title: Odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/182/ES o existencii nadmerného schodku na Slovensku

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                 KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                              Brusel, 7.5.2008
                                              SEK(2008) 572 v konečnom znení

                                  Odporúčanie na

                             ROZHODNUTIE RADY,

     ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/182/ES o existencii nadmerného schodku
                                    na Slovensku

                               (predložená Komisiou)

SK                                                                               SK
 ---pagebreak---                                           DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      KONTEXT

     Článkom 104 Zmluvy sa ustanovuje, že členské štáty by mali predchádzať nadmerným
     deficitom, a ustanovuje sa postup na účely ich identifikácie a korekcie. Postup pri nadmernom
     deficite (ďalej len „EDP“ - excessive deficit procedure) je podrobne opísaný v nariadení Rady
     (ES) č. 1467/97 o „urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku“ 1,
     ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Podľa článku 104 ods. 2 Zmluvy o ES musí Komisia
     monitorovať dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch kritérií: a) či plánovaný
     alebo skutočný deficit verejných financií presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP (okrem
     prípadov, keď miera deficitu výrazne a neustále klesala a dosiahla úroveň, ktorá sa približuje
     k referenčnej hodnote, alebo ak sa referenčná hodnota prevýši len výnimočne a dočasne
     a miera deficitu sa pohybuje tesne okolo referenčnej hodnoty) a b) či štátny dlh presahuje
     referenčnú hodnotu 60 % HDP (okrem prípadov, keď sa pomer dlhu dostatočne znižuje
     a uspokojivým tempom sa približuje k referenčnej hodnote).

     V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, pričom ten protokol je prílohou k
     Zmluve, Komisia poskytne údaje nevyhnutné na účely uplatňovania EDP. Ako súčasť
     uplatňovania tohto protokolu musia členské štáty oznámiť údaje o štátnych deficitoch a
     dlhoch a iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a
     pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/932,3,4.

     Komisia začala 12. mája 2004 uplatňovať EDP pre Slovensko prijatím správy podľa článku
     104 ods. 3 na základe celkového štátneho deficitu predstavujúceho 3,6 % HDP v roku 20035.
     Rada 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie rozhodla, že Slovensko má podľa článku
     104 ods. 6 nadmerný deficit6. Takisto na základe odporúčania Komisie Rada zároveň
     Slovensku adresovala odporúčania podľa článku 104 ods. 7 s cieľom odstrániť nadmerný
     deficit najneskôr do roku 20077.

     1
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174,
            7.7.2005, s. 5).
     2
            Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337,
            22.12.2005, s. 1).
     3
            Najnovšie oznámenie Slovenska sa nachádza na tejto webovej stránke:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            Slovensko využilo prechodné obdobie na vykonanie rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004
            o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov a v dôsledku toho do apríla 2006 notifikovalo
            údaje o deficitoch a dlhoch bez započítania čistej výšky nákladov na svoju dôchodkovú reformu z roku
            2005 (tlačová správa Eurostatu č. 117/2004 z 23. septembra 2004 o prechodnom období na vykonanie
            rozhodnutia z tlačovej správy Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004). Keďže v rozličných dokumentoch
            v rámci EDP, vrátane najmä odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7, sa plne zohľadňovali dôsledky
            rozhodnutí Eurostatu z marca 2004, všetky údaje za deficity a dlhy uvedené v tomto dokumente
            zahŕňajú náklady na dôchodkovú reformu a sú preto plne porovnateľné.
     5
            SEK(2004) 577.
     6
            Ú. v. ES L 62, 09.03.2005, s. 16.
     7
            Všetky dokumenty týkajúce sa EDP pre Slovensko sa nachádzajú na tejto webovej stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm.

SK                                                      2                                                          SK
 ---pagebreak---      Rada vo svojom odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 odporučila slovenským orgánom, aby
     „podnikli kroky v strednodobom rámci s cieľom dosiahnuť zníženie deficitu pod hranicu 3 %
     HDP najneskôr do roku 2007 dôveryhodným a udržateľným spôsobom v súlade s postupom
     na zníženie deficitu stanovenom v stanovisku Rady z 5. júla 2004 o konvergenčnom programe
     predloženom v máji 2004“; aby „rázne vykonali opatrenia naplánované v konvergenčnom
     programe v máji 2004, a najmä opatrenia týkajúce sa navrhovaných reforiem zdravotnej
     starostlivosti a ďalšej racionalizácie verejného sektora“; aby „zrýchlili fiškálne prispôsobenie,
     ak majú výsledkom uplatňovaných štrukturálnych reforiem je vyššia miera rastu, ako sa
     očakáva v konvergenčnom programe z mája 2004, a to najmä vyčlenením všetkých príjmov
     nad rámec rozpočtových prostriedkov primárne na urýchlené znižovanie schodku“; a aby
     „prijali účinné kroky do 5. novembra 2004 týkajúce sa opatrení na dosiahnutie cieľového
     deficitu v roku 2005“.

     Rada okrem toho vyzvala slovenské orgány, aby „posilnili záväzný charakter trojročného
     rozpočtového rámca zavedením podrobných strednodobých výdavkových stropov, ktoré
     prijme parlament“.

     Tabuľka 1: Úprava schválená Radou 5. júla 2004
     % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak                  2003        2004     2005         2006         2007
     Saldo verejných financií                        -3,6        -4,0      -3,9         -3,9        -3,0
     p.m.: Rast reálneho HDP (%)                      4,2        4,1       4,3          5,0          4,7
     Zdroj: Odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 a stanovisko Rady o konvergenčnom programe z mája 2004,
     obe prijaté 5. júla 2004.

     Komisia 22. decembra 2004, t. j. po uplynutí termínu na prijatie opatrenia ustanoveného
     v odporúčaní Rady, schválila oznámenie Rade, v ktorom sa konštatuje, že opatrenia, ktoré
     Slovensko do toho času prijalo, boli v súlade s odporúčaním Rady a že v danej etape neboli
     v rámci EDP potrebné ďalšie opatrenia8. Rada na svojom zasadnutí 18. januára 2005 s týmto
     posudkom súhlasila.

     Podľa článku 104 ods. 12 je potrebné zrušiť rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
     deficitu, na základe odporúčania Komisie, ak bol nadmerný deficit v príslušnom členskom
     štáte podľa názoru Rady odstránený.

     2.       POSLEDNÝ VÝVOJ DEFICITU

     Z údajov, ktoré boli k dispozícii v máji 2004, keď Komisia začala v prípade Slovenska
     uplatňovať EDP, vyplýva, že deficit v roku 2003 bol na úrovni 3,6 % HDP a očakávalo sa, že
     v nasledujúcich rokoch ostane nad referenčnou hodnotou. Podľa údajov, ktoré poskytla
     Komisia (Eurostat) po prijatí správ zo Slovenska pred aprílom 20089, ostal celkový štátny
     deficit v rokoch 2003-2005 pod úrovňou 3 % HDP vďaka následnej revízii údajov (v
     notifikácii z apríla 2007), čo je predovšetkým následkom zmeny prírastkovej metódy pri
     daňových príjmoch. Nominálny deficit sa v roku 2006 zvýšil na 3,6 % HDP (väčšinou
     zásluhou výrazného zvýšenia štátnej spotreby vo výške 1 % HDP, predzásobenia cigaretami

     8
             SEK(2004) 1630.
     9
             Tlačová správa Eurostatu č. 54 z 18. apríla 2008.

SK                                                          3                                                  SK
 ---pagebreak---      v roku 2005 v očakávaní zvyšovania spotrebnej dane a zvýšených nákladov na dôchodkovú
     reformu) a následne klesol v roku 2007 na 2,2 % HDP10.

     V roku 2005 bola začatá dôchodková reforma, ktorej vplyv na sociálne príspevky bol ten, že
     sa presmerovalo 9 % hrubej mzdy do kapitalizačného (druhého) dôchodkového piliera.
     Odhaduje sa, že vzhľadom na rozsiahly záujem verejnosti o tento pilier a postupný prechod
     tieto prevody príjmov narástli z 0,8 % HDP v roku 2005 na 1,2 % HDP v roku 2006 a 1,3 %
     HDP v roku 2007 v uvedenom poradí.

     Slovensko sa zaviazalo postupne zvyšovať dane z cigariet až na minimálne hodnoty
     požadované Európskou úniou. Následkom toho sa dane zvýšili v máji 2004, januári 2006
     a januári 2008 a ich ďalšie zvýšenie sa plánuje na december 2008. Všetkým doterajším
     zvýšeniam predchádzalo rozsiahle predzásobovanie sa cigaretami na rozličných úrovniach
     distribučného reťazca. Toto viedlo k posunom v oblasti daňových príjmov, čo malo za
     následok dodatočné daňové príjmy v približnej výške 0,1 %, 0,3 % a 0,5 % HDP v rokoch
     2003, 2005 a 2007 v uvedenom poradí a zodpovedajúce zníženie príjmov v nasledujúcich
     rokoch. Slovensko navyše disponuje pohľadávkami voči niekoľkým zahraničným krajinám.
     V rokoch 2003, 2005 a 2007 malo zrušenie niektorých z týchto pohľadávok za následok
     zvýšenie schodku o 0,4 %, 0,9 % a 0,1 % HDP v uvedenom poradí.

     Ak sa zoberie do úvahy schodok za rok 2003, ktorý bol lepší, než sa pôvodne predpokladalo,
     napriek výrazne odlišnému smerovaniu konsolidácie vývoj nominálneho schodku zodpovedal
     termínu na nápravu nadmerného deficitu, ktorý stanovila Rada vo svojom odporúčaní č. 104
     ods. 7. Najmä v roku 2007 nominálny deficit klesol o takmer 1½ % HDP na úroveň 2,2 %
     HDP. Fiškálnej konsolidácii napomohli vzostupné trendy v HDP, zamestnanosti a raste
     príjmov, čím sa pomer výdavkov k HDP mohol znižovať rýchlejšie ako pomer príjmov
     k HDP. Pokles v pomere výdavkov k HDP z 40,2 % HDP v roku 2003 na 36,9 % HDP v roku
     2007 bol takisto spôsobený obmedzením výdavkov a reformami v oblasti výdavkov. Tieto
     zahŕňali obmedzenia sociálnych dávok a dávok v nezamestnanosti, sprísňovanie podmienok
     na predčasný odchod do dôchodku a postupné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku.
     Vytvorením Národnej diaľničnej spoločnosti v roku 2005 vláda získala nástroj na čiastočné
     financovanie výstavby diaľnic prostredníctvom pôžičiek zo súkromného sektora. Na strane
     príjmov sa v roku 2004 uskutočnila rozsiahla daňová reforma, ktorou sa ťažisko prenieslo
     z dane z príjmov na spotrebnú daň. Spolu s dôchodkovou reformou z roku 2005 prispela
     k poklesu pomeru príjmov k HDP z 37,4 % HDP v roku 2003 na 34,7 % HDP v roku 2007.

