title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/46

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/14
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2011 a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Talianska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo bol začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante zakotvenej v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Taliansko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Taliansko 30. apríla 2012 predložilo svoj program stability na roky 2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Taliansko postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Komisia dospela v hĺbkovom preskúmaní k záveru, že v Taliansku existuje určitá, aj keď nie nadmerná nerovnováha. Zatiaľ čo verejný dlh je v rámci Paktu o stabilite a raste dôkladne kontrolovaný, makroekonomický vývoj v oblasti výkonnosti vývozu si zasluhuje pozornosť, aby sa znížilo riziko nepriaznivých účinkov na fungovanie hospodárstva.

               (10)

               Na základe posúdenia aktualizovaného programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádza uvedený program, je realistický za predpokladu, že nenastane ďalšie zhoršenie podmienok na finančnom trhu. V súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2012 sa očakáva, že reálny HDP sa v roku 2012 prudko zníži a že sa postupne zlepší v roku 2013. V súlade s postupom pri nadmernom deficite je cieľom rozpočtovej stratégie stanovenej v programe stability znížiť do roku 2012 celkový deficit verejných financií pod úroveň referenčnej hodnoty 3 % HDP uvedenej v zmluve, a to ďalším obmedzovaním výdavkov a dodatočnými príjmami. Po korekcii nadmerného deficitu sa v programe stability potvrdzuje strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení a ktorý primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Taliansko má prostredníctvom opatrení prijatých už v rokoch 2010 – 2011 dosiahnuť tento cieľ v roku 2013, t. j. o rok skôr, než bolo stanovené v predchádzajúcom programe stability. Vychádzajúc z (prepočítanej) štrukturálnej rozpočtovej rovnováhy (5) dosahuje plánované priemerné ročné fiškálne úsilie na roky 2010 – 2012 úroveň značne nad 0,5 % HDP odporúčanú Radou v rámci postupu pri nadmernom deficite. Tempo štrukturálnych úprav predpokladané v roku 2013 umožní Taliansku v danom roku dosiahnuť strednodobý cieľ a plánovaná miera rastu výdavkov verejnej správy by s prihliadnutím na diskrečné opatrenia na strane príjmov bola v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste.
               V programe stability sa predpokladá, že v roku 2012 miera zadlženia verejných financií dosiahne vrchol a potom, ako sa zvýši primárny prebytok, začne klesať zrýchľujúcim sa tempom. V rokoch 2013 – 2014 sa Taliansko bude nachádzať v prechodnom období a jeho rozpočtové plány by mali zaistiť dostatočný pokrok pri dodržiavaní referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu, ako bolo potvrdené v prognóze útvarov Komisie z jari 2012. Podľa plánov Talianska bude referenčná hodnota pre zníženie dlhu splnená na konci prechodného obdobia (2015). Dosiahnutie uvedených výsledkov v oblasti deficitu a dlhu si bude vyžadovať prísne a dôkladné plnenie rozpočtu v rámci opravných opatrení prijatých v rokoch 2010 – 2011.

               (11)

               Pokiaľ ide o fiškálny rámec, taliansky parlament schválil zákon, ktorým sa do talianskej ústavy zavádza pravidlo vyrovnaného rozpočtu. Na konkretizovanie hlavných znakov tohto pravidla, t. j. podrobných dojedaní o jeho použití, primeraných opravných mechanizmov a únikových ustanovení, ako aj potrebnej spolupráce medzi rôznymi úrovňami verejnej správy, budú potrebné vykonávacie právne predpisy. Vláda sa zaviazala usilovať o trvalé zlepšenie efektívnosti a kvality výdavkov verejnej správy prostredníctvom hĺbkových prieskumov o výdavkoch na všetkých úrovniach verejnej správy. Tieto prieskumy by mali takisto viesť k tomu, že sa budú uprednostňovať výdavkové položky podporujúce rast. S rovnakým cieľom sa použitie štrukturálnych fondov nanovo upraví prostredníctvom opatrení prijatých v marci 2011 a v kohéznom akčnom pláne z novembra 2011, pričom pôjde aj o zrýchlenie využívania štrukturálnych fondov. Významné nedostatky, pokiaľ ide o kapacity verejnej správy, najmä v konvergenčných regiónoch, naďalej bránia využívaniu fondov.

               (12)

               Hospodársku výkonnosť krajiny nepriaznivo ovplyvnila štruktúra daňového systému a vysoká úroveň daňových únikov a práce na čierno. Daňová disciplína a riadenie sú takisto ovplyvnené rozsiahlymi daňovými výdavkami a zložitými a zaťažujúcimi administratívnymi postupmi. Presun daňového zaťaženia z výrobných faktorov na spotrebu a majetok, ktorý už bol schválený legislatívnymi reformami, je dôležitým prvým krokom smerom k tomu, aby bola daňová štruktúra viac zameraná na rast. Potrebné je však pokračovať v tomto presune a zároveň zohľadňovať prerozdeľovacie účinky.

               (13)

               Dohoda sociálnych partnerov z júna 2011 s cieľom reformovať rámec kolektívneho vyjednávania o mzdách bola formalizovaná v právnych predpisoch. Mala by umožňovať rozsiahlejšie používanie zmlúv na úrovni podnikov, čím sa lepšie zohľadnia potreby jednotlivých výrobných činností, pričom toto používanie by bolo potrebné monitorovať. Aby sa však plne riešila otázka dynamickejších nominálnych jednotkových nákladov práce než u obchodných partnerov Talianska, ktorá je faktorom straty konkurencieschopnosti Talianska, mal by sa ďalej reformovať systém vyjednávania o mzdách, ktorý by umožňoval pružnejšie dohody na úrovni sektorov v rámci krajiny. V apríli 2012 vláda navrhla ambicióznu reformu trhu práce na riešenie dlhodobých problémov talianskeho trhu práce vrátane jeho segmentácie. Túto reformu treba urýchlene prijať a zabezpečiť, aby jej cieľ a úroveň ambícií ostali úmerné výzvam talianskeho trhu práce. Rozsah a účinnosť liberalizácie systému služieb zamestnanosti by sa mali dôkladne sledovať.

               (14)

               Napriek snahám zvýšiť zamestnateľnosť žien, najmä prostredníctvom cielených fiškálnych stimulov, je miera zamestnanosti talianskych žien výrazne nižšia (46,5 % v roku 2011), než je priemer EÚ-27 (58,5 % v roku 2011). Potrebné sú ďalšie opatrenia v oblasti zariadení starostlivosti o deti a starších občanov. Najmä pre staršie ženy v súkromnom sektore je situácia ťažká, keďže vek odchodu do dôchodku sa pre ženy zvýši o päť rokov medzi 2012 a 2018.

               (15)

               Zamestnanosť mladých ľudí v Taliansku dosiahla v roku 2011 v priemere 29,1 % a v prvých mesiacoch roku 2012 ďalej rástla. Najmä zamestnanosť absolventov inštitúcií terciárneho vzdelávania je vysoká, pričom existuje jasný nesúlad medzi nadobudnutými zručnosťami a tými, ktoré sú potrebné na trhu práce. To, že sa podporuje učňovské vzdelávanie ako dôležitá vstupná brána na trh práce, je potešiteľné, avšak vyžaduje si to presadenie primeraných nástrojov, ako je nový systém noriem zamestnávania a odbornej prípravy a schém pre osvedčenia o zručnostiach. Komisia zriadila akčný tím na presmerovanie kohéznych fondov smerom k opatreniam na podporu zamestnávania mladých ľudí a rozvoj malých a stredných podnikov (MSP).

               (16)

               Miera predčasného ukončovania školskej dochádzky vo výške 18,8 % na celoštátnej úrovni so silnými regionálnymi rozdielmi nepriaznivo vplýva na nezamestnanosť mladých ľudí. Kombináciou preventívnych, intervenčných a kompenzačných opatrení by sa malo cielenejšie a koordinovanejšie postupovať pri riešení problematiky predčasného ukončenia školskej dochádzky. Nedostatočné výsledky systému terciárneho vzdelávania by sa mali takisto riešiť, okrem iného plným uskutočňovaním reformy univerzít z roku 2010 a silnejším prepojením medzi výkonnosťou univerzít a prideľovaním verejných financií.

               (17)

               Taliansko prijalo dôležité opatrenia na liberalizáciu služieb, najmä profesionálnych služieb, a na zlepšenie hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach. Existujú však mnohoraké problémy v odvetviach energetiky a dopravy, najmä v sektore železníc a prístavov, v ktorých pretrvávajú významné problémy v oblasti infraštruktúry a trhu.

               (18)

               Aj keď boli niektoré opatrenia na podporenie zjednodušenia verejnej správy už prijaté, podnikateľské prostredie v Taliansku ostáva zložité. Najmä justičný systém trpí viacerými nedostatkami pri využívaní zdrojov, v procedurálnej oblasti a inštitucionálnej organizácii, ktoré sa odrážajú v nízkej výkonnosti systému talianskej občianskej spravodlivosti, predovšetkým v príliš dlhom trvaní riešenia prípadov a v počte nevyriešených prípadov.

               (19)

               Prístup k financovaniu je pre malé a stredné podniky náročný a intenzita rizikového kapitálu je nízka. V decembri 2011 bola zavedená odpočítateľná položka na nové korporatívne vlastné imanie (Allowance for new Corporate Equity), ktorá umožňuje podnikom odrátať od zdaniteľného príjmu fiktívnu návratnosť z nových injekcií do vlastného imania. Tým by sa mala uľahčiť expanzia malých a stredných podnikov a investovanie do inovácií. Aj keď boli prijaté určité opatrenia na podporu výskumu a vývoja v súkromnom sektore, najmä refinancovanie daňových bonusov pre investície podnikov do výskumu, intenzita zostáva nízka a implementácia projektov inovatívneho charakteru je slabá.

               (20)

               Taliansko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zvyšovania zamestnanosti, zlepšovania konkurencieschopnosti, udržateľnosti verejných financií a zároveň posilňovania finančnej stability. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v nižšie uvedených odporúčaniach.

               (21)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Talianska. Posúdila program stability a národný program reforiem a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Talianska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (6).

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1).

