title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2020 2020/C 282/13

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/82

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2020
      (2020/C 282/13)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Cyprus určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Cypre na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Cyprus dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. V kontexte mierneho potenciálneho rastu je konkrétne finančný sektor zaťažený veľmi vysokým podielom nesplácaných úverov a veľkým objemom súkromného, verejného a zahraničného dlhu, ktorý zaťažuje hospodárstvo.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Pandémia vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Cypru sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využil na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia po celej krajine nerovnomerne a zasiahnu najmä oblasti, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí riziko, že na Cypre dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Cyprus 7. mája 2020 predložil svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Cyprus sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 4,3 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,4 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 95,5 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 116,8 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19. Rozpočtové prognózy okrem toho vychádzajú z rizík, ktoré v tomto prípade predstavujú explicitné podmienené záväzky a potenciálne potreby financovania verejných nemocníc počas prvých rokov zavádzania národného systému zdravotného poistenia.

                  (13)

                  Cyprus prijal v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 4,4 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti s dodatočným rozpočtom až do výšky 0,5 % HDP, dotované mzdy na udržanie zamestnancov na výplatnej listine v prípade pozastavenia obchodných činností (2,7 % HDP) a podpora príjmu pre malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby (0,3 % HDP). Cyprus okrem toho oznámil opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, ako napríklad odklad platieb DPH počas dvoch mesiacov. Celkovo sú opatrenia, ktoré Cyprus prijal, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenenom politickom smerovaní bude saldo verejných financií Cypru v roku 2020 na úrovni –7 % HDP a v roku 2021 na úrovni –1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 115,7 % HDP a v roku 2021 úroveň 105 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Cyprus v roku 2019 nedodržal dlhové pravidlo a v roku 2020 plánuje nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené.

                  (16)

                  Cyprus reagoval na vypuknutie nákazy COVID-19 zavedením niekoľkých opatrení na zmiernenie vplyvu krízy na hospodárstvo. Vláda 15. marca 2020 predložila program finančnej podpory na ochranu verejného zdravia a zabezpečenie hospodárskeho prežitia podnikov a zamestnávateľov. V programe sa na finančnú podporu zdravotníctva v boji proti pandémii vyčleňuje 100 miliónov EUR, a to okrem iného aj na nábor ďalších zdravotníckych, ošetrovateľských a podporných pracovníkov a na získanie vybavenia a vybudovanie infraštruktúry. Stanovuje sa v ňom súbor opatrení na podporu podnikov, ktoré zahŕňajú zvýšenie likvidity, napr. systémy podpory pre podniky a samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj dočasné pozastavenie platieb DPH pre spoločnosti. Súčasťou balíka je aj osobitná podpora vo výške 11 miliónov EUR na oživenie odvetvia cestovného ruchu.

                  (17)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na potrebu nasmerovať investície na zlepšenie a modernizáciu verejnej zdravotnej starostlivosti, obnovu kapacít a realizáciu reformy zdravotníctva. Nový systém zdravotnej starostlivosti ponúka lepší prístup k službám primárnej zdravotnej starostlivosti, vhodné usmernenia a liečbu na základe klinických protokolov. Stanovuje sa v ňom aj všeobecný nárok na cenovo dostupné zdravotnícke služby v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19. Cyprus vypracoval núdzový pandemický plán a vyčlenil dodatočné zdroje na prevenciu a zvládanie účinkov infekcie a nákazy. V strednodobom horizonte musí Cyprus zamerať investície na zvýšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. Dodatočné zdroje, ktoré sa vyčlenia pre systém zdravotnej starostlivosti, by mali zabrániť budúcemu nedostatku zdravotníckeho personálu, dôležitých zdravotníckych potrieb a infraštruktúry. Plynulé vykonávanie naplánovanej reformy zdravotníctva má základný význam pre zabezpečenie prístupu k zdravotnej starostlivosti pre všetkých. K rýchlejšiemu zavádzaniu služieb elektronického zdravotníctva a k vylepšeniu konzultácií na diaľku a mechanizmov varovania by prispeli riešenia v oblasti digitálnej zdravotnej starostlivosti a nové aplikácie. Veľmi dôležité je zavádzanie politík, ktorými sa zvyšuje kapacita nemocníc, riešia pracovné podmienky zdravotníckych pracovníkov a zabezpečuje nasadenie osobných ochranných prostriedkov, testovanie, lieky a zdravotnícke pomôcky. Vzhľadom na demografické zmeny a potrebu podporiť najzraniteľnejšie osoby vrátane ľudí so zdravotným postihnutím je rozhodujúca integrácia dlhodobej starostlivosti, ako aj primárnej a komunitnej starostlivosti.

                  (18)

                  V posledných rokoch sa situácia na trhu práce vyvíjala na Cypre pozitívne, teraz však bude musieť krajina čeliť výzvam spojeným s úrovňou zamestnanosti v dôsledku zdravotnej krízy. Treba vyvinúť ďalšie úsilie na minimalizáciu sociálno-ekonomických vplyvov krízy. Cyprus už prijal núdzové opatrenia vrátane režimov skráteného pracovného času a rozšírenia vyplácania dávok v nezamestnanosti na samostatne zárobkovo činné osoby. Bude dôležité, aby krajina v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi udržala úroveň zamestnanosti a zabezpečila vykonávanie oznámených opatrení. Kľúčový význam bude mať posilnenie kapacity verejných služieb zamestnanosti prijatím stálych zamestnancov, ktoré bude spočívať najmä v zabezpečení ďalšieho poskytovania služieb poradcov v oblasti zamestnanosti na základe dočasných zmlúv, ktorých platnosť sa skončí v druhej polovici roku 2020. Tým sa predíde tomu, aby sa tieto služby dostali pod ďalší tlak, a zaistí sa poskytovanie účinnej podpory osobám, ktoré o svoje zamestnanie nedávno prišli, ako aj iným zraniteľným skupinám, ako sú mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní a nie sú ani v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, dlhodobo nezamestnaní a osoby so zdravotným postihnutím. Ďalšia pozornosť by sa mala venovať podpore prechodu zo školy do zamestnania, a najmä pomoci mladým ľuďom, keďže čerství absolventi môžu pri hľadaní zamestnania čeliť ďalším ťažkostiam.