     10
            Pomery deficitu sa zvyčajne revidujú – smerom nahor alebo nadol – po uverejnení prvého výsledku
            v jarnej notifikácii. Celkovo sú pre členské štáty EÚ revízie zvyčajne relatívne malé a v priemere
            bezvýznamne odlišné od nuly. V prípade Slovenska je vzhľadom na rozdiel medzi súčasným
            oznámeným deficitom za rok 2007 a referenčnou hodnotou pre deficit málo pravdepodobné, že by
            potenciálne revízie štátnych účtov zdvihli pomer deficitu za rok 2007 na úroveň prevyšujúcu 3 % HDP.
            Skutočnosť, že na Slovensku existujú nevyriešené otázky týkajúce sa odvetvovej delimitácie verejnej
            správy (najmä v oblasti odvetvovej klasifikácie subjektov súvisiacich so zdravotnou starostlivosťou,
            ako napr. nemocnice, a zdravotné poisťovne, vo verejnej správe alebo podnikovom sektore), nemá na
            riziká pohybu smerom nahor a nadol v revíziách deficitu v budúcnosti významný vplyv. Aj keď
            podrobné údaje nie sú k dispozícii, existujú náznaky, že finančné saldo jednotiek, ktoré je potrebné
            preklasifikovať v rámci verejnej správy alebo mimo nej, aby boli v súlade s pravidlami ESA95, je
            veľmi malá. (pozri zistenia Eurostatu o dialogickej návšteve Slovenska 10. a 11. marca 2008:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=PORTA
            L, čoskoro k dispozícii.)

SK                                                      4                                                          SK
 ---pagebreak---      Výsledný deficit za rok 2007 bol nižší ako oficiálna cieľová hodnota 2,9 % HDP stanovená
     v aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2006. Podstatne lepšie príjmy boli
     výsledkom najmä vyššieho rastu HDP a zamestnanosti, než sa predpokladalo, nižšieho než
     rozpočtovaného spolufinancovania z fondov EÚ a vyššej miery predzásobenia cigaretami
     koncom roka 2007, než sa očakávalo, čoho príčinou bol nárast spotrebnej dane z tabaku
     v januári 2008 a následné dodatočné príjmy vo výške ½ % HDP oproti ¼ % HDP, ktoré sa
     podľa programu očakávali.

     Napriek tomu sa dividendy z cyklického rozmachu a rastu po štrukturálnych reformách
     nevyužili naplno na konsolidáciu financií. Výsledkom bolo, že štrukturálny deficit (t. j. čistý
     deficit očistený od cyklických vplyvov v súvislosti s jednorazovými a inými dočasnými
     opatreniami) sa zhoršil z približne 1½ % HDP v roku 2003 na približne 3 % HDP v roku 2006
     a až potom sa do roku 2007 zlepšil na približnú úroveň 2½ % HDP. Vytvorením druhého
     kapitalizačného dôchodkového piliera v roku 2005 sa však prispelo k štrukturálnemu
     zhoršeniu11.

     3.      PROGNÓZY DEFICITU NA ROK 2008 A ĎALŠIE OBDOBIA

     Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že nominálny deficit sa v roku 2008
     najprv ďalej bude znižovať na 2,0 % HDP a následne v roku 2009 stúpne na úroveň 2,3 %
     HDP (pri bežnom predpoklade, že nedôjde k žiadnej zmene politík), pričom rast HDP sa
     napriek stále vysokej hodnote výrazne spomalí a rast zamestnanosti sa začne spomaľovať.
     Predpokladá sa, že opatreniami na zvýšenie príjmov zahrnuté v rozpočte na rok 2008, ako
     napríklad rozšírením základu dane z príjmov právnických a fyzických osôb a zvýšením
     maximálneho stropu pre sociálne dávky, sa v roku 2008 vytvoria dodatočné príjmy vo výške
     približne ¼ % HDP. Nedostatočné príjmy spôsobené predzásobením cigaretami v roku 2007
     sa pravdepodobne značne vykompenzujú ďalším zásobovaním sa cigaretami motivovaným
     nižším zvýšením spotrebnej dane plánovaným na koniec roka 2008. Dočasným otvorením
     druhého dôchodkového piliera v prvej polovici roka 2008, ktorým sa existujúcim účastníkom
     umožní odísť z piliera a novým účastníkom do piliera vstúpiť, by sa navyše mali dosiahnuť
     jednorazové príjmy v približnej výške 0,1 % HDP, keďže úspory akumulované
     v predchádzajúcich rokoch v druhom pilieri sa prevedú do prvého piliera priebežného
     sporenia, ak sa účastníci rozhodnú z piliera vystúpiť. Na strane výdavkov sa predpokladá, že
     dotácie do poľnohospodárstva budú naďalej výrazne stúpať. Hlavným dôvodom zhoršenia,
     ktoré sa v jarnej prognóze predpokladá na rok 2009, je pravdepodobný nedostatok príjmov vo
     výške približne ½ % HDP, spôsobený už spomínaným očakávaným ďalším výrazným
     predzásobovaním sa cigaretami v roku 2008.

     11
            Podľa článku 2 ods. 7 nariadenia (ES) č. 1467/97 by rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii
            nadmerného deficitu malo zohľadňovať čisté náklady dôchodkovej reformy zavádzajúcej systém
            viacerých pilierov, ktorý obsahuje povinný, plne kapitalizačný pilier pre prípad, že sa deficit významne
            a nepretržite znižuje a dosahuje úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote. Keďže deficit
            verejných financií za rok 2007 bol pod hranicou referenčnej hodnoty 3 %, neexistuje potreba zvažovať
            uplatnenie tohto článku.

SK                                                        5                                                            SK
 ---pagebreak---      Zatiaľ čo prognóza na rok 2008 je v súlade s najnovšou oficiálnou cieľovou hodnotou 2 %
     HDP (stanovenou ministerstvom financií vo februári 2008 v reakcii na stanovisko Rady
     z februára 2008 na aktualizáciu konvergenčného programu z novembra 2007), prognóza
     na rok 2009 je výrazne nad úrovňou najnovšej vnútroštátnej cieľovej hodnoty 1,7 % HDP
     (stanovenou v apríli 2008 v prehľade návrhu nového rozpočtu) bez toho, aby to bolo založené
     na explicitných opatreniach.

     Očakáva sa, že štrukturálny deficit sa medzi rokmi 2007 a 2008 zhorší z približne 2½ %
     na približne 2¾ % HDP, čo nie je v súlade s Paktom stability a rastu, a to značí, že
     v členských štátoch eurozóny a ERM II by sa za vzorovú hodnotu ročného vylepšovania
     štrukturálneho zostatku mala pokladať hodnota 0,5 % HDP a že v časoch dobrej hospodárskej
     situácie by úprava tohto ukazovateľa mala byť ešte vyššia. V roku 2009 sa v súlade s bežným
     predpokladom, že nedôjde k zmene politík, predpokladá, že hodnota štrukturálneho deficitu sa
     bude ďalej zhoršovať na približne 3 % HDP najmä v dôsledku poklesu príjmov v súvislosti
     s predzásobením cigaretami.

     Podľa stanoviska Rady z februára 200812 o aktualizácii konvergenčného programu
     z novembra 2007 sa rozpočtová pozícia v programe zdá byť nedostatočná na to, aby sa na
     Slovensku zabezpečilo dosiahnutie strednodobého cieľa, ktorý sa stanovil ako štrukturálny
     deficit tesne pod hranicou 1% HDP, a to do konca programového obdobia (2010), ako sa to
     predpokladá v programe. Rada navyše konštatovala, že očakávaná zmena štrukturálneho
     zostatku za rok 2008 nie je v súlade s uvedeným paktom a mala by byť ambicióznejšia.

     4.      VÝVOJ DLHU A JEHO PROGNÓZY

     Pomer dlhu sa postupne znížil zo 42,4 % HDP v roku 2003 na 29,4 % HDP v roku 2007, t. j.
     výrazne pod referenčnú hodnotu 60 % HDP, a to najmä vďaka výnosom z privatizácie. Podľa
     prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že hrubý verejný dlh ostane počas
     prognózovaného obdobia vo všeobecnosti na stabilnej úrovni (za predpokladu, že nedôjde
     k zmene politík).

     12
            Ú. v. EÚ C 49, 22.2.2008, s. 44.

SK                                                6                                                 SK
 ---pagebreak---      5.      ZÁVERY

     Z údajov dostupných v máji 2004 vyplýva, že deficit v roku 2003 bol na úrovni 3,6 % HDP
     a očakávalo sa, že v nasledujúcich rokoch ostane nad referenčnou hodnotou. Podľa najnovších
     údajov zostal celkový štátny deficit v rokoch 2003-2005 pod hranicou 3 % HDP a až v roku
     2006 stúpol na 3,6 % HDP, čo bolo spôsobené hlavne výrazným zvýšením štátnej spotreby.
     Nominálny deficit následne klesol v roku 2007 na úroveň 2,2 % HDP. Štrukturálne saldo, t. j.
     cyklicky upravené saldo očistené od cyklických vplyvov jednorazových iných dočasných
     opatrení, sa v roku 2006 zhoršilo o približne 2 % HDP, avšak v roku 2007 sa opätovne
     zlepšilo o približne ½% HDP. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že
     nominálny deficit sa v roku 2008 zníži na 2,0 % HDP a v roku 2009 sa pri nezmenenej
     politike zvýši na 2,3 %. Z týchto skutočností vyplýva, že deficit sa podarilo dôveryhodným
     a udržateľným spôsobom znížiť pod hranicu 3 % HDP.

     Hrubý štátny dlh sa znížil zo 42,4 % HDP v roku 2003 na 29,4 % v roku 2007, čo je výrazne
     pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa
     očakáva, že pomer dlhu zostane počas prognózovaného obdobia vo všeobecnosti stabilný (za
     predpokladu, že nedôjde k zmene politík).

     Z celkového posúdenia vyplýva, že nadmerný deficit bol na Slovensku odstránený. Preto
     Komisia odporúča Rade, aby svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu
     na Slovensku zrušila.