               (23)

               Rada na základe výsledkov hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1), (4), (5) a (6),

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonať rozpočtovú stratégiu v zmysle plánu a zaistiť, aby bol nadmerný deficit v roku 2012 odstránený. Zaručiť plánované štrukturálne primárne prebytky a postarať sa o to, aby pomer dlhu k HDP nabral do roku 2013 klesajúci kurz. Zabezpečiť primeraný pokrok pri plnení strednodobého rozpočtového cieľa, pri ktorom sa dodrží referenčná hodnota pre výdavky a dosiahne dostatočný pokrok na ceste k dodržaniu referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu.

               2.

               Zabezpečiť, aby konkretizovanie hlavných znakov ústavného pravidla o vyrovnanom rozpočte vo vykonávacích právnych predpisoch vrátane primeraných mechanizmov koordinácie medzi úrovňami verejnej správy bolo v súlade s rámcom EÚ. Sledovať trvalé zlepšenie efektívnosti a kvality verejných výdavkov prostredníctvom plánovaných prieskumov o výdavkoch a vykonávania kohézneho akčného plánu z roku 2011, ktorým sa má zlepšiť využívanie a riadenie finančných prostriedkov EÚ, najmä na juhu Talianska.

               3.

               Prijať ďalšie opatrenia na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí vrátane zlepšenia významu vzdelávania pre trh práce a uľahčenia prechodu do pracovného pomeru, aj prostredníctvom stimulov pre mladých podnikateľov v zakladaní podnikov a prijímania zamestnancov. Posilniť uznávanie zručností a kvalifikácii v celej krajine s cieľom podporiť mobilitu pracovnej sily. Prijať opatrenia na zníženie miery predčasného opúšťania inštitúcií terciárneho vzdelávania a boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky.

               4.

               Prijať reformu trhu práce, ktorá je prioritou pri riešení segmentácie trhu práce, a zriadiť integrovaný režim príspevkov v nezamestnanosti. Prijať ďalšie opatrenia na vytvorenie stimulov pre účasť žien na trhu práce, najmä prostredníctvom poskytovania starostlivosti o deti a starších občanov. Monitorovať a v prípade potreby posilniť vykonávanie nového rámca stanovovania miezd s cieľom prispieť k zosúladeniu rastu miezd a produktivity na úrovni odvetví a spoločností.

               5.

               Bojovať proti daňovými únikom. Postupovať proti tieňovej ekonomike a práce na čierno, napríklad zintenzívnením previerok a kontrol. Prijať opatrenia na zníženie rozsahu daňových výnimiek, úľav a znížených sadzieb DPH a zjednodušiť daňový zákonník. Prijať ďalšie opatrenia na presun daňového zaťaženia z oblasti kapitálu a práce na majetok a spotrebu, ako aj životné prostredie.

               6.

               Vykonať prijaté liberalizačné a zjednodušujúce opatrenia v sektore služieb. Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie prístupu na trh v sieťových odvetviach, ako aj kapacity infraštruktúry a vzájomného prepojenia. Ďalej zjednodušiť regulačný rámec pre podniky a zlepšiť administratívnu kapacitu. Zlepšiť prístup k finančným nástrojom, najmä k vlastnému imaniu, s cieľom financovať rastúce podniky a inovácie. Vykonať plánovanú reorganizáciu systému civilnej justície a podporovať použitie alternatívnych mechanizmov urovnávania sporov.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 215, 21.7.2011, s. 4.

      (5)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe, s použitím spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z28. decembra 2004, ktorým sa dopĺňa odporúčanie 96/129/ES o európskom zbrojnom paseText s významom pre EHP

text:
               12.1.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 9/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 28. decembra 2004,
   ktorým sa dopĺňa odporúčanie 96/129/ES o európskom zbrojnom pase
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/11/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211 druhú zarážku,

               (1)

               Smernica Rady 91/477/EHS z 18. júna 1991 o kontrole získavania a vlastnenia zbraní (1) plánuje zavedenie európskeho zbrojného pasu.

               (2)

               Odporúčaním Komisie 93/216/EHS z 25. februára 1993 o európskom zbrojnom pase (2) a odporúčaním Komisie 96/129/ES z 12. januára 1996, ktorým sa dopĺňa odporúčanie 93/216/EHS o európskom zbrojnom pase (3), Komisia vyzvala členské štáty zaviesť tento dokument podľa predlohy uvedenej v prílohe k týmto odporúčaniam.

               (3)

               Táto predloha európskeho zbrojného pasu musí byť upravená z dôvodu vstupu nových členských štátov,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Článok 1
   Česká republika, Estónska republika, Cyperská republika, Lotyšská republika, Litovská republika, Maďarská republika, Maltská republika, Poľská republika, Slovinská republika a Slovenská republika zavedú európsky zbrojný pas podľa predlohy uvedenej v prílohe.
   Článok 2
   Ďalšie členské štáty, ktoré už vydávajú európsky zbrojný pas v súlade s predlohou uvedenou v prílohe k odporúčaniu 96/129/ES, zavedú tento pas postupne v súlade s predlohou uvedenou v prílohe postupne s vyčerpávaním zásob predošlého pasu a najneskôr 1. mája 2006.

      V Bruseli 28. decembra 2004

            Za Komisiu

         Günter VERHEUGEN

            Podpredseda

      (1)  Ú. v. ES L 256, 13.9.1991, s. 51.

      (2)  Ú. v. ES L 93, 17.4.1993, s. 39.

      (3)  Ú. v. ES L 30, 8.2.1996, s. 47.

      PRÍLOHA
      Úprava Európskeho zbrojného pasu (predloha z roku 1996) vrátane náležitých jazykových modifikácií, ktoré si vyžaduje rozšírenie 1. mája 2004.


