title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Fínska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/100

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Fínska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/26)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Fínsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 20. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Fínska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Fínsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Fínsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom pláne by Fínsko malo zohľadniť vzájomné prepojenia medzi plánovanými politikami a opatreniami, najmä pokiaľ ide o synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, objasniť, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, k bezpečnosti dodávok energie a k riešeniu energetickej chudoby. Dôležitými prvkami, ktoré sa majú riešiť v konečnom pláne, sú tiež interakcie medzi plánovanými politikami týkajúcimi sa postupného zatvárania uhoľných elektrární a zníženia využívania ropy, čo sa nahradí lesným odpadom a biopalivami, a zvýšeným prienikom elektriny z obnoviteľných zdrojov a požadovaným posilnením elektrických sietí. Podobne aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Fínsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Fínska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA FÍNSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Objasniť, ako plánuje splniť záväzok podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8), že emisie z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (LULUCF) nepresiahnu odstraňovanie emisií, s prihliadnutím na možnosť využitia flexibilít medzi spoločným úsilím a odvetviami LULUCF. To si vyžaduje uplatňovanie pravidiel započítavania LULUCF. Vyčísliť vplyv plánovaných politík a opatrení, ktorých cieľom je dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 39 % oproti roku 2005 za odvetvia mimo systému EÚ na obchodovanie s emisiami a za celé obdobie 2021 – 2030.

                  2.

                  Zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 na podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške aspoň 51 % ako príspevok Fínska k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (9) a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o plánovaných konkrétnych opatreniach na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti využívania biomasy v odvetví energetiky vzhľadom na významný podiel biomasy na energetickom mixe Fínska. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  3.

                  Výrazne zvýšiť ambície zamerané na zníženie konečnej aj primárnej energetickej spotreby v roku 2030 vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Podporiť to politikami a opatreniami, ktoré prinesú ďalšie úspory energie do roku 2030. Preskúmať potenciál úspor energie v sektore bývania a priemyslu a určiť najvhodnejšie opatrenia na ich dosiahnutie. Posúdiť dôvody očakávaní, podľa ktorých bude nárast hrubého domáceho produktu (HDP) sprevádzaný zvýšením spotreby energie, a určiť konkrétne opatrenia na zmiernenie takéhoto efektu.

                  4.

                  Špecifikovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti, pokiaľ ide o diverzifikáciu a znižovanie energetickej závislosti, vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility, a stratégiu na zabezpečenie dlhodobých dodávok jadrových materiálov a paliva, najmä z hľadiska rozvoja jadrových výrobných kapacít.

                  5.

                  Bližšie objasniť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad Európsky strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Zintenzívniť už aj tak dobré dohody o regionálnej spolupráci medzi severskými krajinami (Dánsko, Fínsko, Island, Nórsko a Švédsko), rozšíriť ich o nové oblasti a rozšíriť ich geografické pokrytie, aby zahŕňali pobaltské štáty (Estónsko, Litvu a Lotyšsko). Táto regionálna spolupráca by mala byť zameraná na vnútorný trh s energiou a energetickú bezpečnosť vzhľadom na zmeny v elektrizačných sústavách, ktoré prijímajú vyššie podiely elektriny z obnoviteľných zdrojov, čím sa zvýši dovoz/vývoz elektriny a narastie potreba systémovej flexibility.

                  7.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  8.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisu.

                  9.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 276.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1025 final.

         (5)  COM(2019) 526 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 276.

         (7)  SWD(2019) 276.

         (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Švédska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/104

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Švédska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/27)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Švédsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 17. januára 2019. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Švédska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Švédsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Švédsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne by malo Švédsko zohľadniť aj prepojenia s politikami, predovšetkým synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Interakcia medzi plánovanými politikami súvisiacimi s plánovaným zvýšením podielu obnoviteľných zdrojov energie v elektroenergetike a požadovaným posilnením elektrických sietí je takisto dôležitým prvkom, ktorý sa má riešiť v konečnom pláne. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie. Keďže vodná energia má významný podiel v energetickom mixe, mali by sa zvážiť aj vplyvy zmeny klímy na energetickú bezpečnosť.

                  (14)

                  V konečnom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne by Švédsko mohlo stavať na svojom všeobecnom cieli, ktorým je rozvoj technológií a služieb, ktoré môžu švédske podniky komerčne využiť, predstavením komplexnejšieho prehľadu o konkurencieschopnosti odvetvia nízkouhlíkových technológií. Rovnako by mu pomohli lepšie informácie o interakcii s obehovým hospodárstvom.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Švédsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Švédska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA ŠVÉDSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Vypracovať stratégiu na dosiahnutie záväzku podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8), že emisie z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (LULUCF) neprekročia odstraňovanie emisií, a to na základe uplatnenia podkladových pravidiel započítavania. Venovať osobitnú pozornosť posúdeniu vplyvu politík a opatrení na systém obchodovania s emisiami, spoločné úsilie a odvetvia LULUCF.

