Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Malty na roky 2005-2008


title: Odporúčanie Komisie zo 7. mája 2009 o regulačnom zaobchádzaní s prepojovacími poplatkami v pevných a mobilných telefónnych sieťach v EÚ

text:
               20.5.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 124/67

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 7. mája 2009
   o regulačnom zaobchádzaní s prepojovacími poplatkami v pevných a mobilných telefónnych sieťach v EÚ
   (2009/396/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (ďalej len „rámcová smernica“) (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,
   po konzultácii s Výborom pre komunikácie,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 8 ods. 3 smernice 2002/21/ES národné regulačné orgány (ďalej len „NRO“) prispievajú k rozvoju vnútorného trhu okrem iného tým, že vzájomnou spoluprácou a spoluprácou s Komisiou transparentným spôsobom zabezpečujú rozvoj jednotných regulačných postupov. Počas hodnotenia viac ako 850 návrhov opatrení oznámených podľa článku 7 smernice 2002/21/ES sa však ukázalo, že ešte existujú nejednotnosti pri regulácii prepojovacích poplatkov hlasových volaní.

               (2)

               Hoci vo väčšine členských štátov sa spravidla zabezpečuje určitá forma nákladovej orientácie, v členských štátoch prevažujú rozdiely medzi opatreniami cenovej kontroly. Okrem značnej odlišnosti zvolených nástrojov oceňovania existujú aj rôzne postupy pri používaní týchto nástrojov. Týmto sa prehlbuje rozptyl medzi veľkoobchodnými prepojovacími poplatkami uplatňovanými v Európskej únii, ktorý sa dá len čiastočne vysvetliť národnými osobitosťami. Skupina európskych regulačných orgánov (ďalej len „ERG“) zriadená rozhodnutím Komisie 2002/627/ES (2) to uznáva vo svojej spoločnej pozícii k symetrii prepojovacích poplatkov za volania v pevných telefónnych sieťach a k symetrii prepojovacích poplatkov za volania v mobilných telefónnych sieťach. NRO taktiež v mnohých prípadoch povolili vyššie prepojovacie poplatky pre menších prevádzkovateľov mobilných sietí na základe toho, že títo prevádzkovatelia sú na trhu noví a nemajú možnosť uplatňovať výhody z rozsahu a/alebo že sa na nich vzťahujú odlišné podmienky v oblasti nákladov. Napriek tomu, že sa táto asymetria pomaly znižuje, existuje v rámci vnútroštátnych hraníc aj v cezhraničnom meradle. ERG vo svojej spoločnej pozícii uznali, že prepojovacie poplatky by normálne mali byť symetrické a asymetria musí byť primerane zdôvodnená.

               (3)

               Významné odlišnosti v regulačnom zaobchádzaní s prepojovacími poplatkami v pevných a mobilných telefónnych sieťach vytvárajú základné narušenia hospodárskej súťaže. Trhy s prepojovaním reprezentujú situáciu obojsmerného prístupu, keď sa predpokladá, že obom prepojeným prevádzkovateľom prinesie toto usporiadanie výhody, ale keďže títo prevádzkovatelia sú zároveň voči sebe v konkurenčnom postavení, pokiaľ ide o účastníkov, prepojovacie poplatky môžu mať významné strategické a konkurenčné dôsledky. Ak sa prepojovacie poplatky stanovia nad úrovňou efektívne vynaložených nákladov, vytvára to výrazné presuny medzi pevnými a mobilnými trhmi a zákazníkmi. Navyše na trhoch, kde majú prevádzkovatelia asymetrické trhové podiely, to môže vyústiť do výrazných platieb väčším konkurentom menšími. Absolútna úroveň prepojovacích poplatkov v mobilných sieťach je okrem toho v mnohých členských štátoch vysoká v porovnaní s poplatkami, ktoré sa uplatňujú v mnohých krajinách mimo Európskej únie, a zvyčajne aj v porovnaní s prepojovacími poplatkami v pevných telefónnych sieťach, a preto sa naďalej premieta do vysokých, aj keď pomaly klesajúcich cien pre koncových užívateľov. Vysoké prepojovacie poplatky zvyčajne vedú k vysokým maloobchodným cenám za zostavenie volania a zodpovedajúcim nižším poplatkom za používanie, čím sa zníži spokojnosť užívateľov.

               (4)

               Nedostatočné zosúladenie pri uplatňovaní zásad nákladového účtovania na trhoch s telefónnym prenosom v súčasnosti poukazuje na potrebu spoločného prístupu, ktorým sa zabezpečí väčšia právna istota a správna motivácia pre potenciálnych investorov a zníži sa regulačné zaťaženie existujúcich prevádzkovateľov, ktorí v súčasnosti pôsobia v niekoľkých členských štátoch. Cieľ jednotnej regulácie na trhoch s telefónnym prenosom je jasný, uznávajú ho NRO a Komisia ho niekoľkokrát vyjadrila v kontexte hodnotenia návrhov opatrení podľa článku 7 smernice 2002/21/ES.

               (5)

               Niektoré ustanovenia regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby si vyžadujú uplatňovanie nevyhnutných a primeraných mechanizmov účtovania nákladov a záväzkov cenovej kontroly, najmä články 9, 11 a 13 v spojení s odôvodnením 20 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení (prístupová smernica) (3).

               (6)

               Odporúčanie Komisie 2005/698/ES z 19. septembra 2005 o oddelenom účtovníctve a systémoch nákladového účtovníctva podľa regulačného rámca pre elektronické komunikácie (4) vytvorilo rámec na jednotné uplatňovanie osobitných ustanovení o nákladovom účtovníctve a oddelenom účtovníctve s cieľom zlepšiť transparentnosť regulačných systémov účtovníctva, metodiku, audit a postupy výkazníctva v prospech všetkých zainteresovaných strán.

               (7)

               Veľkoobchodné prepojovanie hlasových volaní je služba potrebná na prepojenie volaní na volané stanice (pri pevných telefónnych sieťach) alebo užívateľov (pri mobilných telefónnych sieťach). Systém spoplatňovania v EÚ vychádza zo zásady „platí sieť volajúcej strany“, čo znamená, že prepojovací poplatok stanovuje volaná sieť a platí ho volajúca sieť. Volanej strane sa táto služba neúčtuje a celkove nemá motiváciu reagovať na cenu za prepojenie, ktorú stanovuje prevádzkovateľ jeho telefónnej siete. V týchto súvislostiach hlavnú obavu regulačných orgánov predstavujú príliš vysoké ceny. Vysoké ceny za prepojovanie sa nakoniec vynahradia prostredníctvom vyšších poplatkov za volania pre koncových užívateľov. So zreteľom na obojsmerne prístupovú povahu trhov s prepojovaním volania medzi ďalšie potenciálne problémy hospodárskej súťaže patrí krížové subvencovanie medzi prevádzkovateľmi. Tieto možné problémy v oblasti hospodárskej súťaže sú bežné na trhoch s telefónnym prenosom v pevných aj mobilných telefónnych sieťach. Vzhľadom na schopnosť a motiváciu prevádzkovateľov prepojovania zvyšovať ceny výrazne nad náklady sa za najvhodnejší zásah zameraný na riešenie tejto obavy zo strednodobého hľadiska považuje nákladová orientácia. V odôvodnení 20 smernice 2002/19/ES sa poznamenáva, že metóda návratnosti nákladov by mala zodpovedať konkrétnym okolnostiam. Vzhľadom na špecifickú charakteristiku trhov s prepojovaním volaní a s tým súvisiace obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže a distribúcie Komisia už dlho uznáva, že stanovenie spoločného prístupu založeného na norme efektívnej úrovne nákladov a uplatňovaní symetrických prepojovacích poplatkov by podporilo efektívnosť a udržateľnú konkurenciu a maximalizovalo prínosy pre spotrebiteľa z hľadiska cien a ponuky služieb.

