title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/55

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2018
      (2018/C 320/12)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Cyprus určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) („odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Cyprus by ako členský štát, ktorého menou je euro, mal vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1, 3 a 5.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Cyprus uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Cyprus dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Dôležité je najmä to, aby sa krajina zaoberala veľkými nerovnováhami vo forme previsu súkromného, verejného a vonkajšieho dlhu a vysokou úrovňou nesplácaných úverov.

                  (4)

                  Cyprus 19. apríla 2018 predložil národný program reforiem na rok 2018 a 30. apríla 2018 program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Cyprus v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Vo svojom programe stability na rok 2018 vláda plánuje v roku 2018 rozpočtový prebytok 1,7 % HDP v nominálnom vyjadrení a počas programového obdobia mierne pod 2,0 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa plánuje dosiahnuť v priebehu rokov 2018 – 2021. Po tom, ako sa pomer verejného dlhu k HDP v roku 2017 znížil na približne 97,5 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2018 očakáva, že v roku 2018 sa zvýši na 105,6 % a potom bude plynulo klesať až na 88 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Riziká spojené s makroekonomickými predpokladmi prezentovanými v programe stability sú skôr spojené s menej priaznivým vývojom, čo súvisí hlavne s vysokým objemom nesplácaných úverov vo finančnom sektore.

                  (7)

                  Rada 11. júla 2017 Cypru odporučila zotrvať v roku 2018 na úrovni svojho strednodobého rozpočtového cieľa. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) o 1,9 % v roku 2018, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,4 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2018 prebytok vo výške 0,8 % HDP a v roku 2019 prebytok vo výške 0,5 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Cyprus podľa prognózy splní prechodné dlhové pravidlo v roku 2018 a dlhové pravidlo v roku 2019. Rada celkovo zastáva názor, že Cyprus v roku 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Vývoj v oblasti nákladov by sa zároveň mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä v nadväznosti na možné budúce riziká ohrozujúce stabilitu príjmov.

                  (8)

                  Napriek nedávnemu úsiliu v oblasti služieb elektronickej verejnej správy, kvality právnych predpisov a mobilite zamestnancov je neefektívnosť vo verejnej správe naďalej jedným z problémov, ktorý vplýva na podnikateľské prostredie. Doteraz neboli prijaté hlavné legislatívne návrhy na riešenie tejto otázky. Patria medzi návrhy právnych predpisov týkajúcich sa reformy verejnej správy a miestnych samospráv. Nedostatky v rámci riadenia subjektov vo vlastníctve štátu môžu uľahčiť hromadenie verejných podmienených záväzkov a brániť rozvinutiu investičných kapacít v takých kľúčových sieťových odvetviach, ako sú telekomunikácie a energetika. Významným faktorom fiškálnej konsolidácie na Cypre bolo obmedzenie mzdových nákladov vo verejnom sektore. Platnosť aktuálnej kolektívnej zmluvy obmedzujúcej zvyšovanie miezd vo verejnom sektore sa však skončí v roku 2018 a trvalejšie riešenie je zatiaľ v nedohľadne.

                  (9)

                  V decembri 2017 bola prijatá národná protikorupčná stratégia a akčný plán. Hoci existujúci protikorupčný orgán naďalej trpí nedostatkom zdrojov, vláda zvažuje zriadiť novú nezávislú agentúru. V súčasnosti parlament dôkladne skúma rôzne legislatívne iniciatívy, ako sú návrhy zákonov o ochrane oznamovateľov protispoločenskej činnosti, a ak budú prijaté, takisto pomôžu posilniť národný protikorupčný rámec.

                  (10)

                  Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu na rok 2018, zásadný význam pre to, aby sa zabránilo narušeniam hospodárskej súťaže medzi firmami, daňovníkom poskytlo spravodlivé zaobchádzanie a ochránili verejné financie, má boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Z vysokej úrovne dividend a úrokových platieb (ako percentuálneho podielu z HDP) vyplýva, že daňové predpisy Cypru využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich dividend (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín), úrokov a vo viacerých prípadoch licenčných poplatkov v prospech rezidentov tretích krajín od spoločností so sídlom na Cypre môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku týchto platieb zdaneniu, ak uvedené spoločnosti nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej jurisdikcii. Absencia takýchto daní spolu s pravidlami daňového sídla pre podniky môžu uľahčiť agresívne daňové plánovanie. Hoci režimy odpočítania fiktívnych úrokov napomáhajú znížiť zvýhodňovanie dlhu pred kapitálovým financovaním, možno ich využiť aj na účely vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ak sú pravidlá proti zneužívaniu neúčinné. Komisia berie na vedomie nedávno oznámené alebo prijaté pozitívne kroky (t. j. oznámené preskúmanie pravidiel daňového sídla pre podniky, plánované zmeny ustanovení o transferovom oceňovaní). Komisia bude na základe nedávnej korešpondencie pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám daňovníkov v oblasti agresívneho daňového plánovania.

                  (11)

                  Neefektívnosť justičného systému naďalej vplýva na vymáhateľnosť zmlúv a rýchle vyriešenie občianskoprávnych a obchodnoprávnych vecí. Zdĺhavé občianskoprávne konania a nedostatočné vykonávanie súdnych rozhodnutí oslabuje motiváciu bánk využívať rámce pre platobnú neschopnosť a zhabanie majetku na znižovanie objemu ich nesplácaných úverov. Začala sa uskutočňovať séria reforiem s cieľom riešiť najkritickejšie problémy v justičnom systéme, najmä nízky stupeň digitalizácie súdov a nedostatok celoživotného odborného vzdelávania sudcov.

                  (12)

                  Rámce pre platobnú neschopnosť a zhabanie majetku sa naďalej využívajú v obmedzenom rozsahu, čo oslabuje úsilie o zníženie objemu nesplácaných úverov. Bola vytvorená pracovná skupina zainteresovaných strán, aby preskúmala vykonávanie a uplatňovanie týchto rámcov. Na zníženie sklzu vo vydávaní listov vlastníctva boli prijaté určité administratívne opatrenia. Tento sklz je však naďalej veľký a stále chýba štrukturálne riešenie, ktorým by sa odstránili nedostatky v systéme pre transakcie s nehnuteľnosťami (t. j. vydávanie a prevod listov vlastníctva).