                  (19)

                  Situácia v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19 si vyžaduje prijatie vhodných opatrení na zmiernenie sociálnych vplyvov a na podporu príjmov domácností, ako aj rýchleho oživenia hospodárstva. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 7,5 %. Zahraničný dopyt po službách má výrazne klesnúť, keďže sa očakáva, že kríza veľmi silno zasiahne práve odvetvie cestovného ruchu. Pre všetkých pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých sa kríza v súvislosti s ochorením COVID-19 dotýka, ako aj pre osoby, ktoré sa musia vysporiadať s nedostatkami v prístupe k sociálnej ochrane, by sa mala zabezpečiť primeraná náhrada príjmu. Systémy sociálnej ochrany musia chrániť zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, ako aj nezamestnané osoby. Existuje aj priestor na posilnenie celkového systému sociálnej ochrany s cieľom zabrániť rastu chudoby a nerovnosti, a to najmä zameraním sa na najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí, neaktívnych osôb, nelegálnych pracovníkov a osôb s migrantským pôvodom.

                  (20)

                  Je veľmi dôležité, aby krajina za účasti sociálnych partnerov podporovala pružné formy organizácie práce, najmä vo forme práce na diaľku. Z krátkodobého hľadiska pomôžu pracovníkom s nepredvídanými povinnosťami týkajúcimi sa starostlivosti o deti a iné závislé osoby, zatiaľ čo z dlhodobého hľadiska uľahčia návrat na trh práce vysokému podielu žien, ktoré nepracujú z dôvodu opatrovateľských povinností. Keďže v prípade starších ľudí a osôb s chronickými chorobami existuje v dôsledku vírusu zvýšené riziko vážneho ochorenia, veľmi dôležité je investovať do kvalitných služieb dlhodobej starostlivosti, aby sa zaistilo ich nepretržité poskytovanie a efektívnosť v krátkodobom aj strednodobom horizonte.

                  (21)

                  V tomto kontexte krízy a s cieľom rýchlo oživiť trh práce je mimoriadne dôležité zlepšiť kvalitu a efektívnosť vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosť pre trh práce. V časoch, keď mnohí ľudia môžu prísť o svoje pracovné miesta a musia byť pripravení na následnú zmenu zamestnania, je ešte dôležitejšie zabezpečiť, aby mali správne zručnosti. Obmedzenie mobility poukázalo na problémy súvisiace s nízkou úrovňou digitálnych zručností na Cypre. Tá má negatívny vplyv na online činnosti, akými sú napríklad práca na diaľku, diaľkové vzdelávanie a využívanie služieb elektronického zdravotníctva. Kľúčový význam pre kvalitné digitálne vzdelávanie a diaľkové vzdelávanie má rovnaký prístup k IT infraštruktúre a internetu, a to aj pre znevýhodnených žiakov a študentov, spolu s dobre vyškolenými učiteľmi. S cieľom riešiť celkové slabé výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a zlepšiť zručnosti vo všeobecnosti je nevyhnutné pokračovať v reforme vzdelávania a zároveň investovať do riešení v oblasti digitálneho vzdelávania, odbornej prípravy na pracovisku a učňovskej prípravy, ako aj do rozvoja kompetencií učiteľov a školiteľov zameraných na efektívne používanie IT nástrojov. Mali by sa riešiť nedostatočné výsledky v oblasti základných zručností a zároveň by sa mala zvýšiť účasť dospelých na vzdelávaní. S cieľom urýchliť vykonávanie by sa programy preškoľovania mohli v čo najväčšej možnej miere navrhnúť tak, aby sa konali online, a po zvládnutí pandémie by sa v prípade potreby rozšírili o fyzickú prítomnosť.

                  (22)

                  Počas trvania krízy sú potrebné značné finančné prostriedky na podporu podnikov a budú potrebné aj v období po kríze. Aby sa udržal chod podnikov a ľudia nestratili prácu, bude nevyhnutné zabezpečiť primeraný prístup k finančným prostriedkom a likvidite najmä pre malé a stredné podniky (MSP). V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Cyprus zaviedol osobitný program na podporu malých podnikov, v rámci ktorého sa poskytujú dotácie na vyplácanie miezd pre podniky s maximálne piatimi zamestnancami. Takisto pozastavil platby zvýšených príspevkov do vnútroštátneho systému zdravotníctva a odložil platbu daní (napr. DPH), čo zmierni okamžitý tlak. Zásadný význam má rýchla administratívna koordinácia, praktická podpora a účinná komunikácia o podpore, ktorá je k dispozícii pre MSP, v spolupráci so štruktúrami na podporu MSP a s podnikateľskými organizáciami. Urýchlenie zmluvných platieb zo strany verejných orgánov môže takisto prispieť k zlepšeniu peňažného toku malých a stredných podnikov. Je možné, že novozaložené, začínajúce a rozširujúce sa podniky budú potrebovať osobitnú podporu, napr. vo forme majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Je takisto dôležité naďalej implementovať finančné nástroje pripravené pred krízou (cyperský energetický fond fondov).