               (8)

               Podľa článku 8 ods. 1 smernice 2002/21/ES členské štáty zabezpečia, aby NRO pri uskutočňovaní regulačných úloh uvedených v tejto smernici a v osobitných smerniciach, najmä tých, ktoré sú určené na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže, čo najviac zohľadnili potrebu, aby boli regulácie z technologického hľadiska neutrálne. V článku 8 ods. 2 smernice 2002/21/ES sa ďalej vyžaduje, aby NRO podporovali hospodársku súťaž okrem iného tým, že zabezpečia, aby všetci užívatelia mohli maximálne využívať možnosť výberu, ceny a kvality služby a aby nedochádzalo k narúšaniu ani obmedzovaniu hospodárskej súťaže. V snahe dosiahnuť tieto ciele a konzistentné uplatňovanie v členských štátoch regulované prepojovacie poplatky by sa mali čo najskôr znížiť na náklady efektívneho prevádzkovateľa.

               (9)

               V konkurenčnom prostredí by prevádzkovatelia súťažili na základe súčasných nákladov a neboli by odškodnení za náklady spôsobené nedostatočnou výkonnosťou. Údaje o historických nákladoch sa preto musia upraviť na údaje o súčasných nákladoch, aby vyjadrovali náklady efektívneho prevádzkovateľa, ktorý využíva modernú technológiu.

               (10)

               Prevádzkovatelia, ktorí sú odškodňovaní za skutočné náklady na prepojovanie, sú málo motivovaní, aby zvyšovali efektívnosť. Uplatňovanie vzostupného modelu je v súlade s koncepciou rozvoja siete pre efektívneho prevádzkovateľa, kým hospodársko-technický model efektívnej siete je zostavený na základe súčasných nákladov. Vyjadruje skôr potrebné množstvo zariadení ako množstvo zariadení, ktoré sú v skutočnosti k dispozícii, a vôbec nezohľadňuje náklady spojené so sociálnymi programami v oblasti zdravotnej starostlivosti a dôchodkov.

               (11)

               Vzhľadom na fakt, že vzostupný model sa zakladá z väčšej časti na odvodených údajoch, napríklad náklady na sieť sa vypočítavajú s využitím informácií predajcov zariadení, regulačné orgány by mohli chcieť zosúladiť výsledky vzostupného modelu s výsledkami zostupného modelu, aby dosiahli čo najrobustnejšie výsledky a vyhli sa rozdielom v prevádzkových nákladoch, kapitálových nákladoch a rozdeľovaní nákladov medzi hypotetickým a skutočným prevádzkovateľom. S cieľom zistiť a zlepšiť možné nedostatky vzostupného modelu, ako je informačná asymetria, NRO môžu porovnať výsledky z modelového prístupu zdola nahor s výsledkami zodpovedajúceho zostupného modelu, pri ktorom sa použijú skontrolované údaje.

               (12)

               Nákladový model by mal byť založený na efektívnych technologických voľbách dostupných v časovom rámci, o ktorom sa pri modeli uvažuje, do takej miery, aby sa dali určiť. Vzostupný model, ktorý sa dnes tvorí, by teda v zásade mohol predpokladať, že ústrednou sieťou pre pevné telefónne siete bude sieť novej generácie (Next-Generation-Network, ďalej len „NGN“). Vzostupný model pre mobilné telefónne siete by bol založený na kombinácii 2G a 3G, ktorá by sa používala v prístupovej časti siete a vyjadrovala by očakávanú situáciu, pričom by sa dalo predpokladať, že základná časť bude založená na NGN.

               (13)

               S prihliadnutím na osobitnú charakteristiku trhov s prepojovaním volaní by sa náklady na služby telefónneho prenosu mali vypočítať na základe prezieravých dlhodobých prírastkových nákladov (ďalej len „LRIC“). Pri modeli LRIC sa všetky náklady stávajú variabilnými, a keďže sa predpokladá, že všetky aktíva sa z dlhodobého hľadiska nahradia, stanovovanie poplatkov na základe LRIC umožňuje efektívne nahrádzať náklady. Modely LRIC zahŕňajú len tie náklady, ktoré vznikli zabezpečením vymedzeného prírastku. Prístup prírastkových nákladov, pri ktorom sa priradia iba efektívne vynaložené náklady, ktoré by nevznikli, keby sa služba zahrnutá v prírastku viac neposkytovala (t. j. náklady, ktorým možno predísť), podporuje efektívnu výrobu i spotrebu a na minimum obmedzuje možné narušenie hospodárskej súťaže. Čím väčšmi sa prepojovacie poplatky vzďaľujú od prírastkových nákladov, tým k väčšiemu narušeniu hospodárskej súťaže dochádza medzi pevnými a mobilnými trhmi a/alebo medzi prevádzkovateľmi s asymetrickými trhovými podielmi a prevádzkovými tokmi. Je teda odôvodnené uplatňovať čistý prístup LRIC, pri ktorom je významným prírastkom veľkoobchodná služba prepojovania volaní a ktorý zahŕňa len náklady, ktorým možno predísť. Prístup LRIC by tiež umožnil náhradu všetkých fixných a variabilných nákladov (keďže sa predpokladá, že fixné náklady sa v dlhodobom horizonte zmenia na variabilné), ktoré sú pri poskytovaní veľkoobchodnej služby prepájania volaní prírastkové, a uľahčila by sa ním efektívna návratnosť nákladov.

               (14)

               Náklady, ktorým možno predísť, predstavuje rozdiel medzi zistenými celkovými dlhodobými nákladmi prevádzkovateľa, ktorý poskytuje kompletné služby, a zistenými celkovými dlhodobými nákladmi prevádzkovateľa, ktorý poskytuje kompletné služby okrem veľkoobchodnej služby prepojovania volaní poskytovanej tretím stranám (t. j. samostatné náklady prevádzkovateľa, ktorý neposkytuje služby prepojovania volaní tretím stranám). Aby sa zabezpečilo primerané priradenie nákladov, musia sa odlíšiť náklady, ktoré súvisia s prevádzkou, t. j. všetky fixné i variabilné náklady, ktoré rastú so zvyšujúcou sa úrovňou prevádzky, a tie náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou, t. j. všetky náklady, ktoré so zvyšujúcou sa úrovňou prevádzky nerastú. Pri zisťovaní nákladov, ktorým možno predísť a ktoré sú relevantné pre veľkoobchodné prepojovanie volaní, by sa nemali brať do úvahy náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou. Potom môže byť vhodné najprv priradiť náklady, ktoré súvisia s prevádzkou, k iným službám (napr. zostavenie volania, SMS, MMS, širokopásmová sieť, prenajaté okruhy atď.), pričom konečnou službou, ktorá sa berie do úvahy, bude veľkoobchodné prepojovanie volaní. Náklady priradené k službe veľkoobchodného prepojovania volaní by sa teda rovnali iba dodatočným nákladom na poskytnutie tejto služby. V dôsledku toho by nákladové účtovníctvo veľkoobchodných služieb prepojovania volaní na trhoch pevných a mobilných telefónnych sietí na základe prístupu LRIC umožňovalo nahrádzať iba náklady, ktoré by nevznikli, keby sa tretím stranám prestala poskytovať služba veľkoobchodného prepojovania volaní.