                  2.

                  Potvrdiť vítanú úroveň ambícií dosiahnuť 65 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 uvedený v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu ako príspevok Švédska k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 podľa článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (9) a článku 4 nariadenia 2018/1999. Tento príspevok by mal byť podporený podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatreniami, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici (EÚ) 2018/2001 a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Mala by sa zahrnúť orientačná trajektória, ktorá dosiahne všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Rovnako by sa mali poskytnúť ďalšie informácie o odstraňovaní administratívnej záťaže, ako aj ďalšie podrobnosti o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001. V súvislosti s plánovanými konkrétnymi opatreniami na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti využívania biomasy v odvetví energetiky by sa mali poskytnúť ďalšie podrobnosti vzhľadom na významný podiel biomasy na energetickom mixe Švédska.

                  3.

                  Zvýšiť úsilie o zníženie konečnej energetickej spotreby vzhľadom na potrebu spoločne dosiahnuť cieľ Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti a podporiť ho politikami a opatreniami, ktorými by sa do roku 2030 dosiahli ďalšie úspory energie. Mali by sa vypracovať ďalšie opatrenia a ich očakávaný vplyv z hľadiska úspor energie a mali by sa zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  4.

                  Konkretizovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility a primeranosti výroby elektriny vzhľadom na ambiciózny cieľ pre obnoviteľné zdroje energie.

                  5.

                  Objasniť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť v rokoch 2023 až 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Zintenzívniť už aj tak dobré dohody o regionálnej spolupráci medzi severskými krajinami (Dánsko, Fínsko, Island, Nórsko a Švédsko), rozšíriť ich o nové oblasti a rozšíriť ich geografické pokrytie, aby zahŕňali pobaltské štáty (Estónsko, Litvu a Lotyšsko). Táto regionálna spolupráca by mala byť zameraná na vnútorný trh s energiou a energetickú bezpečnosť vzhľadom na zmeny v elektrizačných sústavách, ktoré prijímajú vyššie podiely elektriny z obnoviteľných zdrojov, čím sa zvýši dovoz a vývoz elektriny a narastie potreba flexibility systému.

                  7.

                  Poskytnúť všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie energetických a klimatických cieľov a všeobecné posúdenie zdrojov týchto investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej a regionálnej úrovni.

                  8.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  9.

                  Zahrnúť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisov.

                  10.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 278.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1026 final.

         (5)  COM(2019) 527 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 278 final.

         (7)  SWD(2019) 278 final.

         (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Spojeného kráľovstva na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/108

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Spojeného kráľovstva na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/28)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Spojené kráľovstvo predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 20. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Spojeného kráľovstva s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Spojenom kráľovstve 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Spojené kráľovstvo (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom pláne by malo Spojené kráľovstvo vyvodiť jasnejšie väzby medzi domácimi politikami a rozmermi energetickej únie, ako aj zohľadniť prepojenia medzi plánovanými politikami a opatreniami v rozmeroch dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti, vnútorného trhu a výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti. Príkladom je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti, vplyv využívania bioenergie na započítané emisie a odstraňovanie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva a to, ako riziká súvisiace so zmenou klímy ovplyvňujú dodávky energie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Mohol by tiež ťažiť zo zohľadnenia úlohy obehového hospodárstva s odkazom na národné stratégie a akčné plány, aby sa zvýšili ich prínosy a prípadné kompromisy, pokiaľ ide o znižovanie emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Spojené kráľovstvo vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Spojeného kráľovstva, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA SPOJENÉMU KRÁĽOVSTVU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Bližšie špecifikovať a vyčísliť vplyv dodatočných politík a opatrení, a to aj mimo sektorov budov a dopravy, na dosiahnutie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 v odvetviach, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami, o 37 % v porovnaní s rokom 2005. To zahŕňa zodpovedajúci záväzok vyplývajúci z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8), že emisie z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva neprekročia odstraňovanie emisií, a vyžaduje si to uplatnenie podkladových pravidiel započítavania.

                  2.

                  Navrhnúť podiel energie z obnoviteľných zdrojov aspoň na úrovni 27 % ako príspevok Spojeného kráľovstva k dosiahnutiu cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (9), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zvýšiť úroveň ambícií v sektore vykurovania a chladenia, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a zvýšiť úroveň ambícií na splnenie cieľa v odvetví dopravy uvedeného v článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  3.

                  Stanoviť národné príspevky, ktoré by boli podstatne ambicióznejšie ako projekcie modelov uvedených v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030. Navrhnúť ambicióznejšie politiky a opatrenia, ktoré prinesú ďalšie úspory energie do roku 2030. Uviesť politiky a opatrenia na celé obdobie 2021 – 2030. Poskytnúť posúdenie vplyvu plánovaných politík a opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, najmä pokiaľ ide o očakávané úspory energie, ktoré majú priniesť.

