 2006 o počiatočnej dojčenskej výžive a následnej dojčenskej výžive a o zmene a doplnení smernice 1999/21/ES (Ú. v. EÚ L 401, 30.12.2006, s. 1).

      (7)  Smernica Komisie 1999/21/ES z 25. marca 1999 o dietetických potravinách na osobitné lekárske účely (Ú. v. ES L 91, 7.4.1999, s. 29).

      (8)  Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hladín olova, kadmia, ortuti, anorganického cínu, 3-MCPD a polycyklických aromatických uhľovodíkov v potravinách (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29).

      (9)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/62

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2017
   (2017/C 261/14)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaní 2.

               (3)

               Správa o Litve na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)

               Litva predložila 27. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017 a 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zlepšenie celkového salda z deficitu vo výške 0,4 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 1,3 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa plánu bude s rezervou dosahovať počas celého programového obdobia. Povolený postup úprav zahŕňa od roku 2016 systémovú dôchodkovú reformu. V roku 2017 odráža ďalšie veľké štrukturálne reformy trhu práce a dôchodkové reformy. Na základe programu stability na rok 2017 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne zo 40,2 % HDP v roku 2016 na 33,8 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových prebytkov na obdobie od roku 2018 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)

               Litva vo svojom programe stability na rok 2017 požiadala o využitie dočasnej odchýlky vo výške 0,5 % HDP v rámci preventívnej časti paktu podľa „spoločne dohodnutej pozície k flexibilite v rámci Paktu stability a rastu“ schválenej Radou pre hospodárske a finančné záležitosti vo februári 2016 so zreteľom na plánovanú realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Predovšetkým sa to týka zvýšenia udržateľnosti dôchodkového systému posilnenou indexáciou a postupným predlžovaním veku odchodu do dôchodku. Reformy však nešli až tak ďaleko, aby sa vytvorilo automatické prepojenie medzi vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života. Okrem toho sa reformami modernizujú pracovnoprávne vzťahy tým, že sa nimi zavádzajú nové typy pracovných zmlúv, kratšie lehoty na výpovede zo zamestnania, nižšie odstupné a flexibilnejší pracovný čas. Reformami sa posilňuje aj rozsah a primeranosť dávok v nezamestnanosti a dávok sociálneho poistenia, rozširuje sa pôsobnosť aktívnych politík trhu práce a znižuje sa miera nelegálneho zamestnávania a zamestnávania bez poistenia. Orgány odhadujú, že reformy majú pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií, pretože v dlhodobom horizonte vytvoria priemerné ročné úspory na dôchodkoch vo výške až 3,8 % HDP, zatiaľ čo časť reformy súvisiaca s pracovným trhom môže zvýšiť priemerný ročný počet zamestnaných až o 10 %, čo sa vo všeobecnosti javí ako realistický predpoklad. Preto, ak sa táto reforma uskutoční v plnej miere a načas, bude mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Na základe toho sa Litva v súčasnosti môže hodnotiť ako krajina, ktorá spĺňa podmienky na udelenie požadovanej dočasnej odchýlky v roku 2017, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať dohodnuté reformy, čo sa bude sledovať v rámci európskeho semestra. Vzhľadom na potrebu zaručiť ďalšie dodržiavanie minimálnej referenčnej hodnoty (t. j. štrukturálneho deficitu vo výške 1,5 % HDP) a po zohľadnení skôr udelenej úľavy na základe doložky o systémovej dôchodkovej reforme (0,1 % HDP) však Litvu možno v súčasnosti hodnotiť ako krajinu, ktorá spĺňa podmienky na udelenie ďalšej dočasnej odchýlky vo výške 0,4 % HDP v roku 2017, čo je mierne pod požadovanou hodnotou 0,5 % HDP.

