               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 519 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Holandsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Holandsku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Holandska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Zdrojom nerovnováh s cezhraničným presahom je najmä vysoký objem súkromného dlhu a veľký prebytok bežného účtu.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  6
                Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné, aby sa naliehavé mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19 všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Holandsko sa vyzýva, aby plne využilo uvedené možnosti s cieľom pomôcť jednotlivcom a odvetviam, ktoré sú najviac postihnuté týmito výzvami.

               (9)Holandsko 28. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a 29. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)Holandsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % HDP v roku 2019 na prebytok vo výške 0,1 % HDP v roku 2020. V roku 2023 sa predpokladá pokles prebytku na 0,0 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 48,6 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho ďalšie zníženie na úroveň 46,3 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa však už nezdá reálny a v programe sa nezohľadňuje značný počet opatrení, ktoré Holandsko oznámilo ako reakciu na pandémiu ochorenia COVID-19. Jarné rozpočtové memorandum
                  8
                obsahuje aktualizáciu rozpočtových prognóz. Na základe memoranda sa plánuje zhoršenie celkového salda verejných financií na deficit vo výške 11,8 % HDP v roku 2020 a očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši na 65,2 % v roku 2020. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (12)V reakcii na vypuknutie pandémie COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie Holandsko prijalo rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 a jarného rozpočtového memoranda predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 2,7 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre postihnuté odvetvia a podpora príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov. Holandsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní z príjmov právnických osôb (4,6 % až 5,9 % HDP) a úverové záruky (1,8 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Holandsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonanie uvedených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (13)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Holandska v roku 2020 na úrovni –6,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,5 % HDP. Rozdiel vo výške 5,5 percentuálnych bodov medzi prognózou jarného rozpočtového memoranda a prognózou Komisie je spôsobený rozdielnym účtovaním odkladov platieb daní (4,6 % až 5,9 % HDP), ktoré v prognóze Komisie nie sú v roku 2020 zaúčtované ako znižujúce príjmy. Predpokladá sa, že dlh verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 62,1 % HDP a v roku 2021 úroveň 57,6 % HDP.

               (14)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 ZFEÚ, keďže sa očakáva, že Holandsko v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy teda celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (15)Po silnom raste v posledných rokoch spôsobila pandémia ochorenia COVID-19 náhle ukončenie hospodárskeho rastu v Holandsku, ktorý trval šesť po sebe nasledujúcich rokov. Tento rok dôjde k najprudšiemu poklesu holandského hospodárstva v povojnovej histórii krajiny. Očakáva sa, že všetky zložky dopytu, s výnimkou verejnej spotreby, tento rok prudko klesnú, pričom dno prepadu hospodárskej činnosti sa predpokladá v druhom štvrťroku. V roku 2021 sa predpokladá hospodárske oživenie s tempom výrazne nad trendom rastu, v čom sa bude odrážať postupná normalizácia hospodárskej činnosti a oživenie domáceho dopytu a svetového obchodu z nízkej úrovne. Očakáva sa však, že úrovne aktivity zostanú pod úrovňou v roku 2019. Podľa prognózy Komisie sa očakáva, že sa nezamestnanosť v roku 2020 zvýši na úroveň 5,9 %, hlavne v dôsledku povinného zatvorenia podnikov a prudkého celkového poklesu hospodárskej činnosti, ale potom dôjde v roku 2021 k poklesu nezamestnanosti na úroveň 5,3 %. Opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä dočasné núdzové preklenovacie opatrenie pre udržateľnú zamestnanosť a dodatočná podpora príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby, by mali pomôcť utlmiť straty zamestnanosti. Očakáva sa však zrýchlenie zhoršovania situácie na trhu práce v nadchádzajúcich mesiacoch, keďže podniky vo veľmi postihnutých odvetviach nevyhnutne znížia počet zamestnancov, a to najmä pracovníkov s pružnými a dočasnými zmluvami.

               (16)V reakcii na prudké hospodárske otrasy a prepad dopytu v konkrétnych odvetviach holandská vláda prijala komplexný balík núdzových opatrení s cieľom pomôcť zabrániť štrukturálnemu poškodeniu hospodárstva. Táto silná reakcia politiky je zameraná na oblasti najviac postihnuté krízou a jej cieľom je ochrana zamestnanosti a kúpnej sily domácností, priama finančná kompenzácia pre ťažko zasiahnuté odvetvia, ako aj odklad platby daní a úverové záruky na podporu toku úverov do súkromného sektora. Tým by sa malo zabrániť postupnej premene dočasných problémov s likviditou na otázky platobnej neschopnosti. Automatické stabilizátory by okrem toho mali pomôcť zmierniť hĺbku hospodárskeho poklesu. Holandská centrálna banka takisto znížila systémové kapitálové rezervy pre najväčšie banky a odkladá prijatie opatrenia na zavedenie minimálnej rizikovej váhy pre hypotéky, čím sa uvoľní bankový kapitál a umožní bankám výrazne rozšíriť poskytovanie úverov domácnostiam a podnikom.

               (17)Holandský systém zdravotnej starostlivosti dosahuje pomerne dobré výsledky, pokiaľ ide o prispievanie k celkovému zdravotnému stavu obyvateľstva a zabezpečenie dostupnosti zdravotníckych služieb. V rámci okamžitej reakcie na krízu Holandsko zaviedlo kontrolnú stratégiu zahŕňajúcu všeobecné opatrenia v oblasti verejného zdravia a prijalo na mieru šité opatrenia na financovanie zdravotníctva. Vypuknutie ochorenia COVID-19 však bolo skúškou odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti sa dostali do popredia už existujúce obavy. Z riešenia existujúcich nedostatkov, najmä pokiaľ ide o zdravotné sestry a oblasť primárnej zdravotnej starostlivosti, by mohla profitovať kvalita pracovnej sily. Celkové riadenie systémov zdravotnej starostlivosti a ich schopnosť zabezpečiť integrované poskytovanie služieb v rámci nepretržitej zdravotnej starostlivosti by sa mohlo zlepšiť ďalším posilnením správy údajov a rozširovaním využívania nástrojov elektronického zdravotníctva. Vypuknutím nákazy COVID-19 sa preto podčiarkla potreba, aby systém zdravotnej starostlivosti pokračoval v zlepšovaní odolnosti a pripravenosti na krízy prostredníctvom riešenia takýchto štrukturálnych výziev.