                  4.

                  Špecifikovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti týkajúcich sa diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility a dlhodobých dodávok jadrového paliva vzhľadom na možný rozvoj jeho jadrových výrobných kapacít.

                  5.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhov, a najmä načrtnúť stratégiu a harmonogram vývoja smerom k plne trhovým cenám.

                  6.

                  Objasniť národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť v rokoch 2023 až 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  7.

                  Stavať na rámci spolupráce v oblasti energetiky v severných moriach, pokiaľ ide o výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa systémov podpory veternej energie na mori a potenciálnych projektov, s cieľom dosiahnuť ciele energetickej únie v oblasti väčšej energetickej bezpečnosti, udržateľnosti a konkurencieschopnosti. Vzhľadom na rozhodnutie Spojeného kráľovstva vystúpiť z Európskej únie by malo počítať s opatreniami na zaistenie pokračovania v regionálnej spolupráci s Írskom v oblasti pripravenosti na núdzové situácie v elektroenergetike a reakcie na ne, ako aj bezpečnosti dodávok plynu a ropy.

                  8.

                  Zlepšiť jeho analýzu investičných výdavkov a zdrojov vo všetkých rozmeroch energetickej únie vrátane primeraného financovania na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ktoré sa v súčasnosti poskytuje vo viacerých oblastiach, a doplniť ju o všeobecný prehľad investičných potrieb, rizík a prekážok.

                  9.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  10.

                  Predložiť vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnúť podkladové údaje a zohľadniť synergie a účinky kompromisov.

                  11.

                  Podrobne opísať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä v posúdení energetickej chudoby s uvedením súvisiacich cieľov a opisu dôsledkov politík, opatrení a zámerov na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Osobitná pozornosť by sa mala venovať uhoľným a uhlíkovo náročným regiónom a vplyvu energetickej transformácie na ne. Zahrnúť osobitné posúdenie otázok energetickej chudoby spolu so všetkými súvisiacimi cieľmi alebo špecifickými politikami alebo opatreniami v zmysle požiadaviek nariadenia (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 279.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1027 final.

         (5)  COM(2019) 528 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 279 final.

         (7)  SWD(2019) 279 final.

         (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Rady z 12. februára 2019 o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky

text:
               15.2.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 60/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 12. februára 2019
      o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
      (2019/C 60/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 283 ods. 2 a článok 139 ods. 2,
      so zreteľom na Protokol č. 4 o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 112,
      TÝMTO ODPORÚČA EURÓPSKEJ RADE:
      vymenovať pána Philipa R. LANEA za člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov s účinnosťou od 1. júna 2019.

         V Bruseli 12. februára 2019

               Za Radu

               predseda

            E.O. TEODOROVICI


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/534 z 26. marca 2019 Kybernetická bezpečnosť sietí 5G

text:
               29.3.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/42

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2019/534
      z 26. marca 2019
      Kybernetická bezpečnosť sietí 5G
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia uznala zavedenie sieťových technológií 5. generácie (5G) za hlavný faktor umožňujúci budúce digitálne služby a za prioritu pre stratégiu digitálneho jednotného trhu. Komisia prijala akčný plán pre oblasť 5G s cieľom zabezpečiť, aby Únia mala od roku 2020 infraštruktúru pripojiteľnosti potrebnú pre svoju digitálnu transformáciu (1).

                  (2)

                  Základom sietí 5G budú súčasné sieťové technológie 4. generácie (4G). Tieto siete budú poskytovať nové kapacity služieb a stanú sa ústrednou infraštruktúrou a základným nástrojom pre mnohé odvetvia hospodárstva Únie. Po spustení budú siete 5G tvoriť základ pre širokú škálu služieb nevyhnutných pre fungovanie vnútorného trhu a zachovanie a fungovanie dôležitých spoločenských a hospodárskych funkcií, ako sú energetika, doprava, bankovníctvo a zdravotníctvo, ako aj priemyselných riadiacich systémov. Digitálna infraštruktúra a siete 5G sa budú čoraz viac využívať aj pri organizovaní demokratických procesov, ako sú voľby.

                  (3)

                  Z dôvodu závislosti mnohých kritických služieb od sietí 5G by dôsledky systémového a rozsiahleho narušenia boli mimoriadne závažné. V dôsledku toho je zaistenie kybernetickej bezpečnosti sietí 5G pre Úniu otázkou strategického významu v čase, keď sú kybernetické útoky na vzostupe a sú sofistikovanejšie než kedykoľvek predtým.

                  (4)

                  Prepojená a nadnárodná povaha infraštruktúr, ktoré tvoria základ digitálneho ekosystému, a cezhraničný charakter príslušných hrozieb znamenajú, že všetky výrazné zraniteľné miesta a/alebo kybernetické bezpečnostné incidenty týkajúce sa sietí 5G čo i len v jednom členskom štáte, by mali vplyv na Úniu ako celok. Preto by sa mali prijať opatrenia na podporu vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti sietí 5G.