SK                                                7                                                 SK
 ---pagebreak---      Tabuľka 2: Vývoj rozpočtu, 2003-2009
                                                  2003 2004 2005 2006 2007                2008             2009
                                                                                (2)   KOM(3
                                                                                KOM      KP         )    KP(2)
     % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak
                                                                                -2,3             -1,8
     Saldo verejných financií                     -2,7   -2,4   -2,8   -3,6   -2,2    -2,0            -2,3
                                                                                (-2,0)           (-1,7)
     - Celkové príjmy                              37,4 35,4 35,3 33,5 34,7 34,3              33,0    33,8     31,8
     - Celkové výdavky                             40,2 37,8 38,1 37,2 36,9 36,3              35,3    36,1     33,7
       Z toho:      - úrokové výdavky               2,5   2,2    1,7    1,5    1,4    1,4      1,4     1,4      1,5
                    -tvorba hrubého fix. kapitálu   2,6   2,4    2,1    2,2    1,9    1,9      1,8     1,9      1,4
     Náklady na dôchodkovú reformu                  0,0   0,0    0,8    1,2    1,3    1,3      1,3     1,3      1,3
                                                          -0,1 0,3                          neuplat          neuplat
     Predzásobovanie cigaretami (čistý vplyv)                                                         -0,4
                                                    0,1                -0,3 0,5      -0,1 ňuje sa            ňuje sa
     Primárne saldo                                -0,2 -0,2 -1,1 -2,2 -0,8          -0,6     -0,9    -1,0     -0,3
     Jednorazové a dočasné opatrenia               -0,4 0,0 -0,9 0,0 -0,1             0,1      0,1     0,0      0,0
     Štrukturálne saldo (1)                        -1,4 -1,4 -1,0 -3,1 -2,6          -2,8     -3,1    -3,1     -2,4
     Štrukturálne primárne saldo(1)                 1,1   0,8    0,8 -1,7 -1,2       -1,5     -1,7    -1,7     -0,9
     Hrubý štátny dlh                              42,4 41,4 34,2 30,4 29,4 29,2              30,8    29,7     30,5
     Pm        Rast reálneho HDP (%)                4,8   5,2    6,6    8,5 10,4      7,0      6,8     6,2      5,8
     Pm        Produkčná medzera                   -3,2 -3,4 -3,2 -1,6 1,9            2,7      2,3     2,5      2,1
     (1)
                Cyklicky upravené (primárne) saldo s výnimkou jednorazových a dočasných opatrení.
     (2)
                Cyklicky upravené a štrukturálne saldá a produkčné medzery podľa programu, ktoré vypočítali útvary
                Komisie na základe informácií uvedených v programe.
     (3)
                Za predpokladu nezmenenej politiky.
     Zdroj: Prognóza útvarov Komisie z jari 2008 (KOM) a aktualizácia konvergenčného programu (KP) z novembra
                2007 (v zátvorkách sa nachádzajú najnovšie vnútroštátne cieľové hodnoty stanovené vo februári a apríli
                2008).

SK                                                         8                                                          SK
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie na

                                           ROZHODNUTIE RADY,

           ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/182/ES o existencii nadmerného schodku
                                          na Slovensku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104 ods.
     12,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     keďže:

     (1)      Rozhodnutím Rady 2005/182/ES13 sa po odporúčaní Komisie v súlade s článkom 104
              ods. 6 Zmluvy rozhodlo o tom, že na Slovensku existuje nadmerný deficit. Rada
              poukázala na to, že celkový deficit verejných financií bol v roku 2003 na úrovni 3,6 %
              HDP, čo je nad referenčnou hodnotu 3 % HDP stanovenou v Zmluve.

     (2)      Dňa 5. júla 2004 v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia
              Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu
              pri nadmernom schodku14 Rada na základe odporúčania Komisie vydala odporúčanie,
              ktoré bolo určené Slovensku s cieľom odstrániť nadmerný deficit najneskôr do konca
              roku 2007. Odporúčanie bolo uverejnené.

     (3)      V súlade s článkom 104 ods. 12 Zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
              deficitu má zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný
              deficit odstráni.

     (4)      V súlade s Protokolom o postupe pri nadmernom schodku, pričom tento protokol je
              prílohou k Zmluve, Komisia poskytne údaje na uplatňovanie postupu. Ako súčasť
              uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty notifikovať údaje o štátnom
              deficite a zadlženosti ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to
              pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES)
              č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom
              schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva15.

     13
              Ú. v. ES L 62, 9.3.2005, s. 16.
     14
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174,
              7.7.2005, s. 5).
     15
              Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie v znení nariadenia (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337,
              22.12.2005, s. 1).

SK                                                        9                                                        SK
 ---pagebreak---      (5)   Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 8g ods. 1
           nariadenia (ES) č. 3605/93 na základe oznámenia Slovenska pred 1. aprílom 2008,
           a prognózy útvarov Komisie z jesene 2008 sú oprávnené tieto závery:

            –    vzhľadom na revízie údajov po rozhodnutí Rady z roku 2004 o existencii
                 nadmerného deficitu sa celkový štátny deficit schodok udržal v rokoch 2003-
                 2005 pod hranicou 3 % HDP. Po zvýšení na 3,6 % HDP v roku 2006 sa v roku
                 2007 znížil na 2,2 % HDP, čo je pod referenčnou hodnotou deficitu 3 % HDP.
                 Táto hodnota je porovnateľná s cieľovou hodnotou 2,9 % HDP stanovenou
                 v aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2006,

            –    fiškálnej konsolidácii napomohli vzostupné trendy v HDP, zamestnanosti
                 a raste príjmov, čím sa pomer výdavkov k HDP mohol znižovať rýchlejšie ako
                 pomer príjmov k HDP. Znižujúci sa pomer výdavkov k HDP bol takisto
                 spôsobený obmedzeniami výdavkov a reformami v oblasti výdavkov, ako
                 napríklad výraznými obmedzeniami sociálnych dávok. Dividendy z cyklického
                 rozmachu a rastu po štrukturálnych reformách sa však nevyužili naplno na
                 konsolidáciu financií. V dôsledku toho sa odhaduje, že štrukturálny deficit (t. j.
                 cyklicky upravený zostatok očistený od jednorazových a iných dočasných
                 opatrení) sa zhoršil z približne 1½ % HDP v roku 2003 na približne 3 % HDP
                 v roku 2006 a až potom v roku 2007 za zlepšil na hodnotu približne 2½ %
                 HDP. Toto štrukturálne zhoršovanie je však možné čiastočne prisúdiť
                 zavedeniu kapitalizačného druhého dôchodkového piliera v roku 2005, pričom
                 prevody do tohto piliera sa podľa odhadov zvýšili z 0,8 % HDP v roku 2005 na
                 1,2 % HDP v roku 2006, resp. 1,3 % HDP v roku 2007. Zvyšovaním dane
                 z cigariet, ktorému predchádzalo rozsiahle predzásobovanie cigaretami
                 na rôznych stupňoch distribučného reťazca, sa okrem toho spôsobili rozsiahle
                 posuny v daňových príjmoch, ktorých následkom boli dodatočné daňové
                 príjmy v rokoch 2003, 2005 a 2007 nasledované zodpovedajúcimi zníženiami
                 príjmov v rokoch nasledujúcich,

            –    na rok 2008 sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2008 predpokladá ďalšie
                 znižovanie nominálneho schodku na hodnotu 2,0 % HDP najmä v dôsledku
                 pokračujúcich výhľadov na výrazný rast a niektorých opatrení zameraných na
                 zvýšenie príjmov, ako napríklad rozširovanie základu dane právnických
                 a fyzických osôb a zvýšenie stropu v oblasti sociálnych príspevkov. Toto je
                 v súlade s oficiálnou cieľovou hodnotou 2,0 % HDP stanovenou vo februári
                 2008. V uvedenej prognóze z jari sa na rok 2009 predpokladá zvýšenie deficitu
                 na 2,3 % HDP za predpokladu, že nedôjde k zmene politík. Z týchto
                 skutočností vyplýva, že deficit sa podarilo dôveryhodným a udržateľným
                 spôsobom znížiť pod hranicu 3 % HDP. Očakáva sa, že štrukturálny zostatok
                 sa v roku 2008 zníži o približne ¼ percentuálneho bodu HDP a za predpokladu,
                 že nedôjde ku zmene politík, o približne ¼ percentuálneho bodu v roku 2009.
                 Treba to chápať v súvislosti s potrebou napredovať smerom k splneniu
                 strednodobého cieľa rozpočtovej pozície, ktorým je pre Slovensko štrukturálny
                 deficit tesne pod hranicou 1 % HDP,

            –    štátny dlh zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Klesol zo
                 42,4 % HDP v roku 2003 na 29,4 % v roku 2007. Podľa prognózy z jari 2008
                 sa očakáva, že pomer dlhu zostane počas prognózovaného obdobia vo
                 všeobecnosti stabilný (za predpokladu, že nedôjde k zmene politík).

SK                                               10                                                   SK
 ---pagebreak---      (6)    Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit na Slovensku odstránený, a rozhodnutie
            2005/182/ES by sa preto malo zrušiť.

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                              Článok 1

     Z celkového posúdenia vyplýva, že nadmerný deficit bol na Slovensku odstránený.

                                              Článok 2

     Rozhodnutie 2005/182/ES sa týmto zrušuje.

                                              Článok 3

     Toto rozhodnutie je určené Slovenskej republike.

     V Bruseli

                                                 Za Radu
                                                 predseda

SK                                                11                                        SK


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 9. 2017
            COM(2017) 493 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohovore o zriadení mnohostranného súdu na urovnávanie investičných sporov
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Začlenenie urovnávania sporov medzi investorom a štátom do obchodných a investičných dohôd začala verejnosť v posledných rokoch čoraz viac kontrolovať a spája sa s ním čoraz viac otázok. Poukázalo sa na viacero problémov prameniacich z urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ktoré je založené na zásadách rozhodcovského konania. Medzi tieto problémy patrí chýbajúca alebo obmedzená legitímnosť, konzistentnosť a transparentnosť urovnávania sporov medzi investorom a štátom, ako aj chýbajúca možnosť preskúmania.

                  S cieľom odstrániť tieto nedostatky sa Únia od roku 2015 usiluje inštitucionalizovať tento systém urovnávania investičných sporov v obchodných a investičných dohodách EÚ tým, že do nich začleňuje systém investičných súdov. Systém investičných súdov však z dôvodu svojej bilaterálnej povahy nemôže úplne vyriešiť všetky uvedené problémy. Začlenenie systémov investičných súdov do dohôd Únie navyše spôsobuje náklady z hľadiska administratívnej zložitosti a vplyvu na rozpočet.