				|

		52013DC0356

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na roky 2012 – 2017 /* COM/2013/0356 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Estónska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na roky 2012 – 2017
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti,
v súvislosti s ktorými je potrebné vykonať opatrenia na oživenie
potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov a predsedovia
vlád sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý
poskytol ucelený rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ aj na
úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých dostupných stimulov, nástrojov a
politík. Rozhodli o opatrení, ktoré treba prijať na úrovni členských
štátov, a predovšetkým vyjadrili plné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie
Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada prijala 6. júla 2012
odporúčanie k národnému programu reforiem Estónska na rok 2012 a
predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Estónska na
roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia prijala 28. novembra
2012 ročný prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu
hospodárskych politík na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave
makroekonomických nerovnováh prijala správu o mechanizme varovania[6], v ktorej neurčila
Estónsko za jeden členských štátov, v súvislosti s ktorým sa
vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada schválila 14.
marca 2013 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu
a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov
krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Estónsko predložilo 30.
apríla 2013 svoj program stability na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov
2012 – 2017, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je realistický pre roky 2013 – 2014, v
ktorých sa predpokladá, že rast reálneho HDP dosiahne v priemere okolo
3,3 %. V prognóze Komisie z jari 2013 sa na obdobie rokov
2013 – 2014 predpokladá rast vo výške 3,5 %. Estónsko dosiahlo v roku
2012 celkový rozpočtový deficit vo výške 0,3 % HDP. V programe sa
potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny
prebytok. Ide o ambicióznejší cieľ, než sa vyžaduje podľa Paktu
stability a rastu. Keďže štrukturálne saldo Estónska bolo v roku 2012
v prebytku, krajina dosiahla svoj strednodobý cieľ o rok skôr, než sa
predpokladalo v predchádzajúcom programe. Cieľom rozpočtovej
stratégie načrtnutej v programe stability je zabezpečiť
udržateľnú fiškálnu politiku, ktorá podporuje vyvážený rast, tým, že sa aj
naďalej bude zachovávať strednodobý cieľ a súčasne sa
zabezpečia dostatočné fiškálne rezervy a zníži sa daňové
zaťaženie práce. V programe sa predpokladá, že plánovaný celkový
deficit dosiahne v roku 2013 úroveň 0,5 % HDP,
v prognózovanom období sa zlepší, v roku 2014 dôjde k vyrovnaniu
a následne sa vytvorí prebytok. Z celkového posúdenia
prepočítaného štrukturálneho salda vrátane analýzy referenčnej
hodnoty pre výdavky vyplýva, že Estónsko sa v roku 2013 podstatne neodchýli od
strednodobého cieľa a v roku 2014 sa vráti k štrukturálnemu prebytku.
Pomer zadlženosti je značne pod úrovňou 60 % HDP a podľa
programu pravdepodobne klesne po roku 2013 na približne 9 % v rokoch
2015 – 2016. Estónsko plánuje v roku 2013 zaviesť pravidlo
štrukturálneho rozpočtového salda v súlade s požiadavkami Zmluvy
o stabilite, koordinácii a správe. Pravidlo by malo byť doplnené
posilnením záväznej povahy viacročných cieľov na strane výdavkov
hneď, ako bude toto rozpočtové pravidlo zavedené.
(9)       Pokiaľ ide o trh
práce, napriek tomu, že zamestnanosť aj naďalej rastie, stále
pretrvávajú prekážky rastu vrátane pretrvávajúcej nezamestnanosti mladých
a dlhodobej nezamestnanosti, nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými
zručnosťami, narastajúceho nedostatku pracovnej sily vrátane straty
pracovnej sily z dôvodu dlhodobých zdravotných problémov. Systém
sociálnych dávok by mal byť flexibilnejší a lepšie zacielený
a mal by nezamestnaným a neaktívnym osobám, ktoré by sa mohli
opätovne zamestnať, poskytovať podporné služby a stimuly,
pričom by sa zároveň mali posilniť aktivačné opatrenia, aby
sa zabezpečili ich dosah na tých, ktorí to najviac potrebujú. Nákladová
efektívnosť výdavkov na rodinnú politiku by sa mohla zlepšiť
rozpočtovo neutrálnym spôsobom vrátane presunutia finančných
prostriedkov z rodičovských dávok na efektívnejšie opatrenia, ako
napríklad služby starostlivosti o deti, čo by malo mať pozitívny
účinok na zamestnanosť žien. Hospodársky vývoj v regiónoch sa musí
riešiť koordinovanejším spôsobom, aby sa dosiahli viditeľnejšie
výsledky.
(10)     V oblasti vzdelávania
a odbornej prípravy Estónsko čiastočne vykonalo odporúčania
z roku 2012; v roku 2012 sa prijala reforma vysokoškolského vzdelávania
a v roku 2013 sa má prijať nová komplexná reforma odborného
vzdelávania a odbornej prípravy. Bude potrebné venovať osobitnú
pozornosť s cieľom zabezpečiť dostatočné zapojenie
sociálnych partnerov a dostatočný počet kurzov učňovskej
prípravy v rámci odborného vzdelávania. Racionalizované poskytovanie
sekundárneho vzdelávania zostáva aj naďalej dôležitým záväzkom, ktorý
dosiaľ nebol splnený. Nezamestnanosť mladých ľudí, ktorá je
stále pomerne vysoká, je potrebné riešiť z hľadiska vysokého
podielu osôb bez profesijného alebo odborného vzdelania. Prístup k
celoživotnému vzdelávaniu nízko kvalifikovaných pracovníkov sa stále dostatočne
nerieši a opatrenia zamerané na nezamestnaných mladých ľudí nie vždy
spoľahlivo napĺňajú potreby na trhu práce. Neexistencia
prepojenia medzi verejným výskumným sektorom a hospodárstvom aj
naďalej brzdí rast produktivity a má vplyv na konkurencieschopnosť
Estónska. Okrem toho vzhľadom malú veľkosť hospodárstva je
internacionalizácia a prioritizácia systému výskumu a inovácií aj
naďalej výzvou.
(11)     Energetická
náročnosť Estónska je naďalej veľmi vysoká. Vláda síce
podnikla určité kroky, v týchto snahách je však potrebné pokračovať
a zintenzívniť ich, pričom je potrebné klásť dôraz na
renováciu obytných domov. Nové automobily v Estónsku sú energeticky
najnáročnejšie v EÚ a správanie spotrebiteľov sa nemení ani napriek
zvýšenej spotrebnej dani z palív. Ak Estónsko neprijme ďalšie
opatrenia, a to najmä v oblasti dopravy a bývania, je
nepravdepodobné, že dosiahne svoj cieľ týkajúci sa emisií skleníkových
plynov. Trh s energiou v Estónsku zostáva aj naďalej pomerne
izolovaný vzhľadom na to, že cezhraničné prepojenia sú
nedostatočné.
(12)     Poskytovanie služieb, ktoré má
miestna samospráva podľa zákona zabezpečovať, je vo väčšine
odvetví neefektívne, najmä pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť,
služby podpory rodiny, zdravotnú starostlivosť, vzdelávanie a dopravu. Je
tomu tak v dôsledku nízkej administratívnej kapacity miestnych samospráv
a nerovnováhe medzi príjmami a prenesenou zodpovednosťou miestnych
samospráv. Dosiaľ sa nezaviedol žiadny životaschopný plán na zlepšenie
miestnej samosprávy.
(13)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska. Posúdila
program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že sa
do budúceho vnútroštátneho rozhodovania poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených
odporúčaní 1 až 5.
(14)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Estónska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do
odporúčania 1.
(15)     V rámci európskeho
semestra Komisia tiež vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako
celku. Na tomto základe Rada vydala špecifické odporúčania určené
členským štátom, ktorých menou je euro. Estónsko by malo takisto
zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.       Uskutočňovať fiškálnu
politiku, ktorá podporuje rast, zachovať zdravú fiškálnu pozíciu
podľa plánu a zároveň zabezpečiť dodržiavanie
strednodobého rozpočtového cieľa počas obdobia trvania programu.
Doplniť plánované rozpočtové pravidlo záväznejšími viacročnými
výdavkovými pravidlami v rámci strednodobého rozpočtového rámca
a naďalej zvyšovať efektivitu verejných výdavkov.
2.       Zlepšiť stimuly, ktoré by motivovali
ľudí pracovať, tým, že sa zlepší konzistentnosť rôznych
existujúcich systémov sociálnych dávok, ako aj flexibilita a zacielenie
prideľovania dávok. Zlepšiť poskytovanie sociálnych služieb vrátane
starostlivosti o deti a súčasne zvýšiť efektívnosť
a nákladovú účinnosť rodinnej politiky. Posilniť
aktivačné opatrenia na uľahčenie návratu dlhodobo nezamestnaných
a osôb poberajúcich invalidné dávky a dávky v prípade pracovnej
neschopnosti na trh práce. Vypracovať koordinovanú stratégiu na podporu
hospodárskeho rozvoja v regiónoch postihnutých vysokou
nezamestnanosťou.
3.       Pokračovať v snahách
o zlepšenie relevantnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy
pre trh práce, a to aj väčším zapojením sociálnych partnerov
a vykonávaním cielených opatrení zameraných na boj proti nezamestnanosti
mladých. Výrazne zvýšiť účasť nízko kvalifikovaných osôb na
celoživotnom vzdelávaní. Zintenzívniť úsilie o prioritizáciu
a internacionalizáciu systémov výskumu a inovácií
a prehĺbiť spoluprácu medzi podnikmi, inštitúciami
vysokoškolského vzdelávania a výskumnými inštitúciami.
4.       Zlepšiť
energetickú efektívnosť, najmä pokiaľ ide o budovy
a dopravu, a posilniť environmentálne stimuly týkajúce sa
vozidiel a odpadu prostredníctvom zváženia zdanenia automobilov a/alebo
zvýšenia spotrebných daní z motorových palív. Urýchliť rozvoj cezhraničných
energetických prepojení v záujme diverzifikácie zdrojov energie
a podpory hospodárskej súťaže na trhu s energiou.
5.       Lepšie
vyvážiť príjmy a prenesené zodpovednosti miestnej samosprávy.
Zlepšiť efektívnosť miestnych samospráv a zabezpečiť
kvalitné poskytovanie verejných služieb na miestnej úrovni.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 356 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ
z 22. apríla 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia
Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  13. júna 2007 , ktorým sa určuje súbor opatrení na presadzovanie uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 338/97 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi [oznámené pod číslom K(2007) 2551]

text:
               20.6.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 159/45

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 13. júna 2007,
   ktorým sa určuje súbor opatrení na presadzovanie uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 338/97 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi
   [oznámené pod číslom K(2007) 2551]
   (2007/425/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Nelegálny obchod s druhmi uvedenými v nariadení Rady (ES) č. 338/97 z 9. decembra 1996 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi (1), ktorým sa vykonáva dohovor o medzinárodnom obchodovaní s voľne žijúcimi druhmi fauny a flóry, ktorým hrozí vyhynutie (ďalej len „CITES“), vážne znižuje stavy voľne žijúcich živočíchov, znižuje účinnosť programov na ochranu voľne žijúcich živočíchov, ohrozuje legálny, udržateľný obchod a udržateľný rozvoj predovšetkým rozvíjajúcich sa hospodárstiev mnohých produkčných krajín.

               (2)

               Pri posilnení úsilia presadzovať uplatňovanie nariadenia je dôležité zaoberať sa príčinou nelegálneho obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi.

               (3)

               Členské štáty v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 338/97 podnikajú potrebné kroky na zabezpečenie dodržiavania a presadzovania uplatňovania nariadenia (ES) č. 338/97 a v prípade potreby na začatie právneho konania.

               (4)

               Členské štáty a Komisia v súlade s článkom 15 nariadenia (ES) č. 338/97 musia zabezpečiť, aby sa prijali potrebné kroky na oboznámenie verejnosti a jej informovanie o ustanoveniach týkajúcich sa vykonávania CITES a tohto nariadenia.

               (5)

               Členské štáty v súlade s článkom 16 nariadenia (ES) č. 338/97 musia zabezpečiť uloženie vhodných a primeraných sankcií za porušenia uvedeného nariadenia.

               (6)

               Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora je povinnosťou členských štátov zabezpečiť, aby sankcie za porušenia boli účinné, primerané a odrádzajúce.

               (7)

               V súlade s článkom 10 Zmluvy o ES je koordinácia a spolupráca medzi členskými štátmi a ich orgánmi kľúčovým prvkom zabezpečenia účinného presadzovania uplatňovania nariadenia (ES) č. 338/97.

               (8)

               Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 338/97 si vyžaduje medzinárodnú spoluprácu, ktorá je takisto základom dosiahnutia cieľov CITES.

               (9)

               V štúdii Komisie o presadzovaní uplatňovania nariadení EÚ o obchode s voľne žijúcimi živočíchmi v EÚ 25 uverejnenej 26. novembra 2006 sa uznala potreba určiť prioritné oblasti na koordinovanú prácu a vypracovať súbor všeobecných usmernení bezproblémového uplatňovania nariadenia (ES) č. 338/97.

               (10)

               Rada vo svojich záveroch o zastavení straty biodiverzity (2) z decembra 2006 vyzýva členské štáty, aby vystupňovali úsilie pri boji proti nelegálnemu obchodu s druhmi určenými CITES, a apeluje na Komisiu a členské štáty, aby posilnili koordinovanú reakciu a opatrenia na presadzovanie uplatňovania CITES.

               (11)

               Súbor opatrení uvedený v tomto nariadení vychádza z diskusií skupiny na presadzovanie uplatňovania zriadenej podľa článku 14 nariadenia (ES) č. 338/97 a od výboru pre obchod s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami zriadeného podľa článku 18 uvedeného nariadenia,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               I.

               Členské štáty by mali vykonať opatrenia určené v tomto odporúčaní, aby sa presadilo uplatňovania nariadenia (ES) č. 338/97.

               II.

               Členské štáty by mali vykonať tieto opatrenia, aby sa zvýšila kapacita presadzovania uplatňovania:

                           a)

                           prijať národné akčné plány koordinácie presadzovania uplatňovania, pričom tieto plány by mali obsahovať jednoznačne vytýčené ciele a časové rámce a mali by sa pravidelne harmonizovať a prehodnocovať;

                           b)

                           zabezpečiť, aby všetky príslušné orgány mali na presadzovanie uplatňovania nariadenia (ES) č. 338/97 primerané finančné a ľudské zdroje a mali prístup k špecializovanému vybaveniu a odborným znalostiam;

                           c)

                           zabezpečiť, aby sankcie za porušenia nariadenia (ES) č. 338/97 v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora odrádzali od trestnej činnosti v súvislosti s obchodom s voľne žijúcimi živočíchmi, aby sa dôsledne uplatňovali, aby sa pri nich inter alia zohľadňovala trhová hodnota druhov, hodnota zachovania predmetných ohrozených druhov a vzniknuté náklady;

                           d)

                           na účely písmena c) realizovať školenia a podujatia na zvyšovanie informovanosti pre orgány na presadzovanie uplatňovania, orgány činné v trestnom stíhaní a súdnictvo;

                           e)

                           zabezpečiť, aby všetky príslušné orgány mali prístup k primeraným školeniam o nariadení (ES) č. 338/97 a o určovaní druhov;

                           f)

                           zabezpečiť primeranú informovanosť verejnosti a zúčastnených strán, predovšetkým s cieľom zvyšovať informovanosť o nepriaznivých vplyvoch nelegálneho obchodu s voľne žijúcimi druhmi;

                           g)

                           zabezpečiť presadzovanie uplatňovania nariadenia na území svojho štátu nielen prostredníctvom kontrol na hraničných prechodoch podľa nariadenia (ES) č. 338/97, ale predovšetkým aj prostredníctvom pravidelných kontrol obchodníkov a majiteľov vo vnútrozemí, ako sú obchody so zvieratami, šľachtitelia a pestovateľské škôlky;

                           h)

                           systematicky využívať vyhodnocovanie rizika a informácií s cieľom zabezpečiť dôkladné kontroly na hraničných priechodoch, ako aj na území krajiny;

                           i)

                           zabezpečiť zariadenia na dočasnú starostlivosť o zaistené alebo skonfiškované živé živočíchy a mechanizmy, pomocou ktorých sa týmto živočíchom v prípade potreby poskytne nový domov.