                  (5)

                  Členské štáty potvrdili potrebu opatrení na úrovni Únie. Európska rada vo svojich záveroch z 21. marca 2019 so záujmom očakáva odporúčanie Komisie týkajúce sa spoločného prístupu k bezpečnosti sietí 5G (2).

                  (6)

                  Hlavným cieľom by malo byť zabezpečenie európskej suverenity pri plnom rešpektovaní európskych hodnôt otvorenosti a tolerancie (3). Zahraničné investície do strategických odvetví, akvizícia kritických aktív, technológií a infraštruktúry v Únii a dodávanie kritických zariadení môžu takisto predstavovať riziká pre bezpečnosť Únie.

                  (7)

                  Kybernetická bezpečnosť sietí 5G je kľúčová na zabezpečenie strategickej autonómie Únie, ako sa uvádza v spoločnom oznámení „EÚ – Čína: strategická vízia“ (4).

                  (8)

                  V uznesení Európskeho parlamentu o bezpečnostných hrozbách súvisiacich s rastúcou čínskou technologickou prítomnosťou v Únii sa Komisia a členské štáty vyzývajú, aby prijali opatrenia na úrovni Únie (5).

                  (9)

                  Toto odporúčanie rieši riziká v oblasti kybernetickej bezpečnosti sietí 5G stanovením usmernení o vhodných analýzach rizík a riadiacich opatreniach na vnútroštátnej úrovni, o vypracovaní koordinovaného európskeho posúdenia rizík a o zavedení postupu na vypracovanie spoločného súboru najlepších opatrení na riadenie rizík.

                  (10)

                  Zaviedol sa silný legislatívny rámec Únie na ochranu elektronických komunikačných sietí.

                  (11)

                  Rámec Únie v oblasti elektronických komunikácií (6) podporuje hospodársku súťaž, vnútorný trh a záujmy koncových používateľov a pomocou európskeho kódexu elektronickej komunikácie (7) sleduje dodatočný cieľ v oblasti pripojiteľnosti vyjadrený v podobe výsledkov: všeobecný prístup k pevnému a mobilnému pripojeniu s veľmi vysokou kapacitou pre všetkých občanov a podniky v Únii a jeho využívanie, pri ochrane záujmov občanov Únie. V smernici 2002/21/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby zabezpečili zachovanie integrity a bezpečnosti verejných komunikačných sietí. Ich povinnosťou je zaistiť, aby podniky, ktoré poskytujú verejné komunikačné siete alebo verejne dostupné elektronické komunikačné služby, prijali technické a organizačné opatrenia na primerané riadenie rizík spojených s bezpečnosťou sietí a služieb. Takisto sa v nej stanovuje, že príslušné národné regulačné orgány majú právomoci (vrátane právomoci vydávať záväzné usmernenia) na zabezpečenie dodržiavania týchto povinností.

                  (12)

                  Okrem toho smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES (8) umožňuje členským štátom, aby na účely ochrany dôvernosti komunikácií v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (9) k všeobecnému povoleniu pripojili podmienky týkajúce sa zabezpečenia verejných sietí proti neoprávnenému prístupu.

                  (13)

                  Na podporu plnenia týchto povinností zriadila Únia niekoľko orgánov spolupráce. Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA), Komisia, členské štáty a národné regulačné orgány vypracovali pre národné regulačné orgány technické usmernenia týkajúce sa oznamovania bezpečnostných incidentov, bezpečnostných opatrení, hrozieb a aktív (10). Skupina pre spoluprácu zriadená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 (11) (ďalej len „skupina pre spoluprácu“) združuje príslušné orgány s cieľom podporovať a uľahčovať spoluprácu, najmä poskytovaním strategického usmernenia pre činnosti siete jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov, ktorá na technickej úrovni uľahčuje operačnú spoluprácu.

                  (14)

                  Budúci rámec certifikácie kybernetickej bezpečnosti (12) by mal poskytnúť nevyhnutný podporný nástroj na zaistenie konzistentnej úrovne bezpečnosti. Mal by umožňovať rozvoj systémov certifikácie kybernetickej bezpečnosti s cieľom reagovať na potreby používateľov zariadení a softvéru, ktoré využívajú 5G. Obrovský význam týchto infraštruktúr by mal byť dôvodom, aby sa rozvoj príslušných európskych systémov certifikácie kybernetickej bezpečnosti pre výrobky, služby alebo procesy informačných a komunikačných technológií používaných v sieťach 5G stal okamžitou prioritou. Členské štáty a účastníci trhu by sa mali aktívne zapájať do rozvoja takýchto systémov certifikácie vrátane poskytovania podpory pri definovaní špecifických profilov ochrany pre siete 5G.

