title: Odporúčanie Komisie z  11. marca 2010 o sebaobranných a preventívnych opatreniach proti pirátstvu a ozbrojeným útokom voči plavidlám (Text s významom pre EHP)

text:
               17.3.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 67/13

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 11. marca 2010
   o sebaobranných a preventívnych opatreniach proti pirátstvu a ozbrojeným útokom voči plavidlám
   (Text s významom pre EHP)
   (2010/159/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Vzhľadom na opätovný nárast pirátstva pri pobreží Somálska prijal Výbor pre námornú bezpečnosť Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) na svojom 86. zasadnutí 27. mája až 5. júna 2009 súbor opatrení prostredníctvom niekoľkých obežníkov, ktorými sa buď aktualizujú platné všeobecné odporúčania týkajúce sa boja proti pirátstvu a ozbrojeným lúpežiam voči plavidlám, alebo sa definujú zvláštne opatrenia, ktorých cieľom je čeliť pirátstvu v Adenskom zálive a pri pobreží Somálska.

               (2)

               V obežníku MSC.1/Circ.1334 z 23. júna 2009 sa uvádzajú „Hlavné zásady určené pre vlastníkov, prevádzkovateľov, kapitánov a posádky plavidiel týkajúce sa predchádzania pirátstvu a ozbrojeným lúpežiam plavidiel a ich potláčania“. V tomto obežníku sa preberajú všetky opatrenia, ktoré sa môžu prijať na palube plavidiel za každých okolností, aby sa zabránilo útokom, alebo pokiaľ k nim dôjde, aby sa maximálne znížilo riziko pre posádku a plavidlo.

               (3)

               V obežníku MSC.1/Circ.1332 zo 16. júna 2009 sa preberajú opatrenia označené ako „najlepšie postupy riadenia s cieľom zabrániť pirátstvu v Adenskom zálive a pri pobreží Somálska, obmedziť ho alebo od neho odradiť“ („Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia“), ktoré vypracovali partneri námorného odvetvia na dobrovoľnom základe a zmluvné strany ich podporili a napomáhali vzhľadom na naliehavosť hrozieb pri pobreží Somálska. Partneri námorného odvetvia zaktualizovali tieto opatrenia v 2. verzii, ktorá bola uverejnená v obežníku MSC.1/Circ. 1335 z 29. septembra 2009.

               (4)

               Aj keď tieto opatrenia zhrnuté v obežníkoch IMO nie sú povinné a záväzné, evidentný záujem na zlepšení námornej bezpečnosti vedie k zabezpečeniu toho, aby plavidlá plaviace sa pod vlajkou niektorého z členských štátov boli čo možno najlepšie oboznámené so súčasnými znalosťami v prípade, že sa nachádzajú v zónach s vysokým rizikom pirátstva a ozbrojených útokov.

               (5)

               Pirátstvo a ozbrojené útoky proti plavidlám sú často násilné a okrem súčasnej situácie pri pobreží Somálska, v Adenskom zálive a v Indickom oceáne predstavujú vážnu hrozbu v niekoľkých oblastiach sveta.

               (6)

               Údaje za rok 2008 týkajúce sa pirátstva sú najvyššie od roku 1991, keď ich začal Medzinárodný námorný úrad evidovať, a uvádza sa v nich 293 útokov na plavidlá, 49 zajatých, 889 námorníkov zobratých za rukojemníkov, 11 zabitých, 21 nezvestných a pravdepodobne mŕtvych. Od roku 2008 sa útoky na plavidlá a ich únosy znásobili najmä pri pobreží Somálska, v Adenskom zálive a v Indickom oceáne. Piráti napadli a zadržali mnoho plavidiel s posádkami v očakávaní výplaty výkupného za ich prepustenie. Doba zajatia trvá niekoľko týždňov alebo dokonca niekoľko mesiacov a pre zajatých námorníkov je to neprijateľné a ťažko znesiteľné.

               (7)

               Od začiatku roku 2009 sa zistil nárast útokov v Indickom oceáne a Adenskom zálive, a to aj napriek relatívnemu poklesu počas leta, spôsobenému monzúnom a ťažkými plavebnými podmienkami pre pirátov. V roku 2009 podnikli piráti minimálne 164 útokov, 48 z nich skončilo zajatím plavidla.

               (8)

               V „najlepších postupoch riadenia“ sa odporúča námorným spoločnostiam a plavidlám, aby sa pred prejazdom Adenským zálivom zaregistrovali na internetovej stránke Strediska pre námornú bezpečnosť v Africkom rohu (http://www.mschoa.org). Zaregistrované plavidlá dostávajú všetky dostupné informácie týkajúce sa situácie v tejto plavebnej zóne a sledujú ich sily operácie EU NAVFOR-ATALANTA, čo znižuje riziká útokov. Viac ako tretina prechádzajúcich plavidiel sa však v Stredisku pre námornú bezpečnosť v Africkom rohu stále neregistruje a v dôsledku toho nemôžu využívať opatrenia, ktoré sa zaviedli pre zabezpečenie ich prejazdu touto zónou.

               (9)

               Dňa 15. júna 2009 sa rozhodla Rada Európskej únie predĺžiť na dobu jedného roku, od 13. decembra 2009, vojenskú operáciu Európskej únie EU NAVFOR-ATALANTA s cieľom prispieť k prevencii, potláčaniu pirátstva a ozbrojených lúpeží pri pobreží Somálska a odrádzaniu od nich. Táto vojenská operácia je prvou námornou operáciou uskutočnenou v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP). Rada skonštatovala, že pirátstvo pri somálskom pobreží aj naďalej predstavuje vážnu hrozbu pre námornú plavbu v tejto zóne.

               (10)

               Z dôvodu ich doplnkovosti ku krokom podniknutým v rámci operácie EU NAVFOR-ATALANTA môže účinné a harmonizované zavedenie preventívnych opatrení, odporučených obežníkmi MSC.1/Circ. 1334 a MSC.1/Circ. 1335, iba prispieť k efektivite činnosti námornej ochrany, o ktorej rozhodla Rada v boji proti pirátstvu pri pobreží Somálska.

               (11)

               Je na členských štátoch, aby zrealizovali opatrenia na posilnenie námornej bezpečnosti a uistili sa, že na tento účel pridelili a poskytli všetky potrebné prostriedky,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   1.   Členské štáty sa vyzývajú, aby dbali na účinné a harmonizované uplatňovanie preventívnych opatrení s cieľom čeliť hrozbám, ktorým môžu byť plavidlá vystavené pri pirátstve a ozbrojených útokoch. Tieto už zhrnuté a skonsolidované opatrenia získali veľkú podporu od Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) a partnerov námorného odvetvia.
   2.   Všeobecné opatrenia

               2.1.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby oboznámili u nich zaregistrovaných prevádzkovateľov s obežníkom MSC.1/Circ. 1334, prijatým na 86. zasadnutí Výboru pre námornú bezpečnosť Medzinárodnej námornej organizácie (IMO), v ktorom sa uvádzajú a aktualizujú preventívne sebaobranné opatrenia, ktoré by mali plavidlá a námorné spoločnosti prijať v boji proti pirátstvu a ozbrojeným útokom kdekoľvek, kde takéto nebezpečenstvo hrozí, v súlade s ustanoveniami Medzinárodného kódexu pre bezpečnosť lodí a prístavných zariadení (kódex ISPS).

               2.2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby preverili predovšetkým skutočnosť, či majú plavidlá výkonnú posádku v dostatočnom počte v súlade s pravidlom 4.28 časti B kódexu ISPS, ktoré sa stalo záväzným na základe článku 3 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 (1).

         3.   Zvláštne opatrenia pre situáciu pri pobreží Somálska

               3.1.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby oboznámili u nich zaregistrovaných prevádzkovateľov s obežníkom MSC.1/Circ. 1332, prijatým na 86. zasadnutí Výboru pre námornú bezpečnosť Medzinárodnej námornej organizácie (IMO), doplneným obežníkom MSC.1/Circ. 1335, v ktorých sa na medzinárodnej úrovni preberajú „najlepšie postupy riadenia s cieľom zabrániť pirátstvu v Adenskom zálive a pri pobreží Somálska, odradiť od neho, alebo ho obmedziť“, ktoré partneri námorného odvetvia pravidelne zverejňujú a zabezpečujú ich pravidelnú aktualizáciu.

               3.2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby prijali všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie zverejňovania a pravidelných aktualizácií a na kontrolu realizácie najlepších postupov riadenia na odrádzanie od pirátstva pri pobreží Somálska, ktoré sa uvádzajú v prílohe k tomuto odporúčaniu.

      V Bruseli 11. marca 2010

            Za Komisiu

         Siim KALLAS

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 129, 29.4.2004, s. 6.

      PRÍLOHA

         Najlepšie postupy riadenia v rámci boja proti pirátstvu v Adenskom zálive a pri somálskom pobreží

         (2. verzia – august 2009)

      Najlepšie postupy riadenia v úsilí čeliť pirátstvu v Adenskom zálive a pri somálskom pobreží podporujú títo medzinárodní zástupcovia v odvetví:

                  1.

                  Medzinárodné združenie nezávislých majiteľov cisternových plavidiel (INTERTANKO)

                  2.

                  Medzinárodná komora lodnej dopravy (ICS)

                  3.

                  Medzinárodné námorné fórum naftových spoločností (OCIMF)

                  4.

                  Baltská a medzinárodná námorná rada (BIMCO)

                  5.

                  Spoločnosť medzinárodných prevádzkovateľov cisternových lodí na prepravu plynu a terminálov (SIGTTO)

                  6.

                  Medzinárodné združenie vlastníkov lodí na prepravu suchého nákladu (INTERCARGO)

                  7.

                  Medzinárodná skupina klubov na ochranu a odškodnenie (IGP&I)

                  8.

                  Medzinárodné združenie spoločností zabezpečujúcich okružné plavby (CLIA)

                  9.

                  Medzinárodná únia námorných poisťovateľov (IUMI)

                  10.

                  Spoločný vojnový výbor (JWC) a Spoločný výbor pre lodné dopravné prostriedky (JHC)

                  11.

                  Medzinárodná námorná kancelária (IMB)

                  12.

                  Medzinárodná federácia pracovníkov v doprave (ITF)

            Tieto najlepšie postupy riadenia podporujú tiež:

                  13.

                  Stredisko pre námornú bezpečnosť v Africkom rohu (MSCHOA)

                  14.

                  Námorná obchodná organizácia Spojeného kráľovstva (UKMTO Dubaj)

                  15.

                  Námorná styčná kancelária (MARLO)

         Odporúčané postupy plánovania a prevádzky pre majiteľov, prevádzkovateľov, manažérov a kapitánov lodí plávajúcich tranzitom cez Adenský záliv a pri somálskom pobreží

         Účel

                  1.