               III.

               Členské štáty, by mali prijať tieto opatrenia, aby sa zintenzívnila spolupráca a výmena informácií:

                           a)

                           zaviesť postupy koordinácie presadzovania uplatňovania nariadenia medzi všetkými zahrnutými vnútroštátnymi orgánmi inter alia prostredníctvom medziorgánových výborov, ako aj memoránd o porozumení a iných medziinštitucionálnych dohôd o spolupráci;

                           b)

                           príslušným pracovníkom umožniť prístup k existujúcim zdrojom, nástrojom a komunikačným kanálom na výmenu informácií súvisiacich s presadzovaním uplatňovania nariadenia (ES) č. 338/97 a CITES, aby pracovníci vrátane výkonného personálu mali k dispozícii všetky príslušné informácie;

                           c)

                           zriadiť vnútroštátne koordinačné strediská na výmenu informácií o obchode s voľne žijúcimi organizmami;

                           d)

                           sprostredkúvať príslušné informácie o dôležitých trendoch, zaistených živočíchoch a súdnych konaniach na pravidelných stretnutiach skupiny pre presadzovanie uplatňovania nariadenia, ako aj v období medzi stretnutiami;

                           e)

                           spolupracovať s príslušnými orgánmi na presadzovanie uplatňovania v iných členských štátoch pri vyšetrovaní priestupkov voči nariadeniu (ES) č. 388/97;

                           f)

                           pri koordinovaní vyšetrovania na úrovni Spoločenstva využívať prostriedky na komunikáciu, koordináciu a know-how Európskeho úradu pre boj proti podvodom;

                           g)

                           poskytovať informácie o sankciách za priestupky pri obchodovaní s voľne žijúcimi živočíchmi, aby sa zaručilo ich dôsledné uplatňovanie;

                           h)

                           podporovať vytváranie možností uplatňovania nariadenia (ES) č. 338/97 v iných členských štátoch vrátane programov školení a poskytovania podkladov a materiálov na školenia;

                           i)

                           poskytovať ostatným členským štátom k dispozícii existujúce nástroje a materiály na zvyšovanie informovanosti zúčastnených strán a verejnosti;

                           j)

                           poskytovať ostatným členským štátom podporu pri dočasnej starostlivosti a poskytovaní nového domova pre zaistené alebo skonfiškované živé živočíchy;

                           k)

                           úzko spolupracovať s riadiacimi orgánmi CITES a orgánmi na presadzovanie uplatňovania v krajinách pôvodu, tranzitu a spotreby mimo Spoločenstva, ako aj so sekretariátom CITES, ICPO Interpol a Svetovej colnej organizácie s cieľom pomáhať pri odhaľovaní, zabraňovaní a prevencii nelegálneho obchodu s voľne žijúcimi organizmami prostredníctvom výmeny informácií;

                           l)

                           poskytovať poradenstvo a podporu riadiacim orgánom CITES a orgánom na presadzovanie uplatňovania v krajinách pôvodu, tranzitu a spotreby mimo Spoločenstva s cieľom uľahčiť legálny a udržateľný obchod prostredníctvom správneho uplatňovania postupov;

                           m)

                           podporovať programy vytvárania možností v tretích krajinách s cieľom zlepšiť implementáciu a presadzovanie uplatňovania CITES inter alia prostredníctvom fondov na rozvoj spolupráce a v rámci budúcej Stratégie pomoci pre obchod (3);

                           n)

                           podporovať medziregionálnu spoluprácu pri boji proti nelegálnemu obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi inter alia nadväzovaním kontaktov s inými regionálnymi a subregionálnymi iniciatívami.

               IV.

               Informácie týkajúce sa opatrení prijatých na základe tohto odporúčania by sa mali Komisii poskytnúť súčasne s informáciami uvedenými v článku 15 ods. 4 písm. c) nariadenia (ES) č. 338/97.

      V Bruseli 13. júna 2007

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1332/2005 (Ú. v. EÚ L 215, 19.8.2005, s. 1).

      (2)  2773. zasadnutie Rady pre životné prostredie 18. decembra 2006.

      (3)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Na ceste k stratégii pomoci pre obchod EÚ – príspevok Komisie [KOM(2007) 163], v konečnom znení.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/12

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2014
   2014/C 247/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2012 – 2016.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej Česká republika nie je uvedená medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Česká republika predložila 16. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a 28. apríla 2014 svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe na rok 2014 je udržať deficit verejných financií počas programového obdobia pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. V konvergenčnom programe sa uvádza strednodobý cieľ vo výške – 1 % HDP, ktorý odráža požiadavky Paktu stability a rastu. Hoci rozpočtová stratégia v roku 2014 je v súlade s Paktom stability a rastu, v roku 2015 sa nepredpokladá splnenie požadovaných úprav v štrukturálnom vyjadrení, keďže sa očakáva zhoršenie prepočítaného štrukturálneho salda o 0,6 percentuálneho bodu. Navyše sa očakáva zvýšenie výdavkov verejnej správy, a to takým tempom, ktoré nie je v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky. Predpokladá sa, že prepočítané štrukturálne saldo sa od požadovaného postupu úprav odchýli aj v rokoch 2016 a 2017, v ktorých sa predpokladá prepočítané štrukturálne saldo vo výške – 1,6 %, resp. – 1,9 % HDP. Celkovo sa od roku 2015 očakáva riziko odchýlenia sa od postupu úprav smerujúcich k strednodobému cieľu. Podľa konvergenčného programu sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP, ktorý je pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP, v roku 2014 prechodne klesne o 1,1 percentuálneho bodu na 45 % HDP a v roku 2015 stúpne na 46 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedené v konvergenčnom programe, je realistický. Oproti hodnotám 2 %, resp. 2,4 % uvedeným v prognóze útvarov Komisie z jari 2014 sa podľa konvergenčného programu očakáva, že české hospodárstvo v roku 2014 porastie o 1,7 % a v roku 2015 o 2 %. Hlavné riziká rozpočtového výhľadu vyplývajú z vysokej miery neistoty, pokiaľ ide o budúci vývoj verejných investícií, a z potenciálnych jednorazových výdavkov v súvislosti s plánovanou zmluvou o prenájme bojových stíhačiek s predpokladaným vplyvom na zvýšenie deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2015.
               Podľa prognózy Komisie hrozí v roku 2015 značná odchýlka od strednodobého cieľa. Rozdiel oproti scenáru v konvergenčnom programe spočíva v odlišných predpokladoch, pokiaľ ide o politiky a diskrečné opatrenia v roku 2015. Vychádzajúc zo svojho posúdenia konvergenčného programu a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že deficit bol v roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady udržateľným spôsobom znížený pod hranicu 3 % HDP a že, zatiaľ čo v roku 2014 sa očakáva dosiahnutie strednodobého cieľa, hrozí, že v roku 2015 dôjde k výraznému odchýleniu sa od tohto cieľa.

               (9)

               Česká republika sa vymanila z dvojročnej recesie a v súčasnosti čelí výzve dosiahnutia udržateľného vysokého rastu v situácii, keď obyvateľstvo rýchlo starne. Verejné investície počas posledných rokov prudko klesali, pričom predovšetkým trpeli investície do infraštruktúry. Model rastu českého hospodárstva pred krízou sa opieral o silný prílev zahraničného kapitálu a výrazné zameranie na vývoz. Keďže priestor na dobiehanie založené na akumulácii výrobných faktorov (vrátane zahraničného kapitálu) sa ukazuje ako obmedzený, zmena orientácie hospodárstva na domáce hybné sily rastu by otvorila nové cesty k zvýšeniu produktivity. Základné prvky tohto procesu zahŕňajú podporu vzdelávania, odbornej prípravy a inovácií, ako aj posilnenie inštitúcií.

               (10)

               Vláda nedávno schválila Zmluvu o stabilite, koordinácii a správe, aj keď na jej ratifikáciu v parlamente sa stále čaká. Práca na komplexnej reforme fiškálneho rámca sa začala v roku 2011, jej prijatie a zavedenie je však stále neisté. Odložené bolo aj prijatie príslušných právnych predpisov na zabezpečenie dodržiavania smernice Rady 2011/85/EÚ (5).

               (11)

               V oblasti daňového systému stoja pred Českou republikou kľúčové výzvy v podobe zefektívnenia výberu daní a dosiahnutia daňovej štruktúry priaznivejšej pre rast. Česká republika prijala niektoré opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny, a to najmä v oblasti nepriamych daní, celkové náklady na dodržiavanie predpisov sú však ešte stále príliš vysoké. V tejto súvislosti ešte stále nedošlo k harmonizácii daňových základov (dane z príjmu, príspevky na zdravotné poistenie a sociálne zabezpečenie) a bolo zrušené zavedenie jednotného miesta na výber daní a odvodov plánované na rok 2015. Vláda však vyjadrila svoj zámer riešiť otázku harmonizácie daňových základov. Odporúčania z roku 2013 týkajúce sa daňovej štruktúry neboli zohľadnené. Zdaňovanie práce zostáva na vysokej úrovni, najmä pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami vrátane zamestnancov na kratší pracovný čas, a to hlavne z dôvodu zvýšenia príspevkov na sociálne zabezpečenie. Existuje určitý potenciál na posun zdaňovania od práce k iným oblastiam, ako sú napríklad environmentálne dane a periodické dane z nehnuteľného majetku, ktoré sú v obidvoch prípadoch relatívne nízke. Pretrvávajú podstatné rozdiely v daňovo-odvodovom zaťažení a sociálnych príspevkoch v prípade zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb, čo vedie k zužovaniu daňového základu a vytvára stimuly na zakladanie fiktívnej samostatne zárobkovej činnosti s nespravodlivými dôsledkami pre osoby zamestnané na základe riadnej pracovnej zmluvy.