               (15)

               Je očividné, že prepojovanie volaní je služba, ktorá je prospešná pre volajúcu aj volanú stranu (keby to pre príjemcu nebolo prospešné, neprijal by volanie), čo na druhej strane naznačuje, že na tvorbe nákladov sa podieľajú obidve strany. Používanie zásad pôvodu nákladov na stanovenie cien na základe nákladov by naznačovalo, že náklady by mal znášať ten, kto ich vytvorí. Ak sa uznáva dvojstranná povaha trhov s prepojovaním volaní, kde náklady vytvárajú dve strany, prostredníctvom regulovaných veľkoobchodných prepojovacích poplatkov sa nemusia nahrádzať všetky súvisiace náklady. Na účely tohto odporúčania sa všetky náklady na veľkoobchodné služby prepojovania volaní, ktorým možno predísť, dajú nahrádzať prostredníctvom veľkoobchodných poplatkov, čiže všetky náklady, ktoré sa zvyšujú v závislosti od nárastu veľkoobchodnej prevádzky prepojovania volaní.

               (16)

               Pri stanovovaní prepojovacích poplatkov by každá odchýlka od jedinej efektívnej úrovne nákladov mala vychádzať z objektívnych rozdielov vo výške nákladov, ktoré prevádzkovatelia nemôžu ovplyvniť. Pri pevných telefónnych sieťach sa nezistili žiadne takéto objektívne rozdiely vo výške nákladov, ktoré prevádzkovateľ nemôže ovplyvniť. Pri mobilných sieťach sa za vonkajší faktor môže považovať nerovnomerné pridelenie spektra, ktoré má za následok rozdielne jednotkové náklady medzi prevádzkovateľmi mobilných sietí. Rozdielne náklady na základe vonkajšieho vplyvu môžu vzniknúť, aj keď sa spektrum neprideľovalo pomocou mechanizmov vyplývajúcich z trhových podmienok, ale na základe procesu postupného udeľovania licencií. V prípadoch, keď sa spektrum prideľuje pomocou mechanizmov vyplývajúcich z trhových podmienok, ako je aukcia, alebo tam, kde existuje druhotný trh, sú nákladové rozdiely spôsobené frekvenciou navodené skôr znútra a je pravdepodobné, že sa výrazne znížia alebo vylúčia.

               (17)

               Noví účastníci na trhoch s mobilnými službami môžu byť vystavení na isté prechodné obdobie aj vyšším jednotkovým cenám, kým dosiahnu minimálny efektívny rozsah. V takých situáciách im NRO po rozhodnutí, že na maloobchodnom trhu existujú prekážky vstupu na trh a rozvoja, môžu povoliť na prechodné obdobie najviac štyroch rokov po vstupe na trh kompenzáciu vyšších prírastkových nákladov v porovnaní s nákladmi modelového prevádzkovateľa. Vychádzajúc zo spoločnej pozície ERG je rozumné predstaviť si časový rámec štyroch rokov pre vyradenie asymetrií založený na odhade, že pri mobilnom trhu možno očakávať, že dosiahne trhový podiel medzi 15 % a 20 %, a tým sa priblíži k úrovni minimálneho efektívneho rozsahu, v horizonte troch až štyroch rokov po vstupe na trh. Toto je rozdielne oproti situácii nových účastníkov na trhoch s pevnými linkami, ktorí majú príležitosť dosiahnuť nízke jednotkové náklady tým, že svoje siete sústredia na trasy s vysokou hustotou v konkrétnych geografických oblastiach, a/alebo tým, že si prenajmú relevantné sieťové vstupy od príslušných telekomunikačných subjektov.

               (18)

               Uprednostňuje sa odpisová metóda, ktorá vyjadruje ekonomickú hodnotu majetku. Ak však nemožno vytvoriť rozsiahly model ekonomického odpisovania, možné sú aj iné prístupy vrátane rovnomerného odpisovania, anuít a upravených anuít. Kritériom výberu medzi rôznymi prístupmi je skutočnosť, ako presne sa dokážu priblížiť k miere ekonomického odpisovania. Ak teda nemožno vytvoriť rozsiahly model hospodárneho odpisovania, mal by sa samostatne posúdiť odpisový profil každej veľkej položky majetku vo vzostupnom modeli a vybrať by sa mal ten odpisový model, pri ktorom sa dosiahol odpisový profil podobný ekonomickému odpisovaniu.

               (19)

               Vo vzťahu k efektívnemu rozsahu sa na trhoch pevných a mobilných sietí uplatňujú rôzne úvahy. Minimálny efektívny rozsah sa môže v oblasti pevných sietí a mobilných sietí dosiahnuť na rôznych úrovniach, pretože závisí od rôznych regulačných a obchodných podmienok, ktoré sa vzťahujú na každú z nich.

               (20)

               NRO by pri regulácii veľkoobchodných prepojovacích poplatkov prevádzkovateľom nemali brániť v prechode na alternatívne podmienky pri výmene prepojovacej prevádzky v budúcnosti ani ho spomaľovať, pokiaľ sú tieto podmienky v súlade s konkurenčným trhom.

               (21)

               Prechodné obdobie do 31. decembra 2012 by sa malo považovať za dostatočné dlhé na to, aby NRO mohli zaviesť nákladový model a aby prevádzkovatelia podľa neho prispôsobili svoje podnikateľské plány a zároveň na druhej strane uznali naliehavú potrebu zabezpečiť užívateľom maximálny prospech z efektívnych prepojovacích poplatkov vyplývajúcich z nákladov.

               (22)

               NRO s obmedzenými zdrojmi môžu výnimočne potrebovať na prípravu odporúčaného nákladového modelu dodatočné prechodné obdobie. Ak za takýchto okolností NRO môžu preukázať, že nejaká metodika (napr. referenčné porovnávanie), iná ako vzostupný model LRIC vychádzajúci zo súčasných nákladov, dosahuje výsledky, ktoré sú v súlade s týmto odporúčaním, sú efektívne a sú v súlade s výsledkami na konkurenčnom trhu, môžu uvažovať o stanovení prechodných cien na základe alternatívneho prístupu do 1. júla 2014. Ak by pre NRO s obmedzenými zdrojmi bolo objektívne neprimerané uplatňovať po tomto termíne nákladovú metodiku, tieto NRO môžu uplatňovať alternatívnu metodiku ďalej, až do termínu preskúmania tohto odporúčania, s výnimkou prípadu, ak by orgán vytvorený pre spoluprácu NRO s Komisiou, vrátane s ním spojených pracovných skupín, poskytol dostatočnú praktickú podporu a usmernenia, ktoré by umožnili prekonať túto obmedzenosť zdrojov, a najmä náklady na implementovanie odporúčanej metodiky. Nijaký podobný výsledok vyplývajúci z alternatívnych metodík by nemal prekročiť priemerné prepojovacie poplatky, ktoré stanovili NRO uplatňujúce odporúčanú nákladovú metodiku.