                  (13)

                  Najväčšou slabinou bankového sektora, ktorá vplýva na ponuku úverov, je vysoká úroveň nesplácaných úverov. Banky stále čelia prekážkam pri vymáhaní svojich pohľadávok od dlžníkov neplniacich si svoje záväzky a nedostatočná disciplína splácania záväzkov je naďalej problematická. V dôsledku reštrukturalizácie dlhu vo forme odpisov a výmenou dlhov za aktíva sa objem nesplácaných úverov v roku 2017 znížil, hoci nie vo všetkých bankách rovnako. Keďže opakované omeškania splácania úverov a opakovaná reštrukturalizácia úverov sú naďalej na vysokej úrovni a priama expozícia bánk voči trhu s nehnuteľnosťami sa zvyšuje, s udržateľnosťou plánov bánk na oddlženie sa naďalej spája neistota. So zreteľom na sociálne dôsledky pre zraniteľné skupiny a obozretne koncipované stimuly na posilnenie disciplíny splácania úverov tieto faktory poukazujú na potrebu rýchleho vykonávania komplexnejšej stratégie na urýchlenie očistenia súvah bánk. Ako nevyhnutné sa v rámci tejto stratégie javia legislatívne zmeny, ktoré umožnia účinnejšie vymáhanie pohľadávok a zjednodušia predaj úverov a ktoré sa budú týkať ochrany veriteľov a zavedenia elektronických aukcií. Navyše riadiace a administratívne kapacity dohľadu nad poistnými a dôchodkovými fondmi sú naďalej nedostatočné. Vláda má v úmysle v priebehu roku 2018 predložiť legislatívne návrhy, ktorých cieľom je vyriešiť túto otázku.

                  (14)

                  Vykonávaním akčného plánu pre rast sa dosiahol určitý pokrok v oblasti strategických investícií, podnikania a lepšej právnej regulácie. Niektoré dôležité reformy sa však nepohli z miesta, najmä pokiaľ ide o udeľovanie povolení pre investičné projekty. Hoci sa vďaka určitým vylepšeniam požiadaviek na kolaterál zlepšil prístup k financovaniu, naďalej je to zásadný problém, najmä pre malé a stredné podniky. Opatrenia finančnej podpory sú založené najmä na grantoch. Okrajový význam pre cyperské podniky majú alternatívne zdroje financovania, ako napríklad rizikový kapitál, financovanie z vlastného kapitálu a kolektívne financovanie. Privatizačné úsilie zamerané na prilákanie zahraničných investícií, ktoré by posilnili produktivitu, sa v mnohých prípadoch zastavilo a postupne napreduje len v malom počte privatizačných projektov (napr. prístav v Larnake).

                  (15)

                  Zamestnanosť je na vzostupe a nezamestnanosť rýchlo klesá, hoci medzi mladými a dlhodobo nezamestnanými je stále vysoká. Pokračuje sa v úsilí o zlepšenie administratívnych kapacít verejných služieb zamestnanosti. Problémom však naďalej zostáva poskytovanie služieb zamestnávateľom, zaistenie kategorizácie zákazníkov, individualizované vedenie a aktivácia vrátane prijímateľov garantovaného minimálneho príjmu. Podiel mladých ľudí (vo veku od 15 do 24 rokov), ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, je stále jeden z najvyšších v Únii. Opatrenia aktívnej pomoci a včasná individualizovaná pomoc mladým ľuďom sú obmedzené, ako potvrdzujú ich nízke počty v príslušných aktivačných programoch.

                  (16)

                  Pokročilo sa pri modernizácii vzdelávania, ale významné problémy pretrvávajú. K nedávnemu pozitívnemu vývoju patrí dôkladná revízia učebných plánov a zavedenie nového systému menovania učiteľov. Výdavky Cypru na vzdelávanie prevyšujú priemer Únie, čo dokazuje pevný záväzok voči vzdelávaniu, odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu. Vzdelávacie výsledky sú však naďalej slabé a hoci je miera predčasného ukončenia školskej dochádzky výrazne pod priemerom Únie, značne sa zvýšila. Účasť na odbornom vzdelávaní a príprave je nízka, reforma systému hodnotenia učiteľov ešte nebola prijatá a vysoký podiel absolventov s terciárnym vzdelaním naďalej pracuje v zamestnaniach, ktoré si nevyhnutne nevyžadujú vysokoškolský titul.

                  (17)

                  Prijatím legislatívy, ktorou sa vytvoril nový národný systém zdravia, Cyprus dosiahol značný pokrok v oblasti zdravotnej starostlivosti. Cieľom nového systému je zlepšiť prístup k zdravotnej starostlivosti, zaviesť všeobecne dostupnú zdravotnú starostlivosť, znížiť vysoký objem hotovostných platieb a zvýšiť efektívnosť poskytovania starostlivosti vo verejnom sektore. Pred tým, než sa systém stane v roku 2020 plne funkčný, bude treba vyriešiť hlavné problémy pri jeho zavádzaní a uspokojiť investičné potreby. Malo by sa pokračovať v úsilí o zabezpečenie proti možnému prekročeniu nákladov, modernizáciu a zefektívnenie poskytovateľov zdravotnej starostlivosti vrátane primárnej zdravotnej starostlivosti, a to zavedením elektronického zdravotníctva a vytvorením národnej liekovej agentúry. Vzhľadom na starnutie obyvateľstva je úroveň dlhodobej starostlivosti nízka a naďalej predstavuje problém.

                  (18)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Cypru v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (19)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability 2018 a dospela k názoru (7), že Cyprus podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu.

                  (20)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2018 a program stability na rok 2018. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 5.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2018 a 2019 prijal opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať kľúčové legislatívne reformy na zefektívnenie verejného sektora, najmä v oblasti fungovania verejnej správy, riadenia štátnych podnikov a miestnej samosprávy.

                  2.

                  Zintenzívniť úsilie o zefektívnenie justičného systému revíziou občianskoprávnych konaní, zvýšením špecializácie súdov a vytvorením plne funkčného systému elektronickej justície. Podniknúť opatrenia na úplné sprevádzkovanie rámcov pre platobnú nesolventnosť a zhabanie majetku a zabezpečiť spoľahlivé a rýchle systémy na vydávanie listov vlastníctva a prevod práv k nehnuteľnému majetku.

                  3.

                  Urýchliť znižovanie objemu nesplácaných úverov vykonávaním komplexnej stratégie vrátane legislatívnych zmien, ktoré umožnia účinné vymáhanie pohľadávok a zjednodušia predaj úverov. Integrovať a posilniť dohľad nad poisťovňami a dôchodkovými fondmi.

                  4.

                  Stanoviť priority pri vykonávaní hlavných prvkov akčného plánu pre rast, najmä urýchlenie strategických investícií, a podniknúť dodatočné opatrenia na zlepšenie prístupu k financovaniu pre malé a stredné podniky. Zvýšiť výkonnosť štátnych podnikov aj pokračovaním v uskutočňovaní privatizačných projektov.

                  5.