                  Účelom tohto dokumentu je poskytnúť najlepšie postupy riadenia (NPR), aby sa spoločnostiam a lodiam pomohlo vyhnúť sa pirátskym útokom, odradiť pirátske útoky a oddialiť úspešné útoky v Adenskom zálive (AZ) a pri somálskom pobreží. Organizácie, s ktorými bol tento dokument konzultovaný, predstavujú prevažujúcu väčšinu vlastníkov a prevádzkovateľov lodí plávajúcich tranzitom cez túto oblasť.

                  2.

                  Tieto organizácie budú svojich členov podporovať, aby využívali tieto NPR, a budú sa snažiť rozšíriť ich na ďalšie záujmy v plavbe, ako sú NPR pre boj s pirátstvom v tejto oblasti. Tento dokument dopĺňa usmernenia poskytnuté v obežníku IMO MSC.1/Circ. 1334.

         Typické formy útokov a získané poučenia

                  1.

                  Počas roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 sa v celom AZ a pri somálskom pobreží, ako aj v severozápadných vodách Indického oceánu vyskytol zvýšený počet pirátskych útokov na obchodné lode. Väčšina útokov sa zozačiatku sústreďovala okolo severnej strany AZ, ale dochádzalo k nim aj pri východnom pobreží Somálska.

                  2.

                  Analýza úspešných útokov ukazuje, že piráti využívajú tieto spoločné prvky zraniteľnosti:

                              a)

                              malá rýchlosť;

                              b)

                              nízky voľný bok lode;

                              c)

                              neprimerané plánovanie a postupy;

                              d)

                              viditeľne nízka pracovná pohotovosť a/alebo zjavný nedostatok prostriedkov na vlastnú ochranu;

                              e)

                              ak je zrejmá pomalá reakcia lode.

                  3.

                  Pri útokoch na otvorené lode/ľahké člny sa všeobecne používajú dve alebo viac malých rýchlosti (do 25 uzlov) v útokoch, ktoré často prichádzajú z ľavej prednej strany a/alebo z kormy lode.

                  4.

                  Používanie pirátskej „materskej lode“, čo je väčšia loď, ktorá má na palube personál, vybavenie, zásoby a menšie útočné plavidlo, umožnilo úspešné podnikanie útokov vo väčšej vzdialenosti od pobrežia.

                  5.

                  Ostražitosť by mala byť väčšia za ranného brieždenia a za súmraku, pretože väčšina útokov sa uskutočnila v tejto dobe.

                  6.

                  Plavidlá o vyššej rýchlosti (15 uzlov a viac) by nemali predpokladať, že sú bezpečné pred útokom, ale rýchlosť je účinná forma ochrany. V oblasti sa použila streľba z ľahkých strelných zbraní, granáty s raketovým pohonom (RPG), aby sa kapitáni plavidiel zastrašili a aby znížili rýchlosť plavidiel. Ukázalo sa, že udržovanie plnej rýchlosti na mori je za takýchto okolností účinné.

                  7.

                  Väčšinu pokusov o únos odrazili lodné posádky, ktoré vopred plánovali plavbu, absolvovali výcvik na ňu a použili pasívne protiopatrenia s dobrým výsledkom.

                  8.

                  Schopnosť útočníkov zasiahnuť značne ovplyvňujú aj poveternostné podmienky a podmienky na mori. Sila vetra presahujúca 18 uzlov a výška vĺn viac ako 2 metre sa považujú sa dostatočné na zaistenie ochrany pre všetky plavidlá okrem najzraniteľnejších, najmä ak kapitáni vezmú plne do úvahy najlepšie postupy riadenia.

         Odporúčané najlepšie postupy riadenia

      1.   Úvod

      a)   Aj keď sa uznáva absolútna voľnosť rozhodovania kapitána, ktorý môže v tejto oblasti vždy podľa vlastného uváženia prijať príslušné opatrenia na zamedzenie pirátskych útokov, na odradenie od nich alebo na ich zdržanie, tento dokument o najlepších postupoch je určený vlastníkom, prevádzkovateľom a kapitánom lodí a ich posádkam.
      b)   Nie všetky opatrenia, ktorými sa zaoberá tento dokument, musia byť použiteľné pre každú loď. Preto sa ako súčasť analýzy rizika odporúča posúdenie s cieľom určiť, ktoré z NPR budú pre loď najvhodnejšie. Ako účinné sa však všeobecne osvedčili tieto:
      2.   Pred tranzitnou plavbou – všeobecné plánovanie

      a)   Všeobecné informácie

                  i)

                  UKMTO Dubaj je v tejto oblasti prvým kontaktným miestom pre lode. UKMTO Dubaj zaisťuje každodenné spojenie medzi kapitánmi a ozbrojenými silami, komunikuje s loďami a je v priamom spojení s MSCHOA a vojenskými veliteľmi na mori. UKMTO Dubaj vyžaduje pravidelnú aktualizáciu polohy a predpokladaného pohybu lodí. Tieto informácie používa na pomoc pre námorné jednotky v udržovaní presného obrazu o plavbe. (Ďalšie podrobnosti pozri v slovníku v prílohe A.)

                  ii)

                  Stredisko pre námornú bezpečnosť v Africkom rohu (MSCHOA) je plánovací a koordinačný orgán pre vojenské sily EÚ (EUNAVFOR) v Adenskom zálive a v oblasti pri somálskom pobreží. (Pozri slovník v prílohe A.)

                  iii)

                  Námorná styčná kancelária (MARLO) pôsobí ako sprostredkovateľ výmeny informácií medzi Spojenými námornými silami (CMF) a spoločenstvom obchodnej plavby v oblasti. (Pozri slovník v prílohe A.)

                  iv)

                  Pred tranzitnou plavbou cez vysoko rizikovú oblasť by vlastník a kapitán mali uskutočniť vlastné posúdenie rizika, aby vyhodnotili pravdepodobnosť a dôsledky pirátskych útokov na loď na základe najnovších dostupných informácií. Výsledkom tohto posúdenia rizika by malo byť určenie opatrení na zamedzenie, zmiernenie a obnovu a bude znamenať spojenie štatutárnych požiadaviek s doplňujúcimi opatreniami na boj s pirátstvom.

                  v)

                  Postupy krízového riadenia spoločnosti by sa mali považovať za primerané opatrenia, aby sa mohlo čeliť hrozbe pirátstva tým, že sa prijmú postupy odporúčané organizáciou IMO a iné postupy odporúčané v tomto odvetví, ktoré sú vhodné za konkrétnych okolností a pre konkrétny typ lode.

                  vi)

                  Vojenské námorné orgány vyžadujú predbežné oznámenie o zamýšľanej plavbe plavidla, aby mohli určiť jej zraniteľnosť a naplánovať vhodnú ochranu. Dosahuje sa to predovšetkým:

                              1.

                              Úvodnou správou pre UKMTO Dubaj (elektronickou poštou alebo faxom).

                              2.

                              Úvodnou správou pre MARLO (elektronickou poštou alebo faxom).

                              3.

                              Okrem toho, ak sa plánuje tranzitná plavba cez Adenský záliv alebo v oblasti vymedzenej 12° severnej šírky, 58° východnej dĺžky a 10° južnej šírky: registrovaním pohybu plavidla v MSCHOA (buď online, elektronickou poštou alebo faxom).

                  vii)

                  Aj keď by sa mali prijať opatrenia, aby sa pirátom zamedzilo nalodenie na palubu, najdôležitejšia je bezpečnosť posádky a cestujúcich.

            b)   Plánovanie v spoločnosti
      Rozhodne sa odporúča, aby sa manažéri a/alebo prevádzkové oddelenie zaregistrovali s cieľom získať prístup do tajnej časti internetovej stránky MSCHOA (www.mschoa.eu), aby preskúmali informácie, ktoré sú tam obsiahnuté, a aby ich príslušným spôsobom oznámili svojej flotile.

                  i)

                  Štyri až päť dní pred tým, než plavidlo vstúpi do medzinárodného odporúčaného tranzitného koridoru (IRTC) alebo do oblasti vymedzenej 12 stupňami severnej šírky alebo 58 stupňami východnej dĺžky alebo 10 stupňami južnej šírky, zaistiť, aby organizácii MSCHOA bola predložená „Registrácia pohybu plavidla“ (online, elektronickou poštou alebo faxom). Poznámka: Môže to podať buď loď, alebo spoločnosť.

                  ii)

                  Preskúmať posúdenie bezpečnosti lode (SSA) a realizáciu plánu bezpečnosti lode (SSP) tak, ako to vyžaduje Kódex medzinárodných lodí a prístavných zariadení (ISPS) s cieľom čeliť hrozbe pirátstva.

                  iii)

                  Bezpečnostnému dôstojníkovi spoločnosti (CSO) sa odporúča zaistiť, aby pohotovostný plán pre vysoko rizikovú plavbu bol zavedený, aby sa plnil, aby sa vysvetlil kapitánovi a bezpečnostnému dôstojníkovi lode (SSO) a aby sa s nimi prerokoval.

                  iv)

                  Byť informovaný o morských oblastiach, ktoré boli vyhlásené ako oblasti s mimoriadne vysokým rizikom.

                  v)

                  Poskytnúť svojmu kapitánovi lode usmernenia týkajúce sa prioritných a dostupných metód tranzitnej plavby v oblasti (skupinový tranzit, sprevádzaný skupinový tranzit, národný konvoj atď.).

                  vi)

                  Uskutočňovať pravidelný výcvik posádky.

                  vii)

                  Použitie ďalších súkromných stráží sa ponecháva na uváženie spoločnosti, ale neodporúča sa použitie ozbrojených stráží.

                  viii)

                  Posúdiť ďalšie zdroje pre zvýšenie počtu členov strážnej služby.

                  ix)

                  Pred tranzitnou plavbou cez oblasti s vysokým rizikom zvážiť vybavenie lodí prostriedkami na vlastnú ochranu (SPM).

            c)   Plánovanie kapitána lode:

                  i)

                  Oznámenie „Úvodnej správy“ organizáciám UKMTO Dubaj a MARLO (elektronickou poštou alebo faxom) pri vstupe do vyhlásenej oblasti medzi Suezom a 78 stupňami východnej dĺžky a 10 stupňami južnej šírky, pozri diagram plánovania proti pirátstvu Q6099.

                  ii)

                  Štyri až päť dní pred vstupom do IRTC alebo do oblasti vymedzenej 12 stupňami severnej šírky, 58 stupňami východnej dĺžky alebo 10 stupňami južnej šírky zaistiť, aby organizácii MSCHOA bola podaná „Registrácia pohybu plavidla“ (online, elektronickou poštou alebo faxom). Poznámka: Môže ju podať buď loď, alebo spoločnosť. Keď ju spoločnosť vyplní, kapitáni by sa mali so svojimi spoločnosťami presvedčiť, že organizácia MSCHOA správne zaregistrovala ich podrobné údaje.