               (12)

               Z dlhodobého hľadiska Česká republika čelí stredne vysokým rizikám udržateľnosti, spôsobeným vo veľkej miere predpokladaným zvýšením výdavkov v oblasti dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti. Podľa platných právnych predpisov sa v dlhodobom výhľade plánuje zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku, zo strednodobého hľadiska je však tento postup príliš pomalý. Vláda zamýšľa zaviesť revízny mechanizmus na prispôsobovanie veku odchodu do dôchodku zmenám strednej dĺžky života, ide však len o čiastočnú reakciu na výzvu v podobe medzery udržateľnosti. V roku 2015, teda o rok skôr než sa plánovalo, okrem toho dôjde k ukončeniu dočasného zníženia indexácie dôchodkov, pričom štandardný mechanizmus indexácie dôchodkov (ceny plus tretina rastu reálnych miezd) nebol revidovaný. Obmedzený pokrok bol zaznamenaný pri podpore zamestnateľnosti starších pracovníkov. K žiadnemu pokroku nedošlo pri zlepšovaní nákladovej účinnosti verejných výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti. Sektor nemocničnej starostlivosti sa vyznačuje prebytkom kapacity, čo poukazuje na priestor pre potenciálne zlepšenie nákladovej účinnosti a riadenia.

               (13)

               Bolo vykonaných niekoľko počiatočných krokov na zvýšenie kapacity a zlepšenie kvality verejných služieb zamestnanosti. Uberajú sa správnym smerom, musí sa však posúdiť ich vplyv. Aktívne politiky trhu práce naďalej trpia nedostatočným financovaním a nie sú efektívne zacielené na ženy s malými deťmi, mladých ľudí a starších pracovníkov. Napriek relatívne vysokej celkovej miere zamestnanosti tieto skupiny nemajú na trhu práce zodpovedajúce zastúpenie. Obmedzený prístup k finančne dostupným zariadeniam a službám starostlivosti o deti a pomerne nízke využívanie práce na kratší pracovný čas brzdí účasť žien na trhu práce. Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov bol v roku 2012 ešte stále jeden z najvyšších v Únii.

               (14)

               Znepokojujúca je kvalita českého vzdelávacieho systému a jeho relevantnosť pre trh práce. Boli prijaté určité opatrenia na zlepšenie rámca pre hodnotenie v oblasti povinnej školskej dochádzky, výzvou však zostávajú nadväzujúce opatrenia v školách a pri práci so žiakmi so slabšími výsledkami. Problémom, ktorý chce vláda riešiť, je aj atraktívnosť učiteľských povolaní. Nízke zapojenie rómskych detí do všeobecného inkluzívneho predprimárneho vzdelávania, ako aj do primárneho vzdelávania zostáva výzvou na ceste k ich integrácii. Reforma vysokoškolského vzdelávania bola odložená a žiadny pokrok nebol dosiahnutý ani pri zlepšovaní systému akreditácie a financovania vysokoškolského vzdelávania. Boli zavedené len malé zmeny, pokiaľ ide o financovanie výskumných inštitúcií. Uvedená reforma pritom zohráva kľúčovú úlohu pri vytváraní správnych stimulov pre výskumných pracovníkov z verejného sektora v úsilí o dosiahnutie excelentnosti, pri riešení spoločenských výziev a spolupráci s podnikateľským sektorom.

               (15)

               Začal sa proces deregulácie veľkého počtu regulovaných profesií, pokračuje však pomalým tempom a neprináša bezprostredný úžitok vyplývajúci zo zosilnenia konkurencie v sektore služieb. Česká republika prijala niekoľko počiatočných opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti, a to najmä prostredníctvom stimulov z verejných zdrojov na podporu sektora stavebníctva. Potenciál úspor energie je stále značný a ambicióznejšie opatrenia by mohli prispieť aj k zníženiu energetickej závislosti.

               (16)

               Výzvu s negatívnymi hospodárskymi dôsledkami naďalej predstavuje kvalita a efektívnosť verejnej správy. Dlho očakávaný zákon o štátnej službe ešte nebol prijatý, pričom jeho prijatie je kľúčovou prioritou vlády. Obmedzený pokrok bol dosiahnutý v boji proti korupcii. Najvýznamnejšie právne predpisy, ktoré sú súčasťou stratégie boja proti korupcii na roky 2013 – 2014, neboli prijaté. Stále ešte nebola sformulovaná jasná dlhodobá vízia trvalých riešení tejto otázky, ktorá má veľký význam pre rozvoj hospodárstva a spoločnosti. Realizácia verejných obstarávaní na miestnej a regionálnej úrovni je poznačená zbytočnými prieťahmi. Nové pravidlá verejného obstarávania sú krokom späť, pretože odstraňujú niektoré zo záruk transparentnosti. Obmedzený pokrok bol dosiahnutý pri zlepšovaní využívania fondov EÚ. Vysoké miery chybovosti, o ktorých orgán auditu informoval v prípade niekoľkých programov koncom roka 2013, však poukazujú na potrebu ďalšieho úsilia.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Českej republiky a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2014 – 2015 prijala opatrenia s cieľom:

               1.

               Po náprave nadmerného deficitu udržať zdravú fiškálnu pozíciu v roku 2014. V záujme zabezpečenia dosiahnutia strednodobého cieľa významným spôsobom posilniť rozpočtovú stratégiu v roku 2015 a potom zostať na úrovni strednodobého cieľa. Uprednostniť výdavky podporujúce rast v záujme podpory oživenia a zlepšenia rastových vyhliadok. Prijať a vykonávať opatrenia na posilnenie fiškálneho rámca, a najmä zriadiť nezávislú fiškálnu inštitúciu na monitorovanie fiškálnych politík, zaviesť fiškálne pravidlá pre miestnu a regionálnu samosprávu a zlepšiť koordináciu medzi všetkými stupňami verejnej správy.

               2.

               Zlepšiť daňovú disciplínu s osobitným zameraním na DPH a znížiť náklady na výber a platenie daní prostredníctvom zjednodušenia daňového systému a harmonizácie daňových základov dane z príjmu fyzických osôb a príspevkov na zdravotné poistenie a sociálne zabezpečenie. Znížiť vysokú úroveň zdanenia práce, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami. Posunúť zdaňovanie smerom k oblastiam, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako sú periodické dane z nehnuteľného majetku a environmentálne dane. Ďalej znižovať rozdiely v zdaňovaní zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb.

               3.

               Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejného dôchodkového systému, a to najmä zrýchlením zvyšovania zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku a jeho následným jednoznačnejším napojením na zmeny strednej dĺžky života. Podporiť zamestnateľnosť starších pracovníkov a revidovať mechanizmus valorizácie dôchodkov. Prijať opatrenia na významné zlepšenie nákladovej účinnosti a riadenia v sektore zdravotnej starostlivosti, najmä v prípade nemocničnej starostlivosti.

               4.

               Posilniť efektívnosť a účinnosť verejných služieb zamestnanosti, a to najmä vytvorením systému merania výkonnosti. Zvýšiť účasť nezamestnaných mladých ľudí na individualizovaných službách. Podstatným spôsobom zlepšiť prístupnosť finančne dostupných a kvalitných zariadení a služieb starostlivosti o deti so zameraním na deti do troch rokov.

               5.

               Zabezpečiť, aby systém akreditácie, riadenia a financovania vysokoškolského vzdelávania prispieval k zvyšovaniu jeho kvality a relevantnosti pre trh práce. Zrýchliť vývoj a zavedenie novej metodiky hodnotenia výskumu a prideľovania finančných prostriedkov v záujme zvýšenia podielu financovania výskumných inštitúcií na základe výkonnosti. V oblasti povinnej školskej dochádzky zvýšiť atraktívnosť učiteľského povolania, zaviesť komplexný rámec hodnotenia a podporiť školy a žiakov so slabšími výsledkami. Zvýšiť inkluzívnosť vzdelávania, a to najmä prostredníctvom podpory zapojenia sociálne znevýhodnených a rómskych detí predovšetkým do predprimárneho vzdelávania.

               6.

               Urýchliť reformu regulovaných profesií so zameraním na odstránenie neodôvodnených a neprimeraných požiadaviek. Znásobiť úsilie o zvýšenie energetickej účinnosti v hospodárstve.

               7.

               V roku 2014 prijať a vykonávať zákon o štátnej službe, ktorým sa zabezpečí stabilná, efektívna a profesionálna služba v štátnej správe. Urýchliť a podstatným spôsobom posilniť boj proti korupcii, a to zavedením zostávajúcich legislatívnych opatrení stanovených v stratégii boja proti korupcii na roky 2013 – 2014 a vypracovaním plánov na nasledujúce obdobie. Ďalej zlepšovať riadenie finančných prostriedkov z fondov EÚ zjednodušovaním štruktúr na ich využívanie, zvyšovaním kapacity a riešením konfliktov záujmov. Zvýšiť transparentnosť verejného obstarávania a zlepšiť realizáciu verejných obstarávaní poskytnutím primeraného usmernenia a dohľadu.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 14.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 6. októbra 2006 o prijatí niektorých opatrení na účinnejšiu ochranu eurobankoviek proti falšovaniu (ECB/2006/13)

text:
               25.10.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 257/16

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   zo 6. októbra 2006
   o prijatí niektorých opatrení na účinnejšiu ochranu eurobankoviek proti falšovaniu
   (ECB/2006/13)
   (2006/C 257/07)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 106 ods. 1,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 16 a článok 34.1,
   keďže:

               (1)

               Zmluva a štatút poverili Európsku centrálnu banku (ECB) a na základe povolenia ECB národné centrálne banky (NCB) členských štátov, pre ktoré neplatí výnimka, vydávaním eurobankoviek.

               (2)

               Súčasťou tejto úlohy je zaistenie integrity a ochrany eurobankoviek v obehu, a tým nepriamo aj dôvery verejnosti v eurobankovky.