               (23)

               Toto odporúčanie bolo predmetom verejných konzultácií,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Pri ukladaní cenovej kontroly a povinností nákladového účtovníctva v súlade s článkom 13 smernice 2002/19/ES pre prevádzkovateľov, ktorých národné regulačné orgány (ďalej len „NRO“) na základe analýzy trhu vykonanej v súlade s článkom 16 smernice 2002/21/ES určia ako tých, ktorí majú významný podiel na trhu s veľkoobchodným prepojovaním hlasových volaní v jednotlivých verejných telefónnych sieťach (ďalej len „trhy pevných a mobilných sietí“), NRO by mali stanoviť prepojovacie poplatky vychádzajúce z nákladov efektívneho prevádzkovateľa. Z toho vyplýva, že by zároveň boli symetrické. NRO by pritom mali postupovať takto:

               2.

               Odporúča sa, aby sa efektívne náklady hodnotili podľa súčasných nákladov a aby sa pritom používal modelový prístup zdola nahor využívajúci ako relevantnú nákladovú metodiku dlhodobé prírastkové náklady (ďalej len „LRIC“).

               3.

               S cieľom overiť a zlepšiť spoľahlivosť výsledkov NRO môžu porovnávať výsledky z modelového prístupu zdola nahor s výsledkami z modelu zhora nadol, pri ktorom sa použijú skontrolované údaje, a môžu urobiť príslušné úpravy.

               4.

               Nákladový model by mal vychádzať z efektívnych technológií dostupných v časovom rámci, o ktorom sa pri modeli uvažuje. Preto by základná časť pevných aj mobilných telefónnych sietí mohla byť v zásade založená na sieti novej generácie (ďalej len „NGN“). Prístupová časť mobilných telefónnych sietí by mala byť taktiež založená na kombinácii telefónie 2G a 3G.

               5.

               Jednotlivé nákladové kategórie, ktoré sa uvádzajú, by sa mali vymedziť takto:

                           a)

                           „prírastkové náklady“ sú také náklady, ktorým možno predísť, ak sa špecifická služba zahrnutá v prírastku prestane poskytovať (známe sú aj ako náklady, ktorým možno predísť);

                           b)

                           „náklady súvisiace s prevádzkou“ sú všetky fixné a variabilné náklady, ktoré narastajú so zvyšujúcimi sa úrovňami prevádzky.

               6.

               Relevantný prírastok v rámci modelu LRIC by sa mal vymedziť ako veľkoobchodná služba prepojovania hlasových volaní poskytovaná tretím stranám. To znamená, že pri hodnotení prírastkových nákladov by NRO mali stanoviť rozdiel medzi celkovými dlhodobými nákladmi prevádzkovateľa poskytujúceho kompletné služby a celkovými dlhodobými nákladmi tohto prevádzkovateľa, ak neposkytuje tretím stranám veľkoobchodnú službu prepojovania volaní. Je potrebné odlíšiť náklady, ktoré súvisia s prevádzkou, a náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou, pričom náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou, sa na účely výpočtu veľkoobchodných prepojovacích poplatkov neberú do úvahy. Odporúčaný prístup pri zisťovaní relevantných prírastkových nákladov spočíva v tom, že náklady, ktoré súvisia s prevádzkou, sa najprv pripíšu k iným službám, než je veľkoobchodná služba prepojovania hlasových volaní, a potom sa k veľkoobchodnej službe prepojovania hlasových volaní priradia len zostatkové náklady. To znamená, že k regulovaným veľkoobchodným službám prepojovania hlasových volaní by sa mali priradiť iba tie náklady, ktorým by bolo možné predísť, ak by sa tretím stranám prestala poskytovať veľkoobchodná služba prepojovania hlasových volaní. Zásady výpočtu prírastku zahŕňajúceho veľkoobchodnú službu prepojovania hlasových volaní v pevných a mobilných telefónnych sieťach sú ďalej rozpracované v prílohe.

               7.

               Pri odpisovaní majetku je odporúčaným prístupom, vždy keď je to možné, ekonomické odpisovanie.

               8.

               Pri rozhodovaní o vhodnom efektívnom rozsahu modelového prevádzkovateľa by NRO mali zohľadniť zásady vymedzenia vhodného efektívneho rozsahu pri pevných a mobilných prepojovacích sieťach, ako sú stanovené v prílohe.

               9.

               Akékoľvek stanovenie efektívnej úrovne nákladov, ktoré sa odlišuje od stanovených zásad, by malo byť zdôvodnené objektívnymi rozdielmi vo výške nákladov, ktoré príslušní prevádzkovatelia nemôžu ovplyvniť. Takéto objektívne rozdiely vo výške nákladov sa môžu vyskytnúť na trhoch mobilných sietí v dôsledku nerovnomerného pridelenia spektra. Pokiaľ sa do nákladového modelu zahrnie dodatočné spektrum získané na poskytovanie veľkoobchodného prepojovania volaní, NRO by mali pravidelne preskúmavať všetky objektívne rozdiely vo výške nákladov, pričom by okrem iného mali zohľadňovať, či sa z výhľadového hľadiska dá počítať s dostupnosťou dodatočného spektra, ktoré sa bude prideľovať na trhovom základe, čím by sa mohli odstrániť všetky rozdiely vo výške nákladov vyplývajúce zo súčasného pridelenia, alebo či sa táto relatívna nákladová nevýhoda časom zníži, keď sa zvýši objem nových subjektov na trhu.

               10.

               V prípade, ak nový mobilný subjekt na trhu, ktorého prevádzka nedosahuje minimálny efektívny rozsah, preukázateľne dosahuje vyššie jednotkové prírastkové náklady než modelový prevádzkovateľ, po rozhodnutí, že na maloobchodnom trhu existujú prekážky vstupu na trh a rozvoja, NRO môžu povoliť, aby sa takéto vyššie náklady kompenzovali počas prechodného obdobia prostredníctvom prepojovacích poplatkov. Takéto obdobie by nemalo trvať dlhšie než štyri roky po vstupe na trh.

               11.

               Týmto odporúčaním nie sú dotknuté predchádzajúce regulačné rozhodnutia, ktoré NRO prijali v súvislosti s problematikou, ktorá sa v ňom uvádza. Bez ohľadu na to by NRO mali zabezpečiť implementovanie prepojovacích poplatkov na nákladovo efektívnej a symetrickej úrovni do 31. decembra 2012 podľa všetkých objektívnych rozdielov vo výške nákladov, ktoré sa zistili v súlade s bodmi 9 a 10.

               12.

               Za výnimočných okolností, ak NRO nie sú schopné najmä pre obmedzenosť zdrojov načas dokončiť odporúčaný nákladový model a ak sú schopné preukázať, že iná metodika ako vzostupný model LRIC vychádzajúci zo súčasných nákladov dosahuje výsledky, ktoré sú v súlade s týmto odporúčaním, sú efektívne a v súlade s výsledkami na konkurenčnom trhu, môžu uvažovať o stanovení prechodných cien na základe alternatívneho prístupu do 1. júla 2014. Ak by pre NRO s obmedzenými zdrojmi bolo objektívne neprimerané uplatňovať po tomto termíne nákladovú metodiku, tieto NRO môžu uplatňovať alternatívnu metodiku ďalej, až do termínu preskúmania tohto odporúčania, s výnimkou prípadu, ak by orgán vytvorený pre spoluprácu NRO s Komisiou, vrátane s ním spojených pracovných skupín, poskytol dostatočnú praktickú podporu a usmernenia, ktoré by umožnili prekonať túto obmedzenosť zdrojov, a najmä náklady na implementovanie odporúčanej metodiky. Nijaký podobný výsledok vyplývajúci z alternatívnych metodík by nemal prekročiť priemerné prepojovacie poplatky, ktoré stanovili NRO uplatňujúce odporúčanú nákladovú metodiku.