                  iii)

                  Pred tranzitnou plavbou v oblasti sa odporúča, aby posádka bola dôkladne poučená.

                  iv)

                  Pohotovostný plán proti pirátstvu sa ukázal ako najúčinnejší, keď sa zaviedol dopredu. Pred vstupom do oblasti sa uskutočňuje nácvik, preskúmava plán a všetok personál je poučený o svojich povinnostiach vrátane oboznámenia s výstražným signálom oznamujúcim pirátsky útok.

                  v)

                  Kapitánom sa odporúča pripraviť tiež núdzový plán spojenia, ktorý obsahuje všetky dôležité núdzové kontaktné čísla a dopredu pripravené správy, ktoré by mali byť pohotovo k dispozícii alebo by sa mali trvale zobrazovať vedľa komunikačného panelu (napr. telefónne čísla MSCHOA, IMB PRC, CSO atď. – pozri zoznam kontaktov v prílohe B).

                  vi)

                  Stanoviť zásady automatického identifikačného systému (AIS) lode: SOLAS umožňuje kapitánovi podľa jeho uváženia vypnúť AIS, ak sa domnieva, že jeho používanie zvyšuje zraniteľnosť lode. Aby sa však námorným vojenským silám poskytli informácie pre lokalizáciu v AZ, odporúča sa, aby prenos AIS pokračoval ďalej, ale aby sa obmedzil na identitu, polohu, kurz, rýchlosť a navigačnú situáciu lode a na informácie týkajúce sa bezpečnosti. Rozhodnutie pri somálskom pobreží sa zase ponecháva na uváženie kapitána, ale vojenské námorníctvo v súčasnej dobe odporúča úplne systém vypnúť. V prípade pochybností si to možno overiť v organizácii MSCHOA.

            3.   Plánovanie pred tranzitnou plavbou

      a)   V prípade plavby v oblasti sa plavidlám odporúča oznámiť svoju poludňajšiu polohu, kurz, rýchlosť, odhadnutú a skutočnú dobu príchodu do UKMTO Dubaj a MARLO.
      b)   Plavidlám sa tiež odporúča, aby zvýšili početnosť týchto správ, keď plávajú v oblastiach, ktoré sú známe vysokým rizikom/pirátskymi útokmi, a aby oznámili, keď prechádzajú cez bod A alebo B v AZ, ako je to znázornené na diagrame proti pirátstvu Q6099.
      c)   V AZ

                  i)

                  EUNAVFOR naliehavo odporúčajú, aby lode plávali v IRTC. Lode smerujúce na západ by sa mali držať severnej časti koridoru a lode smerujúce na východ južnej časti koridoru. Usmernenia pre skupinový tranzit (GT) v AZ týkajúce sa doby a rýchlostí sú na internetovej stránke MSCHOA, ak sa predpokladá GT.

                  ii)

                  Lode by sa mali v tranzite vyhnúť vstupu do jemenských teritoriálnych vôd (YTW). Je to z dôvodov medzinárodného obyčajového práva, pretože medzinárodné vojenské (nejemenské) sily nemôžu chrániť lode napadnuté v jemenských teritoriálnych vodách.

                  iii)

                  Lode sa môžu požiadať o úpravu plánov plavby tak, aby zodpovedali trase odporúčanej organizáciou MSCHOA.

                  iv)

                  Lode by nemali očakávať, že počas GT ich bude stále sprevádzať vojnová loď. Ale všetky vojnové lode v AZ, či už sú súčasťou EUNAVFOR, alebo sú s nimi koordinované, budú informované o GT v AZ a budú mať prístup k všetkým podrobným údajom o zraniteľnom loďstve.

                  v)

                  MSCHOA naliehavo odporúča kapitánom, aby vyvinuli všetky snahy pre plánovanie dôb tranzitnej plavby cez vysoko rizikové oblasti AZ v nočnej dobe (MSCHOA to lodiam oznámi). V noci došlo k veľmi málo úspešným útokom.

            d)   Mimo AZ

                  i)

                  Lode plávajúce pri východnom pobreží Somálska by sa mali pozrieť na internetovú stránku MSCHOA alebo UKMTO Dubaj, aby získali najnovšie odporúčanie trasy.

                  ii)

                  Kapitáni by mali UKMTO Dubaj ešte obvyklým spôsobom oznámiť posledné aktualizované údaje o kurze lode a ďalšie podrobnosti.

            e)   Zoznam užitočných podrobných kontaktných údajov je obsiahnutý v prílohe B.
      4.   Pred tranzitom – obranné opatrenia

      a)   S prihliadnutím na úrovne obsadenia lodí posádkami zaistiť, že každodenné práce na lodi sa budú vykonávať s dostatočným predstihom, aby dobre oddýchnutá a poučená posádka držala strážnu službu a aby bol k dispozícii dostatočný počet členov strážnej služby. Kapitán a strážni dôstojníci by mali byť oboznámení s vplyvom kľukatého manévrovania na palube ich konkrétnej lode (za všetkých podmienok na mori), a najmä s vplyvom, ktorý toto manévrovanie môže mať za zníženej rýchlosti plavidla.
      b)   Počas tranzitu v AZ a plavby pri somálskom pobreží zvážiť minimalizovanie vonkajšej komunikácie (rádiá, mobilné telefóny a informácie AIS) iba na nevyhnutnú komunikáciu týkajúcu sa bezpečnosti a zabezpečenia a na informácie SOLAS.
      c)   Zvýšiť pohotovosť a rezervu spustením ďalších pomocných zariadení vrátane generátorov a kormidelných motorov.
      d)   Zvýšiť hliadky/obsadiť lodný mostík členmi posádky.
      e)   Obsadiť strojovňu členmi posádky.
      f)   Zaistiť a kontrolovať prístup na lodný mostík, do strojovne, kormidelne a do všetkých ubytovacích/vnútorných priestorov. Všetky potenciálne prístupové miesta (dvere, lodné okná, vetracie otvory) by sa mali posúdiť z hľadiska rizika a náležite zaistiť, najmä ak sa potenciálne prístupové miesto považuje za dostatočne veľké, aby sa útočník dostal tadiaľ dovnútra. V tranzitnej plavbe cez vysoko rizikové oblasti by sa prístup do a z ubytovacích priestorov a priestorov pre vnútorné práce mal obmedziť na jedno prístupové miesto. Žiadne použité opatrenia by nemali zahradiť núdzový VÝCHOD z vnútorného priestoru, aj keď bude zabezpečený proti vstupu pirátov zvonku.
      g)   V prípade nebezpečenstva možno kontaktovať vojnové lode na 16. kanále VHF (záložný kanál 08).
      h)   Skontrolovať, či všetky rebríky a vonkajšie zariadenia sú zložené alebo vytiahnuté na palubu.
      i)   Skontrolovať, či prostriedky na vlastnú ochranu, ktoré boli zavedené dopredu, sú bezpečne namontované a či fungujú podľa ich určenia. Mať na pamäti, že dočasné prostriedky nemusia pracovať naplno, takže môžu poskytovať iba zníženú úroveň ochrany.
      j)   Ak má loď pomerne nízky voľný bok, zvážte možnosť zväčšiť šírku palubného zábradlia, aby sa zabránilo uchyteniu hákov. Príklady takýchto opatrení si pozrite na internetovej stránke MSCHOA.
      k)   Odporúča sa určiť vybrané miesta alebo „bašty“ pirátskych útokov a nacvičiť blokovacie postupy, aby sa zdržal prístup k riadeniu lode a získal čas. V ideálnom prípade by mali byť mimo vonkajších priehradiek a lodných okien. Keďže prebieha diskusia o používaní vybraných miest útokov a metódach ich využitia, kapitánom sa odporúča, aby si túto otázku pravidelne overovali v organizácii MSCHOA.
      l)   Zvážiť použitie figurín na koľajniciach na simulovanie ďalších hliadok. Ak však konštrukčné riešenie lode vytvára čierne miesta v zornom poli a v posúdení bezpečnosti sa zistí toto riziko, môže sa to kompenzovať obsadením členmi posádky.
      m)   Odporúča sa, aby protipožiarne čerpadlá a/alebo hadice boli pod tlakom a pripravené na kropenie cez palubu okolo plavidla, a to najmä na najzraniteľnejších miestach.
      n)   Pozornosť by sa mala tiež venovať vytváraniu vodnej clony okolo plavidla, aby sa ďalej zamedzilo nalodeniu.
      o)   Zvážiť používanie drôtených lán/fyzických prekážok okolo kormy lode/najnižších miest prístupu primeraných pre bezpečnosť a únik posádky.
      p)   Zvážiť používanie pasívneho obranného vybavenia.
      q)   Zvážiť zaistenie optiky na videnie za šera, ktorá sa používa za tmy.
      r)   Zapnúť kamery pre uzatvorené televízne okruhy – CCTV (ak sú namontované).
      5.   V tranzite – prevádzka