                  Dokončiť reformy zamerané na zvýšenie kapacít a účinnosti verejných služieb zamestnanosti a posilniť aktívnu pomoc a podporiť aktiváciu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Dokončiť reformu systému vzdelávania a odbornej prípravy vrátane hodnotenia učiteľov a opatrení na zvýšenie kapacít v odbornom vzdelávaní a príprave. Prijať opatrenia, ktorými sa podľa plánu zabezpečí plná funkčnosť národného systému zdravia v roku 2020.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/116

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2018
      (2018/C 320/26)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Švédsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Švédsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčania pre túto krajinu prijatého Radou 11. júla 2017 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 7. marca 2018. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s ďalším zvýšením dlhu domácností predstavujú riziko neusporiadanej nápravy. Už teraz vysoká miera zadlženosti domácností sa ďalej zvyšuje. Ceny bývania rastú rýchlo a v podstate neprerušene asi dvadsať rokov. V poslednom štvrťroku 2017 bol zaznamenaný negatívny rast. Napriek tomu indikátory určovania hodnoty naznačujú, že ceny bývania sú vo vzťahu k fundamentom naďalej veľmi vysoké. Hoci sa zdá, že banky sú dostatočne kapitalizované, neusporiadaná náprava by mohla ovplyvniť aj finančný sektor, keďže banky majú čoraz vyššiu expozíciu voči hypotékam domácností. V takomto prípade by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohlo dôjsť k presahom do susedných krajín. V uplynulých rokoch boli prijaté opatrenia na obmedzenie rastu hypotekárneho dlhu a zvýšenie bytovej výstavby. Doteraz podniknuté kroky však nestačia na riešenie nadhodnotených cien bývania. V politikách pretrvávajú zásadné medzery, najmä pokiaľ ide o daňové zvýhodnenie vlastníkov nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom a prenájmom nehnuteľností.

                  (3)

                  Švédsko predložilo 27. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Na Švédsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2018 plánuje dosiahnuť prebytok 1,0 % HDP v roku 2018 a naďalej počas celého programového obdobia spĺňať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP. Podľa konvergenčného programu na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži na 37,3 % v roku 2018 a bude naďalej klesať na úroveň 29,0 % v roku 2021. Hospodársky rast a zdravé verejné financie by mali byť hlavnými faktormi spôsobujúcimi pokles pomeru verejného dlhu k HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo vykáže v roku 2018 prebytok 0,7 % HDP a v roku 2019 prebytok 1,0 % HDP, nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu na rok 2018 a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2018 zastáva názor, že možno očakávať, že Švédsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu v roku 2018 aj v roku 2019.

                  (6)

                  Zadlženosť domácností sa neustále zvyšuje, hoci už aj predtým dosahovala vysoké úrovne. Dlh domácností vzrástol v roku 2017 o 7,0 % na zhruba 86 % HDP a 184 % disponibilného príjmu, čím sa zaradil medzi najvyššie v Únii. Po miernom poklese v roku 2016 sa priemerný pomer dlhu k disponibilnému príjmu v prípade nových hypotekárnych dlžníkov v roku 2017 znovu zvýšil na 411 %, čím dosiahol nové maximum. K rastu dlhu domácností dochádza najmä v dôsledku vyššieho objemu hypotekárnych úverov spojených s vysokými cenami nehnuteľností a štrukturálnymi narušeniami zvýhodňujúcimi hypotékou financované investovanie do nehnuteľností. Výšky dlhov sú zastúpené nerovnomerne, keď domácnosti s nižším príjmom a nižším vekom čelia v pomere k svojim príjmom obzvlášť vysokej dlhovej záťaži. Švédsko v posledných rokoch zaviedlo niekoľko makroprudenciálnych opatrení. K prijatým krokom patrí nastavenie limitov pomeru úveru k hodnote, úprava minimálnych rizikových váh bánk a zavedenie pravidla formálnej amortizácie hypotéky v júni 2016. Nová prísnejšia amortizačná požiadavka v prípade hypoték s vysokým pomerom dlhu k disponibilnému príjmu platí od marca 2018. Švédsko ďalej prijalo zákon na posilnenie právneho mandátu orgánu makroprudenciálneho dohľadu (Finansinspektionen). Nový mandát platí od februára 2018 a úradu umožňuje rýchlejšie a pomocou väčšieho množstva opatrení reagovať na riziká súvisiace s rastúcim zadlžením domácností. Zdá sa, že makroprudenciálne politické kroky, ktoré sa doteraz vykonali, mali minimálny vplyv na rast objemu hypotekárnych úverov. Postupné obmedzovanie daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo zvýšenie periodických daní z nehnuteľného majetku by pomohlo obmedziť rast dlhu domácností, vláda však v tejto oblasti nedosiahla žiadny pokrok.

                  (7)

                  Švédske hospodárstvo zaznamenalo v roku 2017 výrazný rast takmer o 2,4 %, podporený masívnym domácim dopytom. Obzvlášť významne k tomu prispel aj 6-percentný (medziročný) nárast investícií v prvých troch štvrťrokoch, najmä do nehnuteľností. Napriek prudkému rastu nových stavebných projektov v posledných rokoch stále pretrváva nedostatočná ponuka, najmä ponuka cenovo dostupných obydlí v okolí veľkých miest. Nedostatok cenovo dostupného bývania môže obmedzovať aj mobilitu pracovníkov a účinnú integráciu migrantov na trhu práce, či prispievať k nerovnosti medzi generáciami.

                  (8)

                  Po dvoch desaťročiach prudkého rastu cien obytných nehnuteľností trh s bývaním zaznamenal na jeseň 2017 postupný pokles, ceny sa však udržali nad úrovňou fundamentov. Ku kľúčovým faktorom patria daňové stimuly zvýhodňujúce vlastníctvo obytných nehnuteľností a hypotekárne dlhy, naďalej priaznivé úverové podmienky spojené s relatívne nízkou mierou amortizácie hypoték. Nedostatočná ponuka obytných nehnuteľností je navyše spojená so štrukturálnymi nedostatkami vrátane obmedzenej hospodárskej súťaže v stavebníctve v dôsledku prekážok brániacich vstupu malých a zahraničných firiem na trh, ako aj v dôsledku možností veľkých developerov ovládať pozemkové zdroje. Zároveň existujú prekážky pre efektívne využívanie existujúceho bytového fondu. Prenájmy pod úrovňou trhových cien na trhu s nájomným bývaním vytvárajú stav pripútanosti a efekty polarizácie na insiderov a outsiderov. Dane z kapitálových ziskov na trhu s nehnuteľnosťami obývanými vlastníkmi obmedzujú mobilitu vlastníkov obydlí. Švédske úrady naďalej postupne zavádzajú 22-bodový plán zvýšenia bytovej výstavby a efektivity trhu s obytnými nehnuteľnosťami. Nevykonali však žiadne výraznejšie politické kroky na zavedenie väčšej flexibility pri určovaní cien nájomného či revíziu úpravy dane z kapitálových ziskov.