                  (15)

                  Ak neexistuje harmonizované právo Únie, členské štáty môžu prostredníctvom vnútroštátnych technických predpisov prijatých v súlade s právom Únie stanoviť, že európsky systém certifikácie kybernetickej bezpečnosti by mal byť povinný. Členské štáty takisto využívajú európske systémy certifikácie kybernetickej bezpečnosti v kontexte verejného obstarávania a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (13) a mohli by podporovať rozvoj mechanizmov pomoci (ako napr. centra pomoci) slúžiacich verejným obstarávateľom pri nákupe kyberneticko-bezpečnostných riešení.

                  (16)

                  Vysoká úroveň ochrany údajov a súkromia je dôležitým prvkom pri zaisťovaní bezpečnosti sietí 5G. Na úrovni Únie sa stanovili aj pravidlá zaisťujúce bezpečnosť spracovania osobných údajov, a to aj v oblasti elektronických komunikácií. Vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov (14) sa stanovuje povinnosť spracovávať osobné údaje spôsobom, ktorým sa zaistí ich bezpečnosť, vrátane predchádzania neoprávnenému prístupu k osobným údajom a zariadeniu používanému na spracúvanie, alebo neoprávnenému využitiu týchto údajov a zariadení. V smernici o súkromí a elektronických komunikáciách sa stanovujú osobitné pravidlá ochrany dôvernosti komunikácie a koncových zariadení koncových používateľov. Ukladá sa v nej aj povinnosť poskytovateľom služieb prijať primerané technické a organizačné opatrenia na zaistenie bezpečnosti svojich služieb.

                  (17)

                  Únia takisto prijala nástroj, ktorým sa bude chrániť kritická infraštruktúra a technológie, ako napríklad tie, ktoré sa používajú v komunikácii, a to tak, že členským štátom umožní preverovať priame zahraničné investície z hľadiska bezpečnosti alebo verejného poriadku, a vytvorením mechanizmu spolupráce, v rámci ktorého si členské štáty a Komisia budú môcť vymieňať informácie a vyjadrovať obavy v súvislosti s konkrétnymi investíciami (15).

                  (18)

                  Členské štáty a prevádzkovatelia v súčasnosti prijímajú dôležité prípravné kroky smerujúce k rozsiahlemu zavádzaniu sietí 5G. Niekoľko členských štátov vyjadrilo obavy týkajúce sa možných bezpečnostných rizík súvisiacich so sieťami 5G, ktoré sa môžu objaviť v rámci vykonávania postupov udeľovania práv na využívanie rádiových frekvenčných pásiem určených pre siete 5G (16) a preskúmali opatrenia na riešenie týchto rizík.

                  (19)

                  Riešenie rizík v oblasti kybernetickej bezpečnosti sietí 5G by malo zohľadňovať technické aj iné faktory. Medzi technické faktory môžu patriť aj zraniteľné miesta z hľadiska kybernetickej bezpečnosti, ktoré možno využiť na získanie neoprávneného prístupu k informáciám (kybernetická špionáž, či už z ekonomických alebo politických dôvodov) alebo na iné škodlivé účely (kybernetické útoky zamerané na narušenie alebo zničenie systémov a údajov). Medzi dôležité aspekty, ktoré treba zvážiť, by mala patriť potreba chrániť siete počas ich celého životného cyklu a potreba zahrnúť všetky príslušné zariadenia, a to aj vo fáze navrhovania, vývoja, obstarávania, zavedenia, prevádzky a údržby sietí 5G.

                  (20)

                  Iné faktory môžu zahŕňať regulačné alebo iné požiadavky, ktoré boli uložené dodávateľom zariadení informačných a komunikačných technológií. Pri posúdení významu týchto faktorov by sa malo okrem iného zohľadniť celkové riziko vplyvu tretej krajiny, najmä v súvislosti s jej modelom riadenia, absenciou dohôd o spolupráci v oblasti bezpečnosti alebo podobných opatrení, ako napr. rozhodnutí o primeranosti, súvisiacich s ochranou údajov medzi Úniou a dotknutou treťou krajinou, alebo či je táto krajina zmluvnou stranou viacstranných, medzinárodných alebo dvojstranných dohôd v oblasti kybernetickej bezpečnosti, boja proti počítačovej kriminalite alebo ochrany údajov.

                  (21)

                  Jedným z dôležitých krokov pri rozvoji prístupu Únie ku kybernetickej bezpečnosti sietí 5G by malo byť vykonanie a dokončenie posúdenia rizika na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty by mohli na základe tohto posúdenia upraviť vnútroštátne opatrenia týkajúce sa bezpečnostných požiadaviek a riadenia rizík.

                  (22)

                  Je potrebné posilňovať koordináciu, aby sa zabezpečila účinnosť opatrení zameraných na riešenie týchto kybernetických hrozieb, ktoré sú nevyhnutné pre hladké fungovanie vnútorného trhu a pre ochranu osobných údajov a súkromia.