               (3)

               Rámec Eurosystému na detekciu falzifikátov a triedenie eurobankoviek úverovými inštitúciami a ostatnými spracovateľmi peňazí podľa upotrebiteľnosti (1) (ďalej len „rámec“) ustanovuje harmonizované normy a postupy pre spracovanie bankoviek v rámci eurozóny. Najmä v prípade, ak sa kontroly pravosti a upotrebiteľnosti vykonávajú prostredníctvom zariadení na spracovanie bankoviek, môžu byť na vykonávanie kontrol bankoviek s cieľom ich vrátenia do obehu použité len tie zariadenia, ktoré boli úspešne preskúšané NCB. V tejto súvislosti NCB ponúkajú výrobcom spoločné preskúšanie zariadení na spracovanie bankoviek, ktoré je platné v rámci celej eurozóny a uskutočňuje sa pomocou jednotných testovacích sád bankoviek obsahujúcich, okrem iného, vybrané druhy falzifikátov eurobankoviek. Takéto testy si teda vyžadujú dostupnosť sfalšovaných bankoviek rovnakého druhu, a to tak pre prvotné vytvorenie, ako aj pre dopĺňanie jednotných testovacích sád bankoviek, a z toho dôvodu aj pravidelnú výmenu a prepravu takýchto bankoviek v rámci Európskej únie medzi NCB.

               (4)

               Článok 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1338/2001 z 28. júna 2001 stanovujúceho opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (2) ukladá povinnosť príslušným vnútroštátnym orgánom bezodkladne poskytnúť národným centrám pre analýzu (NAC) potrebné vzory každého typu bankovky podozrivej ako falzifikát, požadované na analýzu a identifikáciu. NAC sú naviac povinné zaslať ECB každý nový typ bankovky podozrivej ako falzifikát, ktorý zodpovedá kritériám ECB na účely analýzy a klasifikácie.

               (5)

               Povinnosťami, ktoré sú uložené v článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1338/2001 tak príslušným vnútroštátnym orgánom, ako aj NAC, nie je dotknuté vnútroštátne trestné právo. Uvedené povinnosti predovšetkým nesmú brániť tomu, aby bankovky podozrivé ako falzifikáty boli použité alebo zadržané ako dôkaz v trestnom konaní. V niektorých členských štátoch toto vážnym spôsobom bráni NAC a NCB, ktoré nie sú NAC, v prístupe k sfalšovaným bankovkám.

               (6)

               Používanie zariadení na spracovanie peňazí, ich preskúšanie a sústavné zdokonaľovanie sú prostriedkami na uľahčenie odhalenia sfalšovaných bankoviek, a tak prispievajú k uvádzaniu eurobankoviek do obehu spôsobom, ktorý ich chráni pred falšovaním.

               (7)

               Pre prepravu sfalšovaných bankoviek zo strany NAC a NCB, ktoré nie sú NAC, je preto kľúčové, aby bola povolená tiež na účely rámca, prostredníctvom ktorého sa berie náležitý ohľad na prebiehajúce trestné konanie.

               (8)

               Článok 10 zmluvy požaduje od členských štátov vrátane ich policajných a justičných orgánov prijatie všetkých potrebných opatrení s cieľom zaistiť účinnosť komunitárneho práva.

               (9)

               Účinná ochrana eura proti falšovaniu predstavuje významný prvok komunitárneho práva. Úsilie predchádzať falšovaniu sa týka tak Spoločenstva na základe jeho právomoci vzhľadom na jednotnú menu, ako aj členských štátov na základe ich právomoci v oblasti trestného práva a politiky boja proti organizovanému zločinu.

               (10)

               Vo všeobecnosti trestné právo a pravidlá trestného poriadku nepatria do právomoci Spoločenstva, pokiaľ to nie je potrebné na zaistenie účinnosti komunitárneho práva. Vo všetkých ostatných prípadoch môže byť žiaduce prijať opatrenia podľa Hlavy VI Zmluvy o Európskej únii o policajnej a justičnej spolupráci v trestných veciach.

               (11)

               Článok 29 Zmluvy o Európskej únii ustanovuje, že cieľ EÚ poskytovať občanom vysokú úroveň ochrany v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti prostredníctvom rozvoja spoločných postupov členských štátov možno okrem iného dosiahnuť aproximáciou trestnoprávnych pravidiel v členských štátoch.

               (12)

               Zodpovednosť Eurosystému za zaistenie integrity a ochrany eurobankoviek v obehu si vyžaduje vypracovanie odporúčaní k niektorým cieľom tejto politiky, zatiaľ čo sa EÚ a vnútroštátnym orgánom ponechá priestor na posúdenie takýchto cieľov a na prijatie primeraných opatrení na ich implementáciu,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Európska komisia by mala zvážiť navrhnutie rozšírenia právomocí NAC a NCB, ktoré nie sú NAC, tak, aby tieto subjekty mohli zadržiavať identifikované a analyzované vzory sfalšovaných bankoviek a tiež požiadať a zákonne prepravovať takéto bankovky v rámci EÚ na účely rámca. Najmä by sa mal zmeniť a doplniť článok 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1338/2001 a následne zrušiť článok 4 ods. 3. Prinajmenšom by sa mal článok 4 ods. 3 zmeniť a doplniť tak, aby použitie alebo zadržiavanie sfalšovaných bankoviek ako dôkazu v trestnom konaní nebránilo uplatňovaniu článku 4 ods. 2 v plnom rozsahu okrem prípadov, keď je takéto uplatňovanie vzhľadom na množstvo a typ zaistených falzifikátov nemožné.

               2.

               Zatiaľ čo je nevyhnutné zmeniť a doplniť nariadenie (ES) č. 1338/2001, aby sa umožnila preprava falzifikátov na účely rámca, ako aj ich vydanie vnútroštátnymi orgánmi, rozsah, v akom môže byť v tomto ohľade nápomocný spoločný postup podľa Hlavy VI Zmluvy o EÚ, by sa mal preskúmať. Konkrétne by sa mala posúdiť uplatniteľnosť článku 31 ods. 1 písm. e) Zmluvy o EÚ, pretože falzifikáty sú použité ako dôkaz v prebiehajúcom trestnom konaní pred vnútroštátnymi justičnými orgánmi. Členské štáty by mali najmä zabezpečiť, aby zamestnanci NAC a NCB, ktoré nie sú NAC, mohli na účely rámca zákonne prepravovať a zadržiavať určité množstvo zaistených sfalšovaných bankoviek v rozsahu, v ktorom nie sú dotknuté práva podozrivého a obvineného, pod podmienkou, že tieto budú na požiadanie okamžite vrátené orgánom prokuratúry či súdnym orgánom.

               3.

               Bez ohľadu na to, či dôjde k prijatiu vyššie uvedených opatrení, budú možno členské štáty musieť zmeniť alebo doplniť ich vnútroštátne právne predpisy s cieľom uľahčiť zadržiavanie a prepravu zaistených sfalšovaných bankoviek na účely rámca. Členské štáty by mali zvážiť najmä zrušenie vnútroštátnych pravidiel, ktoré ustanovujú, že zaistené sfalšované bankovky musia za každých okolností zostať v archíve súdu, byť zničené, odovzdané výlučne polícii alebo zostať na štátnom území.

               4.

               Bez ohľadu na to, či dôjde k prijatiu vyššie uvedených opatrení, by mali členské štáty zvážiť posilnenie a podporu praktických dojednaní so svojimi NCB, podľa ktorých sa im sfalšované bankovky poskytujú na účely rámca a uskutočňuje sa ich výmena medzi NCB, a to prípadne na základe uváženia súdneho orgánu či prokuratúry.

         Toto odporúčanie je určené Rade Európskej únie, Európskemu parlamentu, Komisii Európskych spoločenstiev a členským štátom.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 6. októbra 2006

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Dostupné na www.ecb.int.

      (2)  Ú. v. ES L 181, 4.7.2001, s. 6.


title: 2014/124/EÚ: Odporúčanie Komisie zo 7. marca 2014 týkajúce sa posilnenia zásady rovnakej odmeny pre ženy a mužov prostredníctvom transparentnosti  Text s významom pre EHP

text:
               8.3.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 69/112

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 7. marca 2014
   týkajúce sa posilnenia zásady rovnakej odmeny pre ženy a mužov prostredníctvom transparentnosti
   (Text s významom pre EHP)
   (2014/124/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   Keďže:

               (1)

               Článkom 2 a článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii sa zakotvuje právo na rovnosť medzi ženami a mužmi ako jedna zo základných hodnôt a úloh Únie.

               (2)

               V článkoch 8 a 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje, že Únia sa vo všetkých svojich činnostiach zameriava na odstránenie nerovností, na podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami a na boj proti diskriminácii z dôvodu pohlavia.

               (3)

               Článkom 157 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje pre každý členský štát povinnosť zabezpečiť, uplatňovanie zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty.

               (4)

               V článku 23 Charty základných práv Európskej únie sa stanovuje, že rovnosť medzi ženami a mužmi musí byť zabezpečená vo všetkých oblastiach vrátane zamestnania, práce a odmeňovania.

               (5)

               Rovnaká odmena za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty je jednou z piatich priorít stanovených v charte žien, čo opätovne potvrdzuje záväzok Komisie rázne mobilizovať všetky nástroje, a to tak legislatívne, ako aj nelegislatívne, na odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Stratégia rovnosti žien a mužov 2010 – 2015 vychádza z priorít charty žien. V stratégii sa stanovuje, že Komisia bude skúmať možné spôsoby, ako zlepšiť transparentnosť odmeňovania.

               (6)

               Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES (1) sa stanovuje, že v prípade rovnakej práce alebo práce rovnakej hodnoty sa odstraňuje priama a nepriama diskriminácia z dôvodu pohlavia, pokiaľ ide o všetkými hľadiská a podmienky odmeňovania. Najmä v prípade, keď sa na stanovenie odmeny používa systém klasifikácie zamestnaní, mal by sa tento systém zakladať na rovnakých kritériách pre mužov aj pre ženy a mal by byť vytvorený tak, aby vylučoval akúkoľvek diskrimináciu z dôvodu pohlavia.