                  (9)

                  Rozvinuté hospodárstvo potrebuje veľmi zručných pracovníkov, pričom súvisiaci nedostatok pracovných síl sa prejavuje v sektoroch ako stavebníctvo, školstvo, zdravotníctvo, veda, strojníctvo a informačné a komunikačné technológie. V tejto súvislosti pretrvávajú výzvy, ako napríklad potreba začleniť ľudí s migrantským pôvodom, najmä ženy, do pracovného trhu. Miera zamestnanosti žien narodených mimo EÚ je značne nižšia ako miera zamestnanosti celkového obyvateľstva. Prehlbujú sa rozdiely v študijných výsledkoch medzi žiakmi s odlišným sociálno-ekonomickým zázemím. Začleňovanie prisťahovaných žiakov do školského systému si vyžaduje dôkladné monitorovanie, čo platí aj pre čoraz väčší nedostatok učiteľov.

                  (10)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (11)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a zastáva názor (5), že Švédsko podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2018 a konvergenčný program na rok 2018. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčania 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Riešiť riziká týkajúce sa vysokého dlhu domácností postupným znižovaním daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo zvýšením periodických daní z nehnuteľného majetku. Stimulovať výstavbu obytných domov tam, kde sú nedostatky najvýraznejšie, najmä odstránením štrukturálnych prekážok výstavby, a zlepšiť efektívnosť trhu s bývaním, a to aj zavedením väčšej pružnosti pri stanovovaní cien nájomného a prehodnotením koncepcie dane z kapitálových ziskov.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/60

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2018
      (2018/C 320/13)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Lotyšsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nasledujúcich odporúčaniach, najmä v odporúčaniach 1 a 2.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Lotyšsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Lotyšsko predložilo 11. apríla 2018 národný program reforiem na rok 2018 a 16. apríla 2018 program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2017 na deficit vo výške 0,9 % HDP v rokoch 2018 aj 2019 a následné zlepšenie na 0,4 % HDP v rokoch 2020 a 2021. Očakáva sa, že tento trend bude v súlade so strednodobým rozpočtovým cieľom, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, a s povolenými odchýlkami na základe ustanovení o dôchodkovej a štrukturálnej reforme sektora zdravotnej starostlivosti. Prepočítaný (6) deficit štrukturálneho salda sa podľa odhadov má zvýšiť z – 1,2 % HDP v roku 2017 na – 1,7 % HDP v roku 2018 a potom klesnúť na úroveň – 1,5 % HDP v roku 2019. Na základe programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne zo 40,1 % v roku 2017 na 36 % HDP do roku 2021. Prognózy rastu HDP uvedené v programe stability na rok 2018 sa v porovnaní s prognózou Komisie zdajú byť výrazne optimistické na rok 2018 a realistické na rok 2019. Riziká ohrozujúce rozpočtovú pozíciu súvisia skôr s horším než očakávaným vývojom v dôsledku optimistickej predpovede výnosu opatrení na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov.

                  (7)

                  Rada 11. júla 2017 odporučila Lotyšsku, aby dosiahlo svoj strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018 so zreteľom na úľavy spojené so zavádzaním reformy dôchodkového systému a štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) o 6,0 % v roku 2018, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,3 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2018. Keďže bol však výsledok za rok 2017 oproti očakávaniu lepší, toto riziko môže byť v roku 2018 menšie. Nástroj hodnovernosti založený na prognóze Komisie z jari 2018 zároveň naznačuje vysoký stupeň neistoty, pokiaľ ide o odhad produkčnej medzery pre Lotyšsko na základe spoločnej metodiky. Ak sa to potvrdí, tieto faktory sa zohľadnia pri hodnotení ex post za rok 2018 v jari 2019.

                  (8)

                  V roku 2019 by Lotyšsko malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, so zreteľom na dočasnú úľavu súvisiacu s vykonávaním štrukturálnej reformy v sektore zdravotnej starostlivosti poskytnutú na obdobie rokov 2017 – 2019. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 4,3 % v roku 2019, čo zodpovedá požadovanému zlepšeniu štrukturálneho salda o 0,4 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spolu. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

                  (9)

                  Nerovnosť príjmov je v Lotyšsku vysoká. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností k príjmom najchudobnejších 20 % domácností bol v roku 2017 na úrovni 6,3 – jeden z najvyšších v Únii, keďže prerozdelenie prostredníctvom systému daňových výhod je na nižšej úrovni. Lotyšský daňový systém bol prepracovaný a daň z príjmov fyzických osôb sa progresívne zvýšila; daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami je však stále pomerne vysoké a tieto osoby odrádza od formálneho zamestnania. Daňová reforma je obmedzená, pokiaľ ide o presunutie zdanenia na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a dosiahnutie stanoveného cieľa politiky, ktorým je zvýšenie podielu daňových príjmov na HDP. Nízky podiel daňových príjmov na HDP obmedzuje zdroje na udržateľné poskytovanie verejných služieb a na sociálne začlenenie. Potenciál príjmov v oblasti zdaňovania majetku a kapitálu sa v porovnaní s ostatnými krajinami Únie nevyužíva v dostatočnej miere. Napriek určitému pokroku v boji proti daňovým únikom je daňová disciplína aj naďalej vážnym problémom.

                  (10)

                  Nedostatky v záchrannej sociálnej sieti sa odrážajú vo vysokom podiele ľudí, ktorým hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie, a naznačujú problémy týkajúce sa minimálneho príjmu, dôchodkov a začlenenia ľudí so zdravotným postihnutím. Miera chudoby u ľudí so zdravotným postihnutím a u starších ľudí sa v posledných rokoch zvyšuje a patrí k najvyšším v Únii. Reforma minimálnej úrovne príjmov oznámená v roku 2014 sa neuskutočnila, čo má negatívny vplyv na najchudobnejšie domácnosti. Primeranosť dávok sociálnej pomoci sa zvýšila len mierne a zostáva na nízkej úrovni. Minimálne starobné dôchodky sa od roku 2006 nezvyšovali. Podiel ľudí, ktorí čelia závažnej deprivácii v oblasti bývania, patrí medzi najvyššie v Únii a ponuka sociálneho bývania je nedostatočná.