      a)   Lodná posádka by nemala byť vystavená prílišnému riziku, keď používa prostriedky na vlastnú ochranu (SPM).
      b)   Všetky lode v AZ sa naliehavo vyzývajú, aby používali IRTC a dodržiavali odporúčanie MSCHOA na GT a doby plavby tak, ako je to vyhlásené na internetovej stránke MSCHOA.
      c)   Námorníci sa upozorňujú tiež na obežník IMO SN.1 Circ. 281 zo 4. augusta 2009, „Informácie o medzinárodne uznávanom tranzitnom koridore (IRTC) pre lode plávajúce tranzitom cez Adenský záliv“, kde sa odporúča, aby vojenské orgány menili IRTC v závislosti od prevažujúcich okolností. Námorníci sa preto vyzývajú, aby si najnovšie informácie alebo výstrahy pre plavbu vyhlásené pre túto oblasť vyhľadali na internetovej stránke „MSCHOA“ http://www.mschoa.org
      d)   Ak sa hodláte plaviť v skupinovom tranzite (GT) cez IRTC: Plavte sa tranzitom pri rýchlosti skupinového tranzitu, ale buďte si vedomí obmedzení lode. (Napríklad v súčasnej dobe sa odporúča, že ak je vaša plná rýchlosť 16 uzlov, zvážte v skupinovom tranzite plavbu o rýchlosti 14 uzlov a 2 uzly si ponechajte v rezerve.)
      e)   Ak sa nehodláte plaviť v GT cez IRTC: Pri plavbe cez vysoko rizikovú oblasť si zachovajte plnú rýchlosť na mori. (V súčasnej dobe sa odporúča, že ak je vaša plná rýchlosť na mori vyššia ako 18 uzlov, neznižujte ju v prípade GT. Radšej si zachovajte plnú rýchlosť na mori a snažte sa čo najrýchlejšie preplávať tranzitom cez vysoko rizikovú oblasť, pokiaľ možno za tmy.)
      f)   Lode by mali vždy spĺňať Medzinárodné pravidlá pre zabránenie zrážkam na mori. Kapitáni by sa mali snažiť nesťažovať ostatným plavidlám bezpečnú plavbu, keď prichádzajú do IRTC a keď ho opúšťajú. Navigačné svetlá by sa nemali v noci vypínať. Dodržujte usmernenia, ktoré vydal príslušný orgán vlajkového štátu.
      g)   Zaistite len také osvetlenie paluby, ktoré je potrebné pre bezpečnosť. Osvetlenie v tieňových zónach okolo lodného trupu môže rozšíriť oblasť viditeľnosti pre hliadku, ale len ak je v súlade s bezpečnou plavbou. Ak spozorujete podozrivé dianie okolo plavidla, zvážte okamžité použitie „diaľkovo ovládaných“ svetlometov lode, pokiaľ sú namontované a pokiaľ sa považujú za vhodné; použitie svetlometov môže zastaviť možný útok a odradiť od neho. (Vojenské námorné sily v súčasnej dobe odporúčajú tranzitnú plavbu len s navigačnými svetlami.)
      h)   Majte na lodnom mostíku fotografie pirátskych „materských lodí“. Keď ich spozorujete, okamžite to hláste. Každé spozorovanie podozrivých materských lodí nahláste UKMTO Dubaj a IMB PRC. (Príklad hlásenia pirátstva určeného na odovzdávanie takých informácií alebo nahlásenie akéhokoľvek iného útoku či pozorovania – pozri prílohu C.)
      i)   Kapitán by sa mal snažiť čo najskôr hrozbu vyhodnotiť. Len čo kapitán nadobudne presvedčenie, že loď je ohrozená, mal by ihneď zavolať UKMTO Dubaj.
      j)   Všetkými dostupnými prostriedkami si udržujte dobrý výhľad na podozrivé plavidlo, a to najmä z kormy a zo všetkých strán lode.
      k)   Chráňte posádku pred vystavením prílišnému riziku. V tranzitnej plavbe cez vysoko rizikovú oblasť by sa na palube mali vykonávať len nevyhnutné práce. Za tmy by kapitáni mali podľa možnosti držať členov posádky ďalej od vonkajších palubných priestorov, aj keď dbajú na ich povinnosť udržovať si vždy úplný a náležitý výhľad.
      l)   Používajte svetlá, zvonenie na poplach a aktivitu posádky na varovanie podozrivých pirátov, že ste ich spozorovali.
      m)   K dispozícii sú rôzne iné doplňujúce, komerčne dostupné, nesmrtonosné obranné prostriedky, ktoré by bolo možné zvážiť; mali by ich však posúdiť spoločnosti podľa skutkovej podstaty a konkrétnych charakteristík, ako aj zraniteľnosti danej lode.
      6.   V prípade útoku pirátov

      a)   Dodržujte dopredu spracovaný pohotovostný plán lode.
      b)   Aktivujte núdzový plán komunikácie a ihneď nahláste útok jedinému hlavnému kontaktnému miestu pre prípad útoku, ktorým je UKMTO Dubaj. (MSCHOA ako stredisko pre dohľad nad bezpečnosťou na mori z hľadiska pirátskych útokov v oblasti, ktoré je trvale obsadené personálom, bude aj naďalej fungovať ako záložný kontaktný bod v prípade útoku).
      c)   Aktivujte lodný výstražný bezpečnostný systém (SSAS), ktorý bude varovať bezpečnostného dôstojníka vašej spoločnosti a vlajkový štát. Hlásenia po útoku by sa mali podať čo najrýchlejšie príslušným strediskám pre hlásenie pirátskych útokov tak, ako je to vysvetlené v oddiele 9.
      d)   Ak kapitán využil svoje právo vypnúť automatický identifikačný systém (AIS) počas tranzitu cez pirátsku oblasť, mal by sa tento systém zapnúť, keď na loď zaútočia piráti.
      e)   Spusťte núdzový poplach a ohláste „pirátsky útok“ (PA) v súlade s pohotovostným plánom lode.
      f)   Vyšlite tiesňové volanie na 16. kanále VHF (a záložnom kanále 08, ktoré monitorujú jednotky vojenského námorníctva). Prípadne pošlite núdzovú správu cez systém digitálneho selektívneho volania – DSC a Inmarsat-C. Nadviažte telefonické spojenie s UKMTO Dubaj.
      g)   Zabráňte obkľúčeniu člnov na lodi zmenou kurzu a zvýšením rýchlosti, ak je to možné (1). Piráti majú veľké ťažkosti dostať sa na palubu lode, ktorá:

                  i)

                  pláva o vyššej rýchlosti ako 15 uzlov;

                  ii)

                  manévruje – odporúča sa, aby kapitáni čo najskôr zahájili nepretržité manévrovanie kľučkovaním v malých zákrutách s cieľom zabrániť nalodeniu na palubu, aj keď sa pritom udržuje rýchlosť. Zvážte zvýšené vystavenie pirátov vetru/vlnám a použitie vlny na prove a kropenie kormy, aby sa obmedzil príchod pirátskych síl pozdĺž lode. Kapitáni a strážni dôstojníci (OOW) by mali byť informovaní o charakteristikách manipulácie a manévrovania s plavidlom. Mimoriadna pozornosť by sa mala venovať účinkom rôznych kormidelných povelov a vplyvu, ktoré môžu mať na rýchlosť lode.

            h)   Uveďte do činnosti obranné prostriedky za pomoci protipožiarnych čerpadiel.
      i)   Posúďte zapnutie predných palubných svetiel s cieľom upozorniť na vaše plavidlo a prispieť k tomu, aby vás vojenské sily pri príchode spoľahlivo identifikovali ako plavidlo vystavené útoku.
      j)   Nechajte nastúpiť všetkých ostatných členov posádky v súlade s pohotovostným plánom lode.
      7.   Keď sa piráti nalodia na palubu

      a)   Skôr, ako piráti získajú prístup na lodný mostík, informujte UKMTO Dubaj, a pokiaľ to čas dovolí, aj spoločnosť.
      b)   Neklaďte odpor; mohlo by to viesť k zbytočnému násiliu a zraneniu posádky.
      c)   Ak sa musí lodný mostík/strojovňa evakuovať, mal by sa hlavný motor zastaviť; podľa možnosti by sa plavidlo malo vzdialiť a malo by sa plaviť s odstupom od ostatných lodí.
      d)   Zachovajte pokoj a plne s pirátmi spolupracujte.
      e)   Zabezpečte celú posádku okrem skupiny členov posádky na lodnom mostíku, zostaňte všetci spolu na jednom mieste.
      f)   Ak je na zablokovanom „prístupovom mieste“ k dispozícii zaisťovacia vnútorná ochrana/kryt v prípade, že sa piráti snažia vynútiť si vstup na loď. Nechajte prístupové miesto/dvere a lodné okná/okná voľné – nebráňte vstupu. Používajte metódy núdzovej komunikácie z prístupových miest pre spojenie s orgánmi.
      8.   V prípade vojenskej akcie

      a)   Posádke by sa malo odporúčať, aby nikdy NEPOUŽÍVALA fotoaparáty s bleskom, keď prebieha akákoľvek vojenská akcia.
      b)   Ak príslušníci armády podnikajú zásah na palube lodí, všetok personál by sa mal držať dole na palube a zakryť si hlavu obidvoma rukami, ktoré sú viditeľné a prázdne.
      c)   Buďte pripravení odpovedať na otázky o vašej totožnosti a postavení na palube.
      d)   Uvedomte si, že angličtina nie je pracovným jazykom všetkých jednotiek vojenského námorníctva v tejto oblasti.
      e)   Vojenské sily môžu zozačiatku zaistiť všetky osoby, na ktoré narazia. Je to obvyklá prax. Inštruujte o tom lodný personál a pripravte ho na to, aby to očakával a aby počas počiatočných fáz vojenského zásahu na palube plne spolupracoval.
      9.   Podanie správy po udalosti (referenčná príloha C)

      a)   Po každom pirátskom útoku alebo podozrivej aktivite je dôležité podať podrobnú správu o udalosti organizáciám MSCHOA, UKMTO DUBAJ a IMB.
      b)   Tým sa zaistí komplexná analýza, určia sa trendy v pirátskych aktivitách a umožní sa tiež hodnotenie pirátskych metód alebo zmien v ich taktike a okrem toho sa zabezpečí, že pre ostatné obchodné lode, ktoré sa nachádzajú v blízkosti, sa budú môcť vydať príslušné varovania.
      c)   Kapitáni sa preto žiadajú, aby vyplnili štandardizovaný formulár správy o pirátstve obsiahnutý v prílohe C.

         Aktualizácia najlepších postupov riadenia

                  1.

                  Predpokladá sa, že tieto NPR sa budú pravidelne aktualizovať na základe prevádzkových skúseností a získaných poučení. Strany tohto dokumentu sa budú snažiť dodržiavať pravidelnú aktualizáciu týchto NPR a rozosielať revízie svojim príslušným členom a iným zainteresovaným organizáciám.

                  2.

                  V prípade pochybností navštívte internetovú stránku MSCHOA, na ktorej budú vždy uverejnené príslušné doplňujúce informácie (s tým, že ich nemusia schváliť všetky vyššie uvedené organizácie).

         (1)  Možnosť získať čas, dokiaľ neprídu vojenské sily, často vedie k prerušeniu útoku pirátov. Preto je veľmi dôležité, aby ste sa včas registrovali v MSCHOA, používali doby plavby skupinového tranzitu a aktualizovali svoju polohu v UKMTO Dubaj: je tak väčšia pravdepodobnosť, že vojenská námorná pomoc bude v dobe útoku pirátov blízko.

         PRÍLOHA A

            SLOVNÍK

         Úlohy a vzájomné vzťahy zúčastnených koordinačných orgánov.

            EUNAVFOR

         EUNAVFOR je koordinačný orgán, ktorý prevádzkuje Stredisko pre námornú bezpečnosť (Africký roh). Všetky informácie a podrobné kontaktné údaje sú uvedené na internetovej stránke MSCHOA.