               (18)Zatiaľ čo sa v roku 2019 a na začiatku roka 2020 situácia na trhu práce naďalej zlepšovala a dosahovali sa celkovo dobré výsledky, kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k zníženiu hospodárskeho rastu a očakáva sa, že povedie k značnému nárastu nezamestnanosti. Na ochranu pracovných miest a živobytia ľudí a minimalizáciu vplyvu na samostatne zárobkovo činné osoby, malé a stredné podniky a veľké spoločnosti sa prijala séria bezprecedentných hospodárskych opatrení. Aby sa zachovala zamestnanosť, zamestnávatelia, ktorí očakávajú, že v dôsledku krízy prídu o minimálne 20 % svojich príjmov, môžu požiadať o príspevok (do 90 percent mzdových nákladov spoločnosti v závislosti od veľkosti straty na obrate), čo im umožní tri mesiace vyplácať mzdy zamestnancom. Samostatne zárobkovo činné osoby budú môcť využiť zrýchlený postup, ktorý im umožní požiadať o dodatočnú podporu príjmu až do výšky sociálnej minimálnej mzdy, čo im pomôže uhradiť náklady na živobytie počas troch mesiacov.

               (19)Súčasťou stratégie oživenia hospodárstva by malo byť zmiernenie vplyvu krízy na oblasť zamestnanosti a sociálnu oblasť pre najviac postihnuté osoby. Napriek balíku opatrení prijatých na zachovanie zamestnanosti boli ľudia v menej priaznivej situácii na trhu práce a/alebo v zraniteľnej sociálnej situácii zasiahnutí viac. Zvýšila sa nezamestnanosť, a to najmä v prípade osôb s pružnými pracovnými zmluvami, ako sú mladí, dočasní agentúrni pracovníci a osoby s migrantským pôvodom. Krízou spôsobenou ochorením COVID-19 sa ozrejmili aj významné výzvy, pokiaľ ide o prístup k primeranej sociálnej ochrane pre samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré majú častejšie nedostatočné zdravotné poistenie, poistenie proti invalidite, nezamestnanosti a starobe (alebo nie sú poistené vôbec).

               (20)Podpora na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk so zameraním na malé a stredné podniky je mimoriadne dôležitá. Sprostredkovatelia musia zabezpečiť jej rýchlu a účinnú distribúciu spoločnostiam, pričom si musia zachovať svoju odolnosť. Pomôcť zlepšiť peňažné toky malých a stredných podnikov by malo aj to, že sa im umožní odklad platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchlia sa zmluvné platby verejných orgánov. Je možné, že novozaložené startupy a rozširujúce sa podniky budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad v podobe majetkovej účasti verejných inštitúcií, a že budú potrebné stimuly pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Môže to pomôcť zabrániť nútenému rýchlemu predaju strategicky dôležitých európskych firiem. Ako sa povoľuje a existuje v rámci podmienok stanovených v rámci dočasnej štátnej pomoci
                  9
               , kapitálová alebo kvázi-kapitálová podpora by sa mala zabezpečiť pre všetky podniky
                  10
               , a nie iba pre tie, ktoré spĺňajú vymedzenie Komisie
                  11
                týkajúce sa malých a stredných podnikov. Nemalo by sa poľavovať ani v úsilí o poskytovanie efektívnych digitálnych verejných služieb pre jednotlivcov a podniky a prístupu k nim.

               (21)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Cielené politické opatrenia vrátane investícií do odvetví, ktoré majú najlepšie vyhliadky na zvýšenie potenciálneho rastu pre celé hospodárstvo, môžu pomôcť riešiť výzvy, ktoré sa súčasnou krízou zintenzívnili. Najmä investície do výskumu a vývoja, ktoré sú súčasťou politiky „cieľovo orientovanej“ na špičkové odvetvia a inovácie
                  12
               , ako aj investície do ľudského kapitálu môžu pomôcť podporiť dlhodobý rast produktivity a udržať silnú inovačnú kapacitu. Platí to najmä pre startupy, rozvíjajúce sa podniky a inovačné MSP, ktoré majú zásadný význam pre zvýšenie konkurencieschopnosti a vytváranie pracovných miest. Kľúčovým príspevkom k širším spoločenským cieľom vrátane potreby zabezpečiť udržateľný hospodársky rast efektívne využívajúci zdroje môžu byť investície do iniciatív v rámci holandskej dohody o zmene klímy a národného energetického a klimatického plánu s cieľom riešiť zmenu klímy a podporiť energetickú transformáciu. Navyše, napriek tomu, že Holandsko je priekopníkom v oblasti dekarbonizácie odvetvia dopravy, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v doprave je pod priemerom EÚ. A napokon, treba investovať do výstavby nových obytných budov, aby sa zmiernil súčasný nedostatok bytov. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Holandsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Holandsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (22)Pre inovačnú kapacitu holandského hospodárstva a pre udržateľný a inkluzívny rast produktivity sú kľúčovým predpokladom technické a digitálne zručnosti a kvalifikovaní odborníci. Rozhodujúcu úlohu pri zlepšovaní prístupu na trh práce zohrávajú naďalej investície do základných a/alebo digitálnych zručností, vzdelávania a odbornej prípravy vrátane poskytovania príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pre všetkých, a to najmä s cieľom posilniť zamestnateľnosť osôb žijúcich na okraji trhu práce (vrátane osôb s migrantským pôvodom a osôb so zdravotným postihnutím) a zároveň podporovať rovnaké príležitosti a aktívne začlenenie.

               (23)Napriek tomu, že Holandsko podniklo kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonalo predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy, vysoká úroveň výplat dividend, licenčných poplatkov a úrokových platieb vykonávaných cez Holandsko naznačuje, že jeho daňové predpisy využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Veľká časť priamych zahraničných investícií je v držbe „účelovo vytvorených subjektov“. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich licenčných poplatkov a úrokových platieb od rezidentov EÚ rezidentom tretích krajín môže v tomto prípade viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdaňované ani v prijímajúcej jurisdikcii. Nedávno prijatá reforma týkajúca sa podmienených zrážkových daní z licenčných poplatkov a úrokových platieb v prípade zneužitia alebo platieb v jurisdikciách s nízkym zdanením, ktorá sa začne vykonávať od 1. januára 2021, je pozitívnym krokom k zníženiu agresívneho daňového plánovania. Účinnosť tejto reformy by sa mala dôkladne monitorovať.

               (24)Viaceré holandské finančné inštitúcie sa nedávno podieľali na praní špinavých peňazí. Tieto prípady zdôrazňujú potrebu, že napriek nedávnemu úsiliu treba ďalej posilniť dohľad nad finančnými inštitúciami a vyšetriť a stíhať prípady prania špinavých peňazí. Významné riziko prania špinavých peňazí predstavuje pre holandské hospodárstvo okrem finančného sektora aj jeho otvorenosť voči priamym zahraničným investíciám a zložité právne štruktúry krajiny. Nesúlad medzi nízkym vykazovaním neobvyklých transakcií poskytovateľmi služieb správy zvereného majetku alebo služieb pre obchodné spoločnosti, ako aj daňovými poradcami a ich vysokými expozíciami voči riziku si vyžaduje primeraný dohľad. Vzhľadom na rozsiahlu prítomnosť zložitých právnych štruktúr je dobré fungovanie registra konečných vlastníckych práv kľúčom k tomu, aby sa zabránilo zneužívaniu takýchto subjektov, tento register však ešte nebol zriadený.