                  Iniciatíva týkajúca sa mnohostranného investičného súdu má za cieľ zriadenie rámca na urovnávanie medzinárodných investičných sporov
                     1
                  , ktorý bude stály, nezávislý a legitímny, bude vydávať predvídateľné rozhodnutia vďaka konzistentnosti judikatúry, bude umožňovať podať voči rozhodnutiam odvolanie, bude nákladovo efektívny, bude sa vyznačovať viesť transparentnými a efektívnymi konaniami a umožní vstup do konania tretím stranám (vrátane napríklad zainteresovaných environmentálnych alebo pracovných organizácií). Nezávislosť súdu by sa mala zaručiť prísnymi požiadavkami v oblasti etiky a nestrannosti, vymenovaniami bez možnosti obnovenia mandátu, prácou zmierovacích sudcov na plný úväzok a nezávislými mechanizmami vymenovania.

                  Táto iniciatíva sa bude týkať len procedurálnych otázok. Záležitosti týkajúce sa napríklad uplatniteľného práva alebo noriem výkladu vrátane zabezpečenia konzistentnosti s ostatnými medzinárodnými záväzkami (vyplývajúcimi napríklad z dohovorov Medzinárodnej organizácie práce a OSN) budú predmetom príslušných investičných dohôd, ktoré bude uplatňovať mnohostranný investičný súd.

                  Touto iniciatívou sa má zosúladiť politika Únie v oblasti riešenia investičných sporov s politikou Únie v iných oblastiach medzinárodnej správy vecí verejných a urovnávania medzinárodných sporov v prospech mnohostranných riešení. Nie je súčasťou Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti Komisie (REFIT).

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  V koncepčnom dokumente z mája 2015 „Investície v rámci TTIP a mimo neho – cesta k reforme, Posilnenie práva na reguláciu a prechod od súčasnej ad hoc arbitráže k investičnému súdu“
                     2
                   Komisia navrhla dvojkrokový prístup na reformu tradičného systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom. Prvým krokom bolo začlenenie inštitucionalizovaného systému súdov na urovnávanie investičných sporov do budúcich obchodných a investičných dohôd Únie (t. j. systém investičných súdov). Ako druhý krok mala Únia pracovať na zriadení mnohostranného investičného súdu. Tento mnohostranný súd by mal nahradiť všetky bilaterálne systémy investičných súdov začlenené do obchodných a investičných dohôd Únie. Únia, jej členské štáty a partnerské krajiny by tak mohli ustanovenia o systéme urovnávania sporov medzi investorom a štátom vo svojich existujúcich investičných dohodách nahradiť prístupom k mnohostrannému investičnému súdu.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Toto odporúčanie je v súlade s oznámením „Obchod pre všetkých“
                     3
                   z októbra 2015, v ktorom Komisia uvádza, že „bude súčasne so svojimi partnermi pracovať na budovaní konsenzu v záujme dosiahnutia plnofunkčného Medzinárodného súdneho dvora pre oblasť investícií“.

                  Pri príležitosti zverejnenia textu o ochrane investícií a urovnávaní investičných sporov 12. novembra 2015, ktorý EÚ navrhla ako súčasť Transatlantického obchodného a investičného partnerstva (TTIP), Komisia uviedla, že: začne spolu s ostatnými krajinami pracovať na zriadení stáleho medzinárodného investičného súdu. [...] V konečnom dôsledku by sa „starý mechanizmus“ urovnávania sporov medzi investorom a štátom nahradil moderným, transparentným a nestranným systémom urovnávania medzinárodných investičných sporov
                     4
                  .

                  Odporúčanie je takisto v súlade s Diskusným dokumentom Komisie o využívaní globalizácie
                     5
                   z mája 2017, v ktorom Komisia výslovne odkazuje na túto iniciatívu, keď konštatuje, že „[medzinárodné investičné] [s]pory by viac nemali rozhodovať rozhodcovia na základe tzv. dohôd o urovnávaní sporov medzi investorom a štátom. Preto Komisia navrhla, aby sa vytvoril mnohostranný investičný tribunál, ktorý by predstavoval spravodlivý a transparentný mechanizmus“.

                  Navyše, keď Rada prijímala rozhodnutie o poverení na podpis CETA, uviedla, že „Rada [...] podporuje Európsku komisiu v jej úsilí o zriadenie mnohostranného investičného súdu, ktorý po jeho zriadení a v súlade s postupom uvedeným v dohode CETA nahradí dvojstranný systém zriadený dohodou CETA“
                     6
                  .

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Článkom 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Komisia predkladá odporúčania Rade, ktorá prijme rozhodnutie o poverení začať rokovania a o vymenovaní vyjednávača Únie. Podľa článku 218 ods. 4 ZFEÚ Rada môže adresovať vyjednávačovi smernice.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Článkom 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) sa stanovuje, že zásada subsidiarity sa neuplatňuje na oblasti výlučnej právomoci EÚ.

                  Únia má v oblasti ochrany investícií sčasti výlučnú a sčasti spoločnú právomoc.

                  Článkom 3 ZFEÚ sa stanovuje, že Únia má výlučnú právomoc v oblasti spoločnej obchodnej politiky. Podľa článku 207 ZFEÚ sú priame zahraničné investície (PZI) vrátane možnosti rokovať a uzatvárať medzinárodné dohody týkajúce sa PZI súčasťou spoločnej obchodnej politiky Únie.

                  Súdny dvor vo svojom stanovisku 2/15 k Dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Singapurom potvrdil, že Únia má na základe článku 207 ZFEÚ výlučnú právomoc, pokiaľ ide o hmotnoprávne normy ochrany, ktoré sa zvyčajne uvádzajú v investičných dohodách, pokiaľ sa takéto normy vzťahujú na PZI
                     7
                  . V tom istom stanovisku Súdny dvor objasnil, že v prípade nepriamych investícií sa o právomoc týkajúcu sa týchto hmotnoprávnych noriem delí Únia a členské štáty.

                  Súd vo svojom stanovisku 2/15 ďalej objasnil, že o právomoc v oblasti urovnávania sporov medzi investorom a štátom (v súvislosti s priamymi aj nepriamymi zahraničnými investíciami) sa delí Únia a jej členské štáty v rozsahu, v akom sú členské štáty povinné vystupovať v určitých sporoch ako odporcovia.

                  Únia je spolu s členskými štátmi zmluvnou stranou dohôd stanovujúcich tradičné urovnávanie sporov medzi investorom a štátom (Zmluva o energetickej charte) alebo systém investičných súdov (Komplexná hospodárska a obchodná dohoda – CETA medzi EÚ a Kanadou). Môže sa stať, že bude musieť konať ako odporca v sporoch predložených na základe týchto dohôd. Komisia navyše rokuje o viacerých ďalších dohodách o voľnom obchode a samostatných investičných dohodách, ktorých súčasťou je systém investičných súdov. Predpokladá sa, že Únia bude konať ako odporca aspoň v niektorých sporoch predložených na základe týchto dohôd.

                  Účasť Únie na plánovanom dohovore je preto nevyhnutná, aby bolo možné začleniť do rozsahu jeho pôsobnosti tieto spory na základe uvedených dohôd, v ktorých bude Únia konať ako odporca.

                  V existujúcich dohodách, ktorých súčasťou je urovnávanie sporov medzi investorom a štátom alebo systém investičných súdov a ktorých zmluvnou stranou je Únia (Zmluva o energetickej charte a CETA), sa stanovuje, že v niektorých prípadoch budú ako odporcovia konať členské štáty. V plánovaných dohodách, ktorých súčasťou je systém investičných súdov, by sa podobne mohlo stanoviť, aby členské štáty v určitých prípadoch konali ako odporcovia. Členské štáty boli okrem toho Úniou na základe nariadenia č. 1219/2012
                     8
                   oprávnené zachovať alebo uzavrieť takmer 1400 bilaterálnych investičných zmlúv, ktorých súčasťou je tradičné urovnávanie sporov medzi investorom a štátom. Z týchto dôvodov je nutné, aby mnohostrannú reformu urovnávania investičných sporov plánovanú v rámci tejto iniciatívy podporili okrem Únie aj členské štáty.

               •Proporcionalita

                  Toto odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohovore o zriadení mnohostranného súdu na urovnávanie investičných sporov, neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie dotknutých cieľov politiky.

                  V súlade so zásadou proporcionality sa zvážili všetky primerané možnosti politiky s cieľom posúdiť pravdepodobný účinok takéhoto politického zásahu. Podrobne sú opísané v správe o posúdení vplyvu.

               •Výber nástroja

                  Odporúčanie Komisie na rozhodnutie Rady, ktorým sa povoľuje začať rokovania, je v súlade s článkom 218 ods. 3 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že Komisia predkladá odporúčania Rade, ktorá prijme rozhodnutie o poverení začať rokovania.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Urovnávanie sporov medzi investorom a štátom sa pravidelne preskúmava v rámci Zmluvy o energetickej charte, a Únia a členské štáty sa ako zmluvné strany uvedenej zmluvy na tomto preskúmavaní aktívne zúčastňujú. Hoci v rámci preskúmania Zmluvy o energetickej charte zostáva modernizácia ochrany investícií vrátane urovnávania sporov prioritou Únie, v rámci reformy urovnávania investičných sporov sa uprednostňuje metóda mnohostrannej reformy, ktorá je predmetom tejto iniciatívy.

                  Vzhľadom na to, že systém investičných súdov sa zaviedol len nedávno, nevykonalo sa zatiaľ žiadne jeho hodnotenie.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Komisia aktívne spolupracovala so zainteresovanými stranami a počas celého procesu posudzovania vplyvu viedla rozsiahlu konzultáciu.

                  Od 21. decembra 2016 do 15. marca 2017 Komisia uskutočnila verejnú online konzultáciu na webovom sídle GR TRADE, ktorá bola uverejnená na stránke EU Survey (online nástroj Komisie na uskutočňovanie verejných konzultácií). Zainteresované strany boli vyzvané, aby zodpovedali otázky týkajúce sa problémov a možných politických riešení, technických aspektov týchto riešení a možného vplyvu. Z konzultácie vyplýva, že mnohostranná reforma urovnávania investičných sporov opísaná v tejto iniciatíve má vo všeobecnosti širokú podporu, hoci pretrvávajú niektoré otázky, najmä o jej technických aspektoch.

                  Individuálne odpovede na verejnú konzultáciu boli zverejnené na webovom sídle konzultácie. Súhrnná správa o verejnej online konzultácii, ako aj o všetkých ďalších činnostiach, ktoré Komisia vykonáva v rámci konzultácie so zainteresovanými stranami, je pripojená k správe o posúdení vplyvu.

               •Posúdenie vplyvu

                  Bolo vypracované posúdenie vplyvu mnohostrannej reformy urovnávania investičných sporov vrátane možného zriadenia mnohostranného investičného súdu. Správa o posúdení vplyvu a jej zhrnutie, ako aj kladné stanovisko výboru pre kontrolu regulácie sú pripojené k tomuto odporúčaniu.