            MSC (HOA) Stredisko pre námornú bezpečnosť (Africký roh)

         Organizáciu MSCHOA založila Európska únia (EÚ) ako súčasť iniciatívy európskej bezpečnostnej a obrannej politiky pre boj s pirátstvom v Africkom rohu. Táto práca začala vytvorením EÚ NAVCO v septembri 2008. Koordinačná bunka, ktorá pracuje v Bruseli, nadviazala spojenie s širokým okruhom námorného spoločenstva a zaisťuje koordináciu s vojenskými silami EÚ operujúcimi v oblasti. V novembri 2008 urobila Rada Európskej únie hlavný krok k vytvoreniu vojenskej námornej misie EUNAVFOR ATALANTA – s cieľom zvýšiť námornú bezpečnosť pri somálskom pobreží prostredníctvom zamedzovania a odvracania pirátskych útokov a napomáhania v ochrane obchodných lodí v tejto oblasti.

            UKMTO Dubaj – Námorné obchodné operácie (Spojené kráľovstvo)

         Kancelária Námorných obchodných operácií Spojeného kráľovstva (UKMTO Dubaj) v Dubaji pôsobí ako kontaktné miesto pre spojenie odvetvia so spojenými vojenskými silami (CMF). UKMTO Dubaj tiež spravuje systém dobrovoľných hlásení, na základe ktorého sa obchodným lodiam odporúča, aby v tranzitnej plavbe cez oblasť vymedzenú Suezom a 78° východnej dĺžky a 10° južnej šírky zasielali každodenné správy s uvedením svojej polohy a očakávanej doby príchodu (ETA) do ich ďalšieho prístavu. UKMTO Dubaj potom lode sleduje a informácie o ich polohe odovzdáva CMF a do sídla EÚ. Príslušné informácie, ktoré sa objavujú a ktoré ovplyvňujú obchodnú dopravu, sa potom môžu odovzdávať priamo lodiam skôr ako kanceláriám spoločností a môžu zlepšiť reakciu na akúkoľvek udalosť a ušporiť čas.
         Pre ďalšie informácie alebo pripojenie k systému dobrovoľných hlásení kontaktujte UKMTO Dubaj: UKMTO@eim.ae

         PRÍLOHA B

            Užitočné podrobné kontaktné údaje

            UKMTO Dubaj

                     E-mail

                     UKMTO@eim.ae

                     Telefón

                     + 971 505523215

                     Mobil

                     Fax

                     + 971 43065710

                     Telex

                     (51) 210473

            MSCHOA

                     Cez internetovú stránku pre hlásenia

                     www.mschoa.org

                     Telefón

                     + 44 1923958545

                     Fax

                     + 44 1923958520

                     E-mail

                     postmaster@mschoa.org

            IMB PRC

                     E-mail

                     piracy@icc-ccs.org

                     Telefón

                     + 60 320310014

                     Mobil

                     Fax

                     + 60 320785769

                     Telex

                     MA34199 IMBPC1

            MARLO

                     E-mail

                     Marlo.bahrain@me.navy.mil

                     Telefón

                     + 973 17853927

                     Mobil

                     + 973 39442117

         PRÍLOHA C

            NÁSLEDNÁ SPRÁVA – SPRÁVA O PIRÁTSKOM ÚTOKU

            Ďalšie usmernenia pre plavidlá zapojené do činností rybolovu, ktoré dopĺňajú najlepšie postupy riadenia v rámci boja proti pirátstvu v Adenskom zálive a pri somálskom pobreží

         I.   Odporúčania pre plavidlá v rybolovných oblastiach

                     1.

                     Nesomálske rybárske lode by sa mali vyhýbať činnosti rybolovu alebo tranzitu do vzdialenosti 200 námorných míľ od Somálska nezávisle od toho, či im boli vydané povolenia na túto činnosť, alebo nie.

                     2.

                     Nezačínajte rybolovné činnosti, ak radar ukazuje prítomnosť neidentifikovaných člnov.

                     3.

                     Ak spozorujete polyesterové člny takého typu, ktorý obvykle používajú piráti, plnou rýchlosťou sa od nich vzdiaľte a plávajte do vetra a mora, aby ste im sťažili plavbu.

                     4.

                     Vyhnite sa zastaveniu v noci, buďte ostražití a držte strážnu službu na lodnom mostíku, na palube a v strojovni.

                     5.

                     Počas rybolovných činností, keď je plavidlo zraniteľnejšie, buďte ostražití a držte strážnu službu pri radare, aby ste orgánom poskytli čo najviac správ, keď prebieha útok.

                     6.

                     Počas nočnej plavby používajte iba povinné navigačné a bezpečnostné svetlá, aby ste zamedzili tomu, že svetelný jas upúta pirátov, ktorí sú niekedy na člnoch bez radaru a iba číhajú okolo.

                     7.

                     Keď sa loď počas nočného rybolovu pohybuje pomaly, držte strážnu službu na lodnom mostíku, na palube a v strojovni. Používajte len povinné navigačné a bezpečnostné svetlá. Motor musí byť pripravený na okamžité spustenie.

                     8.

                     Držte sa ďalej od neidentifikovaných lodí.

                     9.

                     VHF používajte čo najmenej, aby ste zamedzili tomu, že vás budú počuť piráti a aby ste im sťažili určenie vašej polohy.

                     10.

                     Aktivujte AIS, keď v oblasti operujú námorné prieskumné lietadlá, aby ste napomohli svojej identifikácii a lokalizácii.

               II.   Identifikácia

                     1.

                     Manažérom sa naliehavo odporúča, aby svoje rybárske plavidlá zaregistrovali v MSCHOA na celú dobu činnosti pri somálskom pobreží. Malo by to zahŕňať oznámenie úplného zoznamu členov posádky na palube a podľa možností zámery s plavidlom.

                     2.

                     Uskutočnite výcvik pred plavbou alebo rybolovnými činnosťami v oblasti.

                     3.

                     Vždy, keď sú rybárske plavidlá vybavené systémom pre monitorovanie plavidiel – VMS, ich manažér by mal organizácii MSCHOA poskytnúť prístup k údajom VMS.

                     4.

                     Rybárske plavidlá by sa mali vyhnúť plavbe cez oblasti, o ktorých boli informované, že v nich bola identifikovaná podozrivá pirátska „materská loď“, a mali by použiť všetky prostriedky, aby čo najskôr zistili akýkoľvek pohyb veľkých alebo malých plavidiel, ktoré by mohli byť podozrivé.

                     5.

                     Na žiadosť lietadiel alebo lodí z operácie ATLANTA alebo z inej medzinárodnej alebo národnej operácie proti pirátom by sa rybárske plavidlá mali vždy identifikovať.

                     6.

                     Vojenské, obchodné a rybárske plavidlá by mali bezodkladne odpovedať na každú žiadosť rybárskeho plavidla o identifikáciu, ku ktorej sa približujú (aby sa pomohlo včasnému úniku, najmä ak plavidlo loví ryby).

               III.   V prípade útoku

                     1.

                     V prípade útoku alebo spozorovania podozrivého plavidla upozornite príslušné orgány (UKMTO a MSCHOA) a ostatné lode.

                     2.

                     Oznámte podrobné kontaktné údaje o druhom kapitánovi lode (ktorý je na zemi), ktorého znalosti plavidla by mohli prispieť k úspechu vojenského zásahu.

            Odporúčania len pre plavidlá používajúce vlečné siete

                     3.

                     Evakuujte všetok personál z paluby a zo sťažňového koša.

                     4.

                     Ak piráti prevzali kontrolu nad plavidlom a vlečné siete sú rozhodené, vyzvite pirátov, aby umožnili ich vytiahnutie. Ak povolia vytiahnutie vlečných sietí, dodržte pokyny pre ich uloženie a vysvetlite fungovanie ich riadiaceho mechanizmu, aby sa zamedzilo nedorozumeniu.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/24

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2015
   (2015/C 272/07)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Belgicka na rok 2014 a ktorým predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgicka na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlementu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgicka na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej bolo Belgicko určené za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Belgicku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o Belgicku tiež obsahuje výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Analýza Komisie vedie k záveru, že v Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Rizikový je najmä vývoj týkajúci sa vonkajšej konkurencieschopnosti tovaru, ktorej je potrebné venovať pozornosť, pretože jeho ďalšie zhoršenie by mohlo ohroziť makroekonomickú stabilitu. Ďalšie opatrenia na zabezpečenie konvergencie nákladových parametrov by spomalili znižovanie zamestnanosti v obchodovateľných sektoroch, zatiaľ čo hmatateľný pokrok pri vyrovnávaní historicky najväčších rozdielov v nákladoch by bolo možné posilniť presunom daňového zaťaženia z práce na iné daňové základy. Verejný dlh je aj naďalej vysoký, ale niekoľko faktorov zmierňuje súvisiace makroekonomické riziká.

               (7)

               Belgicko 30. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Belgicko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a v období rokov 2014 – 2016 sa naň vzťahuje prechodné dlhové pravidlo. Komisia 27. februára 2015 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ vzhľadom na to, že sa neočakávalo, že Belgicko dosiahne v rokoch 2014 – 2015 dostatočný pokrok v úsilí o zabezpečenie súladu s dlhovým pravidlom, ako aj na to, že v roku 2014 došlo k porušeniu referenčnej hodnoty pre deficit stanovenej na 3 % HDP. Z analýzy vyplynulo, že dlhové kritérium by sa v danom čase malo považovať za splnené a že prekročenie referenčnej hodnoty pre deficit bolo blízko k tejto hodnote, dočasné a výnimočné (z dôvodu metodologických štatistických zmien). Táto analýza je do značnej miery stále platná. Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánuje postupne zlepšovať štrukturálne saldo s cieľom dosiahnuť vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení do roku 2018. Prepočítané štrukturálne saldo (6) však poukazuje na štrukturálny deficit vo výške 0,3 % HDP v roku 2018. Vláda neplánuje dosiahnuť strednodobý cieľ – ktorým je prebytok na úrovni 0,75 % HDP v štrukturálnom vyjadrení – počas programového obdobia. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 106,9 % a že postupne klesne na 102 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2016 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa očakáva, že čistý rast výdavkov bude v roku 2015 v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky. V období rokov 2014 – 2015 však hrozí určité odchýlenie, a to najmä z dôvodu sklzu v roku 2014. Ak nedôjde k zmene politiky, hrozí takisto významné odchýlenie od postupu úpravy požadovaného v záujme dosiahnutia strednodobého cieľa v období rokov 2015 – 2016. V období oboch rokov budú preto potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že Belgicku hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu

               (9)

               Federálna vláda odsúhlasila rozsiahlu dôchodkovú reformu, ktorej cieľom je znížiť rozdiely medzi skutočným a zákonným vekom odchodu do dôchodku a zvýšiť zákonný vek odchodu do dôchodku. Vek predčasného odchodu do dôchodku sa má po roku 2016 ďalej zvýšiť, a to na 63 rokov do roku 2018, pričom od roku 2019 dosiahne požiadavka na minimálnu dĺžku výkonu zamestnania 42 rokov. Z dlhodobejšieho hľadiska sa federálna vláda rozhodla zvýšiť zákonný vek odchodu do dôchodku zo 65 na 66 rokov v roku 2025 a na 67 rokov v roku 2030. Plánuje sa postupné zavádzanie dôchodkového systému založeného na kreditných bodoch s mechanizmami úprav, ktoré budú reagovať na demografický alebo ekonomický vývoj, ako napr. vyššia stredná dĺžka života alebo zmeny v pomere ekonomickej závislosti. Úspech konsolidačnej stratégie, ktorá neutralizuje vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet a zaručuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií, závisí od rýchleho vykonania dôchodkovej reformy. Vzhľadom na niekoľko zostávajúcich stimulov na podporu zamestnateľnosti starších pracovníkov by sa k týmto dôchodkovým reformám mali pridružiť opatrenia na podporu zamestnanosti a reformy trhu práce, ktoré zabezpečia priaznivé podmienky pre aktívne starnutie.