               (25)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

               (26)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Holandsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (27)Úzka koordinácia hospodárstiev zostáva v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom dosiahnutia rýchleho oživenia po kríze spôsobenej ochorením COVID-19. Holandsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (28)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine za rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (29)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  13
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (30)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu a uľahčiť oživenie hospodárstva, ktoré sú prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaní 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti vrátane riešenia existujúceho nedostatku zdravotníckeho personálu a zintenzívnenia využívania príslušných nástrojov elektronického zdravotníctva.

               2.Zmierniť vplyv krízy na oblasť zamestnanosti a sociálnu oblasť a podporiť primeranú formu sociálnej ochrany pre samostatne zárobkovo činné osoby.

               3.Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na rozvoj digitálnych zručností, udržateľnú infraštruktúru, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, ako aj cieľovo orientovaný výskum a inovácie.

               4.Prijať opatrenia na úplné riešenie prvkov daňového systému, ktoré uľahčujú agresívne daňové plánovanie, najmä pokiaľ ide o odchádzajúce platby, a to predovšetkým vykonávaním prijatých opatrení a zabezpečením ich účinnosti. Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 518 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        Rozpočtové memorandum z roku 2020 (Voorjaarsnota 2020), ktoré 25. apríla 2020 odovzdal na preskúmanie druhej komore parlamentu minister financií Wopke Hoekstra.

                     (9)

                        Ú. v. EÚ C 91I, 20.3.2020, s. 1.

                     (10)

                        Aj pre startupy a rozširujúce sa podniky s konkurencieschopnými podnikateľskými modelmi, ktorých peňažné toky sú však negatívne ovplyvnené ochorením COVID-19.

                     (11)

                        COM(2020) 150 final.

                     (12)

                        Tento nový politický prístup sa zameriava na ďalšie zvýšenie investícií do vedy a výskumu v snahe dosiahnuť dlhodobé ciele týkajúce sa kľúčových spoločenských výziev, ktoré sú zoskupené do štyroch „cieľov“: i) energetická transformácia a udržateľnosť; ii) poľnohospodárstvo, voda a potraviny; iii) zdravotníctvo a starostlivosť a iv) bezpečnosť. Politika sa považuje za kľúčovú prioritu pre posilnenie konkurencieschopnosti a riešenie spoločenských výziev [Ministerstvo hospodárstva (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag.]

                     (13)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 502 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Bulharsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Bulharsku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Bulharska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Bulharsku už neexistujú makroekonomické nerovnováhy. V posledných rokoch sa zraniteľné miesta vo finančnom sektore spojili s vysokou zadlženosťou a nesplácanými úvermi v podnikovom sektore. Keďže vďaka konzistentným politickým opatreniam a priaznivému makroekonomickému prostrediu sa ďalej znížili riziká a zraniteľné miesta, nerovnováhy sa už nezistili.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnanie ľudí, ich príjmy, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  6
                Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles vyvolaný vypuknutím nákazy COVID-19 umožňujú súčasné podmienky aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. V súčasnej kríze sa ukázalo, aká potrebná je pripravenosť na krízu v systéme zdravotnej starostlivosti, najmä pokiaľ ide o zlepšenie nákupných stratégií, diverzifikovanie dodávateľských reťazcov a strategické rezervy základných dodávok. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Bulharsko sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy najviac zasiahli.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých regiónoch Bulharska nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, pri ktorých dochádza k výraznému osobnému kontaktu medzi podnikmi a zákazníkmi. S tým súvisí riziko, že v Bulharsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov a zhoršovaniu už teraz pozorovaného trendu prehlbovania rozdielov medzi hlavným mestom a zvyškom krajiny a medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Bulharsko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Bulharsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (12)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 2,1 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 3,1 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 20,4 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 25,8 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (13)V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Bulharsko rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,3 % HDP. Opatrenia zahŕňajú vyššie výdavky na služby zdravotnej starostlivosti a bezpečnostné služby a program podpory zamestnanosti pre problémové odvetvia. Bulharsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 0,6 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky štátnej Bulharskej rozvojovej banky a odklad platieb dane z príjmov právnických osôb. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Bulharsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Bulharska v roku 2020 na úrovni 2,8 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Bulharsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Po posúdení všetkých závažných faktorov sa v správe dospelo k záveru, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 je splnené.

               (16)Bulharsko 13. marca 2020 vyhlásilo na obdobie od 13. marca 2020 do 13. apríla 2020 núdzový stav, ktorý bol následne predĺžený do 13. mája 2020 a potom do 14. júna 2020. Parlament 6. apríla 2020 prijal návrh na zmenu štátneho rozpočtu na rok 2020, ktorý predložila vláda. V novom rozpočte sa predpokladá deficit vo výške 3,5 miliardy BGN (2,9 % HDP) v dôsledku zvýšených výdavkov na opatrenia súvisiace s krízou a v dôsledku očakávaného zníženia príjmov o 2,4 miliardy BGN. Predpokladá sa, že strop nového dlhu, ktorý môže vydať vláda, sa zvýši päťnásobne z 2,2 miliardy BGN na 10 miliárd BGN. Bulharsko v rámci viacerých operačných programov financovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020 mobilizovalo finančný balík v celkovej výške viac ako 870 miliónov BGN na podporu systému zdravotnej starostlivosti a na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie.

               (17)V reakcii na krízu Bulharsko zaviedlo opatrenie na podporu zamestnanosti, ktorým sa štát zaväzuje, že bude až počas 3 mesiacov platiť pracovníkom 60 % príjmu a príslušného príspevku na sociálne zabezpečenie za predpokladu, že zamestnávateľ doplatí rozdiel a zaviaže sa k tomu, že udrží pracovníkov v zamestnaní. Oprávnené spoločnosti zahŕňajú tie spoločnosti, ktoré sú priamo postihnuté obmedzeniami uloženými z dôvodu núdzového stavu. Oprávnené sú aj spoločnosti z iných odvetví, ktoré sú schopné preukázať 20 % pokles príjmu v marci 2020 v porovnaní s marcom 2019.

               (18)Na podporu likvidity v hospodárstve sa zvýšil kapitál Bulharskej rozvojovej banky. Na záruky za portfóliá pre banky s cieľom poskytnúť podnikom pružnejšie podmienky podnikateľských úverov bolo vyčlenených 500 miliónov BGN, zatiaľ čo 200 miliónov BGN bolo určených na záruky za bezúročné úvery až do výšky 4 500 BGN pre osoby, ktorým ich podniky poskytli neplatené voľno, alebo pre samostatne zárobkovo činné osoby. Bulharská rozvojová banka takisto uplatní systém záruky vo výške 100 miliónov EUR na úvery pre MSP financované z operačného programu „Inovácia a konkurencieschopnosť“ v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Správca fondu Finančné nástroje v Bulharsku opätovne preskúmal svoje portfólio a prispôsobuje svoje nástroje na podporu podnikania súčasnej hospodárskej realite. Bulharská národná banka zaviedla balík opatrení vo výške 9,3 miliardy BGN, ktorého cieľom je zachovať odolnosť bankového systému a zvýšiť jeho flexibilitu v záujme zníženia negatívnych účinkov obmedzení na občanov a podniky.

