               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 510 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Francúzsku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Francúzsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené
                  6
               . Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Mali by sa realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               (4)Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Francúzska je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré Rada prijala 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty. V prípade niektorých opatrení sa však zdalo, že nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (5)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  7
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (6)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  8
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (7)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  9
               .

               (8)Francúzsko predložilo 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (9)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Francúzska na úrovni 9,2 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 115,7 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla –6,2 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 3,3 % na podporu hospodárstva a vrátane fungovanie automatických stabilizátorov. Francúzsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 17,4 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Francúzska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

               (10)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 opatrný. V programe stability sa predpokladá rast HDP na úrovni 5 % v roku 2021 a 4 % v roku 2022, zatiaľ čo Komisia očakáva v týchto rokoch nárast HDP o 5,7 %, resp. o 4,2 %. Vyšší rast, ktorý očakáva Komisia v roku 2021, je spôsobený vyšším domácim dopytom a príspevkom čistého vývozu k rastu, než sa predpokladá v programe. Komisia konkrétne počíta s menej dynamickou súkromnou spotrebou, pričom sa očakáva, že investície a vývoz stúpnu rýchlejšie než v makroekonomickom scenári v programe stability. Vyšší rast, ktorý predpokladá Komisia v roku 2022, je spôsobený hlavne vyšším príspevkom čistého vývozu k rastu, zatiaľ čo celkový príspevok domáceho dopytu by mal byť vo všeobecnosti podobný ako celkový príspevok odhadovaný v programe.

               (11)Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 9,2 % HDP v roku 2020 na 9,0 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 zvýšiť na 117,8 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť –6,2 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 4,0 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               (12)Francúzsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu na obnovu bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita.  Opatrenia, ktoré Francúzsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, ako aj tie, ktoré oznámila na rok 2022, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP, čo zahŕňa predovšetkým trvalé zníženie daní z výroby, zvýšenie miezd štátnych zamestnancov najmä v systéme zdravotnej starostlivosti, ako aj kapitálové transfery. Uvedené opatrenia, ktoré nie sú dočasné, zahŕňajú aj investície vo výške približne 0,1 % HDP, ktoré majú podporiť strednodobý potenciálny rast, a tým aj udržateľnosť.

               (13)V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,7 % HDP v roku 2021 a 0,9 % HDP od roku 2022. Jarná prognóza Komisie obsahuje v rámci rozpočtových prognóz odhad grantov vo výške 0,8 % HDP v roku 2021 a 0,4 % HDP v roku 2022.

               (14)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  10
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021, boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (15)V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Francúzska v roku 2022 klesne na 5,3 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 116,3 % HDP. Zatiaľ čo projekcie dlhu sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021, projekcie deficitu sú vyššie než prognóza Komisie, a to najmä v dôsledku nižšieho deficitu očakávaného Komisiou v roku 2021 a o niečo menej optimistického makroekonomického scenára v programe.

               Na základe prognózy Komisie sa odhaduje, že celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, sú neutrálne
                  11
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má znížiť o 0,3 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.

               (16)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšovať zloženie štátnych rozpočtov.

               (17)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži zo 4,4 % v roku 2023 na 3,9 % HDP v roku 2024, 3,5 % v roku 2025 a 3,2 % v roku 2026. Predpokladá sa, že deficit verejných financií prestane prekračovať 3 % HDP v roku 2027, keď dosiahne výšku 2,8 % HDP.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 0,4 % HDP. Program neobsahuje informácie potrebné na odhad príspevkov výdavkov financovaných EÚ, investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov ani primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov k celkovým zámerom fiškálnej politiky.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 2,25 %
                  13
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Francúzska.

               (18)Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy vzrastie zo 117,2 % HDP v roku 2023 na 118,0 % v roku 2024 a na 118,3 % HDP v roku 2025 pred tým, než klesne na 118,2 % v roku 2026 a 117,7 % HDP v roku 2027. Vzhľadom na vysokú mieru zadlženosti, ktorá má časom len postupne klesať, možno konštatovať, že Francúzsko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  14
               .

               (19)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Francúzskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA FRANCÚZSKU:

               1.Využiť v roku 2022 Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovať obozretnú fiškálnu politiku. Zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvyšovať investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 62).