                  Keďže v rámci iniciatívy týkajúcej sa mnohostranného investičného súdu sa riešia len procesné pravidlá (t. j. urovnávanie sporov), a nie hmotnoprávne pravidlá (ktoré sú súčasťou príslušných investičných dohôd), neočakáva sa, že by mala akýkoľvek relevantný environmentálny či sociálny vplyv.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Mnohostranný investičný súd prispeje k zníženiu administratívnej záťaže spojenej s urovnávaním investičných sporov centralizáciou všetkých sporov do jednotného súboru procesných pravidiel. Zabezpečí prístup investorov k legitímnemu, nezávislému a účinnému systému urovnávania medzinárodných investičných sporov bez ohľadu na ich veľkosť a/alebo obrat. Malé a stredné podniky môžu využiť ďalšiu podporu, aby sa zohľadnil ich nižší obrat. Konania na tomto súde by mali trvať kratšie, a teda by mali byť pre investorov lacnejšie v porovnaní s tradičným nezreformovaným systémom. Väčšia predvídateľnosť a konzistentnosť výkladu hmotnoprávnych ustanovení o investíciách navyše prispeje k zníženiu počtu sporov.

               •Základné práva

                  V súlade s článkom 21 ods. 1 ZEÚ sa Únia bude riadiť zásadami demokracie, právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd, ktoré sa vzťahujú na túto iniciatívu, a najmä článkom 47 charty základných práv.

                  Činnosť Únie na mnohostrannej úrovni nemôže oslabiť úroveň ochrany základných práv v Únii. Zámerom je, že mnohostranný investičný súd vytvorí dodatočný opravný prostriedok podľa medzinárodného práva na presadzovanie povinností, ktoré boli štátom uložené medzinárodnými dohodami. Nie sú nim preto dotknuté existujúce práva zahraničných investorov podľa vnútorného práva Únie a právnych predpisov členských štátov ani opravné prostriedky na presadzovanie práv podľa takýchto vnútroštátnych právnych predpisov.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  V tejto fáze nie je možné presne určiť finančné dôsledky tejto iniciatívy, pretože kľúčové prvky mnohostranného investičného súdu ešte treba prerokovať na mnohostrannej úrovni. Usudzuje sa, že bude menej nákladný, ako alternatíva v podobe zachovania systémov investičných súdov podľa dohôd, ktoré už boli prerokované alebo o ktorých sa rokuje, alebo ako existujúci systém. Vykonali sa mnohé výpočty založené na niekoľkých predpokladoch a sú uvedené v správe o posúdení vplyvu.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Keď začne mnohostranný súd fungovať, Komisia ho bude pravidelne monitorovať. Takisto bude vykonávať pravidelný audit finančných príspevkov Únie na náklady súdu. K hodnoteniu mnohostranného investičného súdu sa pristúpi, až keď bude pôsobiť dostatočne dlho na to, aby boli k dispozícii relevantné údaje. Pripojená správa o posúdení vplyvu obsahuje podrobné informácie o plánovaných činnostiach monitorovania a hodnotenia.

               •Procedurálne aspekty

                  Komisia víta skutočnosť, že členovia Rady Európskej únie sa spolu so svojimi parlamentmi čoraz častejšie zapájajú do rokovaní o investíciách v skorej etape, a to v súlade so svojimi inštitucionálnymi postupmi. Vyzýva členov Rady Európskej únie, aby postupovali rovnako, pokiaľ ide o toto odporúčanie na rozhodnutie Rady, s náležitým zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ
                     9
                  .

               Komisia zverejní toto odporúčanie a prílohu k nemu bezprostredne po jeho prijatí.

               Komisia odporúča, aby sa smernice na rokovania zverejnili bezprostredne po ich prijatí.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohovore o zriadení mnohostranného súdu na urovnávanie investičných sporov

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               KEĎŽE by sa mali začať rokovania s cieľom uzavrieť dohovor medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a inými zainteresovanými krajinami, ktorým sa zriadi mnohostranný súd na urovnávanie investičných sporov,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje začať v mene Únie rokovania o dohovore o zriadení mnohostranného súdu na urovnávanie investičných sporov.

               Článok 2

               Rokovania sa vedú v súlade so smernicami na rokovania uvedenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie a dodatok k nemu sa zverejnia bezprostredne po ich prijatí.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Táto iniciatíva sa nevzťahuje na spory vyplývajúce z bilaterálnych investičných zmlúv uzatvorených medzi členskými štátmi (t. j. bilaterálne investičné zmluvy v rámci EÚ) ani na spory medzi investorom z jedného členského štátu a iným členským štátom v rámci Zmluvy o energetickej charte. Komisia zastáva názor, že tento druh zmlúv je v rozpore s právom Únie.

                     (2)
                  K dispozícii na adrese:
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF
                  .

                     (3)
                  K dispozícii na adrese:
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf
                  .

                     (4)
                  Pozri
                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm
                  .

                     (5)
                  K dispozícii na adrese:
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_sk.pdf

                     (6)
                  Vyhlásenie 36 spomedzi vyhlásení zapísaných pri príležitosti prijatia rozhodnutia Rady o poverení na podpis CETA. V Bruseli 27. októbra 2016.

                     (7)
                  Stanovisko Súdneho dvora Európskej únie (SDEÚ) zo 16. mája 2017, C-2/15, EU:C:2017:376 podľa článku 218 ods. 11 ZFEÚ k právomoci Únie podpísať a uzatvoriť dohodu o voľnom obchode so Singapurom.

                     (8)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1219/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 351, 20.12.2012, s. 40).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 9. 2017
            COM(2017) 493 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na rozhodnutie Rady,
            ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohovore o zriadení mnohostranného súdu na urovnávanie investičných sporov
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               PRÍLOHA

               V súvislosti s postupom rokovaní:

               1.Únia sa snaží zabezpečiť, aby postup rokovaní o dohovore umožňoval všetkým zainteresovaným krajinám a medzinárodným organizáciám účinne sa zúčastňovať na rokovaniach a na dosahovaní konsenzu.

               2.Úniu bude počas celých rokovaní zastupovať Komisia. V súlade so zásadami lojálnej spolupráce a jednoty v zastupovaní navonok, ako sú stanovené v zmluvách, budú Únia a členské štáty Únie zúčastňujúce sa na rokovaniach navzájom plne koordinovať a počas celých rokovaní konať jednotne.

               3.Rokovania sa uskutočnia pod záštitou Komisie OSN pre medzinárodné obchodné právo (UNCITRAL). V prípade hlasovania si členské štáty, ktoré sú členmi Komisie OSN pre medzinárodné obchodné právo, uplatnia svoje hlasovacie práva v súlade s týmito smernicami a vopred dohodnutými pozíciami EÚ.

               4.Únia sa snaží zabezpečiť, aby rokovania prebiehali transparentne, prípadne vrátane audio a/alebo webového streamingu, a aby zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti mali možnosť zúčastňovať sa diskusií ako akreditovaní pozorovatelia.

               V súvislosti s predmetom rokovaní:

               5.Dohovor by mal Únii umožňovať, aby spory vyplývajúce z dohôd, ktorých Únia je alebo bude zmluvnou stranou, postupovala do jurisdikcie mnohostranného súdu. Únia by teda mala mať možnosť stať sa zmluvnou stranou dohovoru a ustanovenia dohovoru by sa mali koncipovať tak, aby umožňovali ich účinné využívanie Európskou úniou.

               6.Dohovor by zároveň mal členským štátom Únie a tretím krajinám umožňovať, aby spory vyplývajúce z dohôd, ktorých sú alebo budú zmluvnými stranami, postupovali do jurisdikcie mnohostranného súdu
                  1
               .

               7.Základným mechanizmom dohovoru by malo byť, aby jurisdikcia mnohostranného súdu siahala na bilaterálne dohody vtedy, keď sa obe zmluvné strany dohody dohodli postupovať spory vyplývajúce z dohody do jurisdikcie mnohostranného súdu. V prípade mnohostranných dohôd by dohovor mal umožňovať dvom alebo viacerým zmluvným stranám takejto dohody, aby sa dohodli na postúpení sporov v rámci mnohostrannej dohody do jurisdikcie mnohostranného súdu.

               8.Mnohostranný súd by mal byť zložený z prvostupňového súdu a z odvolacieho súdu. Odvolací súd by mal mať právomoc skúmať rozhodnutia prvostupňového súdu z dôvodu nesprávneho právneho posúdenia (error iuris) alebo zjavne nesprávneho posúdenia skutočností. Odvolací súd by mal mať právomoc vracať veci na prvostupňový súd na ukončenie konania v nadväznosti na zistenia odvolacieho súdu („kasačný princíp“).

               9.Zaručiť by sa mala nezávislosť súdu. Členovia súdu (tak súdu prvostupňového, ako aj súdu odvolacieho) by mali podliehať prísnym požiadavkám na kvalifikáciu a nestrannosť. V dohovore by sa mali stanovovať etické pravidlá a mechanizmy napadnutia rozhodnutí. Členovia súdu by mali dostávať trvalé odmeny. Mali by byť vymenúvaní na pevne stanovené, dlhé a neobnoviteľné obdobie, pričom sa im zaručí neodvolateľnosť z funkcie a poskytnú všetky potrebné záruky nezávislosti. Členovia by mali byť menovaní na základe objektívneho a transparentného výberového konania.

               10.Dohovor by mal obsahovať ustanovenia o potrebnej miere flexibility, aby sa dal prispôsobovať meniacemu sa počtu a štruktúre členov, ako aj možnému budúcemu vývoju dohôd, ktoré by mohli byť postúpené do jurisdikcie súdu. Dohovor by nemal vylučovať možnosť, aby súd využíval sekretársku podporu existujúcej medzinárodnej organizácie, ani možnosť, aby bol neskôr integrovaný do štruktúry takejto organizácie.

               11.Konania na mnohostrannom súde by sa mali uskutočňovať transparentne, a to vrátane možnosti predkladať podnety tretích strán, ktoré sú podobné s pravidlami a normami stanovenými v rámci pravidiel UNCITRAL o transparentnosti pre arbitráž na základe zmluvy medzi investorom a štátom, alebo ktoré takéto pravidlá a normy využívajú.

               12.Rozhodnutia mnohostranného súdu by mali mať možnosť opierať sa o účinný medzinárodný režim vynucovania.