                  (11)

                  Na trhu práce dochádza k rýchlemu zvyšovaniu napätia v dôsledku nepriaznivého demografického vývoja a emigrácie. Rast zamestnanosti začína byť obmedzený klesajúcou ponukou pracovnej sily a príležitosti na zamestnanie sa v závislosti od regiónov a úrovne zručností líšia. Nastal pokrok v reforme učebných osnov odborného vzdelávania a prípravy, ktorej cieľom je zladiť vzdelávanie so súčasnými požiadavkami na zručnosti. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na úplné vykonanie reformy a zvýšenie účasti na počiatočnom, ako aj kontinuálnom odbornom vzdelávaní a príprave. Začal sa uplatňovať nový prístup učenia sa na pracovisku za účasti sociálnych partnerov a spoločností. V systéme je však zapísaných málo študentov. Účasť dospelých na vzdelávaní vzrástla iba mierne a zapojenie nezamestnaných do aktívnych opatrení trhu práce je nižšie než vo väčšine ostatných členských štátov. Je to dôvod na obavy v súvislosti s vysokou mierou nezamestnanosti nízkokvalifikovaných pracovníkov. V širšom kontexte je posilnenie kapacít sociálnych partnerov dôležité na podporu ich zapojenia.

                  (12)

                  V systéme zdravotníctva prebiehajú reformy. Očakáva sa, že zvýšením financovania zdravotnej starostlivosti sa vyriešia niektoré obmedzenia prístupu súvisiace s ročnými limitmi služieb a dlhými čakacími lehotami. Verejné financovanie zdravotnej starostlivosti je však naďalej výrazne pod priemerom Únie a opatrenia na zvýšenie efektívnosti sa ešte len majú vykonať, vrátane účinných preventívnych opatrení, zefektívnenia nemocničného sektora, posilnenia primárnej starostlivosti a zamerania sa na riadenie kvality. Zdravotné výsledky sú pomerne slabé a problémom je včasný prístup k cenovo dostupnej zdravotnej starostlivosti pre všetkých. Vysoké hotovostné platby a rozdelenie zdravotníckych služieb do dvoch košov („plné“ a „minimálne“) predstavujú riziko zníženia prístupu niektorých skupín obyvateľstva a riziko nepriaznivých výsledkov v oblasti zdravia.

                  (13)

                  Nedostatky v regulačnej kvalite a nízka efektívnosť a účinnosť verejnej správy majú nepriaznivý vplyv na podnikateľské prostredie. V roku 2017 vláda prijala ambiciózny plán reforiem na zoštíhlenie a profesionalizáciu verejného sektora s cieľom zvýšiť efektívnosť prostredníctvom znižovania počtu zamestnancov a centralizácie podporných funkcií a zároveň posilniť odmeňovanie na základe výsledkov a zlepšiť transparentnosť. Tento plán sa však obmedzuje na ústrednú správu, a to aj napriek skutočnosti, že aj na úrovni obcí možno dosiahnuť výrazné zvýšenie efektívnosti. Štátne podniky, ktoré tvoria značný podiel hospodárstva, sú koordinované na úrovni vlády. Kým spoločnosti vo vlastníctve ústrednej vlády podliehajú centralizovanému rámcu správy a riadenia, prístavy a podniky vo vlastníctve obcí zostávajú mimo tohto mechanizmu.

                  (14)

                  Korupcia naďalej brzdí podnikateľské prostredie v Lotyšsku a predchádzanie konfliktom záujmov je naďalej nepružné a formalistické. Oneskorené prijímanie právnych predpisov týkajúcich sa ochrany oznamovateľov protiprávnej činnosti nepriaznivo vplýva na zodpovednosť a efektívnosť verejnej správy. Regulácia procesu platobnej neschopnosti sa v posledných rokoch výrazne posilnila, čím sa obmedzili možnosti zneužitia. Súdna rada však nabádala na vyšetrovanie obvinení v prípadoch zneužívania konkurzného systému v minulosti a navrhla preskúmanie niektorých prípadov. Odporučila zlepšiť hodnotenie odborných kvalifikácií sudcov a preskúmať dostupné disciplinárne opatrenia.

                  (15)

                  Lotyšské banky, ktoré slúžia nerezidentským klientom, sú vystavené vysokému riziku účasti na praní špinavých peňazí. Vytvárajú sa tým problémy pre integritu finančného systému Lotyšska a môže to poškodiť jeho povesť a tiež negatívne ovplyvniť investície a hospodársky rast. Nedávno bol posilnený rámec na boj proti praniu špinavých peňazí, na dosiahnutie udržateľného zlepšenia by však bolo potrebné neustále úsilie. Lotyšsko nedávno prijalo zákon, ktorého cieľom je výrazne obmedziť vystavenie lotyšského finančného sektora rizikám prania špinavých peňazí. Kľúčovými prvkami sú posilnenie výmeny informácií medzi finančnými inštitúciami a orgánmi presadzovania práva a obmedzovanie transakcií so schránkovými spoločnosťami. Bude potrebné monitorovať dôsledky právnych predpisov a ich účinnosť.

                  (16)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (17)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2019, po zohľadnení úľavy súvisiacej so zavádzaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Znížiť zdanenie osôb s nízkymi príjmami jeho presunom na iné zdroje, najmä na kapitál a majetok, a zlepšením daňovej disciplíny.

                  2.

                  Zlepšiť primeranosť dávok zabezpečujúcich minimálny príjem, primeranosť minimálneho starobného dôchodku a podpory príjmu pre osoby so zdravotným postihnutím. Zvýšiť relevantnosť odborného vzdelávania a prípravy pre trh práce a podporiť zvyšovanie úrovne zručností nízkokvalifikovaných pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie. Zvýšiť dostupnosť, kvalitu a nákladovú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti.

                  3.

                  Posilniť efektívnosť verejného sektora, najmä pokiaľ ide o miestne orgány a podniky vo vlastníctve štátu. Posilniť zodpovednosť verejnej správy, a to ochranou oznamovateľov protiprávnej činnosti, predchádzaním konfliktom záujmov a sledovaním výsledkov prebiehajúceho posudzovania konkurzných konaní z minulosti.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/12

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2018
      (2018/C 320/03)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Českú republiku neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Českú republiku uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česká republika dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Českej republiky pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Česká republika 30. apríla 2018 predložila svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Česká republika v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2018 plánuje v rokoch 2018 až 2021 dosiahnuť celkový rozpočtový prebytok. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1,0 % HDP. Na základe konvergenčného programu na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2021 postupne klesne na 29,9 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zdá sa, že riziká ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových cieľov sú vo všeobecnosti vyvážené, pričom sa očakáva oživenie verejných investícií a ďalší rast miezd vo verejnom sektore. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa zníži približne na 0,9 % HDP v roku 2018 a 0,2 % HDP v roku 2019, a zostane tak nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Česká republika v rokoch 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (6)