                     (6)

                        Čaká sa na finálne prijatie Radou, ktoré nasleduje po schválení Európskou radou. Znenie, na ktorom sa 16. decembra 2020 dohodla Euroskupina, je k dispozícii tu: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/sk/pdf

                     (7)

                     Ú. v. EÚ
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (11)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (12)

                        Iné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (13)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (14)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 503 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Česku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Česku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  6
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (4)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  7
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (5)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  8
               .

               (6)Česko predložilo 30. apríla 2021 svoj konvergenčný program na rok 2021 v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (7)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Česka na úrovni 6,2 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 38,1 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla -6,4 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 4,6 % na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Česko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 6,2 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Česka, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu nebolo dodržané.

               (8)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v roku 2021 realistický a v roku 2022 opatrný. Prognóza Komisie je mierne optimistickejšia, pokiaľ ide o rast reálneho HDP v roku 2021 (3,4 % v porovnaní s 3,1 % v konvergenčnom programe), a optimistickejšia v roku 2022 (4,4 % v porovnaní s 3,7 % v konvergenčnom programe), keďže Komisia očakáva väčší nárast súkromnej spotreby v roku 2021 a vyššiu tvorbu hrubého fixného kapitálu v roku 2022.

               (9)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2021 plánuje zvýšenie deficitu verejných financií zo 6,2 % HDP v roku 2020 na 8,8 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 zvýšiť na 44,8 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť -9,0 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 6,5 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               (10)Česko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Česko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie, sa zostávajúci vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje na približne 2 % HDP, čo zahŕňa predovšetkým zníženia príjmov z dane z príjmu fyzických osôb s vplyvom na úrovni 1,9 % HDP.

               (11)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,3 % HDP v roku 2021, 0,7 % HDP v roku 2022 a 0,7 % HDP v roku 2023. V rámci jarnej prognózy Komisie sú tieto granty zahrnuté do rozpočtových projekcií.

               (12)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  9
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (13)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Česka v roku 2022 klesne na 5,9 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021 a v dôsledku obnovy hospodárstva. Predpokladá sa, že sa miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 zvýši na úroveň 48,2 % HDP. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na –0,2 % HDP
                  10
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 0,5 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP
                  11
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať neutrálny príspevok.

               (14)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov má ešte zásadnejší význam, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (15)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži z 5,4 % v roku 2023 na 5,2 % HDP v roku 2024. Deficit verejných financií sa nemá v horizonte programu vrátiť pod úroveň 3 % HDP.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na +1,2 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má znížiť o 0,3 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,8 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 4,25 %
                  13
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Česka.

               (16)Podľa konvergenčného programu sa má miera zadlženosti verejnej správy zvýšiť z 51,5 % HDP v roku 2023 na 54,6 % HDP v roku 2024. Možno konštatovať, že Česko čelí v strednodobom horizonte stredným rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  14
               .

               (17)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila konvergenčný program na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Českom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020.

               TÝMTO ODPORÚČA ČESKU:

               1.V roku 2022 zachovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 15).

                     (6)

                     Ú. v. EÚ
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (10)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (11)

                        Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (12)

                        Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (13)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (14)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 504 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Dánsku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Dánsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  6
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (4)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  7
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (5)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  8
               .

               (6)Dánsko predložilo 29. apríla 2021 svoj konvergenčný program na rok 2021 v súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (7)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Dánska na úrovni 1,1 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 42,2 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla 5,1 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 2,8 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Dánsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 28,4 % HDP.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Dánska, keďže jeho deficit verejných financií má v roku 2021 presiahnuť referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu bolo dodržané.

               (8)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy uvedené v konvergenčnom programe, je v roku 2021 opatrný a v roku 2022 realistický. V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 2,1 % v roku 2021 a 3,8 % v roku 2022. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 2,9 % v roku 2021 a 3,5 % v roku 2022. Hlavné rozdiely vyplývajú z predpokladov týkajúcich sa vývoja pandémie COVID-19 a súvisiacich obmedzení v roku 2021.

               (9)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2021 plánuje zhoršenie deficitu verejných financií z –1,1 % HDP v roku 2020 na –3,3 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 znížiť na 40,7 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť –3,2 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 1,2 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá nižší deficit v roku 2021, čo odráža silnejší makroekonomický scenár a optimistickejšiu prognózu príjmov z dane z výnosov dôchodkových fondov.

               (10)Dánsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu na obnovu bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Dánsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (11)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,2 % HDP v roku 2021, 0,2 % HDP v roku 2022, 0,1 % HDP v roku 2023, 0,1 % HDP v roku 2024 a 0,03 % HDP v roku 2025. V rámci jarnej prognózy Komisie sú tieto granty zahrnuté do rozpočtových projekcií.