                  (23)

                  Vnútroštátne posúdenia rizika by mali byť základom pre koordinované posúdenie rizika na úrovni Únie, ktoré pozostáva z mapovania situácie v súvislosti s kybernetickými hrozbami a spoločného preskúmania, ktoré majú vykonať členské štáty s podporou Komisie a Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA).

                  (24)

                  So zreteľom na posúdenia rizika na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie by skupina pre spoluprácu mala vytvoriť súbor nástrojov na identifikáciu rizík v oblasti kybernetickej bezpečnosti a možných opatrení na zmiernenie rizík v oblastiach vrátane certifikácie, testovania a kontrol prístupu. Takisto by mala určiť prípadné osobitné opatrenia vhodné na riešenie rizík, ktoré identifikoval jeden alebo viacero členských štátov. Skupina pre spoluprácu by mala využiť podporu Agentúry Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), Europolu, Orgánu európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) a Spravodajského a situačného centra EÚ. Komisia by mala z tohto súboru nástrojov čerpať pri vypracúvaní minimálnych spoločných požiadaviek na ďalšie zabezpečenie vysokej úrovne kybernetickej bezpečnosti sietí 5G v celej Únii.

                  (25)

                  Pri prijímaní opatrení na riešenie rizík v oblasti kybernetickej bezpečnosti by sa pri budovaní akejkoľvek siete mala zvážiť podpora kybernetickej bezpečnosti prostredníctvom rozmanitosti dodávateľov.

                  (26)

                  Toto odporúčanie by nemalo mať vplyv na právomoci členských štátov, pokiaľ ide o činnosti týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany, národnej bezpečnosti a činností štátu v oblasti trestného práva vrátane práva členských štátov vylúčiť poskytovateľov alebo dodávateľov zo svojich trhov z dôvodov národnej bezpečnosti.

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      I.   CIELE

                  1.

                  V záujme rozvoja prístupu Únie k zaisteniu kybernetickej bezpečnosti sietí 5G sa v tomto odporúčaní uvádzajú opatrenia, ktoré by sa mali prijať s cieľom umožniť:

                              a)

                              členským štátom posudzovať riziká v oblasti kybernetickej bezpečnosti s vplyvom na siete 5G na vnútroštátnej úrovni a prijímať potrebné bezpečnostné opatrenia;

                              b)

                              členským štátom a príslušným inštitúciám, agentúram a iným orgánom Únie spoločne vypracovať koordinované posúdenie rizík na úrovni Únie, ktoré bude vychádzať z vnútroštátneho posúdenia rizika;

                              c)

                              skupine pre spoluprácu zriadenej podľa smernice (EÚ) 2016/1148 (ďalej len „skupina pre spoluprácu“) identifikovať prípadný spoločný súbor opatrení, ktoré sa majú prijať s cieľom zmierniť riziká v oblasti kybernetickej bezpečnosti súvisiace s infraštruktúrami, ktoré tvoria základ digitálneho ekosystému, a najmä sietí 5G.

            II.   VYMEDZENIE POJMOV

                  2.

                  Na účely tohto odporúčania:

                              a)

                              „siete 5G“ sú súbory všetkých príslušných prvkov sieťovej infraštruktúry pre mobilné a bezdrôtové komunikačné technológie používané na pripojenie a služby s pridanou hodnotou s pokročilými výkonnostnými charakteristikami, ako sú veľmi vysoká rýchlosť a kapacita prenosu dát, malé oneskorenie komunikácie, ultravysoká spoľahlivosť či podpora veľkého počtu pripojených zariadení. Môžu zahŕňať tradičné sieťové prvky založené na predchádzajúcich generáciách mobilných a bezdrôtových komunikačných technológií ako 4G alebo 3G. Sieťami 5G by sa mali rozumieť všetky príslušné časti siete.

                              b)

                              „infraštruktúry, ktoré tvoria základ digitálneho ekosystému“ sú infraštruktúry používané s cieľom umožniť digitalizáciu širokej škály kritických aplikácií v hospodárstve a spoločnosti.

            III.   OPATRENIA NA VNÚTROŠTÁTNEJ ÚROVNI

                  3.

                  Členské štáty by do 30. júna 2019 mali vykonať posúdenie rizika sieťovej infraštruktúry 5G vrátane určenia najcitlivejších prvkov, v prípade ktorých by narušenie bezpečnosti malo významný negatívny vplyv. Členské štáty by mali do toho istého dátumu preskúmať aj bezpečnostné požiadavky a metódy riadenia rizík uplatniteľné na vnútroštátnej úrovni s cieľom zohľadniť kybernetické hrozby, ktoré môžu vyplynúť z i) technických faktorov, ako sú špecifické technické vlastnosti sietí 5G, a ii) iných faktorov, ako je právny a politický rámec, ktorý sa môže vzťahovať na dodávateľov zariadení informačných a komunikačných technológií v tretích krajinách.

                  4.