               13.

               Toto odporúčanie sa preskúma najneskôr tri roky po nadobudnutí platnosti.

               14.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 7. mája 2009

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Ú. v. ES L 200, 30.7.2002, s. 38.

      (3)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7.

      (4)  Ú. v. EÚ L 266, 11.10.2005, s. 64.

      PRÍLOHA

         Zásady výpočtu veľkoobchodných prepojovacích poplatkov v pevných telefónnych sieťach

      Relevantné prírastkové náklady (t. j. náklady, ktorým možno predísť) na veľkoobchodnú službu prepojovania volaní predstavujú rozdiel medzi celkovými dlhodobými nákladmi prevádzkovateľa, ktorý poskytuje kompletné služby, a celkovými nákladmi prevádzkovateľa, ktorý neposkytuje veľkoobchodnú službu prepojovania volaní tretím stranám.
      V snahe zabezpečiť primerané priradenie týchto nákladov musia sa odlíšiť náklady, ktoré súvisia s prevádzkou, a náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou. Náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou, sa na účely výpočtu veľkoobchodných prepojovacích poplatkov neberú do úvahy. Z nákladov, ktoré súvisia s prevádzkou, by sa mali k relevantnému prírastku prepojenia priradiť iba tie náklady, ktorým by sa dalo predísť, keby sa neposkytovala veľkoobchodná služba prepojovania volaní. Tieto náklady, ktorým možno predísť, sa môžu vypočítať tak, že náklady, ktoré súvisia s prevádzkou, sa najprv priradia k iným službám, než je veľkoobchodná služba prepojovania hlasových volaní (napr. zostavenie volania, dátové služby, IPTV atď.), a potom sa k veľkoobchodnej službe prepojovania hlasových volaní priradia len zostatkové náklady.
      Štandardný vymedzujúci bod medzi nákladmi súvisiacimi s prevádzkou a nákladmi nesúvisiacimi s prevádzkou sa typicky nachádza tam, kde sa vyskytne prvý bod koncentrácie prevádzky. Pri sieti PSTN sa zaň bežne považuje vzostupná strana linkovej karty v (diaľkovom) koncentrátore. Širokopásmový ekvivalent NGN je linková karta v DSLAM/MSAN (1). Keď je DSLAM/MSAN umiestnený vo verejnom telefónnom automate, potom sa musí zvážiť, či je pôvodná slučka medzi automatom a ústredňou/hlavným rozvádzačom (MDF) spoločne využívaným médiom a môže sa považovať za súčasť nákladovej kategórie reagujúcej na prevádzku. V takom prípade sa bude vymedzujúci bod medzi súvisiacim a nesúvisiacim s prevádzkou nachádzať vo verejnom telefónnom automate. Ak sa prenajatá kapacita priradí k službe prepojovania hlasových volaní bez ohľadu na použitú technológiu, potom vymedzujúci bod zostáva na úrovni (diaľkového) koncentrátora.
      Podľa uvedeného prístupu príklady nákladov, ktoré by boli zahrnuté do prírastku služby prepojovania volaní, by zahŕňali dodatočnú kapacitu siete, ktorá je potrebná na prenos dodatočnej veľkoobchodnej prevádzky (napr. dodatočná infraštruktúra siete, pokiaľ ju vyvolá potreba zvýšiť kapacitu na účely prenosu dodatočnej veľkoobchodnej prevádzky), ako aj dodatočné náklady na spektrum a veľkoobchodné komerčné náklady, ktoré priamo súvisia s poskytovaním veľkoobchodnej služby prepojovania volaní tretím stranám.
      Na to, aby NRO mohli stanoviť efektívny rozsah prevádzkovateľa na účely nákladového modelu, mali by zohľadniť, že pri pevných telefónnych sieťach majú prevádzkovatelia možnosť vybudovať si v konkrétnych geografických oblastiach vlastné siete a zamerať sa na trasy s vysokou hustotou a/alebo prenajať si relevantné sieťové vstupy od príslušných telekomunikačných subjektov. Pri vymedzení jednotného efektívneho rozsahu pre modelového prevádzkovateľa by teda NRO mali zohľadniť potrebu podporovať efektívny vstup na trh a pritom uznať, že za určitých podmienok menší prevádzkovatelia v menších geografických oblastiach môžu dosiahnuť nízke jednotkové náklady. Okrem toho menší prevádzkovatelia, ktorí nemôžu dosiahnuť výhody z rozsahu, aké majú najväčší prevádzkovatelia v rozľahlých geografických oblastiach, skôr nakupujú veľkoobchodné vstupy, ako by sami poskytovali prepojovacie služby.

         Zásady výpočtu veľkoobchodných prepojovacích poplatkov v mobilných telefónnych sieťach

      Relevantné prírastkové náklady (t. j. náklady, ktorým možno predísť) na veľkoobchodnú službu prepojovania volaní predstavujú rozdiel medzi celkovými dlhodobými nákladmi prevádzkovateľa, ktorý poskytuje kompletné služby, a celkovými nákladmi prevádzkovateľa, ktorý neposkytuje veľkoobchodnú službu prepojovania volaní tretím stranám.
      V snahe zabezpečiť primerané priradenie týchto nákladov musia sa odlíšiť náklady, ktoré súvisia s prevádzkou, a náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou. Náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou, sa na účely výpočtu veľkoobchodných prepojovacích poplatkov neberú do úvahy. Z nákladov, ktoré súvisia s prevádzkou, by sa mali k relevantnému prírastku prepojenia priradiť iba tie náklady, ktorým by sa dalo predísť, keby sa neposkytovala veľkoobchodná služba prepojovania volaní. Tieto náklady, ktorým možno predísť, sa môžu vypočítať tak, že náklady, ktoré súvisia s prevádzkou, sa najprv priradia k iným službám, než je veľkoobchodná služba prepojovania hlasových volaní (napr. zostavenie volania, SMS, MMS atď.), a potom sa k veľkoobchodnej službe prepojovania hlasových volaní priradia len zostatkové náklady.
      Náklady na mikrotelefón a SIM kartu nesúvisia s prevádzkou a mali by sa vylúčiť zo všetkých modelov na stanovenie nákladov pre veľkoobchodné služby prepojovania volaní.
      Pokrytie sa dá najlepšie opísať ako schopnosť alebo možnosť uskutočniť jednotlivé volanie z akéhokoľvek bodu v sieti a v určitom čase a kapacita predstavuje náklady na dodatočnú sieť, ktorá je potrebná na prenos zvýšenej úrovne prevádzky. Potreba zabezpečiť pre užívateľov takéto pokrytie si vyžiada náklady nesúvisiace s prevádzkou, ktoré by sa nemali priradiť k prírastku zahŕňajúcemu veľkoobchodné prepojovanie volaní. Investície do rozvinutých trhov mobilných sietí vyvoláva skôr zvyšovanie kapacity a vývoj nových služieb, a to by sa malo odraziť v nákladovom modeli. Z prírastkových nákladov na veľkoobchodné služby prepojovania volaní by sa teda mali vylúčiť náklady na pokrytie, ale mali by sa do nich zahrnúť náklady na dodatočnú kapacitu, pokiaľ si ich vyžiadalo poskytovanie veľkoobchodných služieb prepojovania volaní.
      Náklady na využívanie spektra (povolenie na udržanie a používanie frekvencií spektra), ktoré vzniknú pri poskytovaní maloobchodných služieb užívateľom siete, spočiatku súvisia s počtom užívateľov, a teda nesúvisia s prevádzkou a nemali by sa započítavať ako súčasť prírastku zahŕňajúceho veľkoobchodné služby prepojovania volaní. Náklady na získanie dodatočného spektra na zvýšenie kapacity (nad minimum potrebné na poskytovanie maloobchodných služieb užívateľom) na účely rozšírenia prevádzky vyplývajúceho z poskytovania veľkoobchodnej služby prepojovania volaní by sa podľa možnosti mali zahrnúť na základe výhľadových alternatívnych nákladov.
      Podľa uvedeného prístupu by príklady nákladov, ktoré by sa započítali do prírastku zahŕňajúceho veľkoobchodné služby prepojovania, obsahovali dodatočnú kapacitu siete, ktorá je potrebná na prenos dodatočnej veľkoobchodnej prevádzky (napr. dodatočná infraštruktúra siete, pokiaľ ju vyvolá potreba zvýšiť kapacitu na účely prenosu dodatočnej veľkoobchodnej prevádzky). Medzi takéto náklady súvisiace s prevádzkou by mohli patriť dodatočné mobilné prepínacie centrá (MSC) alebo chrbticové infraštruktúry priamo potrebné na prevádzku prepojovania pre tretie strany. Navyše, ak sa isté sieťové prvky, ako sú bunkové systémy alebo základňové vysielacie stanice (BTS), spoločne využívajú na účely poskytovania služieb zostavovania a prepojovania volania, tieto sieťové prvky sa zaradia do nákladového modelu prepojovania do tej miery, do akej sú potrebné pre dodatočnú kapacitu vyžadovanú na prevádzku prepojovania tretími stranami. Okrem toho by sa zobrali do úvahy náklady na dodatočné spektrum a veľkoobchodné komerčné náklady, ktoré priamo súvisia s poskytovaním veľkoobchodnej služby prepojovania volaní tretím stranám. To znamená, že náklady na pokrytie, nevyhnutné režijné náklady na podnikanie a maloobchodné komerčné náklady sa nezahŕňajú.
      Pri určovaní minimálneho efektívneho rozsahu na účely nákladového modelu a zohľadňovaní podielov na trhu v niekoľkých členských štátoch EÚ sa odporúča stanoviť rozsah vo výške 20 % podielu na trhu. Dá sa očakávať, že prevádzkovatelia mobilnej siete sa po vstupe na trh budú snažiť dosiahnuť maximálnu efektívnosť a príjmy, aby boli schopní získať minimálny podiel na trhu, ktorý sa rovná 20 %. Ak NRO môže dokázať, že z podmienok na trhu na území členských štátov vyplýva iný minimálny efektívny rozsah, mohol by sa odchýliť od odporúčaného prístupu.