                  Pokiaľ ide o fiškálnu udržateľnosť, Česká republika z dlhodobého hľadiska naďalej čelí stredne vysokým rizikám. Zatiaľ čo pre zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sú problémom náklady na starnutie obyvateľstva, osobitnú pozornosť si vyžadujú zmeny dôchodkového systému. Aktualizované prognózy výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva poukazujú na vyšší nárast, než bolo uvedené v správe o starnutí obyvateľstva z roku 2015. Dôchodkové výdavky podľa očakávaní narastú z 8,2 % HDP v roku 2016 na 10,9 % HDP v roku 2070. Tento očakávaný vyšší nárast dôchodkových výdavkov je odzrkadlením hlavne horného obmedzenia zákonného veku odchodu do dôchodku na 65 rokov. V skutočnosti nie je naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života automatické; namiesto toho má vláda počínajúc rokom 2019 každých päť rokov tento strop preskúmavať. Keďže tieto preskúmania veku odchodu do dôchodku sú ponechané na voľné uváženie vlády, v súčasných prognózach dôchodkových výdavkov sa s nimi nepočíta. Indexácia dôchodkov je teraz navyše veľkorysejšia, keďže sa do nej namiesto pôvodných 33 % aktuálne premieta 50 % rastu reálnych miezd. Vplyv týchto zmien na výdavky bude v roku 2070 predstavovať dva percentuálne body HDP. Ukazovatele udržateľnosti sa zároveň zhoršujú aj v dôsledku ďalších zmien, o ktorých sa momentálne diskutuje, ako napríklad zvýšenie základnej výšky dôchodkov a vyššie dôchodky pre starších dôchodcov. Pokiaľ ide o verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť, predpokladá sa, že v dlhodobom horizonte dôjde k ich nárastu o 1,1 percentuálneho bodu HDP, čo je nad úrovňou odhadovaného priemerného nárastu 0,9 percentuálneho bodu pre celú Úniu. V tejto súvislosti existujú náznaky, že pri poskytovaní ambulantnej i nemocničnej starostlivosti dochádza k neefektívnemu využívaniu zdrojov.

                  (7)

                  Nový zákon o fiškálnej zodpovednosti, ktorý je v platnosti od začiatku roka 2017, výrazne posilnil fiškálny rámec Českej republiky a na základe neho bola vytvorená nezávislá fiškálna rada. Návrh zákona o nezávislom audite sa momentálne nachádza v medzirezortnom pripomienkovom konaní a jeho cieľom je riešiť zatiaľ nerealizovanú transpozíciu smernice Rady 2011/85/EÚ (5).

                  (8)

                  Česká národná banka môže pre hypotekárne úvery odporúčať makroprudenciálne limity, no jej právomoci v oblasti ukladania sankcií sú len obmedzené, pretože nemá formálnu právomoc vynucovať ich. Hoci české banky spĺňajú určité súhrnné limity, nedodržiavajú v plnej miere usmernenia Českej národnej banky z roku 2016. Záväzné legislatívne limity by pravdepodobne zvýšili úroveň dodržiavania zo strany českých bánk, čím by sa zabezpečila finančná stabilita a znížili by sa riziká pre veriteľov. O legislatívnom návrhu, ktorým sa mení zákon o Českej národnej banke, sa podľa očakávaní bude v parlamente diskutovať v roku 2018.

                  (9)

                  Česká republika naďalej čelí výzvam v oblasti zvyšovania transparentnosti a efektívnosti verejného obstarávania a predchádzania korupcii. Hoci na zlepšenie rámca pre verejné obstarávanie boli prijaté určité kroky, úroveň hospodárskej súťaže naďalej vyvoláva obavy, pretože takmer v polovici všetkých verejných súťaží je predložená iba jediná ponuka. Uzákonenie povinného využívania elektronických postupov má zároveň potenciál posilniť transparentnosť a efektívnosť. České orgány investovali do štátnej platformy pre elektronické obstarávanie s názvom „národný elektronický nástroj“, ktorá by sa mala stať používateľsky čoraz ústretovejšou a spoľahlivejšou, pričom na českom trhu fungujú aj súkromné platformy. Existuje stále výrazný priestor na odstránenie administratívnych prekážok a využitie potenciálu súhrnného a strategického verejného obstarávania, čím by sa dosiahla lepšia hodnota za verejné peniaze. Tak ústredné, ako aj miestne orgány začali podnikať cielené iniciatívy na vyškolenie personálu, ktorý sa zúčastňuje na postupoch obstarávania. Zásadným problémom je však naďalej zriaďovanie spoločných opatrení pri obstarávaní a nadobúdanie špecializovaných odborných znalostí v určitých oblastiach. Obavy u podnikov a verejnosti navyše stále vyvoláva korupcia a úplatkárstvo. Hoci došlo k prijatiu niekoľkých zásadných reforiem protikorupčnej stratégie, niektoré oblasti sa stále neriešia.

                  (10)

                  Výkonnosť elektronickej verejnej správy je naďalej pod priemerom Únie, no došlo k prijatiu relevantných legislatívnych opatrení, ktorých cieľom je zabezpečiť zvyšovanie prístupnosti a dostupnosti týchto služieb. V roku 2018 budú podľa očakávaní prijaté určité rozsiahle iniciatívy, no ich úspech bude závisieť od schopnosti orgánov zvyšovať povedomie o nich a poskytovať používateľsky nenáročné riešenia.

                  (11)

                  Investície brzdí určitá miera administratívneho a regulačného zaťaženia. Toto zaťaženie sa týka hlavne vybavovania stavebných povolení a zložitosti daní. Zároveň však treba uznať, že orgány prijali novelu stavebného zákona, ktorá zjednodušuje postup získavania stavebného povolenia tak, že do územného rozhodnutia alebo spoločného územného a stavebného povolenia začleňuje posudzovanie vplyvov na životné prostredie. Ostáva však otázne, či by sa tým zároveň mohli zjednodušiť postupy aj pri veľkých infraštruktúrnych projektoch, keďže do tohto systému spoločných povolení neboli zahrnuté rozličné iné oprávnenia. Zmena existujúceho zákona, ktorý upravuje výstavbu dopravnej infraštruktúry, je v súčasnosti predmetom diskusie v parlamente. Hoci s cieľom zlepšiť výber daní došlo v daňovom systéme k zmenám, daňové predpisy a sadzby sú čoraz vyššie na zozname problematických oblastí pre podnikanie. Nová vláda ohlásila možné zmeny, ktorých cieľom má byť zvýšenie transparentnosti daňového systému a jeho zjednodušenie vrátane prebiehajúceho úsilia o modernizáciu právnych predpisov v oblasti dane z príjmu. Náklady na dodržiavanie právnych predpisov sa mierne zvýšili a stále sú nad priemerom Únie. Hoci daň z pridanej hodnoty prináša dodatočné daňové príjmy, v dôsledku kontrolného výkazu pre daň z pridanej hodnoty došlo k predĺženiu času potrebného na splnenie daňových požiadaviek. Napriek výraznému zníženiu počtu hodín potrebných na splnenie daňových predpisov oproti minulosti sa Česká republika stále nachádza na hornom konci stupnice. Nové znížené sadzby dane z pridanej hodnoty môžu navyše skomplikovať systém dane z pridanej hodnoty, a to najmä pre malé a stredné podniky.