                  (23)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Na zabezpečenie udržateľného oživenia hospodárstva a budúceho rastu je mimoriadne dôležitá ochrana a efektívne využívanie prírodných zdrojov krajiny. S cieľom zachovať príťažlivosť krajiny pre turistov je nutné riešiť výzvy týkajúce sa prechodu na ekologickú energiu, účinného nakladania s odpadom, riadenia vodných zdrojov a ochrany prírody a biodiverzity. Hoci sa už do týchto oblastí v značnej miere investovalo, musia sa na ne čím skôr vyčleniť ďalšie investície. Cyprus čelí pri dosahovaní svojho cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami, veľkým výzvam. Tieto výzvy treba riešiť tak, že sa naplánujú a včas prijmú dodatočné opatrenia v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom krajiny. Takéto opatrenia si budú vyžadovať investície, najmä do oblastí, ako je energia z obnoviteľných zdrojov, energetická účinnosť a udržateľná doprava, čo môže takisto prispieť k silnému stimulu pre zelenú transformáciu. Cyprus musí tiež zlepšiť svoj systém nakladania s odpadom a obehové hospodárstvo. Produkcia odpadu je aj naďalej výrazne vyššia ako priemer Únie, zatiaľ čo miera recyklácie zostáva výrazne nižšia ako priemer Únie. Miera skládkovania je takisto veľmi vysoká. Vodné hospodárstvo a nakladanie s odpadovými vodami, najmä v mestských oblastiach, je neefektívne. Suchá a nedostatok vody vyvolávajú vážne obavy a nedostatočná politická reakcia by mohla ovplyvniť vidiecke hospodárstvo a cestovný ruch v krajine. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Cypru pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Cypru umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (24)

                  Obmedzenia mobility v súvislosti s ochorením COVID-19 podčiarkli význam modernej digitálnej infraštruktúry, všeobecného prístupu k internetu a dostupnosti digitálnych služieb. Investície do digitálnej ekonomiky sú základom na posilnenie produktivity a urýchlenie oživenia hospodárstva po kríze. V indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI), ktorý zostavuje Komisia, sa Cyprus v roku 2020 umiestnil na spodných priečkach. Len 45 % Cyperčanov vo veku od 16 do 74 rokov má aspoň základné digitálne zručnosti a odborníci v oblasti IKT stále predstavujú nižší podiel pracovnej sily v porovnaní s priemerom Únie (2,7 % oproti 3,9 %), čo brzdí potenciál digitálnej ekonomiky. Digitálna komunikácia medzi verejnými orgánmi a občanmi je na nízkej úrovni, pričom cez internet komunikuje iba 51 % Cyperčanov. Úroveň elektronického obchodu (t. j. MSP, ktoré predávajú online, obrat v elektronickom obchode a cezhraničný online predaj) sa zvyšuje (31,8 % v roku 2019 oproti 29,4 % v roku 2018), ale stále je pod priemerom Únie, ktorý predstavuje 40,1 %.

                  (25)

                  Cyprus môže po skončení pandémie ďalej zlepšovať svoj systém výskumu a inovácií s cieľom podporiť rast produktivity a požadovanú digitálnu a environmentálnu transformáciu. Konkurencieschopnosť Cypru brzdí nízka schopnosť podnikov využívať výsledky, ku ktorým sa dospelo v oblasti výskumu a inovácií. K oblastiam, ktoré aj naďalej zostávajú problematické a v ktorých sa vyžadujú naliehavé opatrenia, patrí zlepšenie spolupráce medzi akademickou obcou a podnikmi a komercializácia výsledkov výskumu. Sľubnými krokmi sú však nedávno prijaté opatrenia, ako napríklad zriadenie nového úradu pre výskum, inováciu a digitálnu politiku (Deputy Ministry of Research, Innovation and Digital Policy), vymenovanie nového štátneho tajomníka pre výskum, inováciu a digitálnu politiku (Deputy Minister for Research, Innovation and Digital Policy), ako aj nový strategický rámec Cypru pre výskum a inováciu na roky 2019 – 2023 („Innovate Cyprus“), v ktorej sa stanovuje vyšší cieľ, pokiaľ ide o výskum a vývoj, a to 1,5 % HDP do roku 2023 (nárast zo súčasných 0,56 %).

                  (26)

                  Kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa uvádza v odporúčaní o hospodárskej politike pre eurozónu na rok 2020. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov si vyžadujú koordinované opatrenia na vnútroštátnej úrovni, ktoré budú dopĺňať právne predpisy Únie. Hospodárske dôkazy naznačujú, že daňové pravidlá, ktoré platia na Cypre, sa využívajú na účely agresívneho daňového plánovania. Cyprus podnikol kroky na riešenie tejto situácie vykonávaním medzinárodných a európskych iniciatív a prijatím niekoľkých dodatočných vnútroštátnych opatrení. Prvky systému, ako napríklad neexistencia zrážkových daní z výplat dividend, úroky a licenčné poplatky vyplácané zo strany spoločností so sídlom na Cypre rezidentom tretích krajín a pravidlá týkajúce sa daňovej rezidencie podnikov, však môžu naďalej prispievať k agresívnemu daňovému plánovaniu. Je potrebné dôsledne sledovať režim odpočítania fiktívnych úrokov. Napokon OECD zaradila systém pre naturalizáciu investorov na Cypre podľa výnimky a pobytu v rámci investičného systému medzi systémy s vysokým rizikom možného zneužitia. Cyprus vypracoval a predložil na právne preverovanie návrh zákonov, ktorými sa zavádzajú zrážkové dane z dividend, úrokov a licenčných poplatkov pre krajiny uvedené v prílohe I k zoznamu EÚ obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely. Cyprus okrem existujúceho riadenia a kontroly vypracoval a predložil na právne preverovanie aj zavedenie kritéria daňovej rezidencie podnikov na základe registrácie. Účinnosť týchto opatrení v boji proti agresívnemu daňovému plánovaniu bude potrebné posúdiť.

                  (27)

                  Hlavným faktorom pre atraktívne hospodárstvo priaznivé pre investície a podnikanie je aj naďalej účinný justičný systém, ktorý bude mať v procese oživenia zásadný význam. Závažné nedostatky v justičnom systéme naďalej sťažujú vymáhateľnosť zmlúv a bránia rýchlemu riešeniu občianskoprávnych a obchodných vecí. Cyprus oznámil niekoľko reforiem v súvislosti s najkritickejšími problémami vo svojom justičnom systéme, ktorými sú najmä zastarané pravidlá týkajúce sa občianskoprávnych konaní a digitalizácia súdov, veľké množstvo nevyriešených prípadov a nedostatočná celoživotná odborná príprava sudcov, ale pokrok napreduje len pomaly.