               (10)

               Belgický daňový systém charakterizuje vysoké celkové daňové zaťaženie, pomerne vysoké sadzby a úzke základy daní. Daňové zaťaženie je príliš orientované na prácu. To vedie k vysokým nákladom práce, ktoré odrádzajú od vytvárania pracovných miest, a k vysokému daňovo-odvodovému zaťaženiu, ktoré prispieva k pasciam nezamestnanosti. Snahy o zmiernenie vysokých daňových sadzieb okrem toho sčasti vedú k tomu, že daňové základy vo všeobecnosti narúšajú početné osobitné výnimky, úľavy, znížené sadzby a daňové výdavky, ktoré zapríčiňujú zníženie efektívnosti a spôsobujú deformácie v systéme a možné medzery v právnych predpisoch. Určité aspekty daňového systému majú neblahý vplyv pre životné prostredie. Vzhľadom na tieto nedostatky bolo Belgicku opakovane odporúčané, aby zjednodušilo a prepracovalo svoj daňový systém s cieľom vyvážiť daňové zaťaženie, odstrániť medzery v daňových právnych predpisoch a znížiť miestami škodlivú diferenciáciu zapríčinenú špecifickými daňovými režimami. Doposiaľ sa dosiahol len obmedzený pokrok pri vykonávaní komplexnej daňovej reformy, ktorej súčasťou je najmä presun daňového zaťaženia z práce na daňové základy, ktoré menej narúšajú rast. Priestor pre rozšírenie daňového základu existuje v prípade environmentálnych daní a spotrebných daní, ako aj určitých druhov finančných príjmov. Presun daňového zaťaženia z práce v kombinácii s rozšírením daňového základu (preskúmanie súčasných daňových ustanovení, dotácií, výnimiek a úľav) by mohol zlepšiť celkovú vyváženosť a spravodlivosť daňového systému, podporiť zamestnanosť, hospodársku súťaž a sociálne a environmentálne ciele a byť prostriedkom boja proti daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu.

               (11)

               Štrukturálne problémy, ktoré charakterizujú belgický trh práce, aj naďalej vedú k chronicky nedostatočnému využívaniu pracovnej sily a nízkym mieram celkovej zamestnanosti a hospodárskej aktivity. Nedostatky sa týkajú najmä slabej väzby medzi mzdami a produktivitou a finančných faktorov, ktoré znižujú motiváciu pracovať. Belgicko tiež trpí nedostatkom vysoko kvalifikovanej pracovnej sily a nepomerom medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami. V dohodách a reformných programoch rôznych vlád sa poukazuje na potrebu silnejších väzieb medzi vzdelávaním, odbornou prípravou a zamestnaním s cieľom zlepšiť jazykové vzdelávanie a odborné vzdelávanie a prípravu a vyvinúť alternatívne spôsoby odbornej prípravy pre študentov a nezamestnaných. Pokrok je však pomalý. Tieto štrukturálne faktory majú obzvlášť výrazný vplyv na určité skupiny na trhu práce, ako sú mladí a starší ľudia bez zamestnania a osoby z prostredia migrantov.

               (12)

               Oslabená vonkajšia konkurencieschopnosť Belgicka aj naďalej vystavuje jeho hospodárstvo makroekonomickým rizikám. Hospodárstvo sa potýka s problémom vysokých nákladov práce, ktoré rástli v priemere rýchlejšie ako náklady práce v susediacich krajinách. Je potrebné lepšie zosúladiť rast miezd s produktivitou a viac spružniť stanovovanie miezd s cieľom zvýšiť potenciál hospodárstva na prispôsobovanie sa zmenám. Prijali sa určité cielené opatrenia na zníženie nákladov práce pre konkrétne skupiny a na zníženie medzery medzi hrubými a čistými mzdami v dolnej časti príjmovej škály. Úplné odstránenie rozdielov si však bude vyžadovať ďalšie kroky, ktoré budú závisieť od reformy systému stanovovania miezd. Strata pracovných miest prináša hromadenie nákladových znevýhodnení, čo si v konečnom dôsledku vyžiada korekciu, ak nedôjde k ich riešeniu. Ďalšími kľúčovými faktormi pre spoločnosti sú náklady na energie a náklady na sprostredkovateľské služby pre podniky, ktoré sú značne regulované a chránené pred hospodárskou súťažou. Takisto je tu stále značný priestor na zlepšenie nenákladových aspektov vonkajšej konkurencieschopnosti. V záujme zaručenia a zvýšenia súčasnej úrovne blahobytu sa bude musieť klásť väčší dôraz na rast produktivity. To si vyžaduje nepretržité úsilie zamerané na produkty a súvisiace služby na vyšších úrovniach hodnotového reťazca na základe silnejšej valorizácie inovácií a výskumu a vývoja. Administratívne prekážky by sa mali znížiť a mali by sa prijať opatrenia na podporu podnikania a uvoľnenie podnikovej dynamiky. Veľmi nízka miera zakladania nových podnikov svedčí o tom, že podnikateľské prostredie neposkytuje priaznivé podmienky na nové aktivity a expanziu. Posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti maloobchodných a odborných služieb takisto predstavuje výzvu. Odstránenie prekážok vo verejnej infraštruktúre a zlepšenie kvality a dostatočnosti kapitálových zásob prostredníctvom ďalších investícií, najmä v oblasti cestnej a železničnej infraštruktúry, by posilnilo celkovú produktivitu Belgicka.

               (13)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (14)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (15)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (16)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (8). Belgicko, ako kraijna, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               dosiahnuť fiškálnu úpravu na úrovni najmenej 0,6 % HDP v snahe dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v rokoch 2015 a 2016. Využiť neočakávané zisky na to, aby pomer dlhu verejnej správy nadobudol klesajúcu tendenciu. Doplniť dôchodkovú reformu o opatrenie, ktorým sa zákonný vek odchodu do dôchodku naviaže na strednú dĺžku života. Dohodnúť sa na vykonateľnom rozdelení fiškálnych cieľov medzi všetky úrovne verejnej správy;

               2.

               prijať a vykonať komplexnú daňovú reformu, ktorá bude zahŕňať rozšírenie daňového základu, presunutie daňového zaťaženia z práce a odstránenie neefektívnych daňových výdavkov;

               3.

               zlepšiť fungovanie pracovného trhu prostredníctvom oslabenia finančných faktorov, ktoré znižujú motiváciu pracovať, zlepšenia prístupu špecifických cieľových skupín na trh práce a riešenia nedostatku zručností a nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami;

               4.

               v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi obnoviť konkurencieschopnosť tým, že sa zabezpečí, aby vývoj miezd zodpovedal vývoju produktivity.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 1).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v programe stability podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (8)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Komisie z  30. apríla 2009 o politikách odmeňovania v odvetví finančných služieb (Text s významom pre EHP)

text:
               15.5.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 120/22

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 30. apríla 2009
   o politikách odmeňovania v odvetví finančných služieb
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/384/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211 druhú zarážku,
   keďže:

               (1)

               Nadmerné riskovanie v odvetví finančných služieb, a najmä v bankách a investičných spoločnostiach, prispelo k zlyhaniu finančných spoločností a k systémovým problémom v členských štátoch a na celom svete. Tieto problémy sa rozšírili do zvyšku hospodárstva a viedli k vysokým nákladom pre spoločnosť.

               (2)

               Hoci nevhodné praktiky odmeňovania v odvetví finančných služieb nie sú hlavnou príčinou finančnej krízy, ktorá sa rozvinula v rokoch 2007 a 2008, vládne rozsiahla zhoda v tom, že tieto praktiky takisto spôsobili nadmerné riskovanie, čím prispeli k výrazným stratám dôležitých finančných spoločností.

               (3)

               Zaužívané postupy odmeňovania vo veľkej časti odvetvia finančných služieb boli v rozpore s účinným a správnym riadením rizika. Zámerom týchto zaužívaných postupov bolo odmeniť krátkodobý zisk a podnietiť zamestnancov k neprimerane rizikovým činnostiam, ktoré krátkodobo prinášali vyšší príjem, pričom v dlhodobom horizonte vystavovali finančné spoločnosti vyšším potenciálnym stratám.

               (4)

               V zásade, ak by systémy riadenia rizika a kontroly boli silné a vysoko účinné, stimuly na podstupovanie rizika vychádzajúce zo zaužívaných postupov odmeňovania by boli v súlade s toleranciou rizika finančnej spoločnosti. Všetky systémy riadenia rizika a kontroly sú však obmedzené a ako ukázala finančná kríza, môžu zlyhať pri riešení rizík vzniknutých v dôsledku nevhodných stimulov, zvyšujúcej sa zložitosti rizík a radu spôsobov, ktorými možno riskovať. Jednoduché funkčné oddelenie obchodných jednotiek od zamestnancov zodpovedných za systémy riadenia rizika a kontroly je preto nevyhnutné, no už nepostačujúce.

               (5)

               Vytvorenie vhodných stimulov v rámci samotného systému odmeňovania by malo viesť k zníženiu záťaže na riadenie rizika a zvýšeniu pravdepodobnosti, že tieto systémy sa stanú účinné. Preto je potrebné zaviesť zásady správnych politík odmeňovania.

               (6)

               Vzhľadom na súťažné tlaky v odvetví finančných služieb a na skutočnosť, že mnohé finančné spoločnosti sú činné cezhranične, dôležité je zaistiť konzistentné uplatňovanie zásad riadnej politiky odmeňovania vo všetkých členských štátoch. Uznáva sa však, že na vyššiu účinnosť by bolo potrebné uplatňovať zásady riadnej politiky odmeňovania globálne a konzistentne.