               (19)Hospodárstvo Bulharska bolo krízou výrazne zasiahnuté, čo ovplyvnilo odvetvie služieb aj spracovateľský priemysel. Negatívny vplyv sa zhoršil v dôsledku poklesu dopytu a ponuky a narušení v globálnych hodnotových reťazcoch. Opatrenia, ktoré prijala vláda na zvládnutie núdze, môžu pomôcť zmierniť dôsledky krízy, ale pre zachovanie zamestnanosti a zlepšenie likvidity spoločností, najmä MSP a nezávislých pracovníkov, bude rozhodujúce ich urýchlené a účinné vykonanie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. V súlade s usmerneniami Komisie Bulharsko zrušilo zákaz vývozu osobných ochranných prostriedkov a zriadilo „zelené jazdné pruhy“ na rýchle kontroly na hraničných priechodoch.

               (20)Ochorenie COVID-19 znamenalo ďalšie zaťaženie bulharského systému zdravotnej starostlivosti, ktorý sa už vyznačuje obmedzenou dostupnosťou vyplývajúcou z nízkeho verejného financovania, obmedzeného krytia zdravotného poistenia, nízkeho počtu zdravotných sestier a nerovnomerného geografického rozloženia zdravotníckych pracovníkov. Preto existuje priestor na posilnenie celkovej odolnosti, dostupnosti a kapacity bulharského systému zdravotnej starostlivosti. Poskytovaním väčšej starostlivosti (zo strany všeobecných lekárov i špecialistov) v ambulantných podmienkach aj s možnosťou využiť konzultácie na diaľku by sa uvoľnili nemocnice, pričom testovanie a liečba by mali byť k dispozícii pre všetkých bez ohľadu na úroveň zdravotného poistenia. Na celom území by sa mal zabezpečiť náležitý prístup k zdravotníckym pracovníkom a ich službám. Pre starších ľudí a najzraniteľnejšie skupiny je rozhodujúca integrácia primárnej, dlhodobej a komunitnej starostlivosti.

               (21)Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,8 %. Od začiatku núdzového stavu sa prudko zvýšila nezamestnanosť v odvetví cestovného ruchu a pohostinstva, vo veľkých mestách a v prípade osôb s nižším ako stredoškolským vzdelaním. Vláda prijala opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä režim skráteného pracovného času, ktoré by sa mali urýchlene zaviesť a ďalej posilňovať. V spolupráci so sociálnymi partnermi si súčasná situácia vyžaduje rozsiahlu podporu pre zamestnávateľov a pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, aby sa zabránilo zanikaniu ďalších pracovných miest. S cieľom reagovať na nepriaznivé účinky na trh práce bude treba posilniť kapacitu a opatrenia, ktoré zaviedla Národná agentúra pre zamestnanosť. Ďalšie úsilie v oblasti aktivácie, zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností pomôže ľuďom pri návrate do práce, pričom pripraví pracovné sily na výzvy a príležitosti vyplývajúce z digitalizácie. Kríza môže mať zásadný vplyv na pracovníkov v neformálnom zamestnaní s obmedzeným prístupom k službám zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany. Cielené politické opatrenia by mohli zabrániť tomu, aby sa nechránení pracovníci a najzraniteľnejšie skupiny prepadli hlbšie do chudoby, a mohli by zlepšiť ich životné podmienky počas oživenia.

               (22)Kríza súvisiaca s ochorením COVID-19 neprimerane postihuje zraniteľné skupiny a prehlbuje existujúce sociálne problémy. Podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením bol vysoký už aj pred krízou, najmä medzi deťmi, staršími ľuďmi, ľuďmi so zdravotným postihnutím a Rómami, pričom sociálne transfery dokázali znižovať chudobu iba v obmedzenom rozsahu. Príjmová nerovnosť bola jednou z najvyšších v EÚ a pri jej znižovaní sa vplyv daňovo-dávkového systému javil ako jeden z najslabších. Kríza si vyžaduje opatrenia na odstránenie nedostatkov, ktoré boli zistené už v predchádzajúcich rokoch, a to najmä v schéme minimálneho príjmu, ktorá patrí v EÚ k najmenej primeraným na to, aby sa príjemcovia vymanili z chudoby. Naďalej sú dôležité otázky ako zabezpečenie sociálnej ochrany pre všetkých vrátane neštandardných pracovníkov, samostatne zárobkovo činných osôb a domácností s nízkymi príjmami, zabezpečenie podpory príjmu, potravín a primeraných sociálnych služieb, ako aj poskytovanie núdzového ubytovania a podpora bezdomovcov. Reforma sociálnych služieb by pomohla stabilizovať systém, zatiaľ čo intenzívnejšia spolupráca medzi zdravotníckymi a sociálnymi službami by umožnila ďalej rozšíriť podporu aj na ľudí, ktorí nie sú schopní sami sa o seba postarať, a na ľudí so zdravotným postihnutím. Mnoho rómskych domácností, ktoré žili vo veľkej chudobe už pred krízou, potrebuje mediačné služby, základné služby a podporu.

               (23)Zlepšené poskytovanie služieb v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a kvalifikovanejšia pracovná sila by takisto výrazne posilnili oživenie a podporili by inkluzívny a udržateľný rast v strednodobom horizonte. V Bulharsku stále existuje priestor na zlepšovanie kvality, relevantnosti trhu práce a inkluzívnosti vzdelávania a odbornej prípravy. Bulharsko patrí medzi tie členské štáty, v ktorých má sociálno-ekonomické zázemie najväčší vplyv na vzdelávacie výstupy. Začlenenie Rómov do vzdelávania naďalej zostáva problémom a predčasné ukončenie školskej dochádzky sa najviac týka Rómov a vidieckych oblastí. Celková úroveň digitálnych zručností medzi obyvateľmi (vo veku 16 – 74 rokov) vrátane mladých ľudí (vo veku 16 – 19 rokov) je nízka. Zlepšenie digitálnych zručností, napríklad prostredníctvom akademických titulov a učebných plánov v oblasti digitálnych zručností, by mohlo pomôcť prispôsobiť sa zmenám pracovného trhu spôsobeným digitalizáciou a potrebám digitálnej práce na diaľku. V súčasnosti je ešte stále 11 % študentov, ktorí nemajú počítač a/alebo prístup na internet a počítač nemá ani 2000 učiteľov. V dôsledku súčasnej situácie vzdelávania na diaľku preto existuje riziko zhoršenia už aj tak veľkých nerovností v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy: zlepšovanie digitálnych vedomostí všetkých študentov a ich prístupu k primeranej technickej infraštruktúre by mali priaznivý dlhodobý vplyv na ich prístup k vzdelávaniu, najmä v prípade zraniteľných skupín vrátane Rómov, a tým by prispeli k zníženiu ich miery predčasného ukončenia štúdia.