               13.Jedným z cieľov rokovaní by malo byť, aby mnohostranný súd fungoval nákladovo efektívne a zabezpečoval svoju dostupnosť pre malé a stredné podniky i fyzické osoby. Fixné náklady súdu vrátane nákladov na odmeňovanie jeho členov a nákladov na administratívnu a sekretársku podporu by v zásade mali znášať zmluvné strany dohovoru o zriadení mnohostranného súdu. O rozdelení takýchto nákladov medzi jednotlivé zmluvné strany by sa malo rozhodnúť na spravodlivom základe, pričom by sa mohli zohľadňovať faktory, ako napríklad úroveň hospodárskeho rozvoja príslušnej zmluvnej stany, počet príslušných dohôd na každú zmluvnú stranu, príslušný objem medzinárodných investičných tokov jednotlivých zmluvných strán alebo ich stav.

               14.Únia by sa mala snažiť zabezpečiť, aby bolo možné poskytnúť podporu vtedy, keď treba v režime riešenia investičných sporov zabezpečiť účinné fungovanie rozvojových a najmenej rozvinutých krajín. Takáto iniciatíva môže tvoriť súčasť procesu zriaďovania mnohostranného investičného súdu alebo ju možno realizovať oddelene.

               15.Dohovor o zriadení mnohostranného súdu by mal byť otvorený na podpis a pristúpenie k nemu pre akúkoľvek krajinu a regionálnu organizáciu ekonomickej integrácie, ktoré oň prejavia záujem a ktoré sú zmluvnou stranou nejakej investičnej dohody. Dohovor by mal obsahovať ustanovenie o včasnom nadobudnutí účinnosti, a to hneď ako bude doručený minimálny počet ratifikačných nástrojov.

                     (1)
                  Spory vyplývajúce z bilaterálnych investičných zmlúv uzavretých medzi členskými štátmi (t. j. bilaterálne investičné zmluvy v rámci EÚ) a spory medzi investorom členského štátu a členským štátom na základe Zmluvy o energetickej charte nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia.


Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0277

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. júla 1995 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokolu z 27. septembra 1996 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokolu z 29. novembra 1996 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a druhému protokolu z 19. júna 1997 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev  /* KOM/2007/0277 v konečnom znení - CNS 2007/0100 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 6.6.2007KOM(2007) 277 v konečnom znení2007/0100 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. júla 1995 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokolu z 27. septembra 1996 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokolu z 29. novembra 1996 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a druhému protokolu z 19. júna 1997 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev(predložená Komisiou)ODÔVODNENIEAkt o pristúpení Bulharska a Rumunska z roku 2005 [1] zaviedol zjednodušený systém pre pristúpenie Bulharska a Rumunska k dohovorom (a protokolom), ktoré uzatvorili členské štáty na základe článku 34 Zmluvy o EÚ (predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ) alebo článku 293 Zmluvy o ES. V súčasnosti už nie je potrebné rokovať o osobitných prístupových protokoloch k týmto dohovorom a uzatvárať ich, ako to bolo v minulosti (vyžadovala by sa ratifikácia 27 štátov): článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristupujú k týmto dohovorom a protokolom na základe tohto aktu.Článok 3 ods. 3 a 4 Aktu o pristúpení v tejto súvislosti stanovujú, že Rada prijme rozhodnutie, v ktorom určí dátum nadobudnutia platnosti týchto dohovorov, pokiaľ ide o Bulharsko a Rumunsko a urobí k nim všetky potrebné úpravy, ktoré sa vyžadujú v dôsledku pristúpenia dvoch nových členských štátov (ide najmä o prijatie dohovorov v bulharskom a rumunskom jazyku, aby aj tieto znenia boli „rovnako autentické“). Rada bude konať na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Európskym parlamentom.V prílohe I k Aktu o pristúpení je uvedených sedem dohovorov a protokolov, ktoré patria do oblasti Spravodlivosť a vnútorné záležitosti. Tento zoznam zahŕňa aj Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. 7. 1995[2], jeho protokoly z 27. 9. 1996[3], z 29. 11.1996[4] a druhý protokol z 19. 6. 1997[5], všetky prijaté podľa hlavy VI Zmluvy o EÚ, majú za cieľ vytvoriť spoločný základ pre trestnoprávnu ochranu finančných záujmov ES. Dohovor a jeho protokoly z 27. 9. 1996 a 29. 11. 1996 nadobudli platnosť 17. októbra 2002 po ich ratifikácii vtedajšími 15 členskými štátmi. Stále sa ešte čaká na ratifikáciu druhého protokolu Talianskom.V súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení, pre toto odporúčanie Komisie nie je potrebné robiť úpravy v dôsledku pristúpenia Bulharska a Rumunska k uvedenému dohovoru a jeho protokolom.Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia odporúča, aby Rada prijala rozhodnutie o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev a jeho protokolom.2007/0100 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. júla 1995 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokolu z 27. septembra 1996 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokolu z 29. novembra 1996 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a druhému protokolu z 19. júna 1997 vyhotovenému na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstievRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska, a najmä na jeho článok 3 ods. 4,so zreteľom na odporúčanie Komisie[6],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[7],keďže:(1) Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev vyhotovený na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii[8] (ďalej len „Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev“) bol podpísaný 26. júla 1995 a nadobudol platnosť 17. októbra 2002.(2) Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev bol doplnený protokolom z 27. septembra 1996 vyhotovenom na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[9] (ďalej len „protokol z 27. septembra 1996“) a protokolom z 29. novembra 1996 vyhotovenom na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev[10] (ďalej len „protokol z 29. novembra 1996“) a oba tieto protokoly nadobudli platnosť 17. októbra 2002.(3) Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev bol ďalej doplnený druhým protokolom z 19. júna 1997 vyhotovenom na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[11] (ďalej len „druhý protokol z 19. júna 1997“), ktorý ešte nenadobudol platnosť.(4) Článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristúpia k dohovorom a protokolom uzatvoreným medzi členskými štátmi uvedeným v prílohe I Aktu o pristúpení, ktorá okrem iného obsahuje Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokol z 27. septembra 1996, protokol z 29. novembra 1996 a druhý protokol z 19. júna 1997. Dátum, kedy tieto dohovory a protokoly nadobudnú platnosť vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku, určí Rada,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Znenia Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokolu z 27. septembra 1996, protokolu z 29. novembra 1996 a druhého protokolu z 19. júna 1997 vyhotovené v bulharskom a rumunskom jazyku pripojené k tomuto rozhodnutiu sú autentické.Článok 21. Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, protokol z 27. septembra 1996 a protokol z 29. novembra 1996 nadobúdajú platnosť vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku prvým dňom prvého mesiaca po prijatí tohto rozhodnutia, ak nenadobudli platnosť vo vzťahu k Bulharsku alebo Rumunsku už pred týmto dátumom.2. Druhý protokol z 19. júna 1997 nadobúda platnosť vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku tým istým dňom, kedy tento protokol nadobúda platnosť vo vzťahu k poslednému štátu, ktorý bol členom Európskej únie v deň, kedy Rada prijala akt o vyhotovení tohto protokolu[12].Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V Bruseli […]Za RadupredsedaPRÍLOHA 1Znenie Dohovoru z 26. júla 1995 vyhotovenom na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev v bulharskom a rumunskom jazykuPRÍLOHA 2Znenie protokolu z 27. septembra 1996 vyhotovenom na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev v bulharskom a rumunskom jazykuPRÍLOHA 3Znenie protokolu z 29. novembra 1996 vyhotovenom na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev v bulharskom a rumunskom jazykuPRÍLOHA 4Znenie druhého protokolu z 19. júna 1997 vyhotovenom na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev v bulharskom a rumunskom jazyku[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 203[2] Dohovor o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES C 316, 27.11.1995, s. 49.[3] Protokol k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES C 313, 23.10.1996, s. 2.[4] Protokol o výklade Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev prostredníctvom predbežných rozhodnutí Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES C 151, 20.5.1997, s. 2.[5] Druhý protokol k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES C 221, 19.7.1997, s. 12.[6] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[7] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[8] Ú. v. EÚ C 316, 27.11.1995, s. 49.[9] Ú. v. EÚ C 313, 23.10.1996, s. 2.[10] Ú. v. EÚ C 151, 20.5.1997, s. 2.[11] Ú. v. EÚ C 221, 19.7.1997, s. 12.[12] Akt Rady z 19. júna 1997 o vyhotovení druhého protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES C 221, 19.7.1997, s. 11.