                  (12)

                  Hoci sa české hospodárstvo posúva smerom k činnostiam zameraným na vysokú úroveň znalostí, stále existuje niekoľko problematických miest, ktoré sťažujú rozvoj v oblasti dobrého fungovania výskumu a inovácií. Primárnym motorom nárastu investícií do výskumu a vývoja v podnikateľskej sfére sú priame zahraničné investície. Výdavky na výskum a vývoj zo strany domácich firiem za posledné dva roky poklesli. Napriek výrazným verejným investíciám do výskumu a vývoja nedosahujú výsledky Českej republiky svoj potenciál, pokiaľ ide o kvalitu jej verejnej vedeckej základne. Boli prijaté politické opatrenia na vybudovanie väzieb medzi akademickou obcou a podnikmi a zlepšenie výkonnosti verejnej vedeckej základne, no výsledky sú doteraz obmedzené a reformy ešte neboli plne realizované. Správa a riadenie systému výskumu a inovácií navyše ostáva roztrieštená.

                  (13)

                  Kvalitné inkluzívne vzdelávanie a odborná príprava majú vzhľadom na rastúce prekážky na českom pracovnom trhu zásadný význam. Výsledky v oblasti vzdelávania naďalej výrazným spôsobom ovplyvňuje sociálno-ekonomické zázemie študentov. Opatrenia v oblasti inkluzívneho vzdelávania ešte stále neboli v plnej miere vykonané, najmä v prípade rómskych detí. Nedostatok kvalifikovaných učiteľov spolu s demografickými prognózami naznačujú, že nábor a udržanie učiteľov môžu byť v budúcnosti problematické. Plánovaný nový systém kariérneho postupu pre učiteľov, v ktorom by sa prepojili pokračujúci profesionálny rozvoj, kariéra a platy, parlament neprijal. Platy učiteľov sú stále nízke v porovnaní s platmi iných pracovníkov s terciárnym vzdelaním, no v nadchádzajúcich rokoch sa počíta s ich ďalším zvyšovaním. Učiteľská profesia je preto pre talentovaných mladých ľudí stále pomerne neatraktívnou voľbou. Úspech reformy na dosiahnutie vyššej miery inkluzívnosti vo vzdelávaní (zavedenej v roku 2016 s podporou z Európskeho sociálneho fondu) bude napokon závisieť od dostupnosti dostatočného a udržateľného vnútroštátneho financovania, ďalšieho odborného vzdelávania učiteľov a pedagogických asistentov a od zvyšovania informovanosti verejnosti o výhodách inkluzívneho vzdelávania.

                  (14)

                  Česká republika zaznamenáva dobré výsledky na trhu práce. Zamestnanosť za posledných šesť rokov stabilne stúpa a nezamestnanosť výrazne klesla. Stále je však nedostatočne využitý potenciál žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a osôb so zdravotným postihnutím. V prostredí nedostatku pracovnej sily existuje jasný priestor na zvyšovanie ich účasti na trhu práce. Rozdiely v zamestnanosti a v odmeňovaní žien a mužov sú stále vysoké, a to aj napriek nedávnym opatreniam, vďaka ktorým sa rodičovská dovolenka stala flexibilnejšou a vďaka ktorým sa zvýšil počet zariadení starostlivosti o deti. Miera zamestnanosti žien je naďalej výrazne pod mierou zamestnanosti mužov. Materstvo má stále zásadný vplyv na účasť žien na trhu práce, s čím súvisí aj nízka dostupnosť cenovo dostupnej starostlivosti o deti, nárok na dlhú rodičovskú dovolenku, nízka miera využívania flexibilných pracovných mechanizmov a nedostatok zariadení dlhodobej starostlivosti. V roku 2016 bolo v zariadeniach formálnej starostlivosti o deti len 4,7 % detí do troch rokov. Hoci na osoby s nízkou kvalifikáciou pripadá malé percento populácie, miera ich zamestnanosti je výrazne pod úrovňou zamestnanosti osôb so strednou a vysokou kvalifikáciou. Podobne aj miera zamestnanosti osôb so zdravotným postihnutím je pod priemerom Únie, a to aj napriek rekordne nízkej všeobecnej miere nezamestnanosti a nedostatku pracovnej sily na trhu práce. To by mohlo byť dôvodom na to, aby sa začal využívať doposiaľ nevyužitý potenciál osôb so zdravotným postihnutím. V dôsledku obmedzenej kapacity verejné služby zamestnanosti v súčasnosti nedokážu poskytovať uchádzačom o zamestnanie nepretržitú individualizovanú podporu. K zvýšeniu ekonomickej aktivity týchto skupín by prispelo posilnenie informačnej a aktivačnej kapacity verejných služieb zamestnanosti v spojení s účinnými a dobre cielenými aktívnymi politikami trhu práce a individualizovanými službami. Iniciatívy na zvyšovanie úrovne zručností (vrátane digitálnych zručností) by mohli zlepšiť prístup na trh práce.

                  (15)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Českej republike v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (16)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a zastáva názor (6), že Česká republika podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2018 a 2019 prijala opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zlepšiť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť, najmä udržateľnosť dôchodkového systému. Riešiť nedostatky v postupoch verejného obstarávania, najmä presadzovaním kvality v hospodárskej súťaži a vykonaním protikorupčných opatrení.

                  2.

                  Znížiť administratívne zaťaženie pri investovaní, a to aj urýchlením postupov na získanie povolenia pri infraštruktúrnych prácach. Odstrániť problémové miesta, ktoré bránia výskumu, vývoju a inováciám, najmä zvýšením inovačnej kapacity domácich firiem. Posilniť kapacitu systému vzdelávania, aby poskytoval kvalitné inkluzívne vzdelávanie, a to aj podporou učiteľskej profesie. Podporiť zamestnanosť žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a osôb so zdravotným postihnutím, a to aj zlepšením účinnosti aktívnych politík trhu práce.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41).