               (12)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  9
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021, boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (13)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Dánska v roku 2022 klesne na 0,9 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že sa miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 zvýši na úroveň 41,3 % HDP. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na +1,6 % HDP
                  10
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ má zostať nezmenený. Investície financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok
                  11
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 1,0 percentuálneho bodu HDP.

               (14)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (15)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži z 0,7 % v roku 2023 na 0,6 % HDP v roku 2024 a že sa dosiahne vyrovnaný rozpočet v roku 2025.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 0,2 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má znížiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať neutrálny príspevok.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 3,5 %
                  13
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Dánska.

               (16)V konvergenčnom programe sa predpokladá, že miera zadlženosti verejnej správy klesne zo 41,6 % HDP v roku 2023 na 41,3 % HDP v roku 2024. Možno konštatovať, že Dánsko čelí v strednodobom horizonte nízkym rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  14
               .

               (17)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila konvergenčný program na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Dánskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA DÁNSKU:

               1.V roku 2022 zachovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvyšovať investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 22).

                     (6)

                     Ú. v. EÚ
                      L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (10)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (11)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP.

                     (12)

                        Iné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (13)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (14)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 3. 2021
            COM(2021) 119 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o zmene a doplnení Medzinárodnej dohody o kakau z roku 2010

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Toto odporúčanie sa týka rozhodnutia, ktorým sa Komisia poveruje zúčastniť sa v mene Únie na rokovaniach zameraných na čiastočné preskúmanie Medzinárodnej dohody o kakau (ďalej len „ICA“)
                  1
               , ktoré sa rozhodla iniciovať Medzinárodná rada pre kakao (ďalej len „ICC“) pod vedením Konferencie Organizácie Spojených národov pre obchod a rozvoj (ďalej len „UNCTAD“).

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Preskúmanie Medzinárodnej dohody o kakau z roku 2010

                  Európska únia je jednou zo zmluvných strán ICA
                     2
                  .

                  ICA má za cieľ posilniť medzinárodnú spoluprácu v oblasti celosvetových záležitostí týkajúcich sa kakaa a súvisiacich otázok, poskytnúť fórum pre medzivládne konzultácie o kakau a o spôsoboch, ako zlepšiť svetové kakaové hospodárstvo, uľahčiť obchodovanie s kakaom zhromažďovaním a poskytovaním informácií o celosvetovom trhu s kakaom a podporovať zvýšený dopyt po kakau.

                  ICA predbežne nadobudla platnosť 1. októbra 2012, a to na obdobie desiatich rokov, do 30. septembra 2022.

                  Podľa článku 7 ICA je ICC orgán zodpovedný za výkon všetkých funkcií, ktoré sú nevyhnutné na vykonávanie ustanovení ICA. V článku 12 ICA sa stanovuje, že všetky rozhodnutia ICC sa v zásade prijímajú konsenzom, pokiaľ v ICA nie je stanovené inak. Ak sa nedosiahne konsenzus, rozhodnutia sa prijímajú osobitným hlasovaním.

                  Podľa článku 10 ICA členovia Medzinárodnej organizácie pre kakao (ICCO) majú spolu 2 000 hlasov. Každý člen ICCO má určitý počet hlasov, ktorý sa každoročne upravuje na základe kritérií vopred určených v ICA. Dohodou, a najmä rozdelením hlasov medzi členmi, sa určuje aj členský príspevok. V súčasnosti je Únia nepochybne najväčším prispievateľom do rozpočtu ICCO.

                  ICC začala rokovania, aby mohla rozhodnúť o možnom predĺžení platnosti ICA pred vypršaním súčasnej lehoty. Tieto rokovania budú správnou príležitosťou na čiastočné preskúmanie ICA so zameraním na jej modernizáciu a zjednodušenie.

                  Usmernenia Komisie k odporúčaným zmenám sú uvedené v prílohe.

                  Je jednoznačne v záujme Únie začať reformu ICA s cieľom jej väčšieho zosúladenia s postupmi, ktoré Únia uplatňuje v iných medzinárodných orgánoch pre komodity, ako aj jej zosúladenia s vývojom na svetovom trhu s kakaom od roku 2010. Počas posledných zasadnutí ICC v rokoch 2019 – 2020, na ktorých sa zúčastnili aj členské štáty EÚ, sa toto pravidelne zdôrazňovalo.