				|

		52012PC0389

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY ktorým sa poveruje začatím rokovaní týkajúcich sa úpravy dohôd (uvedených v prílohe) podpísaných alebo uzatvorených medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           Zmluva o pristúpení
Chorvátskej republiky k Európskej únii[1] bola podpísaná 9.
decembra 2011.
2.           V súlade s článkom 6
Aktu o podmienkach pristúpenia Chorvátskej republiky sa Chorvátsko
zaviazalo pristúpiť k dohodám, ktoré uzatvorili alebo podpísali
súčasné členské štáty a Únia s jednou treťou krajinou
alebo viacerými tretími krajinami alebo s niektorou medzinárodnou
organizáciou. Podľa toho istého ustanovenia sa pristúpenie Chorvátska
k takýmto dohodám schvaľuje prostredníctvom uzatvorenia protokolu
k takýmto dohodám medzi Radou konajúcou jednomyseľne v mene
členských štátov a príslušnou treťou krajinou alebo tretími
krajinami alebo niektorou medzinárodnou organizáciou. Tieto protokoly[2]
má prerokovať Komisia na základe rokovacích smerníc schválených Radou
konajúcou jednomyseľne a po porade s výborom zloženým zo
zástupcov členských štátov a následne ich má uzatvoriť Rada.
3.           Na uvedený účel by
Komisia mala predložiť Rade odporúčanie na prijatie rozhodnutia,
ktorým sa Komisia poveruje začatím rokovaní zameraných na úpravu dohôd (na
ktoré sa odkazuje v prílohe k návrhu odporúčania) podpísaných alebo
uzatvorených medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými
štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami
so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii. Komisia
by mala byť poverená prerokovaním týchto úprav v mene Európskej únie a jej
členských štátov vrátane Chorvátskej republiky za predpokladu nadobudnutia
platnosti zmluvy o pristúpení .
4.           So zreteľom na
pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii je takisto potrebné
prerokovať zmenu a doplnenie určitých preferenčných dohôd
podpísaných alebo uzatvorených medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a
jej členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo
medzinárodnými organizáciami.
5.           Dodatok 1 k rokovacím
smerniciam priloženým k návrhu rozhodnutia Rady obsahuje neúplný zoznam dohôd,
ktoré uzatvorila Európska únia alebo Európska únia a jej členské štáty s
tretími krajinami, ktoré by možno bolo potrebné zmeniť a doplniť
vzhľadom na pristúpenie Chorvátskej republiky k EÚ.
6.           Dodatok 2 k rokovacím
smerniciam obsahuje orientačný zoznam „sektorových“ dohôd, ktoré by možno
bolo takisto potrebné zmeniť a doplniť vzhľadom na pristúpenie
Chorvátskej republiky k EÚ.
7.           Dodatok 3 k rokovacím
smerniciam obsahuje orientačný zoznam obchodných dohôd, ktoré prerokovala
Európska únia s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a ktoré by
mohli byť podpísané pred 1. júlom 2013, čo je predpokladaný dátum
pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii. Po ich podpísaní bude
potrebné upraviť aj tieto dohody, aby sa zohľadnilo pristúpenie
Chorvátskej republiky k EÚ.
8.           Niektorými dohodami
vymenovanými v dodatkoch sa zriaďujú inštitucionálne orgány oprávnené
prijímať rozhodnutia, ktoré sú záväzné pre všetky zmluvné strany. Mandát,
ktorý udelí Rada, sa bude vzťahovať aj na uvedené rozhodnutia.
Komisia preto odporúča Rade:
–
aby prijala priložené rozhodnutie, v ktorom sa poveruje
začatím rokovaní týkajúcich sa úpravy vyššie uvedených dohôd podpísaných
alebo uzatvorených medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej
členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo
medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej
republiky k Európskej únii;
–
aby vydala rokovacie smernice priložené
k uvedenému rozhodnutiu;
–
aby vymenovala osobitný výbor, ktorého poradenstvo
musí využívať pri rokovaniach.
2012/0189 (NLE)
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
ktorým sa poveruje začatím rokovaní
týkajúcich sa úpravy dohôd (uvedených v prílohe) podpísaných alebo
uzatvorených medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými
štátmi s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými
organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej
únii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,
so zreteľom na Zmluvu medzi Belgickým
kráľovstvom, Bulharskou republikou, Českou republikou, Dánskym
kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Estónskou republikou Írskom,
Helénskou republikou, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou,
Talianskou republikou, Cyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litovskou
republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Maďarskou republikou,
Maltskou republikou, Holandským kráľovstvom, Rakúskou republikou,
Poľskou republikou, Portugalskou republikou, Rumunskom, Slovinskou
republikou, Slovenskou republikou, Fínskou republikou, Švédskym
kráľovstvom, Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie
a Severného Írska (členskými štátmi Európskej únie)
a Chorvátskou republikou o pristúpení Chorvátskej republiky k
Európskej únii[3] podpísanú 9. decembra
2011, a najmä na jej článok 3 ods. 4,
so zreteľom na Akt o podmienkach
pristúpenia Chorvátskej republiky a o úpravách Zmluvy
o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy
o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu[4],
a najmä na jeho článok 6 ods. 2 druhý pododsek,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
vzhľadom na to, že by sa mali
začať rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo
uzatvorených medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými
štátmi s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami
so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Komisia sa týmto poveruje, aby v mene Únie
alebo Európskej únie a jej členských štátov vrátane Chorvátskej republiky
za predpokladu nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení , prerokovala
úpravu dohôd podpísaných alebo uzatvorených medzi Európskou úniou alebo
Európskou úniou a jej členskými štátmi s jednou alebo viacerými tretími
krajinami alebo medzinárodnými organizáciami.
Článok 2
Rokovacie smernice sú uvedené v prílohe.
Orientačný zoznam dohôd, ktoré treba upraviť, je stanovený v prílohe
k týmto smerniciam.
Článok 3
Rokovania sa uskutočnia po porade s
[názov osobitného výboru vloží Rada].
Článok 4
Toto rozhodnutie je určené Komisii.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
Smernice na rokovania v mene Únie alebo
Európskej únie a jej členských štátov týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných
alebo uzatvorených medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej
členskými štátmi s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo
medzinárodnými organizáciami
Dodatky 1 až 3 k týmto rokovacím smerniciam
obsahujú orientačný zoznam dohôd, ktoré treba upraviť so
zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii.
Vzhľadom na uvedené dohody a možné budúce
dohody rovnakej povahy, ktoré vstúpia do platnosti pred pristúpením, by sa mali
prerokovať protokoly, v ktorých by sa mali podľa potreby
stanoviť potrebné úpravy, aby sa zohľadnilo pristúpenie novej
zmluvnej strany (Chorvátska).
Okrem toho, ak v súčasnosti existujú
obchodné koncesie, mali by sa preskúmať, aby sa zohľadnil
tradičný obchod na jednej strane a existujúce koncesie medzi partnermi
z tretích krajín a Chorvátskom na strane druhej s cieľom
zachovať aspoň takýto tradičný obchod.
Tieto dohody by sa v podstate mali zmeniť
a doplniť takým spôsobom, aby sa Chorvátsko pridalo do zoznamu zmluvných
strán a/alebo aby sa obsah každej dohody upravil so zreteľom na
pristúpenie Chorvátska k EÚ.
Protokoly by mali obsahovať doložku, v
ktorej by sa špecifikovalo, že dohody sa upravujú pod podmienkou nadobudnutia
platnosti zmluvy o pristúpení Chorvátskej republiky k EÚ, ktoré sa
predpokladá 1. júla 2013.
Rokovania by sa mali uzavrieť čo
najskôr, aby sa zabezpečilo, že protokoly nadobudnú platnosť
dňom pristúpenia Chorvátska a pod podmienkou jeho pristúpenia.
V prípade, že protokoly nemôžu nadobudnúť platnosť
v deň pristúpenia, by sa malo počítať s dočasným
uplatňovaním pri zohľadnení príslušných postupov v EÚ
a príslušných tretích krajinách.
DODATOK 1 k
rokovacím smerniciam
Obchodné,
asociačné, rámcové dohody a dohody o partnerstve a spolupráci
Zoznam zoradený
podľa dátumov
   || Oficiálny názov || Typ || Dátum podpísania
 1 || Dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Irackou republikou na strane druhej (*) || Dvojstranná || 11.5.2012
 2 || Memorandum o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva, ktorým sa poskytuje rámec pre posilnenú spoluprácu (*) || Dvojstranná || 29.3.2012
 3 || Dohoda o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (*) || Dvojstranná || 6.10.2010
 4 || Dohoda, ktorou sa druhýkrát mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 a prvýkrát zmenená a doplnená v Luxemburgu 25. júna 2005 (*) || Mnohostranná || 22.6.2010
 5 || Rámcová dohoda medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (*) || Dvojstranná || 10.5.2010
 6 || Rámcová dohoda o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej (*) || Dvojstranná || 9.11.2009
 7 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Juhoafrickou republikou na strane druhej, ktorou sa mení a dopĺňa Dohoda o obchode, rozvoji a spolupráci (*) || Dvojstranná || 11.9.2009
 8 || Dočasná dohoda, ktorou sa stanovuje rámec pre Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi štátmi východnej a južnej Afriky na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane || Mnohostranná || 29.8.2009
 9 || Dočasná dohoda o partnerstve medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a tichomorskými štátmi na druhej strane || Mnohostranná || 30.7.2009
 10 || Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a štátmi SADC-DHP na druhej strane || Mnohostranná || 4.6.2009
 11 || Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a zmluvnou stranou Stredná Afrika na druhej strane (*) || Dvojstranná || 15.1.2009
 12 || Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Pobrežím Slonoviny na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (*) || Dvojstranná || 26.11.2008
 13 || Dohoda o hospodárskom partnerstve medzi štátmi CARIFORUM-u na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane (*) || Mnohostranná || 15.10.2008
 14 || Memorandum o spolupráci medzi Medzinárodnou organizáciou civilného letectva a Európskym spoločenstvom v oblasti bezpečnostných auditov/inšpekcií a súvisiacich záležitostí || Dvojstranná || 17.9.2008
 15 || Dočasná dohoda o obchode a obchodných záležitostiach medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej || Dvojstranná || 16.6.2008
 16 || Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej (*) || Dvojstranná || 16.6.2008
 17 || Dočasná dohoda o obchode a obchodných záležitostiach medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 29.4.2008
 18 || Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej (*) || Dvojstranná || 29.4.2008
 19 || Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Čiernohorskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 15.10.2007
 20 || Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 12.6.2006
 21 || Dohoda, ktorou sa mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 || Mnohostranná || 22.12.2005
 22 || Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa vytvára partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tadžickou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 11.10.2004
 23 || Dohoda o politickom dialógu a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Andským spoločenstvom a jeho členskými krajinami (Bolívijskou republikou, Kolumbiou, Ekvádorom, Peru a Venezuelskou bolívarovskou republikou) na strane druhej (*) || Mnohostranná || 15.12.2003
 24 || Dohoda o politickom dialógu a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Kostarikou, Salvádorom, Guatemalou, Hondurasom, Nikaraguou a Panamou (*) || Mnohostranná || 15.12.2003
 25 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o obchode s vínom a liehovinami || Dvojstranná || 16.9.2003
 26 || Dohoda o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane jednej a Čilskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 18.11.2002
 27 || Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Libanonskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 17.6.2002
 28 || Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 22.4.2002
 29 || Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Egyptskou arabskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 25.6.2001
 30 || Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko na strane druhej || Dvojstranná || 09.4.2001
 31 || Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 || Mnohostranná || 23.6.2000
 32 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Bangladéšskou ľudovou republikou o partnerstve a rozvoji || Bilateral || 22.5.2000
 33 || Dohoda o obchode, rozvoji a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Juhoafrickou republikou na druhej strane || Dvojstranná || 11.10.1999
 34 || Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa vytvára partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Turkménskom na strane druhej (*) || Dvojstranná || 25.5.1998
 35 || Dohoda o hospodárskom partnerstve, politickej koordinácii a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spojenými štátmi mexickými na strane druhej || Dvojstranná || 8.12.1997