               (8)

               Rada 12. júla 2016 odporučila Litve na rok 2017 zabezpečiť, aby sa odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa obmedzila na úľavu súvisiacu so systémovou dôchodkovou reformou (5). Po zohľadnení úľav súvisiacich s dôchodkovou reformou udelených na rok 2016 a dočasnej odchýlky súvisiacej s vykonávaním štrukturálnych reforiem udelenej na rok 2017 sa štrukturálne saldo bude môcť v roku 2017 zhoršiť o 1,3 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že Litva v roku 2017 túto požiadavku splní. V roku 2018 by Litva mala dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, po zohľadnení úľavy súvisiacej s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy udelenej na rok 2016 a úľavy súvisiacej so štrukturálnou reformou udelenej na rok 2017, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) na úrovni 6,4 % v roku 2018, čo zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda vo výške -0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky sa očakáva, že Litva v roku 2018 túto požiadavku splní. Rada vo všeobecnosti zastáva názor, že Litva podľa predpokladu dodrží v rokoch 2017 a 2018 ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Po najnovšom zvýšení nezdaniteľnej minimálnej mzdy sa v posledných rokoch podstatne znížilo daňové zaťaženie osôb s nízkym príjmom a v súčasnosti sa približuje priemeru Únie. Zároveň sa obmedzili kompenzujúce zvýšenia daní, a preto daňové príjmy ako podiel na HDP stále patria medzi najnižšie v Únii, čo obmedzuje možnosti Litvy riešiť výzvy v sociálnej oblasti. Nízke daňové príjmy sú zapríčinené pomerne veľkým podielom tieňového hospodárstva a relatívne nízkymi príjmami z environmentálneho zdaňovania a zdaňovania kapitálu.

               (10)

               Hoci Litva dosiahla v posledných rokoch pokrok pri zlepšovaní výberu DPH, jej výpadok príjmov z DPH patrí medzi najvyššie v Únii. Nedostatočné nahlasovanie miezd zhoršuje problém nízkeho výberu daní. Zlepšenie daňovej disciplíny by zvýšilo rozpočtové príjmy a zlepšilo spravodlivosť daňového systému a efektívnosť hospodárstva.

               (11)

               Rast indexu ekonomickej závislosti starých ľudí sa bude zrýchľovať a na základe súčasných pravidiel dôchodkového systému sa do konca tridsiatych rokov 21. storočia predpokladá zvýšenie výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP o približne 50 %. Prepojenie dôchodkových dávok so strednou dĺžkou života je nevyhnutné na obmedzenie zaťaženia, ktoré budú výdavky na dôchodky predstavovať pre verejné financie.

               (12)

               Litva odložila nadobudnutie účinnosti nového zákonníka práce a iných právnych predpisov týkajúcich sa nového sociálneho modelu. Poskytuje jej to príležitosť zabezpečiť dobrú rovnováhu medzi flexibilitou a bezpečnosťou v rámci jej pracovnoprávnych vzťahov. Vysoký podiel ľudí, ktorým hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie, spoločne s rastúcou nerovnosťou príjmov zostávajú pre Litvu naďalej veľkými výzvami. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností v porovnaní s najchudobnejšími 20 % sa zvýšil z 5,3 v roku 2012 na 7,5 v roku 2015 a je druhý najvyšší v Únii. Má to škodlivý vplyv na hospodársky rast, makroekonomickú stabilitu a rozvoj inkluzívnej spoločnosti. Záchranná sociálna sieť v súčasnosti nerieši túto výzvu účinne pre nízke výdavky na sociálnu ochranu. Okrem toho patrí rozdiel v nerovnosti príjmov pred zdanením a po ňom, ako aj sociálne transfery medzi najnižšie v Únii. Vláda však na popredné miesto vo svojom programe zaradila zmierňovanie chudoby a sociálneho vylúčenia. V právnych predpisoch týkajúcich sa nového sociálneho modelu sa predpokladá zvýšenie primeranosti a rozsahu dávok v nezamestnanosti a prebiehajú diskusie o zlepšení primeranosti sociálnej pomoci. Tieto dôležité rozhodnutia ešte treba prijať a vykonať. S cieľom riešiť chudobu v radoch starších osôb Litva v roku 2016 pridala do svojich právnych predpisov súvisiacich s dôchodkovým zabezpečením mechanizmus indexácie, ktorý možno využiť na zlepšenie primeranosti dôchodkov.