               (24)Kríza zdôraznila strategický význam efektívnej verejnej správy a dobre fungujúcej digitálnej vlády vrátane elektronického zdravotníctva a elektronického obstarávania. Reformy v tejto oblasti podporila EÚ, ale ich vykonávanie napreduje príliš pomaly, a to negatívne ovplyvnilo účinnosť verejného sektora počas obmedzenia pohybu. Bulharsko preto zaostáva v poskytovaní elektronických služieb a ich využívanie občanmi a podnikmi by sa malo podporiť. Treba úplne vyriešiť otázky týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti a bezpečnosti kritickej infraštruktúry. Pre zabezpečenie včasného a účinného vykonávania opatrení na oživenie hospodárstva bude v budúcnosti rozhodujúca účinná verejná správa. Osobitne dôležitá je aj naďalej spolupráca a koordinácia na všetkých úrovniach verejnej správy vrátane verejných zákaziek a koncesií, ako aj dohľadu nad trhom. Prostredníctvom intenzívnejšej regulačnej predvídateľnosti a stability, účinnej kontroly nad vykonávaním politiky a zníženia administratívneho zaťaženia by sa zlepšilo podnikateľské prostredie a podporili by sa investície, čo by pozitívne ovplyvnilo rýchlosť oživenia.

               (25)V záujme podpory oživenia hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V dôsledku krízy sa ďalej zvýšila dôležitosť digitalizácie a inovácií, v ktorých Bulharsko – a najmä jeho malé a stredné podniky (MSP) – značne zaostávajú za priemerom EÚ. Jedným zo zásadných aspektov tejto otázky je frekvenčné spektrum, ktoré sa má prideliť v prvých pásmach 5G, ktoré nedosahuje úroveň požadovanú na umožnenie včasného a účinného poskytovania služieb 5G. Treba vyriešiť aj známe otázky v systéme výskumu a vyššieho vzdelávania, ako je fragmentácia, nízka miera financovania a obmedzený prenos znalostí a technológií. Bulharsko je zároveň najnáročnejším hospodárstvom v EÚ, pokiaľ ide o zdroje, energiu a emisie skleníkových plynov, a potrebuje dôležité investície do oblasti energie a dekarbonizácie na uľahčenie transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne Bulharska.

               (26)Úsilie o transformáciu pri riešení vysokej energetickej náročnosti, nadmerného spoliehania sa na fosílne palivá a neefektívneho využívania energie a zdrojov Bulharska je iba v začiatočnom štádiu. V národnom energetickom a klimatickom pláne sa zdôrazňuje záväzok Bulharska eliminovať emisie uhlíka vo svojom hospodárstve do roku 2050 v kontexte európskej zelenej dohody, uvádza sa však aj zámer zachovať závislosť Bulharska od domácich zdrojov hnedého uhlia aj po roku 2050. Pokrytie a kvalita dopravnej infraštruktúry v Bulharsku zostáva pod priemerom EÚ a transeurópska dopravná sieť je stále nedokončená. Sieť multimodálnych platforiem, niektoré železničné a cestné úseky, ako aj európske systémy riadenia železničnej dopravy a inteligentné dopravné systémy zostávajú naďalej slabo rozvinuté. Treba vyriešiť zásadné environmentálne otázky, pretože ovplyvňujú udržateľný rast a vytvárajú ďalšie zdravotné riziká počas krízy súvisiacej s ochorením COVID-19. Bulharsko patrí medzi členské štáty s najvyšším výskytom úmrtí súvisiacich so znečistením, pričom nakladanie s odpadmi a dodržiavanie povinností týkajúcich sa zberu a úpravy komunálnych odpadových vôd sú aj naďalej výzvou. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Bulharsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . To by Bulharsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (27)Po kríze súvisiacej s ochorením COVID-19, ktorá môže viesť k zásadnému nárastu konkurzov, bude pre oživenie reálnej ekonomiky dôležitý riadne fungujúci rámec pre platobnú neschopnosť. Takýto rámec by takisto uľahčil rýchlejšie riešenie nesplácaných úverov, čím by sa obmedzilo ich ďalšie kumulovanie. Neúčinnosť rámca platobnej neschopnosti zároveň vedie k pomalým a nákladným insolvenčným konaniam. V júni 2019 bol prijatý plán týkajúci sa rámca pre platobnú neschopnosť a boli zistené relevantné nedostatky. Bulharsko začalo vykonávať uvedený plán a pripravuje nadväzujúce kroky vrátane činností v oblasti legislatívnych zmien a budovania kapacít.

               (28)Bulharsko v roku 2019 prijalo viacero zákonov zameraných na transpozíciu štvrtej a piatej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, na ktorých vykonávanie sa čaká. Z nedávno dokončeného vnútroštátneho posúdenia rizík vyplývajú slabé stránky, ktoré si naliehavo vyžadujú zmiernenie s cieľom zabrániť praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Riziká súvisiace s občianstvom podľa programov investičných systémov a podľa virtuálnych aktív ešte neboli riadne posúdené. Je potrebné, aby povinné subjekty navrhli a vykonali kroky na účinné využívanie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí. Účinnosť vykonávania a presadzovania rámca na boj proti praniu špinavých peňazí bola obmedzená a využívanie finančného spravodajstva bolo nedostatočné.

               (29)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (30)Bulharské banky sú vo všeobecnosti ziskové a dostatočne kapitalizované. Napriek určitým poklesom v posledných rokoch podiel nesplácaných úverov (NPL) na úrovni 7,2 % v treťom štvrťroku 2019 naďalej patrí k najvyšším v EÚ, najmä v prípade nefinančných korporácií a domácich bánk, pričom je naďalej dôležité ďalšie úsilie o podporu fungujúceho sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi. Krytie nesplácaných úverov rezervami sa od konca roku 2018 znižovalo, čo bolo niekedy sprevádzané nedostatočnou tvorbou rezerv v oblasti existujúcich nesplácaných úverov s veľkým oneskorením. Komplexné posúdenie, ktoré vykonala Európska centrálna banka, odhalilo potrebu zvýšiť kapitál v dvoch bankách. Rekapitalizácia sa finalizuje. Zvýšené poskytovanie likvidity zo strany bánk na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a opätovné naštartovanie hospodárskeho rastu by mali byť spojené s tým, že banky budú uplatňovať posúdenie úverového rizika, obozretné úverové normy a vhodné postupy oceňovania a podávať presné správy o každom zhoršení kvality aktív.