                  Celkový cieľ ICA uvedený v článku 1 dohody sa nemá meniť.

                  V revidovanej ICA sa majú navrhnúť dve hlavné zmeny:

               ·zabezpečiť, aby členovia vynaložili všetko úsilie potrebné na dosiahnutie udržateľného kakaového hospodárstva, pri zohľadnení zásad udržateľného rozvoja obsiahnutých okrem iného v Agende Organizácie Spojených národov 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá v New Yorku v roku 2015,

               ·dohodnúť sa na tom, že revidovaná ICA zostáva v platnosti, až pokiaľ ju Rada neukončí.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právny základ

                  V článku 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje poverenie na začatie rokovaní a vymenovanie, v závislosti od predmetu predpokladanej dohody, vyjednávača alebo vedúceho negociačného tímu Únie. V článku 218 ods. 4 ZFEÚ sa stanovuje, že Rada môže adresovať vyjednávačovi smernice a určiť osobitný výbor, po porade s ktorým sa musia viesť rokovania.

               Uplatnenie na tento prípad

                  Plánované smernice na rokovania by mali vyjednávačovi, ktorý bude rokovať v mene Únie, poskytnúť prostriedky na dosiahnutie celkových cieľov uvedených v bode 1. Sú uvedené v prílohe.

                  Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 3 a článok 218 ods. 4 ZFEÚ.

               Záver

                  Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Únia je stranou ICA a v ICC ju zastupuje Komisia. Členské štáty nie sú samostatnou stranou ICA. Účasť Únie na rokovaniach o čiastočnom preskúmaní ICA patrí do výlučnej právomoci Únie.

               Proporcionalita

                  Preskúmanie ICA s cieľom dosiahnuť vylepšenú zmluvu vedúcu k modernizácii dohody je v záujme Únie. V súčasnosti je členstvo EÚ v ICCO prospešné tak pre Úniu, ako aj pre ostatné členské štáty ICCO. Očakáva sa, že modernizácia dohody pritiahne väčší záujem o ICCO, čo by mohlo prilákať nových členov, ako aj zvýšiť význam jej práce.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Únia je stranou ICA a odvetvie kakaa v EÚ, ako aj väčšina členských štátov EÚ vo všeobecnosti podporujú jej členstvo od roku 2010. Nepovažuje sa za potrebné viesť konzultácie so zainteresovanými stranami, pokiaľ ide o proces, ktorého cieľom je len pokračovať v členstve Únie v ICCO, avšak členstvo sa má riadiť podľa súboru pravidiel, ktoré sú v súlade s pravidlami ďalších medzinárodných orgánov pre komodity, ktorých je EÚ členom.

               Posúdenie vplyvu

                  Nie je potrebné vykonať komplexné posúdenie vplyvu, pretože je nepravdepodobné, že toto opatrenie bude mať závažný hospodársky, environmentálny alebo sociálny vplyv. Úspešná zmena a doplnenie ICA by viedli k reforme správy, ktorá sa považuje za kľúčový východiskový bod modernizácie ICA, a mala by viesť aj k aktívnejšej účasti jej členov v ICCO.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Usudzuje sa, že začatie rokovaní nemá vplyv na rozpočet.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o zmene a doplnení Medzinárodnej dohody o kakau z roku 2010

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä

               na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Únia je stranou Medzinárodnej dohody o kakau z roku 2010 (ďalej len „ICA“)
                  3
                a členom Medzinárodnej organizácie pre kakao (ďalej len „ICCO“)
                  4
               .

               (2)Podľa článku 7 ICA Medzinárodná rada pre kakao (ďalej len „ICC“) vykonáva alebo zabezpečuje výkon všetkých úloh nevyhnutných na plnenie ustanovení ICA. Podľa článku 12 ICA sa všetky rozhodnutia ICC v zásade prijímajú konsenzom. Ak sa nedosiahne konsenzus, rozhodnutia sa prijímajú osobitným hlasovaním.

               (3)Podľa článku 10 ICA majú členovia ICCO v ICC spolu 2000 hlasov. Každý člen má určitý počet hlasov, ktorý sa každoročne upravuje na základe kritérií stanovených v článku 10 ICA.

               (4)Účasť na medzinárodnej dohode o kakau je v záujme Únie vzhľadom na význam tohto odvetvia pre viaceré členské štáty a pre hospodárstvo európskeho odvetvia kakaa.