               (7)

               Ženy v Únii stále zarábajú za každú odpracovanú hodinu v priemere o 16,2 % menej ako muži (Eurostat 2011), a to aj napriek ich značnému pokroku, pokiaľ ide o vzdelávanie a pracovné skúsenosti. To poukazuje na pretrvávajúce rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, ktoré sa doteraz znižovali len veľmi pomaly.

               (8)

               V oznámení Komisie KOM(2007) 424 v konečnom znení (2) sa dospelo k záveru, že ženy sú aj naďalej vystavené diskriminácii a nerovnostiam v odmeňovaní žien a mužov na trhu práce, ktoré im bránia naplno využiť svoj potenciál. Zreteľná priama diskriminácia v odmeňovaní za úplne rovnakú prácu sa stala pomerne zriedkavá. Súčasný právny rámec je však menej účinný v zabezpečovaní uplatňovania zásady rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty. Pri tejto diskriminácii je menej pravdepodobné, že bude predmetom súdneho prípadu, nielen preto, že potenciálne obete si ju zrejme neuvedomujú, ale aj preto, že pre obete diskriminácie v odmeňovaní je ťažšie účinne presadzovať zásadu rovnakej odmeny. Na to, aby obete presunuli dôkazné bremeno na zamestnávateľa, musia stanoviť fakty, ktoré vedú k predpokladu, že došlo k diskriminácii. Hlavnými faktormi, ktoré prispievajú k týmto problémom, sú nejasné systémy odmeňovania a nedostatok dostupných informácií o odmeňovaní zamestnancov, ktorí vykonávajú rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty.

               (9)

               V oznámení Komisie KOM(2010) 543 v konečnom znení (3) sú uvedené medzi prioritami v oblasti inteligentnej regulácie ďalšie zlepšenia týkajúce sa transpozície, vykonávania a presadzovania právnych predpisov Únie.

               (10)

               Európsky parlament prijal 18. novembra 2008 (4) a 24. mája 2012 (5) uznesenia o rovnakej odmene mužov a žien spolu s odporúčaniami o tom, ako lepšie uplatňovať zásadu rovnakej odmeny. K uvedeným odporúčaniam patrí zavedenie opatrení mzdovej transparentnosti a rodovo neutrálnych hodnotení a systémov klasifikácie pracovných miest.

               (11)

               Rada vo svojich záveroch zo 6. decembra 2010 o posilnení záväzku a zintenzívnení úsilia o odstránenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov a o preskúmaní vykonávania Pekinskej akčnej platformy (6) vyzvala členské štáty, aby zaviedli opatrenia na riešenie príčin rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, najmä tie, ktoré podporujú transparentnosť odmeňovania a rodovo neutrálne hodnotenie a klasifikáciu pracovných miest.

               (12)

               V oznámení Komisie COM(2013) 83 final (7) sa členské štáty vyzývajú, aby sa v rámci úsilia o presadzovanie stratégie aktívneho začleňovania usilovali o odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov s cieľom vyriešiť ďalšie prekážky účasti žien na trhu práce a s cieľom podporiť zamestnávateľov v riešení diskriminácie na pracovisku.

               (13)

               V správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade COM(2013) 861 final (8) sa uvádza, že vo vykonávaní zásady rovnakej odmeny bráni nedostatočná transparentnosť systémov odmeňovania, nedostatočná právna istota, pokiaľ ide o pojem práce rovnakej hodnoty a procesné prekážky. K týmto prekážkam patrí skutočnosť, že zamestnanci nemajú k dispozícii dostatok informácií, ktoré potrebujú na to, aby ich žiadosť týkajúca sa rovnakého zaobchádzania uspela, a najmä informácií o odmeňovaní pre kategórie zamestnancov, ktorí vykonávajú tú istú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty.

               (14)

               Opatrenie na úrovni Únie, ktorým sa uľahčí vykonávanie zásady rovnakej odmeny, by pomohlo vnútroštátnym orgánom a príslušným zúčastneným stranám, aby zvýšili svoje úsilie v boji proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov a diskriminácii v odmeňovaní prostredníctvom lepšieho vykonávania súčasných právnych požiadaviek. Aj pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity je potrebné v členských štátoch zlepšiť účinné uplatňovanie zásady rovnakej odmeny.

               (15)

               Toto odporúčanie by sa malo zamerať na transparentnosť mzdových kategórií, čo je nevyhnutné pre účinné uplatňovanie zásady rovnakej odmeny. Zvýšenou transparentnosťou sa môžu odhaliť rodové predsudky a diskriminácia v mzdových štruktúrach podniku alebo organizácie. Zamestnancom, zamestnávateľom a sociálnym partnerom umožňuje prijať vhodné opatrenie na zabezpečenie vykonávania zásady rovnakej odmeny. Toto odporúčanie by malo predstavovať súbor opatrení určených na pomoc členským štátom pri prijímaní individuálneho prístupu k zlepšovaniu transparentnosti miezd. Členské štáty by sa mali podporovať pri uplatňovaní opatrení, ktoré najviac vyhovujú ich konkrétnej situácii, a pri uplatňovaní aspoň jedného z kľúčových opatrení na zvýšenie transparentnosti uvedených v tomto odporúčaní (nárok na požadovanie informácií o odmeňovaní, firemné výkazy, audit odmeňovania, kolektívne vyjednávanie o rovnakom odmeňovaní).

               (16)

               Mzdová politika podniku alebo organizácie môže byť transparentnejšia, ak sa umožní zamestnancom požadovať informácie o odmeňovaní vrátane doplnkových a pohyblivých zložiek, ako sú odmeny v naturáliách a prémie, rozdelené podľa pohlavia pre iné kategórie zamestnancov vykonávajúcich rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty. Zlepšili by sa tak aj šance na úspešné individuálne žaloby v prípadoch diskriminácie pred vnútroštátnymi súdmi, a to by malo odrádzajúci účinok.

               (17)

               Pravidelné vykazovanie miezd zo strany zamestnávateľov podľa kategórie zamestnancov alebo pracovných miest rozdelené podľa pohlavia, by zároveň zlepšilo transparentnosť miezd a predstavovalo by spoľahlivý základ pre diskusie o opatreniach na vykonávanie zásady rovnakej odmeny. Toto spoločné zverejnenie miezd by sa nemalo vyžadovať v prípade podnikov alebo organizácií s menej ako 50 zamestnancami, ktoré spĺňajú kritériá personálnej náročnosti pre malé podniky v odporúčaní Komisie 2003/361/ES (9), keďže by mohlo dôjsť k ich neprimeranému zaťaženiu.

               (18)

               Audity odmeňovania by mali uľahčiť analýzu aspektov odmeňovania týkajúcich sa rodovej rovnosti a dosiahnutie záverov o uplatňovaní zásady rovnakej odmeny. Audity odmeňovania by mohli byť základom pre diskusiu medzi zamestnávateľmi a zástupcami pracovníkov, ktorých cieľom je odstránenie diskriminácie v odmeňovaní z dôvodu pohlavia. Opatrenia týkajúce sa auditov odmeňovania by sa nemali vyžadovať v prípade podnikov alebo organizácií s menej ako 250 zamestnancami, ktoré spĺňajú kritériá personálnej náročnosti poskytovania pre stredné podniky v odporúčaní Komisie 2003/361/ES, keďže by mohlo dôjsť k ich neprimeranému zaťaženiu.

               (19)

               Ďalším spôsobom zvyšovania transparentnosti miezd a riešenia rozdielov v odmeňovaní žien a mužov je podpora sociálnych partnerov alebo uloženie povinnosti sociálnym partnerom diskutovať a klásť osobitný dôraz na otázky rovnakého odmeňovania pri kolektívnom vyjednávaní.

               (20)

               Na analýzu a sledovanie zmien v rozdieloch v odmeňovaní žien a mužov na európskej úrovni je nevyhnutné zostavovanie mzdovej štatistiky rozdelenej podľa pohlavia a poskytovanie presných a úplných štatistických údajov Eurostatu. V nariadení Rady (ES) č. 530/1999 (10) sa vyžaduje, aby členské štáty zostavili štvorročnú štrukturálnu štatistiku príjmov, ktorá uľahčuje výpočet rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. V prípade rokov 2006 a 2010 sa rozdiely v odmeňovaní žien a mužov vypočítali z údajov získaných v prieskume o štruktúre príjmov. V prípade rokov 2007 až 2009 boli údaje o rozdieloch v odmeňovaní žien a mužov zasielané na báze dobrovoľnosti, často s oneskoreniami a vo forme návrhu, ktorý bol predmetom neskoršej revízie. Kvalitné ročné štatistiky by mohli zvýšiť transparentnosť a ďalej zlepšovať povedomie o probléme rodovej nerovnosti, pokiaľ ide o odmeňovanie. Dostupnosť a porovnateľnosť týchto údajov je kľúčová pre posúdenie vývoja v celej Únii.

               (21)

               Najväčšou prekážkou pri podávaní žalôb obetí diskriminácie v odmeňovaní na súdoch je nedostatočné vymedzenie pojmu práce rovnakej hodnoty vrátane jasného stanovenia kritérií posudzovania pre porovnanie rôznych pracovných miest. Pri posudzovaní, či zamestnanci vykonávajú prácu rovnakej hodnoty, je potrebné zvážiť mnoho faktorov vrátane povahy práce, odbornej prípravy a pracovných podmienok. Začlenenie tohto vymedzenia a hodnotenia pracovných miest a kritérií klasifikácie do vnútroštátnych právnych predpisov by pomohlo obetiam diskriminácie v odmeňovaní pri podávaní žalôb na vnútroštátnych súdoch.

               (22)

               Pri vytváraní transparentného systému odmeňovania sú účinné rodovo neutrálne systémy hodnotenia a klasifikácie pracovných miest. Odhaľuje sa nimi nepriama diskriminácia v odmeňovaní súvisiaca s podhodnotením pracovných miest zvyčajne vykonávaných ženami, pretože sa nimi merajú a porovnávajú pracovné miesta, ktorých obsah je odlišný, ale má rovnakú hodnotu, a tak podporujú zásadu práce rovnakej hodnoty. Členským štátom, sociálnym partnerom a zamestnávateľom sa odporúča podporovať rozvoj a používanie rodovo neutrálnych systémov hodnotenia a klasifikácie pracovných miest, pričom by mali čerpať inšpiráciu z prílohy 1 k pracovnému dokumentu útvarov Komisie, ktorý je pripojený k správe o uplatňovaní smernice 2006/54/ES (11).