         (1)  Multiplexor digitálneho účastníckeho systému/prístupový uzol viacnásobných služieb.


title: Odporúčanie Komisie z  3. apríla 2007 týkajúce sa koordinovaného monitorovacieho programu Spoločenstva na rok 2007 zameraného na zabezpečenie dodržiavania maximálnych hladín rezíduí pesticídov v obilninách a na obilninách a niektorých iných produktoch rastlinného pôvodu, ako aj národných monitorovacích programov na rok 2008 [oznámené pod číslom K(2007) 1452] (Text s významom pre EHP )

text:
               11.4.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 96/21

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 3. apríla 2007
   týkajúce sa koordinovaného monitorovacieho programu Spoločenstva na rok 2007 zameraného na zabezpečenie dodržiavania maximálnych hladín rezíduí pesticídov v obilninách a na obilninách a niektorých iných produktoch rastlinného pôvodu, ako aj národných monitorovacích programov na rok 2008
   [oznámené pod číslom K(2007) 1452]
   (Text s významom pre EHP)
   (2007/225/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   so zreteľom na smernicu Rady 86/362/EHS z 24. júla 1986 o stanovení maximálnych limitov rezíduí pesticídov v a na obilninách (1), a najmä na jej článok 7 ods. 2 písm. b),
   so zreteľom na smernicu Rady 90/642/EHS z 27. novembra 1990 o stanovení maximálnych hladín pre rezíduá pesticídov v a na určitých produktoch rastlinného pôvodu vrátane ovocia a zeleniny (2), a najmä na jej článok 4 ods. 2 písm. b),
   keďže:

               (1)

               V smerniciach 86/362/EHS a 90/642/EHS sa ustanovuje, že Komisia by mala postupne pracovať na zavedení systému, prostredníctvom ktorého by bolo možné odhadnúť vystavenie účinkom pesticídov vo výžive. Na umožnenie realistických odhadov by mali byť dostupné údaje o monitorovaní rezíduí pesticídov vo viacerých potravinách, ktoré predstavujú hlavné zložky európskej výživy. Je všeobecne známe, že hlavné zložky európskej výživy predstavuje 20 – 30 potravín. Vzhľadom na dostupné zdroje na monitorovanie rezíduí pesticídov na vnútroštátnej úrovni členské štáty dokážu v rámci koordinovaného monitorovacieho programu analyzovať vzorky len ôsmich produktov za rok. V používaní pesticídov nastávajú zmeny v trojročných cykloch. Každý pesticíd by sa mal preto monitorovať počas trvania trojročného cyklu v 20 – 30 potravinových produktoch.

               (2)

               Rezíduá pesticídov, na ktoré sa vzťahuje toto odporúčanie, by sa mali monitorovať v roku 2007, keďže tieto údaje možno použiť pri odhade skutočného vystavenia ich účinkom vo výžive.

               (3)

               Pri počte vzoriek, ktoré sa majú získať pri každom koordinovanom monitorovaní, je potrebné uplatňovať systematický štatistický prístup. Takýto prístup stanovil Výbor pre potravinový kódex (3). Na základe binomiálneho rozdelenia pravdepodobnosti možno vypočítať, že preskúšaním 642 vzoriek možno s vyše 99 % istotou zistiť, ktorá vzorka obsahuje rezíduá pesticídov nad limit určenia (LOD) za predpokladu, že najmenej 1 % produktov rastlinného pôvodu obsahuje rezíduá presahujúce tento limit. Odber týchto vzoriek by mal byť medzi členskými štátmi úmerne rozdelený podľa počtu obyvateľov a spotrebiteľov, pričom počet vzoriek by mal byť minimálne 12 na jeden produkt a na jeden rok.

               (4)

               Usmernenia týkajúce sa Postupov kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov (Quality Control Procedures for Pesticide Residue Analysis) sú uverejnené na webovej stránke Komisie (4). Dohodlo sa, že tieto usmernenia by sa mali v najvyššej možnej miere uplatňovať v analytických laboratóriách členských štátov a mali by sa priebežne prehodnocovať vzhľadom na skúsenosti získané v monitorovacích programoch.

               (5)

               Smernicou Komisie 2002/63/ES (5) sa ustanovujú metódy Spoločenstva na odber vzoriek na úradnú kontrolu rezíduí pesticídov v a na výrobkoch rastlinného a živočíšneho pôvodu. Metódy a postupy na odber vzoriek stanovené v tejto smernici zahŕňajú metódy a postupy, ktoré odporúča Výbor pre potravinový kódex.