               (5)Technická pracovná skupina zložená z členských štátov ICCO z vyrábajúcich aj vyvážajúcich krajín vykonala veľmi dôležitú prácu s cieľom predložiť konkrétne návrhy na zmenu a doplnenie ICA. Všetci členovia boli vyzvaní, aby predložili návrhy na začatie tejto technickej analýzy. EÚ sa podieľala na tejto technickej práci. ICC musí pod vedením Konferencie Organizácie Spojených národov pre obchod a rozvoj (UNCTAD) začať rokovania o čiastočnom preskúmaní ICA v dostatočnom predstihu pred vypršaním platnosti ICA. Všetky oblasti ICA, ktoré sa majú preskúmať, musia byť predmetom oficiálnych rokovaní. Tieto rokovania sa majú uzavrieť najneskôr 30. septembra 2022, keď vyprší platnosť súčasnej ICA.

               (6)Všetky zmeny a doplnenia dohodnuté na týchto rokovaniach by sa mali prijať postupom stanoveným v článku 63 ICA. Podľa uvedeného článku môže ICC na základe konsenzu alebo ak sa konsenzus nedosiahne, osobitným hlasovaním, odporučiť zmluvným stranám ICA zmenu a doplnenie ICA. Zmena a doplnenie nadobúdajú účinnosť v súlade s článkom 63 ods. 1 ICA, v ktorom sa vyžaduje, aby určité percento strán oznámilo prijatie zmeny a doplnenia. V súlade s článkom 4 ICA by Únia ako člen ICCO a zmluvná strana ICA mala mať možnosť zúčastniť sa na rokovaniach s cieľom zmeniť a doplniť inštitucionálny rámec ICA.

               (7)Je preto vhodné, aby Komisia dostala poverenie zúčastniť sa na rokovaniach na účely čiastočného preskúmania,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie s cieľom zmeniť a doplniť Medzinárodnú dohodu o kakau z roku 2010.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sa uvádzajú v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa vedú v konzultácii s pracovnou skupinou pre komodity.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series),
                  zv. 2871
                  , s. 3.

                     (2)

                        Rozhodnutie Rady zo 17. mája 2011 o podpise a predbežnom vykonávaní Medzinárodnej dohody o kakau z roku 2010 v mene Európskej únie, Ú. v. EÚ L 259, 4.10.2011, s. 7.

                     (3)

                        Rozhodnutie Rady zo 17. mája 2011 o podpise a predbežnom vykonávaní Medzinárodnej dohody o kakau z roku 2010 v mene Európskej únie, Ú. v. EÚ L 259, 4.10.2011, s. 7.

                     (4)

                        Zriadená dohodou o kakau z roku 1972: Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 882, č. 67.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 3. 2021
            COM(2021) 119 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu rozhodnutia Rady
            o poverení začať rokovania o zmene a doplnení Medzinárodnej dohody o kakau z roku 2010

               PRÍLOHA

               1.Všeobecné usmernenia na rokovania

               Navrhované zmeny a doplnenia

               Odporúčania na zmeny a doplnenia Medzinárodnej dohody o kakau (ICA 2010), ktoré vypracovala pracovná skupina pre preskúmanie Medzinárodnej dohody o kakau v rokoch 2019/2020, sú vítané, keďže sú v súlade s cieľmi, ktoré navrhla EÚ v rámci medzinárodných orgánov pre komodity.

               Usmernenia na rokovania

               V súlade s navrhovanými zmenami a doplneniami by sa mali uplatňovať tieto všeobecné usmernenia na rokovania:

               (1)Celkový účel ICA uvedený v článku 1 sa nemení.

               (2)ICA by mala byť vypracovaná v súlade so všeobecnými zásadami udržateľnosti, aby sa dosiahlo udržateľné kakaové hospodárstvo. To zahŕňa:

               ·zohľadnenie zásad udržateľného rozvoja obsiahnutých okrem iného v Agende OSN 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorá bola prijatá v New Yorku v roku 2015,

               ·zohľadnenie Parížskej dohody o zmene klímy a vnútroštátne stanovených príspevkov jej zmluvných strán,

               ·sledovanie cieľa hospodárskej udržateľnosti výroby kakaa zabezpečením akceptovateľnej úrovne minimálneho príjmu pre producentov kakaa, vďaka ktorému by mali zaistený slušný príjem a dôstojný život,

               ·sledovanie cieľa, ktorým je zabezpečiť, aby výroba kakaa bola environmentálne udržateľná, a to predchádzaním odlesňovaniu a degradácii prírodných zdrojov alebo ich zastavením,

               ·sledovanie cieľa, ktorým je zabezpečiť sociálnu udržateľnosť výroby kakaa zabezpečením dodržiavania ľudských práv a napredovať smerom k úplnému odstráneniu detskej práce,

               ·ako aj uplatňovanie zásad udržateľného rozvoja v ostatných častiach hodnotového reťazca.