                  (28)

                  Kľúčom na zabezpečenie rýchleho a účinného vykonávania opatrení na oživenie na Cypre v súvislosti s ochorením COVID-19 je posilnenie odolnosti a efektívnosti verejnej správy. Na odstránenie prekážok jednotného vykonávania, realizácie investícií a poskytovania služieb v krajine je potrebné zlepšiť koordináciu medzi ústrednou štátnou správou a miestnou samosprávou a vyriešiť roztrieštenosť a neefektívnosť na miestnej úrovni. Zásadným faktorom na zabezpečenie kontinuity činností verejnej správy, ako aj základom pre nepretržitý a efektívny prístup občanov a podnikov k verejným službám je presadzovanie digitalizácie verejnej správy.

                  (29)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (30)

                  Zásadný význam pre zvládnutie krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a pre podporu hospodárstva má zabezpečenie celkovej funkčnosti bankového systému a riadenie rizík finančnej stability. Zatiaľ čo stabilita bankového sektora sa v posledných rokoch výrazne zlepšila, pandémia vytvára na banky tlak tým, že zvyšuje úverové riziko a tlačí na ziskovosť a kapitalizáciu. Slabé miesta a výzvy vyplývajú z nadmerne zadlženého súkromného sektora a vysokého objemu nesplácaných úverov, čo obmedzuje rozsah úverovej podpory. Cyperský bankový sektor sa vyznačuje druhým najvyšším podielom nesplácaných úverov v eurozóne. Úsilie zamerané na znižovanie objemu nesplácaných úverov zostáva preto aj naďalej prioritou, najmä pokiaľ ide o riešenie „nesplácaných úverov, ktoré sú dedičstvom minulosti“ a mali sa riešiť už dávno pred vypuknutím krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Základom pre dosiahnutie tohto cieľa je pokrok, pokiaľ ide o štátom vlastnenú správcovskú spoločnosť (KEDIPES), vrátane jej organizačného modelu a stratégie. Schéma ESTIA sa náležite zameriava predovšetkým na podporu a ochranu zraniteľných dlžníkov, ale je aj naďalej nevyhnutné, aby sa dosiahla rovnováha medzi týmto cieľom a cieľom zlepšiť platobnú disciplínu. V tejto súvislosti by mohlo k podpore udržateľného riešenia nesplácaných úverov prispieť posilnenie vymáhania pohľadávok a podpora využívania rámca pre platobnú neschopnosť. Okrem toho zostáva dôležitou úlohou znížiť počet nevybavených žiadostí o vydanie listov vlastníctva zavedením štrukturálneho riešenia, ktorým by sa odstránili nedostatky v systéme pre transakcie s nehnuteľnosťami (t. j. vydávanie a prevod listov vlastníctva).

                  (31)

                  Zásadný význam pre zabezpečenie oživenia po odznení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a dosiahnutie efektívneho, zodpovedného a transparentného prideľovania a rozdeľovania finančných prostriedkov a zdrojov má nepretržité úsilie o posilnenie rámca na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Cyprus síce zavádza akčný plán proti korupcii, ale kľúčové opatrenia a právne predpisy ešte stále čakajú na prijatie, a to konkrétne návrh zákona o zvyšovaní transparentnosti pri verejnom rozhodovaní, zriadenie nezávislého orgánu pre boj proti korupcii, nahlasovanie korupcie a ochrana oznamovateľov. Ešte stále nie sú dopracované ani ustanovenia týkajúce sa právnych kancelárií, pokiaľ ide o oddelenie funkcií a postupy prijímania zamestnancov.

                  (32)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Cyprus k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (33)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Cyprus by ako členský štát, ktorého menou je euro, mal zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (34)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Cypru v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (35)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

                  (36)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 3 a 4,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2020 a 2021 prijal opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť a kapacitu systému zdravotníctva s cieľom zabezpečiť kvalitné a cenovo dostupné služby, a to aj tým, že sa budú riešiť pracovné podmienky zdravotníckych pracovníkov.

                  2.

                  Zabezpečiť primeranú náhradu príjmu a prístup k sociálnej ochrane pre všetkých. Posilniť verejné služby zamestnanosti, podporovať pružné formy organizácie práce a zlepšiť relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce.

                  3.

                  Zabezpečiť primeraný prístup k financiám a likvidite, najmä pre MSP. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, nakladanie s odpadom a vodné hospodárstvo, udržateľnú dopravu, digitalizáciu, výskum a inovácie.

                  4.

                  Zintenzívniť opatrenia na odstránenie prvkov daňového systému, ktoré jednotlivcom a nadnárodným spoločnostiam uľahčujú agresívne daňové plánovanie. Zlepšiť efektívnosť a digitalizáciu justičného systému a verejného sektora.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 80.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2020 2020/C 282/14

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/89

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2020
      (2020/C 282/14)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Lotyšsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila ochorenie COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Lotyšsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Lotyšsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Lotyšsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 0,2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 9,4 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit v roku 2021 klesne na 5,0 % HDP a do konca roku 2023 na 2,7 % HDP, ak sa politiky nezmenia. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 36,9 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho prudký nárast na úroveň približne 53 % v roku 2022. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  Lotyšsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 3,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí možnosť odkladu daňovej povinnosti až na tri roky, rozšírenie nároku na štátom hradenú podporu pri práceneschopnosti, podpora špecifických sektorov a ďalšie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Okrem toho Lotyšsko zaviedlo podporu likvidity pre podniky formou záruk a úverov v objeme 3,2 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Lotyšsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že ak sa politiky nezmenia, saldo verejných financií Lotyšska bude v roku 2020 na úrovni -7,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,5 % HDP. To odzrkadľuje zhruba podobný účinok stimulačných opatrení ako v programe stability na rok 2020, predpokladá sa však nižší pokles zamestnanosti a aj nižšie automatické stabilizátory na strane výdavkov. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Lotyšsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

                  (16)