               (31)Komisia monitoruje pokrok Bulharska v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii v kontexte mechanizmu spolupráce a overovania. V poslednej správe v rámci mechanizmu spolupráce a overovania z októbra 2019 bolo uvedené, že pokrok, ktorý dosiahlo Bulharsko, je dostatočný na to, aby Bulharsko splnilo záväzky prijaté počas pristúpenia k EÚ. Bulharsko uskutočnilo rozsiahlu reformu svojho protikorupčného právneho rámca, na vybudovanie dôvery verejnosti však treba solídne výsledky, pokiaľ ide o právoplatné odsúdenie v prípadoch korupcie na vysokej úrovni. Pretrváva navyše viacero problémov, najmä v oblasti účinných vyšetrovaní trestných činov, obnovenia rovnováhy pracovného zaťaženia medzi jednotlivými súdmi a zefektívnenia miestnych úradov prokuratúry. Tieto problematické body sú predmetom monitorovania v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. V rámci tohto mechanizmu Komisia aj naďalej monitoruje reformu súdnictva a boj proti korupcii v Bulharsku. Tieto oblasti preto v odporúčaniach pre Bulharsko nie sú zahrnuté, ale sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine.

               (32)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Bulharsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (33)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Bulharsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (34)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Mobilizovať primerané finančné zdroje na posilnenie odolnosti, dostupnosti a kapacity systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť vyrovnané geografické rozloženie zdravotníckych pracovníkov.

               2.Zabezpečiť primeranú sociálnu ochranu pracovníkov a základné služby pre všetkých a posilniť aktívne politiky trhu práce. Zlepšiť prístup k telepráci a podporiť digitálne zručnosti a rovnaký prístup k vzdelávaniu. Riešiť nedostatky týkajúce sa primeranosti schémy minimálneho príjmu.

               3.Zefektívniť a urýchliť postupy poskytovania účinnej podpory malým a stredným podnikom a samostatne zárobkovo činným osobám, a to aj zabezpečením ich nepretržitého prístupu k financiám a pružných platobných podmienok. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a zdrojov, environmentálnu infraštruktúru a udržateľnú dopravu, čo prispeje k postupnej dekarbonizácii hospodárstva vrátane uhoľných regiónov.

               4.Minimalizovať administratívne zaťaženie spoločností zlepšením účinnosti verejnej správy a posilnením digitálnej verejnej správy. Zabezpečiť účinné fungovanie rámca pre platobnú neschopnosť. Zintenzívniť úsilie s cieľom zabezpečiť primerané posúdenie rizík, zmiernenie a účinný dohľad a presadzovanie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117 – 122.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (9)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 503 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Česko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Česku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Česka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa týka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Európskej únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Doložka podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Česko sa nabáda, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Súčasná situácia sa preto spája so značným rizikom prehlbovania regionálnych a územných rozdielov v Česku, ako aj s rizikom vzniku nových územných rozdielov na subregionálnej úrovni, čo by zároveň viedlo k zhoršeniu už pozorovaného trendu prehlbujúcich sa rozdielov medzi Karlovarským a Ústeckým krajom a zvyškom krajiny. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

               (10)Česko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Česko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (12)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 5,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,1 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 30,8 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 37 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v súvislosti s pandémiou COVID-19.

               (13)Česko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 4 % HDP. Opatrenia zahŕňajú kompenzačné daňové bonusy a odpustenie povinností v oblasti sociálneho a zdravotného poistenia na šesť mesiacov pre samostatne zárobkovo činné osoby (1 % HDP), režim skráteného pracovného času (1 % HDP), odpustenie preddavkov na daň z príjmu fyzických a právnických osôb splatných v júni 2020 (0,8 % HDP) a opatrenia týkajúce sa zdravia (0,7 % HDP). Česko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky. Zahŕňajú najmä systémy záruk na poskytovanie úverov MSP a veľkým podnikom. V konvergenčnom programe však nie sú vyčíslené podmienené záväzky, ktoré súvisia s týmito novými opatreniami. Väčšina opatrení, na ktorých sa program zakladá, bola zahrnutá aj do prognózy Komisie z jari 2020. Niekoľko opatrení, ktoré nebolo možné vyčísliť alebo ktorých platnosť sa predĺžila nad rámec dátumu uzávierky, nebolo možné zahrnúť. Celkovo sú opatrenia, ktoré Česko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Česka v roku 2020 na úrovni –6,7 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Česko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie je splnené.

               (16)Česko v snahe zmierniť vplyv pandémie COVID-19 vyhlásilo núdzový stav, ktorý trval od 12. marca 2020 do 17. mája 2020, pričom uzavrelo školy, obmedzilo podujatia a prevádzku obchodov a výrazne obmedzilo zhromažďovanie ľudí. V období od 15. marca 2020 do 17. mája 2020 boli takisto čiastočne uzatvorené pozemné hranice. Obmedzil sa tým pohyb českých pracovníkov pracujúcich v zahraničí a zahraničných pracovníkov pracujúcich v Česku, čo spôsobilo nedostatok pracovnej sily na miestnej úrovni, najmä v oblasti výroby a sezónnej práce, a ovplyvnilo základné dodávateľské reťazce. Na pomoc domácnostiam a podnikom počas krízy oznámila vláda balíček stimulov, ktorý zahŕňa priame podporné opatrenia a verejné záruky. Hoci tento balíček môže poskytnúť dočasnú úľavu, stále sa očakáva, že hospodárstvo bude v roku 2020 výrazne zasiahnuté, keďže zahraničný dopyt klesá a opatrenia na obmedzenie pohybu narúšajú hospodársku činnosť. Reálny HDP by sa mal podľa očakávaní v roku 2021 postupne zlepšovať, je však nepravdepodobné, že by sa v prognózovanom období vrátil na hodnotu z roku 2019. Očakáva sa, že odvetvia ako doprava, pohostinské služby a cestovný ruch budú výrazne zasiahnuté. Nezamestnanosť sa zvýši, ale tento nárast sa zmierni vďaka tomu, že trh práce bol pred vypuknutím krízy prehriaty, ako aj vďaka balíčku stimulov a nízkemu podielu dočasných pracovných zmlúv. V snahe zabezpečiť podporu likvidity zaviedli orgány niekoľko systémov štátnych záruk pre podniky všetkých veľkostí. Domácnosti a podniky zasiahnuté krízou majú k dispozícii aj možnosť odkladu splátok spotrebiteľských a hypotekárnych úverov na tri alebo šesť mesiacov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Česká národná banka prijala aj rôzne opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy na finančný sektor.