               (3)ICA zostáva v platnosti, až pokiaľ ju členovia neukončia.

               Podrobné usmernenia na rokovania

               Preambula: môže sa prípadne zmeniť a doplniť

               Preambula by mohla obsahovať nielen odkaz na „dôstojný príjem“, ale aj na „akceptovateľnú úroveň minimálneho príjmu“.

               Článok 1 písm. j): môže sa prípadne zmeniť a doplniť

               Namiesto pojmu „dostatočné príjmy“ odkazovať na „dôstojné príjmy“ tak, aby sa zabezpečil súlad znenia s vymedzením pojmu „dôstojný príjem“ v článku 2 bode 21.

               Článok 16 ods. 3: vypustiť

               „Funkciu výkonného riaditeľa striedavo zastáva kandidát vyvážajúceho člena a kandidát dovážajúceho člena.“

               Článok 36: môže sa prípadne zmeniť a doplniť

               „V prípade predpokladanej nerovnováhy môže Rada navrhnúť odporúčania, ako zmierniť negatívne účinky nerovnováhy na prvoproducentov. Opatrenia však nesmú viesť k znemožneniu hospodárskej súťaže.“

               Článok 42: môže sa prípadne zmeniť a doplniť

               Vítaný je záväzok zlepšiť životnú úroveň a pracovné podmienky. Mohol by sa doplniť konkrétnejší záväzok k boju proti detskej práci.

               Článok 43: môže sa prípadne zmeniť a doplniť

               Mohol by sa doplniť konkrétnejší záväzok k boju proti odlesňovaniu, degradácii lesov a zmene klímy.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30. 4. 2021
            COM(2021) 220 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania v mene Európskej únie o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Faerskými ostrovmi o všeobecných zásadách účasti Faerských ostrovov na programoch Únie a pridružení Faerských ostrovov k programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

                  Európska komisia v tomto odporúčaní odporúča, aby Rada Európskej únie udelila poverenie začať rokovania medzi Európskou úniou a Faerskými ostrovmi o dohode upravujúcej účasť Faerských ostrovov na akomkoľvek programe Únie, a o pridružení Faerských ostrovov k programu Horizont Európa – rámcový program Únie pre výskum a inováciu na obdobie 2021 – 2027.

               2.VZŤAHY S FAERSKÝMI OSTROVMI

                  Formálne vzťahy medzi EÚ a Faerskými ostrovmi sú v súčasnosti založené na samostatných dvojstranných dohodách týkajúcich sa rybolovu (1980), obchodu s tovarom (1997) a účasti Faerských ostrovov na rámcovom programe Únie pre výskum a inováciu (z rokov 2010 a 2014, obe dohody sú obmedzené trvaním príslušného rámcového programu Únie). Faerské ostrovy sa formálne pridružili k siedmemu rámcovému programu (RP7) v roku 2010 a celý rad európskych projektov je potvrdením aktívnej účasti faerských výskumníkov a inštitútov v oblastiach ako životné prostredie, výskum oceánov, zmena klímy, ekosystémy a riadenie rybárstva. Pridružením Faerských ostrovov k ôsmemu rámcovému programu – Horizont 2020 – od roku 2014 získali výskumní pracovníci, výskumné ústavy a podniky na Faerských ostrovoch plný prístup k financovaniu z prostriedkov Únie a k činnostiam spolupráce v oblasti výskumu a inovácie za rovnakých podmienok ako subjekty z členských štátov a iných tretích krajín, ktoré sú tiež pridružené k programu Horizont 2020. Táto účasť sa stala veľmi dôležitou pre výskumnú komunitu Faerských ostrovov a predstavuje dôležitý nový a úspešný pilier vzťahov medzi Faerskými ostrovmi a EÚ. Keďže dohody o pridružení k rámcovému programu Únie sú časovo obmedzené trvaním každého ďalšieho programu EÚ, v súčasnosti neexistuje žiadna medzinárodná dohoda, ktorá by upravovala účasť faerských subjektov na programe Horizont Európa alebo podporovala vedeckú, výskumnú a inovačnú spoluprácu medzi EÚ a faerskými výskumnými komunitami.