 36 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Jemenskou republikou || Dvojstranná || 25.11.1997
 37 || Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Jordánskym hášimovským kráľovstvom na strane druhej || Dvojstranná || 24.11.1997
 38 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Kambodžským kráľovstvom || Dvojstranná || 29.4.1997
 39 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Laoskou ľudovodemokratickou republikou || Dvojstranná || 29.4.1997
 40 || Európsko-stredomorská dočasná dohoda o pridružení v oblasti obchodu a spolupráce medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej || Dvojstranná || 24.2.1997
 41 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a dánskou vládou a miestnou vládou Faerských ostrovov na strane druhej || Dvojstranná || 6.12.1996
 42 || Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 21.6.1996
 43 || Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej || Dvojstranná || 22.4.1996
 44 || Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Arménskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 22.4.1996
 45 || Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej || Dvojstranná || 26.2.1996
 46 || Medziregionálna rámcová dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spoločným trhom Južnej Ameriky a jeho účastníckymi štátmi na strane druhej – Spoločné vyhlásenie o politickom dialógu medzi Európskou úniou a Mercosurom || Mnohostranná || 15.12.1995
 47 || Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Izraelským štátom na strane druhej || Dvojstranná || 20.11.1995
 48 || Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 17.5.1995
 49 || Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Bieloruskou republikou (*) || Dvojstranná || 6.3.1995
 50 || Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa stanovuje partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 9.2.1995
 51 || Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Kazašskou republikou || Dvojstranná || 23.1.1995
 52 || Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej || Dvojstranná || 28.11.1994
 53 || Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa stanovuje partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na druhej strane || Dvojstranná || 24.6.1994
 54 || Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Ukrajinou || Dvojstranná || 14.6.1994
 55 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Indickou republikou o partnerstve a rozvoji || Dvojstranná || 20.12.1993
 56 || Dohoda o obchodnej a hospodárskej spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Mongolskom || Dvojstranná || 16.6.1992
 57 || Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Andorrským kniežatstvom – Dohoda medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Andorrským kniežatstvom || Mnohostranná || 28.6.1990
 58 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom na jednej strane a krajinami, ktoré sú stranami Charty Rady pre spoluprácu arabských štátov v Perzskom zálive (Spojené arabské emiráty, Bahrajnský štát, Saudskoarabské kráľovstvo, Ománsky sultanát, Katarský štát a Kuvajtský štát) na strane druhej || Mnohostranná || 15.6.1988
 59 || Dohoda o obchodnej a hospodárskej spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Čínskou ľudovou republikou || Dvojstranná || 21.5.1985
 60 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Indonéziou, Malajziou, Filipínami, Singapurom a Thajskom – členskými krajinami združenia juhovýchodnej Ázie || Mnohostranná || 7.3.1980
 61 || Dohoda medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom (EHS) a Belgickom, Dánskom, Spolkovou republikou Nemecko, Francúzskom, Írskom, Talianskom, Luxemburskom, Holandskom, Spojeným kráľovstvom, Európskym hospodárskym spoločenstvom (členskými štátmi) na jednej strane a Medzinárodným združením pre rozvoj na strane druhej || Mnohostranná || 2.5.1978
 62 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Sýrskou arabskou republikou || Dvojstranná || 18.1.1977
 63 || Dohoda medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom || Dvojstranná || 14.5.1973
 64 || Dohoda medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Islandskou republikou || Dvojstranná || 22.7.1972
 65 || Dohoda medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou || Dvojstranná || 22.7.1972
 66 || Dohoda o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a Tureckom || Dvojstranná || 12.9.1963
 (*) Táto zmluva zatiaľ nenadobudla platnosť.
DODATOK 2 k
rokovacím smerniciam
Zmiešané
sektorové dohody, ktoré uzatvorila EÚ (alebo predtým Európske
spoločenstvo) a jej členské štáty
Zoznam zoradený
podľa dátumov
   || Oficiálny názov || Typ || Dátum podpísania
 1 || Dohoda medzi Európskou úniou a vládou Indonézskej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb (*) || Dvojstranná || 29.6.2011
 2 || Dohoda o leteckej doprave medzi Spojenými štátmi americkými na jednej strane, Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane, Islandom na tretej strane a Nórskym kráľovstvom na štvrtej strane (*) || Mnohostranná || 21.6.2011
 3 || Doplnková dohoda medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane, Islandom na druhej strane a Nórskym kráľovstvom na tretej strane o uplatňovaní Dohody o leteckej doprave medzi Spojenými štátmi americkými na jednej strane, Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane, Islandom na tretej strane a Nórskym kráľovstvom na štvrtej strane (*) || Mnohostranná || 21.6.2011
 4 || Euro-stredomorská dohoda o leteckej doprave medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Jordánskym hášimovským kráľovstvom na strane druhej (*) || Dvojstranná || 15.12.2010
 5 || Dohoda o spoločnom leteckom priestore medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej (*) || Dvojstranná || 2.12.2010
 6 || Dohoda o spolupráci na systéme satelitnej navigácie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Nórskym kráľovstvom (*) || Dvojstranná || 22.9.2010
 7 || Protokol, ktorým sa mení a dopĺňa Dohoda o leteckej doprave medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spojenými štátmi americkými na strane druhej || Dvojstranná || 24.6.2010
 8 || Dohoda o leteckej doprave medzi Kanadou a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi (*) || Dvojstranná || 17.12.2009
 9 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a vládou Nepálu o určitých aspektoch leteckých služie (*)b || Dvojstranná || 23.1.2009
 10 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Izraelským štátom o určitých aspektoch leteckých služieb || Dvojstranná || 9.12.2008
 11 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a vládou Indickej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb (*) || Dvojstranná || 28.9.2008
 12 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a vládou Austrálie o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb || Dvojstranná || 29.4.2008
 13 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Jordánskym hášimovským kráľovstvom o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb (*) || Dvojstranná || 25.2.2008
 14 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými arabskými emirátmi o určitých aspektoch leteckých služieb (*) || Dvojstranná || 30.11.2007
 15 || Dohoda o leteckej doprave medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Spojenými štátmi americkými na strane druhej (*) || Dvojstranná || 30.4.2007
 16 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a vládou Malajzie o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb || Dvojstranná || 22.3.2007
 17 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb (*) || Dvojstranná || 12.12.2006
 18 || Dohoda o spolupráci na civilnom globálnom satelitnom navigačnom systéme (GNSS) medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi a Marockým kráľovstvom (*) || Dvojstranná || 12.12.2006
 19 || Euro-stredomorská letecká dohoda medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (*) || Dvojstranná || 12.12.2006
 20 || Dohoda o spolupráci na civilnom globálnom satelitnom navigačnom systéme (GNSS) medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (*) || Dvojstranná || 9.9.2006
 21 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a vládou Singapurskej republiky o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb (*) || Dvojstranná || 9.6.2006
 22 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Ukrajinou o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb || Dvojstranná || 1.12.2005
 23 || Dohoda o spolupráci na civilnom globálnom satelitnom navigačnom systéme (GNSS) medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi a Ukrajinou (*) || Dvojstranná || 1.12.2005
 24 || Dohoda o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej v boji proti podvodom a akýmkoľvek akýmkoľvek iným protiprávnym konaniam, ktoré poškodzujú ich finančné záujmy (*) || Dvojstranná || 26.10.2004
 25 || Memorandum o porozumení medzi Európskym spoločenstvom, Belgickým kráľovstvom, Českou republikou, Dánskym kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Estónskou republikou, Helénskou republikou, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Írskom, Talianskou republikou, Cyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litovskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Maďarskou republikou, Maltskou republikou, Holandským kráľovstvom, Rakúskou republikou, Poľskou republikou, Portugalskou republikou, Slovinskou republikou, Slovenskou republikou, Fínskou republikou, Švédskym kráľovstvom, Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska a Švajčiarskou konfederáciou || Dvojstranná || 26.10.2004
 26 || Dohoda o spolupráci na civilnom globálnom satelitnom navigačnom systéme (GNSS) medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi a Izraelským štátom (*) || Dvojstranná || 13.7.2004
 27 || Dohoda o spolupráci na civilnom globálnom satelitnom navigačnom systéme (GNSS) – GALILEO medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi a Čínskou ľudovou republikou (*) || Dvojstranná || 30.10.2003
 28 || Dohoda o námornej doprave medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a vládou Čínskej ľudovej republiky na strane druhej || Dvojstranná || 6.10.2002
 29 || Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave || Dvojstranná || 21.6.1999
 30 || Dohoda medzi Belgickým kráľovstvom, Dánskym kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Írskom, Talianskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Holandským kráľovstvom, Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu o vykonávaní článku III ods. 1 a 4 Zmluvy o nešírení jadrových zbraní || Dvojstranná || 5.4.1973
 (*) Táto zmluva zatiaľ nenadobudla platnosť.
DODATOK 3 k
rokovacím smerniciam
Zatiaľ
nepodpísané dohody, prebiehajúce rokovania
   || Názov dohody || Typ dohody
 1 || Dohoda o vytvorení spoločného leteckého priestoru medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Ukrajinou || Dvojstranná
 2 || Dohoda medzi Európskou úniou a Egyptskou arabskou republikou o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb || Dvojstranná
 3 || Dohoda medzi Európskou úniou a vládou Tureckej republiky o určitých aspektoch leteckých služieb || Dvojstranná
 4 || Dohoda medzi Európskou úniou a Čínskou ľudovou republikou o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb || Dvojstranná
 5 || Dohoda o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej || Mnohostranná
 6 || Dohoda o leteckej doprave medzi Brazílskou federatívnou republikou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej || Dvojstranná
 7 || Dohoda o spoločnom leteckom priestore medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Moldavskou republikou (*) || Dvojstranná
 8 || Komplexná hospodárska a obchodná dohoda s Kanadou || Dvojstranná
 9 || Euro-stredomorská dohoda o leteckej doprave medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a vládou Izraelského štátu na strane druhej || Dvojstranná
 10 || Rámcová dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Filipínskou republikou na strane druhej || Dvojstranná
 11 || Rámcová dohoda o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Vietnamskou socialistickou republikou na strane druhej || Dvojstranná
 12 || Rámcová dohoda o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej || Dvojstranná
 13 || Rámcová dohoda o obchode s Líbyou || Dvojstranná
 14 || Dohoda o voľnom obchode s Indiou || Dvojstranná
 15 || Dohoda o voľnom obchode s Malajziou || Dvojstranná
 16 || Dohoda o voľnom obchode s MERCOSURom || Mnohostranná
 17 || Dohoda o voľnom obchode so Singapurom || Dvojstranná
 18 || Dočasná hospodárska dohoda o partnerstve s Botswanou, Lesothom, Namíbiou a Svazijskom || Mnohostranná
 19 || Dohoda o partnerstve a spolupráci s Malajziou || Dvojstranná
 20 || Dohoda o partnerstve a spolupráci s Filipínami || Dvojstranná
 21 || Dohoda o partnerstve a spolupráci so Singapurom || Dvojstranná
 22 || Dohoda o partnerstve a spolupráci s Thajskom || Dvojstranná
 23 || Dohoda o partnerstve a spolupráci s Vietnamom || Dvojstranná
 24 || Dohoda o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kolumbiou a Peru || Mnohostranná
[1]               [Celý názov, odkaz na Ú. v. EÚ, ak už je k dispozícii].
[2]               S výnimkou protokolov k dohodám, ktoré sa týkajú
výlučne alebo prevažne spoločnej zahraničnej
a bezpečnostnej politiky.
[3]               Ú. v. EÚ L xx, xx.xx.xxxx, s. x.
[4]               Ú. v. EÚ L xx, xx.xx.xxxx, s. x.