               (7)

               Vo svojom oznámení pre jarné zasadnutie európskej rady s názvom Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe (1) Komisia predložila svoj plán obnoviť a udržať stabilný a spoľahlivý finančný systém. Komisia najmä oznámila, že by sa predložilo nové odporúčanie o odmeňovaní v odvetví finančných služieb s cieľom zlepšiť riadenie rizika vo finančných spoločnostiach a zosúladiť platobné stimuly s udržateľným výkonom.

               (8)

               V tomto oznámení sa ustanovujú všeobecné zásady uplatniteľné na politiku odmeňovania v odvetví finančných služieb a mali by sa vzťahovať na všetky finančné spoločnosti činné v odvetví finančných služieb.

               (9)

               Tieto všeobecné zásady sa môžu týkať určitých kategórií finančných spoločností viac než ostatných, a to so zreteľom na existujúce nariadenia a bežné postupy v odvetví finančných služieb. Tieto zásady by sa mali uplatňovať v spojitosti s akýmkoľvek pravidlom alebo nariadením, ktorým sa riadi špecifické finančné odvetvie. Konkrétne, poplatky a provízie od sprostredkovateľov a externých poskytovateľov služieb v prípade činností objednávaných z externých zdrojov by sa nemali riešiť, pretože na kompenzačné postupy vzťahujúce sa na takéto poplatky a provízie sa už čiastočne vzťahujú konkrétne režimy, najmä tie, ktoré sú uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (2) a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/92/ES z 9. decembra 2002 o sprostredkovaní poistenia (3). Navyše toto odporúčanie nemá vplyv na prípadné práva sociálnych partnerov v kolektívnom vyjednávaní.

               (10)

               V súvislosti s finančnými spoločnosťami, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu v zmysle smernice 2004/39/ES v jednom alebo vo viacerých členských štátoch, toto odporúčanie sa uplatňuje popri týchto odporúčaniach a spolu s nimi: odporúčanie Komisie 2004/913/ES zo 14. decembra 2004 o zavedení vhodného systému odmeňovania riadiacich pracovníkov registrovaných spoločností (4) a odporúčanie 2009/385/ES z 30. apríla 2009, ktorým sa dopĺňajú odporúčania 2004/913/ES a 2005/162/ES, pokiaľ ide o systém odmeňovania riadiacich pracovníkov kótovaných spoločností (5).

               (11)

               Politika odmeňovania konkrétnej finančnej spoločnosti by takisto mala byť viazaná na veľkosť príslušnej finančnej spoločnosti, ako aj na povahu a zložitosť jej aktivít.

               (12)

               Mala by sa prijať politika odmeňovania zameraná na riziko, ktorá je konzistentná s účinným riadením rizík a neprináša so sebou nadmerné vystavenie riziku.

               (13)

               Politika odmeňovania by sa mala vzťahovať na tie kategórie pracovníkov, ktorých odborné činnosti majú podstatný vplyv na rizikový profil finančnej spoločnosti. S cieľom vyhnúť sa stimulom spôsobujúcim nadmerné riskovanie by sa mali prijať osobitné opatrenia týkajúce sa odmeňovania týchto kategórií pracovníkov.

               (14)

               Cieľom politiky odmeňovania by malo byť zosúladenie osobných cieľov pracovníkov s dlhodobými záujmami dotknutej finančnej spoločnosti. Posudzovanie výkonnostných zložiek odmeňovania by sa malo zakladať na dlhodobejšom výkone a mali by sa v ňom zohľadňovať nevyriešené riziká spojené s týmto výkonom. Posudzovanie výkonu by sa malo opierať o viacročný rámec napríklad troch až piatich rokov, aby sa zaistilo, že proces posudzovania sa zakladá na dlhodobom výkone a že skutočné vyplácanie výkonnostných zložiek odmeňovania sa rozloží na celý hospodársky cyklus spoločnosti.

               (15)

               Finančné spoločnosti by mali mať možnosť získať späť pohyblivé zložky odmeňovania udelené za výkon na základe údajov, o ktorých sa preukázalo, že boli jednoznačne nesprávne uvedené.

               (16)

               Všeobecnou zásadou je, že platby súvisiace s predčasným ukončením zmluvy, ktoré sú udelené na zmluvnom základe, by nemali byť odmenou za zlyhanie. V prípade riadiacich pracovníkov kótovaných finančných spoločností by sa mali uplatňovať špecifické ustanovenia o výplatách odstupného ustanovené v odporúčaní 2009/385/ES.

               (17)

               Na zosúladenie politiky odmeňovania s cieľmi by sa mala zohľadniť obchodná stratégia, hodnoty a dlhodobé záujmy finančnej inštitúcie, ďalšie faktory popri finančnom výkone, ako je súlad so systémami a kontrolami finančnej inštitúcie, ako aj súlad s normami upravujúcimi vzťah medzi zákazníkmi a investormi.

               (18)

               Účinné riadenie je nevyhnutnou podmienkou pre riadnu politiku odmeňovania. Rozhodovací proces týkajúci sa politiky odmeňovania používanej finančnou spoločnosťou by mal byť interne transparentný a mal by byť navrhnutý tak, aby sa predišlo konfliktom záujmov a zaistila sa nezávislosť zúčastnených osôb.

               (19)

               Riadiaci orgán finančnej spoločnosti by mal mať konečnú zodpovednosť za zavedenie politiky odmeňovania za celú finančnú spoločnosť a monitorovanie jej vykonávania. Na zaistenie potrebnej odbornosti by do tohto procesu mali byť zapojení pracovníci s kontrolnými funkciami a prípadne oddelenia pre ľudské zdroje a odborníci na túto problematiku. Konkrétne by pracovníci s kontrolnými funkciami mali byť takisto zapojení do navrhovania politiky odmeňovania a preskúmavania jej vykonávania a mali by byť primerane odmeňovaní, aby táto práca bola príťažlivá pre kvalifikovaných jednotlivcov a aby sa zaistila ich nezávislosť od kontrolovaných podnikateľských jednotiek. Štatutárny audítor by v rámci platných oznamovacích povinností mal (dozornému) orgánu alebo výboru pre audit podávať správy o podstatných slabých stránkach zistených pri preskúmavaní vykonávania politiky odmeňovania.

               (20)

               Je pravdepodobnejšie, že kontrola a vykonávanie návrhu politiky odmeňovania budú účinnejšie, keď priamo zúčastnené strany finančnej spoločnosti, prípadne aj jej zástupcovia zamestnancov dostanú riadne informácie o procese vytvárania a monitorovania politiky odmeňovania a zapoja sa doň. Na tento účel by finančné spoločnosti mali zverejniť príslušné informácie svojim priamo zúčastneným stranám.

               (21)

               Uplatňovanie zásad ustanovených v tomto odporúčaní by sa malo posilniť prostredníctvom preskúmania vykonaného dozornými orgánmi na vnútroštátnej úrovni. Celkové posúdenie dobrého stavu finančnej spoločnosti dozornými orgánmi by preto malo obsahovať posúdenie súladu politiky odmeňovania používanej finančnou spoločnosťou so zásadami ustanovenými v tomto odporúčaní.

               (22)

               Členské štáty by mali zaistiť, aby pobočky finančných spoločností, ktoré majú svoje sídlo alebo ústredie v tretej krajine a ktoré sú činné na území členského štátu, podliehali podobných zásadám pre politiku odmeňovania, ktoré platia pre finančné spoločnosti so sídlom alebo ústredím na území členského štátu.

               (23)

               Toto odporúčanie by sa malo uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté opatrenia, ktoré môžu členské štáty prijať v súvislosti s politikami odmeňovania používanými finančnými spoločnosťami, ktoré využívajú štátnu pomoc.

               (24)

               Oznámenie opatrení členskými štátmi v súlade s týmto odporúčaním by malo obsahovať jasné údaje o lehote, v ktorej finančné spoločnosti majú prijať politiky odmeňovania vyhovujúce zásadám ustanoveným v tomto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA:

      ODDIEL I

      Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

   1.   Rozsah pôsobnosti

               1.1.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby sa zásady uvedené v oddieloch II, III a IV uplatňovali na všetky finančné spoločnosti, ktoré majú svoje sídlo alebo ústredie na svojom území.

               1.2.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby sa zásady obsiahnuté v oddieloch II, III a IV uplatňovali na odmeňovanie tých kategórií zamestnancov, ktorých odborné činnosti majú podstatný vplyv na rizikový profil danej finančnej spoločnosti.

               1.3.

               Pri prijímaní opatrení, ktorými sa zaistí, aby finančné spoločnosti uplatňovali uvedené zásady, by členské štáty mali zohľadniť povahu, veľkosť, ako aj špecifickú oblasť aktivít dotknutej finančnej spoločnosti.

               1.4.

               Členské štáty by mali uplatňovať zásady uvedené v oddieloch II, III a IV na finančné spoločnosti na jednotlivom a konsolidovanom základe. Zásady riadnej politiky odmeňovania by sa mali uplatňovať na skupinovej úrovni na materský podnik a na jeho dcérske podniky vrátane podnikov zriadených v zahraničných finančných centrách.

               1.5.

               Toto odporúčanie sa neuplatňuje na poplatky a provízie prijaté sprostredkovateľmi a externými poskytovateľmi služieb v prípade externe zadávaných činností.

         2.   Vymedzenia pojmov na účely tohto odporúčania

               2.1.

               „Finančná spoločnosť“ znamená akýkoľvek podnik bez ohľadu na jeho právny štatút a na to, či je regulovaný, alebo nie, ktorý vykonáva akúkoľvek z týchto činností na profesionálnom základe:

                           a)

                           prijíma vklady a iné splatné finančné prostriedky;

                           b)

                           poskytuje investičné služby a/alebo vykonáva investičné činnosti v zmysle smernice 2004/39/ES;

                           c)

                           podieľa sa na poisťovacej alebo zaisťovacej činnosti;

                           d)

                           vykonáva podnikateľské činnosti podobné činnostiam ustanoveným v písmenách a), b) alebo c).

                     Medzi finančné spoločnosti patria okrem iného aj úverové inštitúcie, investičné spoločnosti, poisťovacie a zaisťovacie podniky, penzijné fondy a systémy kolektívneho investovania.

               2.2.

               „Riadiaci pracovník“ znamená akéhokoľvek člena správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu finančnej spoločnosti.

               2.3.

               „Pracovníci s kontrolnými funkciami“ znamenajú pracovníkov vo funkcii pre riadenie rizika, vnútornú kontrolu a podobné funkcie v rámci finančnej spoločnosti.

               2.4.

               „Premenlivá zložka odmeny“ znamená časť nároku na odmenu, ktorá sa udeľuje na základe výkonnostných kritérií, vrátane prémií.