                  Lotyšsko 13. marca 2020 vyhlásilo núdzový stav, ktorý predĺžilo do 9. júna 2020. Vláda obmedzila pohyb osôb cez hranice Lotyšska leteckou, železničnou a námornou cestou, zatvorila školy a vysoké školy, pričom zabezpečila dištančné vzdelávanie, zakázala všetky verejné podujatia, vynútila dodržiavanie sociálneho odstupu, obmedzila predaj cez víkend a podporila digitálne verejné služby. Vzhľadom na zlepšenie epidemiologickej situácie orgány od 12. mája 2020 uvoľnili vnútroštátne obmedzenia a dohodli sa na otvorení hraníc s Litvou a Estónskom od 15. mája 2020. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 8,6 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 8,3 %. Predpokladá sa, že hospodárstvo v roku 2020 klesne o 7 %, pričom najviac postihnuté budú investície a vývoz v dôsledku klesajúceho zahraničného dopytu a rastúcej neistoty. Zamestnanosť sa podľa predpokladov zníži o 2,5 %, zohľadňujúc skutočnosť, že vládou dotovaný systém nútených dovoleniek zamestnancov a dotácie na mzdy v sektoroch orientovaných na vývoz výrazne utlmia negatívny vplyv na zamestnanosť. V reakcii na krízu spôsobnú ochorením COVID-19 Lotyšsko pripravilo komplexnú fiškálnu a hospodársku politickú odpoveď. Orgány ju zameriavajú v troch smeroch: 1. podpora pracovníkov; 2. podpora podnikov; 3. podpora najviac postihnutých hospodárskych odvetví. Opatrenia politiky práce zamerané na udržanie zamestnanosti a posilnenie záchrannej sociálnej siete zahŕňajú okrem iného dotácie na mzdy do výšky 75 % hrubej mzdy pracovníka, pokrytie práceneschopnosti, ak je pracovníkovi diagnostikované ochorenie COVID-19 alebo je v karanténe, a rozšírenie dávok v nezamestnanosti. Cieľom podpory pre podniky, ktoré čelia dočasným ťažkostiam, je poskytnúť likviditu životaschopným firmám a rýchlo podporiť dodávky životne dôležitých tovarov a služieb.

                  (17)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžiadala nebývalé opatrenia na obmedzenie šírenia a vplyvu choroby. Prehĺbila štrukturálne nedostatky v lotyšskom systéme zdravotnej starostlivosti, ktoré priamo súvisia s obmedzenými finančnými a ľudskými zdrojmi, ktorými systém disponuje, a s reformami, ktoré napredujú len pomaly. Nízka úroveň verejného financovania ovplyvňuje prístup ku kvalitnej a cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti aj efektívnosť zdravotného systému. To vedie k vysokým subjektívne neuspokojeným potrebám zdravotnej starostlivosti, značným priamym platbám od pacientov, najmä od zraniteľných skupín, ako aj k nerovnosti v prístupe. Nezdravý životný štýl je ďalším významným dôvodom slabých výsledkov v oblasti zdravia. Komplexnú výzvu predstavuje aj nedostatok pracovnej sily v zdravotníctve, ktorý bráni poskytovaniu zdravotníckych služieb. Na zvýšenie efektívnosti a kvality zdravotnej starostlivosti je nevyhnutné urýchliť prebiehajúce reformy, ktoré sú ešte len v počiatočnej fáze, vrátane účinných preventívnych opatrení, posilnenia primárnej zdravotnej starostlivosti, racionalizácie nemocničného sektora a cieleného riadenia kvality. Rozsah vplyvu týchto reforiem a príležitosti na zlepšenie výsledkov v oblasti zdravia do značnej miery závisia aj od výšky verejného financovania zdravotníctva. Na to, aby bolo možné v budúcnosti zvládať podobné krízy, je dôležité zabezpečiť investície do účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi na prevenciu, zamedzenie a zmiernenie šírenia infekčných chorôb a na zvládnutie ich vplyvu na výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti. Investície by mohli byť zamerané na zabezpečenie potrebného vybavenia, spoľahlivých služieb elektronického zdravotníctva, zariadení a ľudských zdrojov pre zdravotnú starostlivosť a na zabezpečenie schopnosti poskytovať všetky očakávané bežné zdravotnícke služby súbežne so starostlivosťou o pacientov s ochorením COVID-19.

                  (18)

                  Lotyšsko prijalo opatrenia na rozšírenie podpory príjmu pre pracovníkov a na zabránenie prepúšťaniu počas núdzového stavu. Pokrytie a primeranosť podpory sú však obmedzené, najmä preto, že závisia od platieb príspevkov na sociálne zabezpečenie a reštriktívnych kritérií oprávnenosti. Tento systém tiež nezohľadňuje čiastočné prerušenie činnosti. Postupnejší prechod od podpory príjmu k príjmu z práce by umožnil väčšiu pružnosť trhu práce v období pozastavenia činnosti, ako aj oživenia hospodárstva. Zlepšenie primeranosti, trvania a pokrytia záchrannej sociálnej siete pre všetkých si vyžaduje kontinuálne úsilie. Toto úsilie je však limitované nízkymi daňovými príjmami vyjadrenými ako podiel na HDP. Napriek miernemu zlepšeniu zostáva primeranosť garantovaného minimálneho príjmu, minimálnych dôchodkov a podpory príjmu pre osoby so zdravotným postihnutím nízka. Lotyšsko zaviedlo dávku pomoci v nezamestnanosti pre najzraniteľnejšie skupiny, ale nezamestnaní sú stále vystavení vysokému riziku chudoby, najmä s predlžujúcim sa trvaním obdobia nezamestnanosti. Prístup k sociálnej ochrane vrátane poistenia v nezamestnanosti pre samostatne zárobkovo činné osoby a pracovníkov s neštandardnými zmluvami má nedostatky, ktoré by sa mohli riešiť. Hoci klesá podiel nedeklarovanej práce a miezd vyplácaných na ruku, tieto javy sú stále rozšírené, čo oslabuje sociálnu ochranu postihnutých pracovníkov a zvyšuje zamestnanecké riziká. Najväčšie ťažkosti nájsť si opäť prácu budú mať zrejme zraniteľné skupiny. Integrácia služieb zamestnanosti, vzdelávania, zdravotných a sociálnych služieb, ako aj poskytovanie sociálnych služieb zostávajú nízke. Podiel ľudí, ktorí čelia závažnej deprivácii v oblasti bývania, a osôb, ktoré čelia preplneniu obydlí, patria medzi najvyššie v Únii, pričom ponuka sociálneho bývania je nedostatočná.