               (6)

               V smerniciach 86/362/EHS a 90/642/EHS sa od členských štátov vyžaduje, aby spresnili kritériá uplatňované pri vypracúvaní svojich národných kontrolných programov. Tieto informácie by mali zahŕňať kritériá uplatňované pri stanovovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú získať, analýz, ktoré sa majú vykonať, a úrovní nahlasovania, ktoré sa majú uplatniť; kritériá, na základe ktorých sa stanovili úrovne nahlasovania a podrobné údaje o akreditácii podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (6), zohľadňujúc článok 18 nariadenia Komisie (ES) č. 2076/2005 z 5. decembra 2005, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia na implementáciu nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 (7), ktorými sa ustanovuje výnimka v súvislosti s požiadavkou na akreditáciu. Mal by sa uvádzať aj počet a typ porušení predpisov a prijaté opatrenia.

               (7)

               Maximálne hladiny rezíduí v detskej potrave sa stanovili v súlade s článkom 6 smernice Komisie 91/321/EHS zo 14. mája 1991 o počiatočnej dojčenskej výžive a následnej dojčenskej výžive (8) a článkom 6 smernice Komisie 96/5/ES, Euratom zo 16. februára 1996 o spracovaných potravinách na báze obilnín a detskej potrave určenej pre dojčatá a malé deti (9).

               (8)

               Informácie o výsledkoch monitorovacích programov sú predovšetkým prospešné pri používaní metód na spracovanie, skladovanie a elektronický prenos/prenos informačnými technológiami. Na poskytovanie údajov členskými štátmi prostredníctvom elektronickej pošty boli vytvorené formáty. Členské štáty by preto mali byť schopné zasielať svoje hlásenia Komisii v štandardnom formáte. K ďalšiemu vývoju tohto štandardného formátu Komisia najúčinnejšie prispeje vypracovaním usmernení.

               (9)

               Opatrenia stanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby počas roka 2007 odobrali a analyzovali vzorky pre kombinácie produktov/rezíduí pesticídov stanovené v prílohe I na základe počtu vzoriek jednotlivých produktov, ktoré sú im pridelené v prílohe II, pričom sa vhodným spôsobom zohľadní podiel jednotlivých štátov, Spoločenstva a tretích krajín na trhu príslušného členského štátu.
               Séria, z ktorej sa má odobrať vzorka, by sa mala vybrať náhodne v súlade s monitorovacím prístupom.
               Postup odberu vzoriek vrátane počtu jednotiek by mal byť v súlade so smernicou 2002/63/ES.

               2.

               Z celkového počtu vzoriek uvedeného v prílohách I a II by mal každý štát odobrať a analyzovať:

                           a)

                           najmenej desať vzoriek detskej potravy najmä zo zeleniny, ovocia alebo obilnín;

                           b)

                           počet vzoriek (minimálne jednu vzorku, ak sú takéto vzorky dostupné) produktov ekologického poľnohospodárstva, ktoré predstavujú trhový podiel ekologických výrobkov v každom členskom štáte.

               3.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. augusta 2008 nahlásili výsledky analýz vzoriek pre kombinácie produktov/rezíduí pesticídov stanovené v prílohe I, pričom je potrebné uviesť:

                           a)

                           použité analytické metódy a dosiahnuté stupne nahlasovania v súlade s postupmi kontroly kvality stanovenými v Postupoch kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov;

                           b)

                           počet a typ porušení predpisov a prijaté opatrenia.

               4.

               Správa by mala byť vypracovaná vo formáte (vrátane elektronického formátu), ktorý je v súlade s usmernením pre členské štáty, pokiaľ ide o implementáciu odporúčaní Komisie týkajúcich sa koordinovaných monitorovacích programov Spoločenstva, ktoré poskytol Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat.
               Výsledky analýzy vzoriek získaných z detskej potravy a produktov ekologického poľnohospodárstva by sa mali nahlasovať na osobitných hárkoch.

               5.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. augusta 2007 zaslali Komisii a ostatným členským štátom informácie požadované podľa článku 7 ods. 3 smernice 86/362/EHS a článku 4 ods. 3 smernice 90/642/EHS o uskutočňovaní monitorovania v roku 2006, aby sa aspoň kontrolným odberom vzoriek zabezpečil súlad s maximálnymi hladinami rezíduí pesticídov vrátane:

                           a)

                           výsledkov ich národných programov týkajúcich sa rezíduí pesticídov;

                           b)

                           informácií o postupoch kontroly kvality v laboratóriách, a najmä informácií o aspektoch usmernení, ktoré sa týkajú postupov kontroly kvality pri analýze rezíduí pesticídov, ktoré nedokázali uplatniť alebo s uplatňovaním ktorých mali problémy;

                           c)

                           informácií o akreditácii laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, v súlade ustanoveniami článku 12 nariadenia (ES) č. 882/2004 (vrátane rozsahu akreditácie, akreditačného orgánu a kópie akreditačného osvedčenia);

                           d)

                           informácií o skúškach odbornej spôsobilosti a kruhových testoch, na ktorých sa laboratóriá zúčastnili.

               6.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby najneskôr do 30. septembra 2007 zaslali Komisii plány svojich národných programov na monitorovanie maximálnych hladín rezíduí pesticídov, ktoré sa stanovujú v smerniciach 90/642/EHS a 86/362/EHS na rok 2008 vrátane informácií o:

                           a)

                           kritériách uplatňovaných pri určovaní počtu vzoriek, ktoré sa majú odobrať, a analýz, ktoré sa majú vykonať;

                           b)

                           uplatňovaných stupňoch nahlasovania a kritériách, podľa ktorých boli stupne nahlasovania stanovené;

                           c)

                           podrobných údajoch o akreditácii laboratórií, ktoré vykonávajú analýzy, podľa smernice (ES) č. 882/2004.

      V Bruseli 3. apríla 2007

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 221, 7.8.1986, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2007/11/ES (Ú. v. EÚ L 63, 1.3.2007, s. 26).

      (2)  Ú. v. ES L 350, 14.12.1990, s. 71. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2007/12/ES (Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2007, s. 75).

      (3)  Potravinový kódex, Rezíduá pesticídov v potravinách, Rím 1994, ISBN 92-5-203271-1; časť 2, s. 372.

      (4)  Dokument SANCO/10232/2006, 24. marca 2006, http://europa.eu.int/comm/food/plant/protection/resources/qualcontrol_en.pdf

      (5)  Ú. v. ES L 187, 16.7.2002, s. 30.

      (6)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (7)  Ú. v. EÚ L 338, 22.12.2005, s. 83. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1666/2006 (Ú. v. EÚ L 320, 18.11.2006, s. 47).

      (8)  Ú. v. ES L 175, 4.7.1991, s. 35. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/82/ES (Ú. v. EÚ L 362, 20.12.2006, s. 94).

      (9)  Ú. v. ES L 49, 28.2.1996, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2003/13/ES (Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 33).