      ODDIEL II

      Politika odmeňovania

   3.   Všeobecne

               3.1.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby finančné spoločnosti zaviedli, vykonávali a udržiavali v platnosti politiku odmeňovania, ktorá je v súlade s riadnym a účinným riadením rizika a podporuje ho a ktorá nespôsobuje nadmerné riskovanie.

               3.2.

               Politika odmeňovania by mala byť v súlade s podnikateľskou stratégiou, cieľmi, hodnotami a dlhodobými záujmami finančnej spoločnosti, ako je napríklad vyhliadka udržateľného rastu, ako aj v súlade so zásadami vzťahujúcimi sa na ochranu zákazníkov a investorov pri poskytovaní služieb.

         4.   Štruktúra politiky odmeňovania

               4.1.

               Ak odmena obsahuje pohyblivú zložku alebo prémiu, politika odmeňovania by mala byť štruktúrovaná na základe vhodnej rovnováhy medzi stálymi a pohyblivými zložkami odmeňovania. Vhodná rovnováha medzi zložkami odmeňovania sa môže pri jednotlivých zamestnancoch líšiť v závislosti od podmienok trhu a konkrétneho kontextu, v ktorom je finančná spoločnosť činná. Členské štáty by mali zaistiť, aby sa v politike odmeňovania vo finančnej spoločnosti stanovila horná hranica pohyblivej zložky odmeny.

               4.2.

               Stála zložka odmeny by mala predstavovať dostatočne vysoký podiel celkovej odmeny, ktorý finančnej spoločnosti umožní uplatňovať dostatočne pružnú politiku prémií. Finančné spoločnosti by najmä mali mať možnosť úplne alebo čiastočne neposkytnúť prémie, ak daný jednotlivec, daná obchodná jednotka alebo daná finančná spoločnosť nespĺňa výkonnostné kritériá. Finančná spoločnosť by mala mať takisto možnosť neposkytnúť prémie, keď sa jej situácia výrazne zhorší, najmä keď sa už nedá predpokladať, že môže alebo bude naďalej schopná pokračovať vo svojej podnikateľskej činnosti aj v budúcnosti.

               4.3.

               Ak je priznaná prémia, významná časť tejto prémie by sa mala na určitý minimálny čas odložiť. Výška odloženej časti prémie by sa mala stanoviť podľa pomeru celkovej výšky prémie k celkovej výške odmeny.

               4.4.

               V odloženom prvku prémie by sa mali zohľadniť nevyriešené riziká spojené s výkonom, na ktoré sa prémia vzťahuje, a môže pozostávať z vlastného kapitálu, opcií, peňažnej hotovosti alebo iných finančných prostriedkov, ktorých výplata sa odkladá na daný čas odkladu. Meradlá budúceho výkonu, na ktorý sa viaže odložený prvok odmien, by mali byť upravené o riziko, ako sa ustanovuje v bode 5.

               4.5.

               Zmluvné platby spojené s predčasným ukončením zmluvy by sa mali viazať na výkon dosiahnutý v priebehu času a mali by byť navrhnuté spôsobom, pri ktorom sa neodmeňuje zlyhanie.

               4.6.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby (dozorný) orgán finančnej spoločnosti mohol od zamestnancov požadovať vrátenie všetkých prémií, ktoré boli priznané za výkon na základe údajov, o ktorých sa preukázalo, že boli zjavne nesprávne uvedené, alebo ich časti.

               4.7.

               Štruktúra politiky odmeňovania by sa mala po určitom čase aktualizovať, aby sa zaistilo, že sa bude vyvíjať podľa meniacej sa situácie dotknutej finančnej spoločnosti.

         5.   Meranie výkonu

               5.1.

               Keď sa odmena vzťahuje na výkon, jej celková výška by sa mala zakladať na kombinácii hodnotenia výkonu jedinca a príslušnej obchodnej jednotky a hodnotenia celkových výsledkov finančnej spoločnosti.

               5.2.

               Hodnotenie výkonu by sa malo uskutočňovať na viacročnom základe, aby sa zaistilo, že proces hodnotenia sa zakladá na dlhodobom výkone a že skutočné vyplatenie prémií sa rozloží na celý hospodársky cyklus spoločnosti.

               5.3.

               Meranie výkonnosti ako základ pre prémie alebo prémiové fondy by malo obsahovať úpravu o súčasné a budúce riziká súvisiace so základnou výkonnosťou a malo by zohľadňovať náklady vloženého kapitálu a potrebnú likviditu.

               5.4.

               Pri stanovovaní jednotlivého výkonu by sa mali zohľadniť kritériá nefinančnej povahy, ako je súlad s vnútornými pravidlami a postupmi aj súlad so zásadami upravujúcimi vzťah medzi zákazníkmi a investormi.

         6.   Riadenie

               6.1.

               Politika odmeňovania by mala obsahovať opatrenia na predchádzanie konfliktom záujmov. Postupy na určenie odmien v rámci finančnej spoločnosti by mali byť jasné a zdokumentované a mali by byť interne transparentné.

               6.2.

               (Dozorný) orgán by mal určiť odmeňovanie riadiacich pracovníkov. Okrem toho by mal (dozorný) orgán určiť všeobecné zásady politiky odmeňovania finančnej inštitúcie a byť zodpovedný za ich uplatňovanie.

               6.3.

               Do vypracúvania politiky odmeňovania by mali byť zapojení pracovníci s kontrolnými funkciami a prípadne útvary pre ľudské zdroje a externí odborníci.

               6.4.

               Členovia (dozorného) orgánu zodpovední za politiku odmeňovania a členovia výborov pre odmeňovanie a pracovníci, ktorí sa podieľajú na vypracúvaní a vykonávaní politiky odmeňovania by mali mať príslušné odborné spôsobilosti a mali by byť funkčne nezávislí od podnikateľských jednotiek, ktoré kontrolujú, a tým by mali mať možnosť vytvoriť si nezávislý úsudok o vhodnosti politiky odmeňovania vrátane dôsledkov týkajúcich sa rizika a riadenia rizík.

               6.5.

               Bez toho, aby bola dotknutá celková zodpovednosť (dozorného) orgánu, ako sa uvádza v bode 6.2, by vykonávanie politiky odmeňovania malo aspoň raz ročne podliehať nezávislému vnútornému preskúmaniu uskutočnenému pracovníkmi s kontrolnými funkciami, zameranému na súlad s politikami a postupmi vymedzenými (dozorným) orgánom. Pracovníci s kontrolnými funkciami by mali o výsledku tohto prieskumu podať správu (dozornému) orgánu.

               6.6.

               Pracovníci podieľajúci sa na procese kontroly by mali byť nezávislí od podnikateľských jednotiek, na ktoré dozerajú, mať primeranú právomoc a mali by byť odmeňovaní na základe dosiahnutých výsledkov vyplývajúcich zo stanovených cieľov spojených s ich úlohami, ktoré zohrávajú, a nezávisle od výkonu v oblastiach podnikania, ktoré kontrolujú. Najmä so zreteľom na poisťovacie alebo zaisťovacie podniky by odmena za poistno-matematickú funkciu a odmena zodpovedného poistného matematika mali byť úmerné jeho/jej úlohe, ktorú zohrávajú v poisťovacom alebo zaisťovacom podniku, a nie výkonu dotknutého podniku.

               6.7.

               Všeobecné zásady politiky odmeňovania by mali byť prístupné pracovníkom, na ktorých sa vzťahujú. Títo pracovníci by mali byť oboznámení s kritériami, ktoré sa použijú pri určení ich odmeny, ako aj s procesom ohodnotenia. Proces ohodnotenia a politika odmeňovania by mali byť riadne zdokumentované a pre príslušných jednotlivých zamestnancov transparentné.

      ODDIEL III

      Zverejňovanie

               7.

               Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o dôvernosti a ochrane údajov, finančná spoločnosť by mala pre príslušné priamo zúčastnené strany zverejňovať príslušné informácie o politike odmeňovania uvedené v oddiele II a všetky aktualizácie v prípade zmien politiky, ktoré by mali byť jasné a zrozumiteľné. Takéto zverejňovanie by malo mať formu samostatného vyhlásenia o politike odmeňovania, pravidelného zverejňovania v ročných účtovných závierkach alebo inú formu.

               8.

               Zverejniť by sa mali tieto informácie:

                           a)

                           informácie týkajúce sa rozhodovacieho procesu použitého pri určení politiky odmeňovania vrátane prípadných informácií o zložení a mandáte výboru pre odmeňovanie, mena externého poradcu, ktorého služby sa použili pri určení politiky odmeňovania, a úlohy príslušných priamo zúčastnených strán;

                           b)

                           informácie týkajúce sa väzby medzi odmenou a výkonom;

                           c)

                           informácie o výkonnostných kritériách použitých na meranie výkonu a o úprave rizika;

                           d)

                           informácie o výkonnostných kritériách, ktoré sú základom nároku na akcie, opcie alebo pohyblivé zložky odmeňovania;

                           e)

                           hlavné parametre a zdôvodnenie akéhokoľvek ročného systému prémií a všetkých ďalších nepeňažných dávok.

               9.

               Pri určovaní úrovne informácií, ktoré by mali byť zverejnené, by členské štáty mali zohľadniť povahu, veľkosť, ako aj konkrétny rozsah pôsobnosti činností dotknutej finančnej spoločnosti.

      ODDIEL IV

      Dozor

               10.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby pri monitorovaní dodržiavania zásad uvedených v oddieloch II a III príslušné orgány zohľadnili veľkosť finančnej spoločnosti a povahu a zložitosť jej aktivít.

               11.

               Členské štáty by mali zaistiť také postavenie finančných spoločností, ktoré im umožňuje oznámiť príslušným orgánom politiku odmeňovania, na ktorú sa vzťahuje toto odporúčanie, vrátane uvedenia súladu so zásadami ustanovenými v tomto odporúčaní formou vhodne aktualizovaného vyhlásenia o politike odmeňovania.

               12.

               Členské štáty by mali zaistiť, aby príslušné orgány pohli požiadať o všetky informácie potrebné na vyhodnotenie rozsahu, v akom sa zásady uvedené v oddieloch II a III dodržiavajú, a mali k týmto informáciám prístup.

      ODDIEL V

      Záverečné ustanovenia

               13.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2009 prijali potrebné opatrenia na podporu uplatňovania tohto odporúčania a Komisii oznámili opatrenia prijaté v súlade s týmto odporúčaním, čím Komisii umožnia podrobne monitorovať situáciu a na tomto základe posúdiť potrebu ďalších opatrení.

               14.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 30. apríla 2009

            Za Komisiu

         Siim KALLAS

            podpredseda

      (1)  KOM(2009) 114.

      (2)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 9, 15.1.2003, s. 3.

      (4)  Ú. v. EÚ L 385, 29.12.2004, s. 55.

      (5)  Pozri stranu 28 tohto úradného vestníka.