                  Na základe tohto vnútroštátneho posúdenia rizika a preskúmania a s prihliadnutím na prebiehajúce koordinované opatrenia na úrovni Únie by členské štáty mali:

                              a)

                              aktualizovať uplatňované bezpečnostné požiadavky a metódy riadenia rizík so zreteľom na siete 5G;

                              b)

                              aktualizovať príslušné povinnosti uložené podnikom, ktoré poskytujú verejné komunikačné siete alebo verejne dostupné elektronické komunikačné služby podľa článkov 13a a 13b smernice 2002/21/ES;

                              c)

                              pripojiť podmienky k všeobecnému povoleniu týkajúcemu sa zabezpečenia verejných sietí proti neoprávnenému prístupu a požadovať záväzky od podnikov, ktoré sa zúčastňujú na akýchkoľvek pripravovaných postupoch udeľovania práv na využívanie rádiových frekvencií v pásmach 5G, pokiaľ ide o dodržiavanie bezpečnostných požiadaviek na siete podľa smernice 2002/20/ES;

                              d)

                              uplatňovať iné preventívne opatrenia zamerané na zmiernenie potenciálnych rizík v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

                  5.

                  Opatrenia uvedené v bode 4 by mali zahŕňať posilnené povinnosti dodávateľov a prevádzkovateľov, pokiaľ ide o zaistenie bezpečnosti citlivých častí sietí, a v prípade potreby aj povinnosti, ako je poskytovanie relevantných informácií o plánovaných zmenách v elektronických komunikačných sieťach a zavedenie požiadavky, aby vnútroštátne audítorské/certifikačné laboratóriá na účely bezpečnosti a integrity vopred otestovali špecifické komponenty a systémy informačných technológií.

                  6.

                  Spoločné preskúmania bezpečnosti by mali vykonávať dva alebo viacero členských štátov, pričom by mali využívať a zdieľať vhodné technické odborné znalosti a zariadenia týkajúce sa infraštruktúr, ktoré tvoria základ digitálneho ekosystému a sietí 5G, napríklad vtedy, keď ten istý podnik prevádzkuje alebo buduje sieťovú infraštruktúru vo viac ako jednom členskom štáte, alebo ak sú si konfigurácie siete veľmi podobné. Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), Europol a Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) by mali uprednostniť žiadosti členských štátov o podporu v tejto oblasti. Výsledky týchto preskúmaní by sa mali postúpiť skupine pre spoluprácu a sieti jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov.

            IV.   KOORDINOVANÉ OPATRENIA NA ÚROVNI ÚNIE

                  7.

                  S cieľom rozvíjať spoločný prístup k riešeniu rizík v oblasti kybernetickej bezpečnosti, pokiaľ ide o siete 5G, by členské štáty mali v rámci skupiny pre spoluprácu do 30. apríla 2019 začať fungovať v rámci samostatného pracovného okruhu. Členské štáty by mali vyzvať príslušné orgány, aby sa v prípade potreby zúčastňovali na práci skupiny pre spoluprácu.

         Koordinované európske posúdenie rizika

                  8.

                  Členské štáty by si mali vymieňať informácie medzi sebou a s príslušnými orgánmi Únie s cieľom zvyšovať spoločné povedomie o existujúcich a potenciálnych rizikách v oblasti kybernetickej bezpečnosti spojených so sieťami 5G.

                  9.

                  Členské štáty by mali postúpiť svoje vnútroštátne posúdenia rizík Komisii a Agentúre Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) do 15. júla 2019.

                  10.

                  Agentúra Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) by mala dokončiť špecifické mapovanie situácie v súvislosti s kybernetickými hrozbami pre siete 5G. Tento proces by mala podporovať skupina pre spoluprácu a sieť jednotiek pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov zriadená podľa smernice (EÚ) 2016/1148.

                  11.

                  Pri zohľadnení všetkých týchto prvkov by členské štáty s podporou Komisie a spolu s Agentúrou Európskej únie pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) mali do 1. októbra 2019 dokončiť spoločné preskúmanie vystavenia celej Únie rizikám súvisiacim s infraštruktúrami, ktoré tvoria základ digitálneho ekosystému, a najmä sietí 5G.

                  12.

                  V rámci tohto spoločného preskúmania by sa mala uprednostniť analýza rizík, ktoré sa vzťahujú na mimoriadne citlivé alebo zraniteľné prvky obsiahnuté v hlavných prvkoch sietí 5G, na stredisko prevádzky a údržby, ako aj na prvky prístupovej siete 5G, ktoré sa používajú na priemyselné účely.

                  13.

                  V druhej fáze by sa toto spoločné preskúmanie malo rozšíriť na ďalšie strategické prvky digitálneho hodnotového reťazca.

         Spoločný súbor nástrojov Únie na riešenie rizík

                  14.