               (17)Vďaka včasným zdravotným opatreniam na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 sa v Česku podarilo šírenie vírusu spomaliť. Prijali sa opatrenia zamerané na zvýšenie dodávok lekárskeho vybavenia a zabezpečenie nevyhnutnej infraštruktúry, ktorých cieľom bolo pripraviť systém zdravotníctva tak, aby zvládol zvýšený dopyt. Zdravotný stav českého obyvateľstva sa v posledných rokoch výrazne zlepšil a približuje sa k priemeru EÚ. Existujú však značné regionálne rozdiely v strednej dĺžke života, čo je sčasti dané sociálno-ekonomickými a behaviorálnymi faktormi. Hoci celková úroveň subjektívne neuspokojených potrieb lekárskej starostlivosti patrí medzi najnižšie v EÚ, pretrvávajú regionálne rozdiely v oblasti distribúcie zdravotníckych zdrojov a rozmiestnenia zdravotníckeho personálu, ktorý čelí zvýšenému tlaku. Očakáva sa, že značná časť zdravotníckych pracovníkov v nadchádzajúcich rokoch odíde do dôchodku. V záujme zmiernenia vplyvu ochorenia COVID-19 si ďalší postup bude vyžadovať zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a jeho pripravenosti na krízu, a to pri súčasnej podpore rovnakého prístupu k zvýšenej ponuke primárnej zdravotnej starostlivosti a integrovanej starostlivosti s cieľom znížiť počet hospitalizácií, ktorým sa dá predísť. Zároveň sa týmto spôsobom môže zlepšiť prevencia a môžu sa zmierňovať iné zdravotné ťažkosti. Riešenia v oblasti elektronického zdravotníctva sú napriek existencii národnej stratégie v oblasti elektronického zdravotníctva na roky 2016 – 2020 stále obmedzené.

               (18)Počas celého roku 2019 a na začiatku roku 2020 zostal trh práce v Česku stabilný, pričom väčšina ukazovateľov zaznamenala pozitívne výsledky. Miera zamestnanosti naďalej rástla a nezamestnanosť klesla na historicky najnižšiu úroveň. Napriek tomu sa podľa prognózy Komisie v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 5,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 4,2 %. Vláda pohotovo zareagovala na vypuknutie nákazy COVID-19 tak, že zaviedla mnohé opatrenia na ochranu príjmov a zamestnanosti s osobitným zameraním na podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Navrhnuté zmierňujúce opatrenia však úplne nechránia niektoré zraniteľné skupiny na trhu práce (pracovníci s krátkodobými zmluvami a pracovníci zamestnaní prostredníctvom agentúr dočasného zamestnávania). Zatvorenie zariadení starostlivosti o deti a škôl počas zákazu vychádzania mohlo mať vplyv najmä na ženy s významnými opatrovateľskými povinnosťami. Podpora investícií do starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti v kombinácii s pružnými formami organizácie práce, ako je napríklad práca na diaľku, by mala uľahčiť ukončenie krízy. Cielenejšími aktívnymi politikami trhu práce a poskytovaním zručností po dohode so sociálnymi partnermi sa pomáha zamestnancom udržať si zamestnanie, ako aj zmeniť pracovné miesto. Osvetové činnosti verejných služieb zamestnanosti môžu uľahčiť aj úspešný návrat na trh práce, najmä v prípade zraniteľných skupín. Jednoduchší a rýchlejší prístup k sociálnej ochrane by pomohol vyhnúť sa pasci chudoby a nútenému vysťahovaniu. Výsledky v oblasti vzdelávania sú aj naďalej výrazne ovplyvnené sociálno-ekonomickými nerovnosťami a nízkymi investíciami. Zabezpečenie rovnakého prístupu k inkluzívnemu kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, a to aj v digitálnom kontexte, môže prispieť k zlepšeniu úrovne zručností a rozšíreniu digitálneho vzdelávania. Obzvlášť dôležitá je podpora digitálnych zručností, a to aj prostredníctvom podpory a kontinuálneho vzdelávania učiteľov a školiteľov. Verejné výdavky na študenta zostávajú na všetkých úrovniach vzdelávania pomerne nízke. Nedostatok kvalifikovaných učiteľov poukazuje na potrebu zvýšiť atraktívnosť tohto povolania, najmä pre talentovaných mladých ľudí.

               (19)Česko je jednou z krajín, na ktoré by technologické zmeny mohli mať obzvlášť veľký vplyv a ktoré potrebujú v tejto oblasti značné investície. Digitálna transformácia si bude vyžadovať podporu prostredníctvom cielených investícií do inteligentných riešení a zručností, a to aj v priemysle a v sektore služieb. Cieľ týkajúci sa úplného pokrytia pevným širokopásmovým pripojením sa dosiahol, ale mobilné širokopásmové pripojenie je aj naďalej pomerne drahé. Oneskorenia v rozvoji infraštruktúry by mohli mať vplyv najmä na zraniteľné skupiny a štrukturálne slabé regióny, pri ktorých existuje väčšie riziko izolácie. To by mohlo mať negatívne dôsledky aj v oblasti monitorovania a kontroly epidémie. Aby sa riešili potreby v oblasti konektivity, treba investovať do pevných a mobilných sietí s veľmi vysokou kapacitou a primeraných opatrení na strane dopytu. Na dosiahnutie tohto cieľa bude nevyhnutné včasné pridelenie frekvenčného spektra pre sieť 5G za predvídateľných podmienok priaznivých pre investície. Využívanie služieb ultrarýchleho širokopásmového pripojenia je brzdené nízkym dopytom, pod ktorý sa podpísali viaceré premenné, ako napríklad cena paušálov, kúpna sila, vek a vzdelanie obyvateľstva. Orgány sú odhodlané rozvíjať a integrovať nové digitálne technológie, čomu však bráni pretrvávajúca nízka úroveň zručností. Orgány sú odhodlané podporovať riešenia založené na umelej inteligencii, no pokiaľ ide o výskum a patentové činnosti v tejto oblasti, Česko stále zaostáva za priekopníckymi členskými štátmi.