               (13)

               Je dôležité, aby Litva venovala pozornosť výzvam v oblasti zručností a riešila negatívny vplyv klesajúceho počtu obyvateľov v produktívnom veku. Podiel žiakov s nedostatočnými základnými zručnosťami je naďalej vysoký. Napriek vysokému pomeru dosiahnutého terciárneho vzdelania je vysokoškolské vzdelávanie poznačené nízkymi štandardmi kvality a finančnými stimulmi, ktoré viac podporujú kvantitu a neefektívnosť než výkonnosť. Malo by sa vynaložiť úsilie na zaručenie vysokokvalitného vyučovania na všetkých stupňoch vzdelávania (vrátane reformy kariérnych postupov a pracovných podmienok). Je to nevyhnutné na riešenie neuspokojivých výsledkov, nedostatkov vo vzdelávaní a na zabezpečenie kvality vysokoškolského vzdelávania (okrem iného zavedením financovania založeného na dosiahnutých výsledkoch a konsolidáciou inštitúcií vysokoškolského vzdelávania). Pretrvávajúce nízke úrovne účasti na vzdelávaní dospelých v Litve znižujú účinnosť reforiem trhu práce a brzdia rozvoj kvalifikovanejšej pracovnej sily. Litva zamerala svoje úsilie na zväčšenie ponuky a zvýšenie relevantnosti verejne poskytovaných príležitostí na vzdelávanie sa, to však zatiaľ neprinieslo hmatateľné výsledky. Na dosiahnutie vyššej a udržateľnej miery účasti na vzdelávaní dospelých Litva takisto potrebuje povzbudiť jednotlivcov, aby sa zapojili do vzdelávania, a motivovať väčší počet zamestnávateľov, aby svojim zamestnancom poskytovali príležitosti na vzdelávanie.

               (14)

               Nezamestnanosť medzi nízkokvalifikovanými a strednekvalifikovanými osobami je stále nad priemerom Únie. Osoby so zdravotným postihnutím sú zasiahnuté vysokou mierou chudoby, čiastočne z dôvodu ich slabej integrácie na trhu práce. Opatrenia aktívnej politiky trhu práce v súčasnosti v Litve zohrávajú obmedzenú úlohu pri pomoci ľuďom s návratom na trh práce. Litva má značný priestor na to, aby zmenila svoj trh práce na inkluzívnejší, a to vrátane možnosti ponúknuť viac opatrení na podporu osôb so zdravotným postihnutím. Znamenalo by to napríklad zvýšenie podporovanej zamestnanosti, rozšírenie programu pracovnej rehabilitácie a zlepšenie dostupnosti rozpočtov určených na rehabilitáciu. Nedávno prijatý zákon o zamestnanosti má potenciál zlepšiť poskytovanie opatrení aktívnej politiky trhu práce.

               (15)

               Litva dosiahla v posledných rokoch pokrok pri zlepšovaní sociálneho dialógu. Sociálni partneri sú aktívne zapojení do rokovaní o novom Zákonníku práce a novom sociálnom modeli a vláda zaviedla akčný plán na posilnenie sociálneho dialógu. Je zameraný na budovanie kapacít sociálnych partnerov, presadzovanie kolektívneho vyjednávania a na zlepšovanie sociálneho dialógu na všetkých úrovniach.

               (16)

               V Litve má situácia v zdravotníctve naďalej výrazne negatívny vplyv na potenciálne dostupnú pracovnú silu a produktivitu práce. Hoci sa vynakladá úsilie na presunutie pacientov na nákladovo efektívnejšie typy zdravotnej starostlivosti, výkon systému zdravotnej starostlivosti je naďalej obmedzovaný vysokou mierou spoliehania sa na ústavnú zdravotnú starostlivosť a nízkymi výdavkami na prevenciu a verejné zdravie. Hotovostné platby sú veľmi vysoké, predovšetkým za lieky.