                  (19)

                  Poskytnutie podpory malým a stredným podnikom, aby mohli rýchlo rozvíjať možnosti pružných foriem práce a práce na diaľku, môže významne pomôcť zmierniť vplyv krízy. Osobitné obavy vzbudzuje nízka miera registrácie vo verejných službách zamestnanosti a nízka miera zapojenia nezamestnaných do aktívnych opatrení na trhu práce. Treba posilniť poskytovanie aktívnych opatrení na trhu práce a prispôsobiť ich skladbu tak, aby sa skrátilo trvanie období nezamestnanosti a uľahčil sa prechod späť do práce. Ešte dôležitejšie je zabezpečiť, aby ľudia mali správne zručnosti, s cieľom zlepšiť odolnosť pracovnej sily v časoch hospodárskeho poklesu. Účinné a ľahko dostupné vzdelávanie dospelých, opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností spolu s poskytovaním sociálnych služieb a podporou mobility by mohli vybaviť viac ľudí zručnosťami potrebnými pre trh práce. Zlepšiť treba aj digitálne zručnosti, keďže len 43 % Lotyšov má základné alebo pokročilejšie digitálne zručnosti. Pandémia ochorenia COVID-19 poukázala aj na potrebu posilniť kvalitné digitálne vzdelávanie a odbornú prípravu a zabezpečiť rovnaký prístup pre všetky vzdelávajúce sa osoby. Dôležité je tiež posilnenie kapacity sociálnych partnerov na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 a oživenia po pandémii.

                  (20)

                  Národný rozvojový ústav Altum rýchlo pripravil a zaviedol rozsiahly systém podpory likvidity. Pomohol reštrukturalizovať splátkový kalendár podnikových úverov a poskytol podporu likvidity prostredníctvom nových pôžičiek. Väčšina reštrukturalizácií bankových úverov sa zároveň uskutočňuje bez účasti štátnych záruk. Podmienky oprávnenosti na získanie štátnej záruky sú však pomerne prísne. Existuje teda riziko, že menšie spoločnosti so slabšou finančnou situáciou alebo daňovými povinnosťami po lehote splatnosti nedostanú podporu. Reštaurácie a hotely, ktoré patria medzi najviac postihnuté odvetvia v tejto kríze, majú ťažkosti s prístupom k likvidite pre svoju slabú úroveň zábezpeky a finančnú situáciu. Zároveň je dôležité udržať odolnosť bankového sektora.

                  (21)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V politikách na podporu digitálnej a ekologickej transformácie krajiny by sa mali zohľadňovať významné regionálne rozdiely. Väčšina mestských oblastí v Lotyšsku má vynikajúcu digitálnu infraštruktúru, slabé je ale pevné širokopásmové pokrytie vo vidieckych oblastiach, najmä na poslednom úseku. Sústavné a intenzívnejšie úsilie o zavádzanie širokopásmového pripojenia s veľmi vysokou rýchlosťou pomôže ďalej zlepšovať digitálnu infraštruktúru. S cieľom riešiť výzvy, ktoré prináša prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, sú potrebné investície na diverzifikáciu hospodárstva, aby bolo modernejšie a konkurencieschopnejšie, a to aj posilnením investícií do výskumu a inovácií a ľudského kapitálu, a na zmiernenie sociálno-ekonomických nákladov tohto prechodu. Environmentálna udržateľnosť Lotyšska je založená na dosiahnutí pokroku smerom k vyššej energetickej efektívnosti, plnení národného energetického a klimatického plánu, a to najmä v oblasti dopravy a budov, a zohľadňovaní aspektov udržateľnosti životného prostredia v iných hospodárskych odvetviach, najmä v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. Zlepšenie intermodálnej dopravnej infraštruktúry v Rige a jej okolí by uľahčilo mobilitu pracovnej sily a pomohlo obmedziť rastúcu spotrebu energie v prípade osobných automobilov. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Lotyšska zameranými na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu. Ďalšie investície do energie z obnoviteľných zdrojov, najmä veternej energie, a podpora prechodu na obehové hospodárstvo s výrazne vyššou mierou recyklácie môžu zároveň zlepšiť environmentálne aj hospodárske výsledky a pomôcť dosiahnuť ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na roky 2021 – 2027 by mohlo Lotyšsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Lotyšsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (22)

                  Lotyšsko výrazne obmedzilo toky rizikových finančných prostriedkov cez svoje banky a prepracovalo svoj systém boja proti praniu špinavých peňazí. Lotyšsko konkrétne zakázalo poskytovanie služieb nerezidentským schránkovým spoločnostiam a novelizovalo viacero právnych predpisov. Posilnilo kapacity a možnosti kľúčových orgánov dohľadu, finančného spravodajstva a presadzovania práva. Dohľad nad finančnými inštitúciami sa síce výrazne sprísnil, ale mohol by byť adresnejší a aj efektívnejší, ak by sa zlepšilo hodnotenie rizika. Hoci došlo ku zlepšeniu kapacity a spolupráce orgánov presadzovania práva, ich schopnosť vyšetrovať a stíhať prípady prania špinavých peňazí by sa mohla ďalej posilniť.

                  (23)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (24)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Lotyšsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (25)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Lotyšsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

                  (26)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

                  (27)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť a dostupnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj zabezpečením dodatočných ľudských a finančných zdrojov.

                  2.