                  Práca skupiny pre spoluprácu by mala identifikovať osvedčené postupy uplatňované na vnútroštátnej úrovni typu uvedeného v bode 4. Na základe týchto vnútroštátnych osvedčených postupov by sa do 31. decembra 2019 mal schváliť súbor vhodných, účinných a primeraných opatrení na riadenie prípadných rizík s cieľom zmierniť zistené riziká v oblasti kybernetickej bezpečnosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, podľa ktorého by Komisia vypracovala minimálne spoločné požiadavky v záujme ďalšieho zaistenia vysokej úrovne kybernetickej bezpečnosti sietí 5G v celej Únii.

                  15.

                  Tento súbor nástrojov by mal zahŕňať:

                              a)

                              zoznam typov bezpečnostných rizík, ktoré môžu ovplyvniť kybernetickú bezpečnosť sietí 5G (napr. riziko dodávateľského reťazca, riziko zraniteľného softvéru, riziko v prípade kontroly prístupu, riziká vyplývajúce z právneho a politického rámca, ktorý sa môže vzťahovať na dodávateľov zariadení informačných a komunikačných technológií v tretích krajinách); a

                              b)

                              súbor možných zmierňujúcich opatrení (napr. certifikácia hardvéru, softvéru alebo služieb uskutočnená treťou stranou, formálne hardvérové a softvérové testy alebo kontroly zhody, procesy na zabezpečenie existencie kontrol prístupu a ich presadzovanie, identifikovať výrobky, služby alebo dodávateľov, ktoré resp. ktorí sa považujú za potenciálne nie bezpečných atď.). Uvedené opatrenia by sa mali týkať každého typu bezpečnostného rizika zisteného v jednom alebo viacerých členských štátoch na základe posúdenia rizika.

                  16.

                  Po vytvorení európskych systémov certifikácie kybernetickej bezpečnosti relevantných pre siete 5G by členské štáty mali v súlade s právom Únie prijať vnútroštátne technické predpisy stanovujúce povinnú certifikáciu výrobkov, služieb alebo systémov informačných a komunikačných technológií, na ktoré sa tieto systémy certifikácie vzťahujú.

                  17.

                  Členské štáty by spolu s Komisiou mali určiť podmienky týkajúce sa bezpečnosti verejných sietí pred neoprávneným prístupom, ktoré sa majú pripojiť k všeobecnému povoleniu a požiadavkám týkajúcim sa bezpečnosti sietí, s cieľom získať záväzky od podnikov, ktoré sa zúčastňujú na postupoch udeľovania práv na využívanie frekvenčného spektra v pásmach 5G podľa smernice 2002/20/ES. Tie by sa mali podľa možnosti premietnuť do opatrení prijatých v bode 4 písm. c).

                  18.

                  Členské štáty by mali s Komisiou spolupracovať na vypracovaní osobitných bezpečnostných požiadaviek, ktoré by sa mohli uplatňovať v rámci verejného obstarávania týkajúceho sa sietí 5G. To by malo zahŕňať povinné požiadavky na zavedenie systémov certifikácie kybernetickej bezpečnosti do verejného obstarávania, pokiaľ tieto systémy ešte nie sú pre všetkých dodávateľov a prevádzkovateľov záväzné.

            V.   PRESKÚMANIE

                  19.

                  Členské štáty by mali s Komisiou spolupracovať na posúdení účinkov tohto odporúčania do 1. októbra 2020 s cieľom určiť vhodné spôsoby napredovania. V tomto posúdení by sa mal zohľadniť výsledok koordinovaného posúdenia rizík v Únii a súbor nástrojov Únie.

         V Štrasburgu 26. marca 2019

               Za Komisiu

            Julian KING

               Člen Komisie

         (1)  COM(2016) 588 final.

         (2)  Závery Európskej rady z 21. a 22. marca 2019.

         (3)  Správa o stave Únie v roku 2018 – Čas na európsku suverenitu, 12. septembra 2018.

         (4)  JOIN(2019) 5 final.

         (5)  www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//EN.

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33) a osobitné smernice.

         (7)  Smernica Európskeho Parlamentu a rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36).

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné siete a služby (smernica o povolení) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 21).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).

         (10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13.

         (11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

         (12)  Návrh Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o Agentúre EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), o zrušení nariadenia (EÚ) č. 526/2013 a o certifikácii kybernetickej bezpečnosti informačných a komunikačných technológií („akt o kybernetickej bezpečnosti“) [COM (2017) 477 final – 2017/0225 (COD)].

         (13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

         (14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

         (15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/452 z 19. marca 2019, ktorým sa ustanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie (Ú v EÚ L 79I, 21.3.2019, s. 1.).

         (16)  Aukčný postup, pokiaľ ide minimálne o jedno frekvenčné pásmo, je na rok 2019 naplánovaný v 11 členských štátoch: Rakúsko, Belgicko, Česká republika, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Maďarsko, Írsko, Holandsko, Litva, Portugalsko. Na rok 2020 je naplánovaných ďalších šesť aukcií: Španielsko, Malta, Litva (rôzne frekvencie), Slovensko, Poľsko, Spojené kráľovstvo. Zdroj: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/.