               (17)

               Nepriaznivý demografický vývoj znamená, že rast bude čoraz viac závisieť od produktivity práce. V období rokov 2000 – 2015 mala Litva jednu z najvyšších mier rastu produktivity práce medzi členskými štátmi Únie, ale v nedávnom období sa miera rastu spomalila. Verejné investície v Litve sú nepriaznivo ovplyvnené nedostatočným plánovaním a prepojením na strategické ciele krajiny. Intenzita verejného výskumu a vývoja sa v roku 2015 zvýšila na hodnotu mierne nad priemerom Únie, zatiaľ čo intenzita výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore stále zaostáva. Cieľom „Reformných usmernení pre litovskú vedu a inovačnú politiku“ prijatých v roku 2016 je riešiť pretrvávajúce výzvy v oblasti výskumu a inovácie. Na tento účel sa v nich vyzýva na reformu inštitucionálneho financovania výskumu a vývoja, konsolidáciu výskumných ústavov a inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, vedeckých stredísk a technologických parkov a na zlepšenie koordinácie politiky, monitorovania a hodnotenia. Litva dosiahla určitý pokrok v podpore alternatívnych spôsobov financovania. To prispelo k založeniu viacerých fondov rizikového a zárodkového kapitálu. Parlament nedávno schválil aj zákon o kolektívnom financovaní.

               (18)

               Počet prípadov úplatkárstva, ktoré sa dostanú pred súd, v posledných rokoch stabilne stúpa, čo dokazuje zvýšené úsilie Litvy bojovať s korupciou. V niektorých dôležitých oblastiach, ako je zdravotná starostlivosť a verejné obstarávanie, sa ustanovenia proti drobnej korupcii a korupcii na vysokých miestach v praxi neuplatňujú vždy. Neduhom zdravotníctva je rozšírená prax neformálnych platieb lekárom. Verejné obstarávanie nie je dostatočne transparentné, najmä na úrovni obcí. Okrem toho nedostatočná právna úprava týkajúca sa oznamovateľov korupcie odrádza od ohlasovania možných nezrovnalostí vo verejnom aj v súkromnom sektore. Vláda vo svojom antikorupčnom programe určila boj proti korupcii v zdravotníctve za prioritu. Na obmedzenie rizík korupcie a konfliktov záujmov pri verejných obstarávaniach s nízkou hodnotou vláda uložila verejným obstarávateľom aj povinnosť zverejňovať online informácie o začatých verejných súťažiach, úspešných uchádzačoch a zadaných zákazkách. Je však potrebné nepretržité monitorovanie, aby sa zabezpečilo vykonávanie týchto politík.

               (19)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2017 a 2018 prijala opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená zostať v roku 2018 na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa, po zohľadnení úľav súvisiacich s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy a štrukturálnych reforiem, pre ktoré je dočasná odchýlka udelená. Zlepšiť daňovú disciplínu a rozšíriť daňový základ na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Prijať opatrenia na riešenie výzvy strednodobej fiškálnej udržateľnosti súvisiacej s dôchodkami.

               2.

               Riešiť nedostatok zručností prostredníctvom účinných opatrení aktívnej politiky trhu práce a vzdelávania dospelých a zlepšiť výsledky vzdelávania odmeňovaním kvality vo výučbe a v rámci vysokoškolského vzdelávania. Zlepšiť výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti posilnením ambulantnej starostlivosti, prevencie chorôb a cenovej dostupnosti. Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete.

               3.

               Prijať opatrenia na posilnenie produktivity zlepšením efektivity verejných investícií a posilnením ich prepojenia so strategickými cieľmi krajiny.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Litva sa smie v rokoch 2017 a 2018 odchýliť od svojho strednodobého rozpočtového cieľa o úľavu na základe doložky o systémovej dôchodkovej reforme udelenú na rok 2016, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov.

      (6)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie 4 rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.