               (20)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V národnom energetickom a klimatickom pláne Česka sa uvádzajú dôležité investície, ktoré sú potrebné na úspešné zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie a posun smerom ku klimatickej neutralite. Ide najmä o podporu obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť, infraštruktúru a časti prenosovej sústavy. Účinky zmeny klímy sú už viditeľné v podobe súch a povodní, ktoré spôsobujú značné hospodárske straty. Pretrvávajúcim problémom je aj znečistenie ovzdušia. Dane zo znečisťovania sú pritom veľmi nízke. V odvetví energetiky naďalej dominuje uhlie, ktoré zostáva dôležitou hnacou silou hospodárskej činnosti v troch českých regiónoch. Obmedzené rozvojové kapacity predkladateľov projektov a obmedzená poradenská podpora zo strany orgánov sú aj naďalej významnou prekážkou vytvorenia rozsiahlej databázy projektov zameraných na realizáciu dvojitej – klimatickej a digitálnej – transformácie v týchto regiónoch. Celkovo sa očakáva, že prechod od využívania uhlia bude mať významné sociálno-ekonomické dôsledky, a zdá sa, že zatiaľ nie je veľký záujem investovať do technológií s nulovými a nízkymi emisiami skleníkových plynov. Výroba energie z obnoviteľných zdrojov je pod priemerom EÚ. Odvetviu chýbajú finančné stimuly a vhodný právny a inštitucionálny rámec na podporu jeho ďalšieho rozvoja. Okrem toho sa zdá, že informovanosť o širších výhodách energetickej efektívnosti je nízka. Prechod na elektrickú mobilitu je pomerne pomalý, pričom cestná doprava sa stáva jednou z oblastí, v ktorých sa spotrebúva najviac energie. Dane z dopravy sú nízke a nezakladajú sa na emisiách CO2. Infraštruktúra nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá je zatiaľ len v zárodku. Výkonnosť odpadového hospodárstva zostáva vzhľadom na ambicióznejšie ciele nevýrazná. Chýba komplexná stratégia, pokiaľ ide o rozvoj potenciálu obehovosti hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Česku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  7
               . To by Česku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (21)Prístup ku konvenčnému financovaniu je nad priemerom EÚ, no rizikové financovanie je menej rozvinuté. Financovanie vysokorizikových podnikov, najmä vo fáze vzniku a v neskoršej fáze vývoja, je aj naďalej nedostatočné. Hoci sa na trh uviedli niektoré úspešné inovačné iniciatívy, financovanie rizikového a vlastného kapitálu je aj naďalej veľmi nízke. Výskum a inovácie v Česku brzdí potreba systémovej reformy. Hoci súkromné investície do výskumu a vývoja naďalej stabilne rastú, do nehmotných aktív, ako napríklad do výskumu a vývoja, investujú výrazne viac veľké spoločnosti, ktoré zväčša patria zahraničným vlastníkom, než malé a stredné domáce firmy. Odvetvie stredne vyspelých a vyspelých technológií trpí nedostatkom zručností v dôsledku nízkeho počtu absolventov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) a nedostatočnej odbornej prípravy absolventov. Propagácia a podpora podnikania je zároveň naďalej nízka, čo bráni rastu produktivity. Vysoká miera roztrieštenosti vo výskumnom sektore má za následok, že financovanie výskumu a vývoja je príliš rozptýlené. Spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom sťažujú súčasné postupy hodnotenia kariéry výskumných pracovníkov. Užšia spolupráca medzi akademickou obcou a podnikmi, najmä prostredníctvom odčlenených podnikov (spin-offs), by mohla urýchliť transfer technológií a šírenie inovácií.

               (22)Opatrenia na obmedzenie pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 vyvinuli tlak na dodávateľské reťazce, pričom mnohé podniky neboli schopné fungovať a zároveň im chýbali likvidné rezervy. Najviac sú zasiahnuté automobilové odvetvie a sektor služieb. Činnosti dohľadu nad trhom sú rozdelené medzi príliš veľký počet orgánov a spolupráca a koordinácia nie sú optimálne. Záujem o oficiálne systémy poskytovania štátnych záruk spoločnostiam rýchlo prevýšil ponuku. Existuje priestor na zlepšenie koordinácie a zrýchlenie postupov nasmerovania podpory do spoločností. Niektoré zainteresované strany považujú opatrenia, ktoré orgány prijali s cieľom zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19, za byrokratické a príliš pomalé na to, aby fungovali v reálnej ekonomike. Existuje priestor na lepšiu analýzu údajov potrebných na prijímanie rýchlych, informovaných a optimálnych rozhodnutí o cielených stratégiách a opatreniach týkajúcich sa oživenia hospodárstva. Rýchlo sa meniace právne predpisy a zložité administratívne postupy sú v podnikateľskom sektore vo všeobecnosti vnímané ako prekážky v investovaní. Administratívna záťaž je obzvlášť problematická pre startupy, a to pokiaľ ide o licencie a povolenia. Významnou prekážkou sú zdĺhavé a zložité postupy na získanie stavebného povolenia. Navrhované nové právne predpisy v oblasti stavebníctva sú terčom kritiky. V oblasti využívania digitálnych verejných služieb patrí Česko k najmenej pokrokovým členským štátom. Počet používateľov elektronickej verejnej správy je stále výrazne pod priemerom EÚ. Krajina uskutočňuje svoj plán elektronickej verejnej správy. Od roku 2020 má krajina novú „digitálnu ústavu“, ktorá poskytuje právo využívať takmer všetky verejné služby elektronicky najneskôr od roku 2025. Online riešenia na komunikáciu so širokou verejnosťou však ponúka len približne 10 % obcí. Parlament v súčasnosti rokuje o zmene daňového kódexu, ktorej cieľom je zvýšiť digitalizáciu daňového systému, keďže miera elektronického podávania je v prípade niektorých daní naďalej pomerne nízka.

               (23)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (24)Výkonnosť českého verejného sektora a efektívnosť verejnej správy sa nachádzajú pod priemerom EÚ. Podľa medzinárodných ukazovateľov dosahuje krajina pomerne dobré výsledky, pokiaľ ide o prístup k informáciám verejnej správy pri tvorbe politiky. Menej pozitívne sú jej výsledky v oblasti profesionality štátnej služby, transparentnosti vlády a kontroly korupcie. Efektívnosť verejnej správy by sa zlepšila, ak by sa zlepšilo strategické plánovanie a spolupráca medzi ministerstvami a ak by miestne samosprávy boli menej roztrieštené. Rámec verejného obstarávania sa zlepšil, ale môže byť potrebné ďalšie dolaďovanie. Napriek miernemu zlepšeniu v oblasti korupcie tento fenomén v očiach podnikateľov stále vyvoláva obavy a môže ďalej sťažovať hospodársku činnosť. Stále sa čaká na prijatie niekoľkých protikorupčných opatrení vrátane zákona o lobingu či zákona o ochrane oznamovateľov.

               (25)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Česko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (26)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Česka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Česku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Česku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (27)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Česko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zabezpečiť odolnosť systému zdravotníctva, posilniť dostupnosť zdravotníckych pracovníkov, primárnu starostlivosť a integráciu starostlivosti a zaviesť služby elektronického zdravotníctva.

               2.Podporovať zamestnanosť prostredníctvom aktívnych politík trhu práce, poskytovania zručností vrátane digitálnych zručností, ako aj prostredníctvom prístupu k digitálnemu vzdelávaniu.

               3.Podporovať malé a stredné podniky väčším využívaním finančných nástrojov na zabezpečenie podpory likvidity, znížením administratívnej záťaže a zlepšením elektronickej verejnej správy. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä vysokokapacitnú digitálnu infraštruktúru a technológie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, ako aj udržateľnú dopravnú infraštruktúru, a to aj v uhoľných regiónoch. Zabezpečiť prístup k finančným prostriedkom pre inovačné firmy a zlepšiť spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti výskumu a vývoja.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.