                  Poskytovať primeranú podporu príjmu skupinám najviac postihnutým krízou a posilniť záchrannú sociálnu sieť. Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť aj prostredníctvom pružných foriem organizácie práce, aktívnych opatrení na trhu práce a zručností.

                  3.

                  Zabezpečiť prístup firiem, a najmä malých a stredných podnikov k podpore likvidity. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na výskum a inováciu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu a digitálne infraštruktúry.

                  4.

                  Pokračovať v pokroku dosiahnutom v rámci boja proti praniu špinavých peňazí.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 86.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2020 2020/C 282/15

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/95

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2020
      (2020/C 282/15)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Litve na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky mimoriadne opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Litve sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využila na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 v dôsledku odlišných modelov špecializácie v jednotlivých litovských regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Litve dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Litva predložila 15. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 11,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 vzrástol na úroveň 36,3 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 50,6 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  Litva prijala v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 6,8 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklady daňovej povinnosti, ďalšie finančné prostriedky na nákup zdravotníckych potrieb, dotácie na udržanie pracovných miest a dávky pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov, ktorých sa dotkla pandémia ochorenia COVID-19. Keďže v analýze Komisie týkajúcej sa návrhu a vykonávania niektorých opatrení sa poukazuje na relatívne nízke potenciálne využitie, Komisia predpokladá, že vplyv týchto vládnych opatrení na verejné financie bude menší. Litva okrem toho oznámila diskrečné opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k reakcii na krízu, vrátane zabezpečenia podpory likvidity pre podniky, a ktoré sa v programe stability na rok 2020 odhadujú na 3,8 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú aj záruky za úvery (2,9 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Litva prijala, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Litvy v roku 2020 na úrovni -6,9 % HDP a v roku 2021 na úrovni -2,7 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Litva plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

                  (16)

                  Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa predpokladá, že HDP Litvy klesne o 8 %, po čom bude v roku 2021 nasledovať rýchle oživenie na úrovni 7,5 %. S cieľom reagovať na pandémiu ochorenia COVID-19 a utlmiť hospodársky prepad Litva 16. marca predložila Plán hospodárskych stimulov a zmiernenia dôsledkov prenosu ochorenia COVID-19. Tento plán v objeme 2,5 miliardy EUR alebo 6,3 % HDP krajiny zahŕňa sumu do výšky 500 miliónov EUR alebo 1,3 % HDP na zabezpečenie potrebných zdrojov pre systém zdravotnej starostlivosti. Ďalších 500 miliónov EUR bolo vyčlenených na ochranu pracovných miest a príjmov. Kapacita štátnych záručných fondov sa navýšila o 500 miliónov EUR a na stimuláciu ekonomiky boli schválené ďalšie štátne záruky vo výške až do 500 miliónov EUR. V apríli Komisia schválila niekoľko litovských programov pomoci na podporu litovského hospodárstva v súvislosti s pandémiou COVID-19. Tieto programy sú navrhnuté tak, aby pomohli podnikom pokryť okamžité prevádzkové kapitálové potreby a pokračovať vo svojej činnosti počas pandémie aj po nej. Okrem toho Národná banka Litvy uvoľnila niektoré kapitálové požiadavky pre komerčné banky, aby zvýšila poskytovanie úverov do reálnej ekonomiky.

                  (17)

                  Výsledky Litvy v oblasti zdravia stále zaostávajú za výsledkami v iných členských štátoch, čiastočne z dôvodu suboptimálnej efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ktorý trpí nedostatkom finančných prostriedkov. Súčasná pandémia vystavila systém dodatočnému tlaku a zdôraznila ďalšie štrukturálne výzvy, ako napríklad pomalé napredovanie pri zlepšovaní kvality služieb, nedostatočné investície do primárnej zdravotnej starostlivosti a nulový pokrok pri prispôsobovaní nemocničnej siete tak, aby bola efektívnejšia a dokázala reagovať na potreby. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhaľuje aj nerovnosti v oblasti zdravia súvisiace s nedostatkom pracovnej sily a geografickým nesúladom medzi službami a potrebami. Litva musí mobilizovať zdroje potrebné na riešenie súčasnej krízy a zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti v budúcnosti. Okamžité opatrenia sa zameriavajú na posilnenie kapacít z hľadiska zdravotníckych pracovníkov, kritických zdravotníckych potrieb a vybavenia s cieľom zachraňovať ľudské životy počas pandémie, mali by sa však posilňovať dlhodobejšie investície, aby sa zlepšila odolnosť zdravotného systému tak, aby zostal prevádzkyschopný, aby sa mohla obnoviť optimálna výkonnosť a bol pripravený na nové otrasy. Bude si to vyžadovať vyčlenenie dostatočných zdrojov na zlepšenie dostupnosti, efektívnosti a kvality systému zdravotnej starostlivosti, aby dokázal reagovať na výzvy, ktoré prináša nárast chronických ochorení, starnutie a pretrvávajúce nerovnosti v oblasti zdravia. Ústrednú úlohu v tejto súvislosti zohráva primárna zdravotná starostlivosť a rozvoj služieb elektronického zdravotníctva. Litva by tiež mala zaistiť, aby sa nezmarilo nedávne zlepšenie cenovej dostupnosti zdravotnej starostlivosti. Budúca odolnosť si v neposlednom rade bude vyžadovať aj posilnenie schopnosti systému redukovať nezdravý životný štýl (jeden z ďalších dôležitých faktorov, ktoré stoja za slabými výsledkami Litvy v oblasti zdravia) a väčšie úsilie pri príprave sektora dlhodobej starostlivosti na riešenie problému so starnúcim obyvateľstvom.