         (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018 ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/119

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018
      ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2018
      (2018/C 320/27)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Spojené kráľovstvo uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Spojené kráľovstvo 29. marca 2017 oznámilo Európskej rade svoj úmysel vystúpiť z Európskej únie. Pokiaľ sa v ratifikovanej dohode o vystúpení nestanoví iný dátum alebo Európska rada v súlade s článkom 50 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii a po dohode so Spojeným kráľovstvom jednomyseľne nerozhodne, že uplatňovanie zmlúv sa skončí k neskoršiemu dátumu, všetky primárne a sekundárne právne predpisy Únie prestanú pre Spojené kráľovstvo platiť od 30. marca 2019, 00:00 h (SEČ). Spojené kráľovstvo sa potom stane treťou krajinou. Prebiehajú rokovania, ktorých cieľom je zabezpečiť usporiadané vystúpenie vrátane prechodného obdobia do konca roka 2020, počas ktorého budú pre Spojené kráľovstvo právne predpisy Únie platiť a budú sa v ňom uplatňovať.

                  (4)

                  Spojené kráľovstvo 30. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Spojené kráľovstvo v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na roky 2017 – 2018 očakáva, že celkový deficit klesne z 2,2 % HDP v rokoch 2017 – 2018 na 1,8 % HDP v rokoch 2018 – 2019 a na 1,7 % HDP v rokoch 2019 – 2020. Do konvergenčného programu nie je zahrnutý strednodobý rozpočtový cieľ. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa v rokoch 2017 – 2018 až 2019 – 2020 vo všeobecnosti stabilizuje na úrovni zhruba 85,5 % a v rokoch 2021 – 2022 klesne na úroveň 84,8 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Hoci sú opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov celkovo dostatočne konkretizované, zvyšujúci sa tlak na verejné výdavky vo viacerých oblastiach ohrozuje dosiahnutie plánovaného zníženia deficitu.

                  (7)

                  Rada 11. júla 2017 odporučila Spojenému kráľovstvu, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (5) v rokoch 2018 – 2019 nepresiahne 1,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zároveň Rada uviedla, že by sa malo zvážiť dosiahnutie zámeru fiškálnej politiky, ktoré prispieva k posilneniu prebiehajúceho oživenia aj zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Spojeného kráľovstva. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko určitej odchýlky od požiadaviek preventívnej časti v rokoch 2018 – 2019.

                  (8)

                  Keďže pomer dlhu verejnej správy Spojeného kráľovstva k HDP sa nachádza nad úrovňou 60 % a plánovaná produkčná medzera je na úrovni 0,4 %, nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov by nemala v rokoch 2019 – 2020 presiahnuť 1,6 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,6 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky Spojené kráľovstvo podľa prognózy túto požiadavku v rokoch 2019 – 2020 dodrží. Na prvý pohľad sa predpokladá, že na základe povolenej ročnej odchýlky 0,25 % Spojené kráľovstvo dodrží prechodné dlhové pravidlo v rokoch 2018 – 2019 a 2019 – 2020. Rada celkovo zastáva názor, že Spojené kráľovstvo musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia od rokov 2018 – 2019, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

                  (9)

                  Ročná čistá ponuka bývania sa naďalej zvyšuje v súvislosti s viacerými vládnymi iniciatívami zameranými na povzbudenie trhu s bývaním a v dôsledku cyklického oživenia. Zostáva však hlboko pod odhadovanými dopytom a Spojené kráľovstvo naďalej čelí veľkej výzve, pokiaľ ide o zabezpečenie dostatočného bývania. Súvisí to s veľmi prísnou a zložitou reguláciou trhu s pozemkami. Nedostatok bývania a vysoké náklady na bývanie sú obzvlášť veľkým problémom v oblastiach s vysokým a rastúcim dopytom, ako napríklad v mestských centrách a ich okolí. Vláda uznáva, že je to problém, a na nadchádzajúce obdobie stanovila ambiciózne ciele zamerané na zvýšenie ponuky. Vláda zároveň potvrdila svoj záväzok obmedziť výstavbu v okolí mestských centier. Miera vlastnenia nehnuteľností sa výrazne znížila u mladých ľudí, čo prispieva k medzigeneračnej nerovnosti.

                  (10)

                  Produktivita práce je nízka a stagnuje. Pokiaľ ide o hlavné hnacie sily produktivity – zručnosti, investície a efektívne podnikateľské postupy –, vo väčšine hospodárstva sa dosahujú pomerne slabé výsledky. Značné a rastúce kapacitné tlaky pôsobia aj na cestnú, železničnú a leteckú sieť Spojeného kráľovstva.

                  (11)

                  Hoci hlavné údaje z trhu práce sú naďalej pozitívne vo všetkých ukazovateľoch, neutíchajú obavy o kvalitu niektorých pracovných miest. Súvisí to najmä s takými otázkami ako rozvoj zručností, určité netypické formy práce, mzdy, produktivita, účasť na trhu práce a chudoba osôb v produktívnom veku. V prípade všetkých uvedených otázok boli prednesené dôležité politické vyhlásenia a zaznamenaný určitý vývoj. Spojitosť medzi týmito príbuznými politikami je prvoradá. Pokiaľ ide o zručnosti, veľa pozornosti sa doteraz venovalo učňovskej príprave a reformám vzdelávania technického zamerania. Sústredením sa na kvalitu v obidvoch prípadoch by sa mohol dosiahnuť udržateľný multiplikačný účinok pre spoločnosť, ako aj hospodárstvo. Spojené kráľovstvo patrí medzi tie členské štáty, ktoré už spĺňajú viac ako dve tretiny kritérií navrhnutých v európskom rámci pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu, a preto dokáže stanoviť a monitorovať kvalitatívne ciele, napr. sledovaním uplatnenia absolventov. Zdroje úmerné zdrojom vyčleneným na učňovskú prípravu a nové technické úrovne (tzv. T-levels) pre absolventov škôl treba vyčleniť aj pre možnosti celoživotného vzdelávania, obzvlášť pre tých, ktorí „uviazli“ na vstupnej úrovni zamestnania.

                  (12)

                  Treba naďalej venovať pozornosť otázkam sociálnej ochrany a inklúzie. Začínajú sa uskutočňovať reformy v oblasti starostlivosti o deti, ale bude asi treba vyčleniť viac prostriedkov, najmä pre deti vo vekovej kategórii do troch rokov. Zatiaľ sa v plnej miere neprejavili niektoré reformy a obmedzenia sociálneho zabezpečenia, obzvlášť v prípade rodín, kde obidvaja manželia sú zamestnaní.

                  (13)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj mieru ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (14)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a jej stanovisko (6) je zohľadnené najmä nižšie v odporúčaní 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v rokoch 2019 – 2020 nepresiahne 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP.

                  2.

                  Podporiť ponuku bývania, najmä v oblastiach s najvyšším dopytom, a to aj ďalšími reformami systému plánovania.

                  3.

                  Riešiť potreby týkajúce sa zručností a ich rozvoja stanovením cieľov v oblasti kvality a účinnosti učňovskej prípravy a zvýšením investícií do zlepšovania zručností tých jednotlivcov, ktorí sú už zapojení do pracovného procesu.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.