               3.SÚVISLOSTI – DOHODA UPRAVUJÚCA ÚČASŤ FAERSKÝCH OSTROVOV NA AKOMKOĽVEK PROGRAME ÚNIE A USTANOVENIA ŠPECIFICKÉ PRE PROGRAM

                  Faerské ostrovy 14. mája 2020 prostredníctvom vyhlásenia o zámere vyjadrili formálny záujem o pridruženie k programu Horizont Európa. V článku [16] ods. 1 písm. d) nariadenia o programe Horizont Európa, ktorý sa týka pridruženia tretích krajín k programu, sa stanovuje, že tretie krajiny a iné územia sa zúčastňujú na programe na základe dohody upravujúcej účasť tretej krajiny na akomkoľvek programe Únie. Faerské ostrovy spĺňajú kritériá na pridruženie tretích krajín k rámcovému programu Horizont Európa stanovené v nariadení o programe Horizont Európa, najmä vzhľadom na to, že majú dobrú kapacitu v oblasti vedy, techniky a inovácie; sú odhodlané presadzovať otvorené trhové hospodárstvo založené na pravidlách vrátane spravodlivého a rovnocenného zaobchádzania s právami duševného vlastníctva, dodržiavania ľudských práv a podporené demokratickými inštitúciami; a aktívne presadzujú politiky zamerané na zlepšenie hospodárskej a sociálnej situácie svojich občanov.

                  S cieľom zabezpečiť nenarušené pridruženie Faerských ostrovov k rámcovým programom EÚ v oblasti výskumu a inovácie a vytvoriť všeobecný rámec ich účasti na akomkoľvek programe Únie sa odporúča udeliť poverenie začať rokovania o dohode s týmto obsahom:

               ·všeobecné zásady účasti na akomkoľvek programe Únie vrátane finančných príspevkov tretej krajiny;

               ·programovo špecifické podmienky týkajúce sa pridruženia Faerských ostrovov k rámcovému programu Horizont Európa s výhradou podmienok, ktoré sú v ňom uvedené.

                  V navrhovanej dohode sa určia všeobecné podmienky akejkoľvek prípadnej účasti na iných programoch Únie, ktoré doplnia programovo špecifické podmienky vo forme protokolov k dohode, ktoré môžu byť predmetom rokovaní v budúcnosti, ak by to obe strany považovali za vzájomne prospešné.

                  Pokiaľ ide o programovo špecifické podmienky, ktorými sa zabezpečí pridruženie Faerských ostrovov k rámcovému programu Horizont Európa, malo by sa v nich stanoviť pridruženie ku všetkým častiam programu s výnimkou osobitného programu pre výskum v oblasti obrany zriadeného [nariadením Európskeho parlamentu a Rady.../.../EÚ, ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond]. Tým sa zabezpečí pokračovanie v predchádzajúcom úplnom pridružení k programu Horizont 2020 a jeho predchodcovi RP7 (Faerské ostrovy sú plne pridružené k rámcovému programu pre výskum a inováciu od roku 2010). Vzhľadom na štruktúru a veľkosť faerského systému v oblasti výskumu a inovácie bola účasť na nástrojoch pre jedného prijímateľa v rámci pilierov I a III (najmä nástroje pre MSP) obmedzená, značná časť príspevku EÚ bola preto určená na činnosti spolupráce v predchádzajúcom rámcovom programe. Táto účasť bola hodnotená ako prínosná pre obe strany s osobitnou pridanou hodnotou v tematických oblastiach, ako je životné prostredie, zdravie a potraviny, ako aj výskum oceánov. Faerské ostrovy ako čistý prispievateľ výrazne prispievali k posledným rámcovým programom. Navrhovaná dohoda stanoví spravodlivé a vyvážené podmienky týkajúce sa finančného príspevku Faerských ostrovov. Dohoda bude vychádzať aj zo skúseností z programu Horizont 2020 a rovnako ako v predchádzajúcej dohode o pridružení bude obsahovať doložku o reciprocite, ktorou sa zabezpečí, aby výskumní pracovníci a právne subjekty usadené v Únii mali v čo najväčšej možnej miere prístup k účasti na faerských výskumných a inovačných programoch, ktoré sú rovnocenné s rámcovým programom Horizont Európa, a to v súlade s podmienkami stanovenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch Faerských ostrovov.