                  (18)

                  Pred pandémiou ochorenia COVID-19 bola účasť na trhu práce vysoká a nezamestnanosť nízka, ale táto kríza priniesla nové výzvy. S pomocou finančných prostriedkov z Únie Litva zaviedla systém skráteného pracovného času na zmiernenie účinkov pandémie na zamestnanosť a predstavila niekoľko ďalších opatrení na zmiernenie negatívnych vplyvov na podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Rozsah pôsobnosti opatrení aktívnej politiky trhu práce (APTP) sa pred krízou znižoval a účasť na vzdelávaní dospelých zostávala na nízkej úrovni. Na pomoc nezamestnaným, aby sa čo najskôr vrátili na trh práce, však bude potrebné rozšírenie dosahu a dostatočné financovanie opatrení APTP a ďalšie opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovnej sily, ako aj poskytovanie účinnej podpory udržateľným spôsobom, aj keď sa skončí fáza obnovy. Posilnenie kapacity sociálnych partnerov je dôležité na zabezpečenie ich zmysluplného a včasného zapojenia do tvorby postupu v súvislosti s ukončovaním opatrení a hospodárskym oživením.

                  (19)

                  Pred krízou sa síce podnikli kroky na riešenie rizika chudoby a sociálneho vylúčenia, napríklad zvýšením všeobecných prídavkov na deti a dôchodkov, ale chudoba a príjmová nerovnosť stále patria medzi najvyššie v Únii. Litva má pomerne nízke verejné výdavky na sociálnu ochranu a vplyv sociálnych transferov na znižovanie chudoby je nízky, pričom podľa hodnotiacej tabuľky ukazovateľov sociálnej situácie, ktorá je podkladom pre Európsky pilier sociálnych práv, sa hodnotí ako kritický. Nízka progresívnosť a prerozdeľovacia schopnosť daňového systému a systému dávok obmedzuje možnosti krajiny financovať verejné statky a služby či znižovať chudobu a príjmovú nerovnosť. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy domácností tieto problémy v strednodobom horizonte pravdepodobne ešte vyostrí. Aby sa situácia osôb najviac postihnutých pandémiou nezhoršila, môžu byť potrebné prechodné opatrenia, ako napríklad prehodnotenie pravidiel oprávnenosti na niektoré dávky, ich výšky a trvania poberania. Záchranná sociálna sieť by sa mala rozšíriť tak, aby chránila všetky skupiny vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, pracovníkov v atypickom pracovnom pomere a najzraniteľnejších osôb. V záujme podpory ľudí v núdzi je potrebné posilniť poskytovanie hlavných sociálnych služieb a sociálneho bývania.

                  (20)

                  Podpora likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk verejného sektora so zameraním na malé a stredné podniky (MSP) má mimoriadny význam, ale sprostredkovatelia musia podporu likvidity pre firmy distribuovať efektívne a rýchlo a v úverových podmienkach sa musí zohľadňovať krízová situácia. V procese navrhovania a vykonávania uvedených opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu peňažných tokov MSP môže prispieť aj umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napr. vo forme majetkovej účasti verejných inštitúcií a stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Malo by sa pokračovať v úsilí o zníženie nepotrebného regulačného a administratívneho zaťaženia a zaistenie ponuky efektívnych digitálnych verejných služieb pre občanov a podniky.

                  (21)

                  Litva by mala zabezpečiť, aby jej opatrenia na podporu oživenia hospodárstva boli výhľadové a uľahčovali digitálnu a ekologickú transformáciu, kde existuje viacero problémov, ktorým sa treba venovať. Pokiaľ ide o digitálnu transformáciu, digitálne zručnosti sú pod priemerom Únie, pričom MSP hlásia značné ťažkosti pri nábore pracovníkov z oblasti IKT. Zavádzanie optických sietí je síce nad priemerom Únie, a to v prípade mestských aj vidieckych oblastí, ale pokrytie pevným širokopásmovým pripojením a jeho využívanie sú veľmi nízke, pričom medzi mestami a vidieckymi oblasťami pretrvávajú veľké rozdiely.

                  (22)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Pokiaľ ide o ekologickú transformáciu, celkové emisie skleníkových plynov v Litve sa od roku 2010 v podstate nezmenili. Produktivita zdrojov v Litve je jedna z najnižších v Únii a aj cirkulárne (druhotné) využívanie materiálov je výrazne pod priemerom Únie. V súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Litvy by k dekarbonizácii hospodárstva výrazne prispelo zlepšenie energetickej hospodárnosti budov vďaka energetickej efektívnosti a riešeniam využívajúcim energiu z obnoviteľných zdrojov, modernizácia vykurovacích systémov a zlepšenie udržateľnosti odvetvia dopravy. Adresné verejné a súkromné investície zamerané na riešenie týchto problémov a ďalšie investície s významným vplyvom na životné prostredie a zdravie môžu podporiť rast a odolnosť a pomôcť zabezpečiť udržateľné oživenie po tejto kríze. Investície, ktoré už boli naplánované, umožňujú rýchlo identifikovať projekty, ktoré by sa dali prednostne realizovať, a prispieť tak k hospodárskemu oživeniu, napríklad v oblasti obnovy budov a energie z obnoviteľných zdrojov. Prípravné práce v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie môžu čerpať z národných energetických a klimatických plánov členských štátov, ich zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Projekt Rail Baltica a projekty v oblasti energetických prepojení sú kľúčovými investičnými prioritami Litvy zameranými na zlepšenie jej bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu Únie. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Litve pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Litve umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (23)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (24)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Litva k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (25)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

                  (26)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

                  (27)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2020 a 2021 prijala opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti vrátane mobilizácie primeraných finančných zdrojov a riešenia nedostatku zdravotníckych pracovníkov a kritických zdravotníckych pomôcok. Zlepšiť dostupnosť a kvalitu zdravotníckych služieb.

                  2.

                  Zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na zamestnanosť. Zvýšiť finančné krytie a rozsah pôsobnosti opatrení APTP a podporovať zručnosti. Zabezpečiť pokrytie a primeranosť záchrannej sociálnej siete a zlepšiť efektívnosť daňového systému a systému dávok pri ochrane pred chudobou.

                  3.

                  Podporovať likviditu pre podniky, najmä pre MSP a odvetvia orientované na vývoz. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä na pokrytie vysokokapacitným širokopásmovým pripojením a jeho využívanie, na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a udržateľnú dopravu. Presadzovať technologické inovácie v MSP.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 91.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.