               (23)

               Pri efektívnom uplatňovaní zásady rovnakej odmeny je dôležité zapojenie orgánov v oblasti rovnosti. Do právomocí a mandátov vnútroštátnych orgánov pre rodovú rovnosť by sa preto mala náležite zahrnúť rodová diskriminácia v odmeňovaní vrátane akýchkoľvek povinností týkajúcich sa transparentnosti. Procesné a nákladové prekážky, ktorým obete diskriminácie v odmeňovaní čelia, by sa mali zmierniť tým, že sa orgánom v oblasti rovnosti umožní zastupovanie jednotlivcov. Týmto by u jednotlivých zamestnancov došlo k zníženiu rizika vzniku sporov a mohlo by to predstavovať možné prostriedky nápravy výrazne nízkeho počtu vecí týkajúcich sa rovnakého odmeňovania, ktoré sa predložia pred súd.

               (24)

               Činnosťami zameranými na zvyšovanie povedomia sa informujú zainteresované strany o existencii a význame zásady rovnakej odmeny. Členské štáty by mali byť nabádané k tomu, aby zvyšovali povedomie medzi podnikmi a organizáciami, sociálnymi partnermi a širokou verejnosťou s cieľom efektívne presadzovať zásadu rovnakej odmeny, používať metódy na hodnotenie a klasifikáciu pracovných miest bez rodových predsudkov a riešiť problém rozdielov v odmeňovaní žien a mužov vo všeobecnosti. Nevyhnutné sú aj opatrenia na úrovni podnikov alebo organizácií,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   PREDMET

               1.

               V tomto odporúčaní sa poskytuje usmernenie pre členské štáty, ktoré im pomôže pri lepšom a účinnejšom vykonávaní zásady rovnakej odmeny s cieľom bojovať proti diskriminácii v odmeňovaní a prispievať k riešeniu pretrvávajúcich rozdielov v odmeňovaní žien a mužov.

         II.   TRANSPARENTNOSŤ MIEZD

               2.

               Členské štáty by mali nabádať verejných a súkromných zamestnávateľov a sociálnych partnerov k prijatiu politík transparentnosti v oblasti zloženia a štruktúry miezd. Mali by zaviesť osobitné opatrenia na podporu transparentnosti miezd. Týmito opatreniami by sa mala do prístupu prispôsobenom konkrétnej vnútroštátnej situácii predovšetkým začleniť jedna alebo viac činností, ktoré sú uvedené v bodoch 3 až 6.

      Právo zamestnancov na získanie informácií o odmeňovaní

               3.

               Členské štáty by mali zaviesť vhodné a primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby zamestnanci mohli požadovať informácie o odmeňovaní rozdelené podľa pohlavia pre kategórie zamestnancov vykonávajúcich rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty. Tieto informácie by mali zahŕňať doplňujúce alebo pohyblivé zložky nad rámec stanoveného základného platu, ako sú platby v naturáliách a prémie.

      Podávanie správ o odmeňovaní

               4.

               Členské štáty by mali zaviesť opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby zamestnávatelia v podnikoch a organizáciách, ktoré majú aspoň 50 zamestnancov, pravidelne informovali zamestnancov, zástupcov pracovníkov a sociálnych partnerov o priemernej odmene podľa kategórie zamestnancov alebo pozície rozdelenej podľa pohlavia.

      Audit odmeňovania

               5.

               Členské štáty by mali prijať primerané opatrenia, ktorými sa zabezpečí vykonávanie auditov odmeňovania v podnikoch a organizáciách s aspoň 250 zamestnancami. Tieto audity by mali obsahovať analýzu podielu žien a mužov v každej kategórii zamestnancov alebo pozícii, analýzu použitého systému hodnotenia a klasifikácie pracovných miest a podrobné informácie o odmeňovaní a o rozdieloch v odmeňovaní z dôvodu pohlavia. Tieto audity by sa na požiadanie mali sprístupniť zástupcom pracovníkov a sociálnym partnerom.

      Kolektívne vyjednávanie

               6.

               Bez toho, aby bola dotknutá nezávislosť sociálnych partnerov, a v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou by mali členské štáty zabezpečiť, aby sa otázka rovnakej odmeny vrátane auditov odmeňovania prediskutovala na príslušnej úrovni kolektívneho vyjednávania.

      Štatistika a administratívne údaje

               7.

               Členské štáty by mali pokračovať v zlepšovaní dostupnosti aktuálnych údajov o rozdieloch v odmeňovaní žien a mužov prostredníctvom každoročného a včasného poskytovania štatistiky Eurostatu. Táto štatistika by mala byť rozdelená podľa pohlavia, hospodárskeho odvetvia (12), pracovného času (plný pracovný čas alebo na kratší pracovný čas), hospodárskej kontroly (verejné/súkromné vlastníctvo) a veku a vypočítaná na ročnom základe.

               8.

               Členské štáty by mali tiež pri oznamovaní v súlade s bodom 18 poskytovať Komisii údaje o počte a typoch prípadov diskriminácie v odmeňovaní.

      Ochrana údajov

               9.

               Ak informácie poskytnuté podľa prijatých opatrení na základe bodov 3 až 8 zahŕňajú zverejnenie osobných údajov, mali by sa poskytovať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi v oblasti ochrany údajov, najmä tými, ktorými sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (13).

      Pojem práce rovnakej hodnoty

               10.

               V súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie by mali členské štáty vo svojich právnych predpisoch objasniť pojem „práca rovnakej hodnoty“. Hodnota práce by sa mala posudzovať a porovnávať na základe objektívnych kritérií, ako sú napríklad požiadavky na vzdelanie, odborné požiadavky a požiadavky na odbornú prípravu, zručnosti, úsilie a zodpovednosť, vykonaná práca a povaha súvisiacich úloh.

      Systémy hodnotenia a klasifikácie pracovných miest

               11.

               Členské štáty by mali podporovať rozvoj a používanie rodovo neutrálnych systémov hodnotenia a klasifikácie pracovných miest vrátane v rámci ich pozície ako zamestnávateľov vo verejnom sektore s cieľom predchádzať možnej diskriminácii v odmeňovaní založenej na mzdových tarifách vytvorených s rodovými predsudkami alebo s cieľom túto diskrimináciu identifikovať a riešiť ju. Mali by nabádať najmä zamestnávateľov a sociálnych partnerov k zavedeniu rodovo neutrálnych systémov hodnotenia a klasifikácie pracovných miest.

               12.

               Pokiaľ ide o rodovo neutrálne systémy hodnotenia a klasifikácie pracovných miest, členským štátom sa odporúča, aby čerpali inšpiráciu z prílohy 1 k pracovnému dokumentu útvarov Komisie, ktorý je pripojený k správe o uplatňovaní smernice 2006/54/ES.

         III.   HORIZONTÁLNE USTANOVENIA

      Orgány v oblasti rovnosti

               13.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby právomoci a poslanie ich národných orgánov v oblasti rovnosti zahŕňali otázky súvisiace s diskrimináciou v odmeňovaní žien a mužov vrátane povinností týkajúcich sa transparentnosti. Ak je to vhodné, členské štáty by mali poskytnúť orgánom v oblasti rovnosti právo na prístup k informáciám a auditom uvedeným v bodoch 4 a 5 tohto odporúčania.

               14.

               Členské štáty by mali znížiť procedurálne prekážky pri podávaní žalôb vo veci rovnakého odmeňovania na súd tým, že umožnia orgánom v oblasti rovnosti zastupovanie jednotlivcov v prípadoch diskriminácie v odmeňovaní.

               15.

               Členské štáty by mali zabezpečiť užšiu spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi v oblasti rovnosti a vnútroštátnymi orgánmi, ktoré na trhu práce vykonávajú kontrolné funkcie.

      Monitorovanie a presadzovanie

               16.

               Členské štáty by mali zabezpečiť dôsledné monitorovanie vykonávania zásady rovnakej odmeny a presadzovanie všetkých dostupných prostriedkov nápravy diskriminácie v odmeňovaní.

      Činnosti na zvyšovanie povedomia

               17.

               Členské štáty by mali zvyšovať povedomie medzi verejnými a súkromnými podnikmi a organizáciami, sociálnymi partnermi, ako aj širokou verejnosťou s cieľom presadzovať rovnosť v odmeňovaní, zásadu práce rovnakej hodnoty a transparentnosť miezd, riešiť príčiny rozdielov v odmeňovaní práce žien a mužov a vypracovať nástroje určené na pomoc pri analýze a posudzovaní nerovností v odmeňovaní.

         IV.   NADVÄZNÉ OPATRENIA

               18.

               Členské štáty by mali prijať opatrenia potrebné na zabezpečenie uplatňovania tohto odporúčania a vyzývajú sa, aby tieto opatrenia oznámili Komisii do 31. decembra 2015, aby Komisia mohla podrobne sledovať situáciu, vypracovať správu o pokroku pri plnení tohto odporúčania a na tomto základe posúdiť potrebu ďalších opatrení.

         V.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

               19.

               Odporúčanie je určené všetkým členským štátom. Je tiež určené sociálnym partnerom, najmä v členských štátoch, kde v súlade s vnútroštátnym právom a praxou majú sociálni partneri osobitnú zodpovednosť za uplatňovanie zásady rovnakej odmeny uzatváraním kolektívnych zmlúv.

      V Bruseli 7. marca 2014

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            podpredsedníčka

      (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23).

      (2)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 18. júla 2007 – Boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov.

      (3)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 8. októbra 2010 – Inteligentná regulácia v Európskej únii.

      (4)  Ú. v. EÚ C 16 E, 22.1.2010, s. 21.

      (5)  P7_TA(2012)0225.

      (6)  Ú. v. EÚ C 345, 18.12.2010, s. 1.

      (7)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 20. februára 2013 – K sociálnym investíciám do rastu a súdržnosti – vrátane realizácie Európskeho sociálneho fondu v rokoch 2014 – 2020 (s. 11).

      (8)  Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania.

      (9)  Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

      (10)  Nariadenie Rady (ES) č. 530/1999 z 9. marca 1999 o štrukturálnej štatistike príjmov a nákladov práce (Ú. v. ES L 63, 12.3.1999, s. 6).

      (11)  Pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je pripojený k správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu o uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania, SWD(2013) 512 final.

      (12)  Aspoň NACE Rev. 2, sekcie B až S okrem sekcie O.

      (13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. EÚ L 281, 23.11.1995, s. 31).