               4.PRÁVNY ZÁKLAD

                  Procesnoprávnym základom odporúčaného rozhodnutia je článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania v mene Európskej únie o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Faerskými ostrovmi o všeobecných zásadách účasti Faerských ostrovov na programoch Únie a pridružení Faerských ostrovov k programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže by sa mali začať rokovania s cieľom uzavrieť Dohodu o všeobecných zásadách účasti Faerských ostrovov na programoch Únie a pridružení Faerských ostrovov k programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027),

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Európska komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o dohode o všeobecných zásadách účasti Faerských ostrovov na programoch Únie a pridružení Faerských ostrovov k programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027)

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 3

               Rokovania sa vedú v konzultácii s [osobitným výborom podľa článku 218 ods. 4 ZFEÚ].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Európskej komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30. 4. 2021
            COM(2021) 220 final
            PRÍLOHA
            k
            k odporúčaniu naROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania v mene Európskej únie o uzavretí Dohody medzi Európskou únioua Faerskými ostrovmi o všeobecných zásadách účasti Faerských ostrovov na programoch Únie a pridružení Faerských ostrovov k programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027)

               PRÍLOHA

               SMERNICE NA ROKOVANIA O DOHODE MEDZI Európskou úniou a Faerskými ostrovmi o všeobecných zásadách účasti Faerských ostrovov na programoch Únie a pridružení Faerských ostrovov k programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027)

               1.V dohode by sa mali stanoviť podmienky účasti Faerských ostrovov na akomkoľvek programe Únie. Dohodou sa:

               a)zabezpečuje spravodlivá rovnováha, pokiaľ ide o príspevky a výhody tretej krajiny zúčastňujúcej sa na programoch Únie;

               b)stanovujú podmienky účasti na programoch vrátane výpočtu finančných príspevkov na jednotlivé programy a ich administratívne náklady. Tieto príspevky predstavujú pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách;

               c)neudeľuje tretej krajine žiadna rozhodovacia právomoc v súvislosti s programom Únie;

               d)zaručujú práva Únie na zabezpečenie správneho finančného riadenia a na ochranu jej finančných záujmov.

               2.Všeobecné zásady týkajúce sa účasti na akomkoľvek programe Únie by sa mali stanoviť v tejto dohode. V dohode by sa malo stanoviť, že prípadné budúce pridruženie Faerských ostrovov k ďalším programom Únie by malo mať formu protokolov k tejto dohode. Takéto protokoly by mal prijať orgán zriadený na základe dohody.

               3.S výhradou nadobudnutia účinnosti [nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu] by sa v dohode mali stanoviť podmienky účasti Faerských ostrovov na všetkých častiach programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu (2021 – 2027) implementovaného prostredníctvom osobitného programu zriadeného [rozhodnutím.../..., ktorým sa zriaďuje osobitný program na implementáciu programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu] a prostredníctvom finančného príspevku Európskemu inovačnému a technologickému inštitútu (EIT). Tieto podmienky by mali byť v súlade s [nariadením Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia, rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady XXX z [dátum], ktorým sa stanovuje osobitný program na implementáciu programu Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inováciu] a akýmikoľvek inými pravidlami týkajúcimi sa implementácie programu.

               4.V dohode by sa mala stanoviť výška finančného príspevku Faerských ostrovov do všeobecného rozpočtu Únie.

               5.V dohode by sa mal stanoviť štatút pozorovateľa Faerských ostrovov v programovom výbore programu Horizont Európa.

               6.V dohode by sa mala stanoviť doložka o reciprocite, ktorou sa zabezpečí čo najširšia možná vzájomná účasť právnych subjektov usadených v Únii na rovnocenných programoch Faerských ostrovov.

               7.V dohode by sa mali stanoviť pravidlá týkajúce sa správneho finančného riadenia v súvislosti s financovaním z prostriedkov Únie. V dohode by sa najmä mala stanoviť primeraná ochrana finančných záujmov Únie vrátane prevencie, odhaľovania, opravy a vyšetrovania nezrovnalostí, ako aj podvodov, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a ukladania administratívnych sankcií a vymáhania finančných prostriedkov v náležitých prípadoch. Európska komisia (OLAF) môže vykonávať administratívne zisťovanie vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, Európska prokuratúra môže vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie.

               8.Komisia by počas rokovaní mala posúdiť možnosť zahrnúť doložku o predbežnom vykonávaní.

               9.Dohoda by mala byť v súlade so súvisiacimi politikami a cieľmi EÚ.