      PRÍLOHA I
      KOMBINÁCIE PESTICÍDOV/VÝROBKOV, KTORÉ SA MAJÚ MONITOROVAŤ

                  2007

                  2008 (1)

                  2009 (1)

                  acefát

                  c)

                  a)

                  b)

                  acetamiprid

                  c)

                  a)

                  b)

                  aldikarb

                  c)

                  a)

                  b)

                  amitraz

                  a)

                  b)

                  azinfos-metyl

                  c)

                  a)

                  b)

                  azoxystrobín

                  c)

                  a)

                  b)

                  benomyl a karbendazím
                  (vyjadrené ako karbendazím)

                  c)

                  a)

                  b)

                  bifentrin

                  c)

                  a)

                  b)

                  bromid (celkovo)

                  a)

                  b)

                  brómpropylát

                  c)

                  a)

                  b)

                  bupirimát

                  c)

                  a)

                  b)

                  buprofezin

                  c)

                  a)

                  b)

                  kaptán

                  c)

                  a)

                  b)

                  folpet

                  c)

                  a)

                  b)

                  karbaryl

                  c)

                  a)

                  b)

                  chlofentezín

                  a)

                  b)

                  chlórmekvát (2)

                  c)

                  a)

                  b)

                  chlórtalonil

                  c)

                  a)

                  b)

                  chlórprofám

                  c)

                  a)

                  b)

                  chlórpyrifos

                  c)

                  a)

                  b)

                  chlórpyrifos-metyl

                  c)

                  a)

                  b)

                  cypermetrín

                  c)

                  a)

                  b)

                  cyprodinil

                  c)

                  a)

                  b)

                  deltametrín

                  c)

                  a)

                  b)

                  diazinón

                  c)

                  a)

                  b)

                  dichlofluanid

                  c)

                  a)

                  b)

                  dichlórvos

                  c)

                  a)

                  b)

                  dikofol

                  c)

                  a)

                  b)

                  dimetoát + ometoát
                  (vyjadrený ako dimetoát)

                  c)

                  a)

                  b)

                  dinokap

                  a)

                  b)

                  difenylamín

                  c)

                  a)

                  b)

                  endosulfán

                  c)

                  a)

                  b)

                  fenarimol

                  a)

                  b)

                  fenhexamid

                  c)

                  a)

                  b)

                  fenitrotión

                  c)

                  a)

                  b)

                  fludioxonil

                  c)

                  a)

                  b)

                  flusilazol

                  a)

                  b)

                  glyfosát (3)

                  a)

                  b)

                  hexakonazol

                  a)

                  b)

                  hexytiazox

                  c)

                  a)

                  b)

                  imazalil

                  c)

                  a)

                  b)

                  imidakloprid

                  c)

                  a)

                  b)

                  indoxakarb

                  c)

                  a)

                  b)

                  iprodión

                  c)

                  a)

                  b)

                  iprovalikarb

                  c)

                  a)

                  b)

                  krezoxim-metyl

                  c)

                  a)

                  b)

                  lambda-cyhalotrín

                  c)

                  a)

                  b)

                  malatión

                  c)

                  a)

                  b)

                  manebová skupina

                  c)

                  a)

                  b)

                  mepanipyrim

                  c)

                  a)

                  b)

                  mepikvát (2)

                  a)

                  b)

                  metalaxyl

                  c)

                  a)

                  b)

                  metamidofos

                  c)

                  a)

                  b)

                  metidatión

                  c)

                  a)

                  b)

                  metiokarb

                  c)

                  a)

                  b)

                  metomyl/tiodikarb
                  (vyjadrený ako metomyl)

                  c)

                  a)

                  b)

                  myklobutanil

                  c)

                  a)

                  b)

                  oxydemetón-metyl

                  c)

                  a)

                  b)

                  paratión

                  c)

                  a)

                  b)

                  penkonazol

                  c)

                  a)

                  b)

                  fosalón

                  c)

                  a)

                  b)

                  pirimikarb

                  c)

                  a)

                  b)

                  pirimifos-metyl

                  c)

                  a)

                  b)

                  prochloraz

                  c)

                  a)

                  b)

                  procymidón

                  c)

                  a)

                  b)

                  profenofos

                  c)

                  a)

                  b)

                  propargit

                  c)

                  a)

                  b)

                  pyretrín

                  c)

                  a)

                  b)

                  pyrimetanil

                  c)

                  a)

                  b)

                  pyriproxyfén

                  c)

                  a)

                  b)

                  oxamyl

                  c)

                  a)

                  b)

                  chinoxyfén

                  c)

                  a)

                  b)

                  spiroxamín

                  c)

                  a)

                  b)

                  tebukonazol

                  c)

                  a)

                  b)

                  metyltiofanát

                  c)

                  a)

                  b)

                  tebufenozid

                  c)

                  a)

                  b)

                  trifloxystrobín

                  a)

                  b)

                  tiabendazól

                  c)

                  a)

                  b)

                  tolklofos-metyl

                  c)

                  a)

                  b)

                  tolylfluanid

                  c)

                  a)

                  b)

                  triademefon + triadimenol
                  (vyjadrené ako zmes triadimenolu a triadimefonu)

                  c)

                  a)

                  b)

                  vinklozolín

                  c)

                  a)

                  b)

                              a)

                              Fazuľa (čerstvá alebo mrazená), mrkva, uhorky, pomaranče alebo mandarínky, hrušky, zemiaky, ryža, špenát (čerstvý alebo mrazený).

                              b)

                              Baklažán, banány, karfiol, hrozno, pomarančový džús (), hrach (čerstvý alebo mrazený, bez strukov), paprika (sladká), pšenica.

                              c)

                              Jablká, hlávková kapusta, pór, šalát, rajčiaky, broskyne vrátane nektáriniek a podobných hybridov, raž alebo ovos, jahody.

         (1)  Indikatívne na roky 2008 a 2009 v závislosti od programov, ktoré sa na tieto roky odporučia.

         (2)  Chlórmekvát a mepikvát by sa mali analyzovať v obilninách, mrkve, plodovej zelenine a hruškách.

         (3)  Iba v obilí.

         (4)  V prípade pomarančového džúsu by mali členské štáty spresniť zdroj (koncentráty alebo čerstvé ovocie).

      PRÍLOHA II
      Počet vzoriek jednotlivých produktov, ktoré sa majú odobrať a analyzovať v každom členskom štáte

                  Kód krajiny

                  Vzorky

                  AT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  B

                  12 (1)

                  15 (2)

                  BG

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CY

                  12 (1)

                  15 (2)

                  CZ

                  12 (1)

                  15 (2)

                  DE

                  93

                  DK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  ES

                  45

                  EE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  EL

                  12 (1)

                  15 (2)

                  FR

                  66

                  FI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  HU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  IT

                  65

                  IE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LU

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  LV

                  12 (1)

                  15 (2)

                  MT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  NL

                  17

                  PT

                  12 (1)

                  15 (2)

                  PL

                  45

                  RO

                  17

                  SE

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SI

                  12 (1)

                  15 (2)

                  SK

                  12 (1)

                  15 (2)

                  UK

                  66

                  Celkový minimálny počet vzoriek: 642

         (1)  Minimálny počet vzoriek na každú použitú metódu na kontrolu jedného rezídua.

         (2)  Minimálny počet vzoriek na každú použitú metódu na kontrolu viacerých rezíduí.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/122

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2017
   (2017/C 261/27)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Spojené kráľovstvo predložilo 21. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 27. apríla 2017 svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Spojené kráľovstvo sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Ak sa v období rokov 2016 – 17 dosiahne včasná a trvalá náprava, na Spojené kráľovstvo sa začne v období rokov 2017 – 18 vzťahovať preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Podľa svojho konvergenčného programu na rok 2017 vláda očakáva, že do konca fiškálneho roku 2016 – 17 napraví nadmerný deficit, čo je v súlade s odporúčaním Rady z 19. júna 2015, pričom celkový deficit dosiahne úroveň 2,7 % HDP. Ďalej sa očakáva, že celkový deficit sa v období rokov 2017 – 18 mierne zvýši na 2,8 % HDP a následne klesne na 1,9 % HDP v období rokov 2018 – 19. Konvergenčný program neobsahuje strednodobý rozpočtový cieľ. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa v období rokov 2016 – 17 až 2018 – 19 vo všeobecnosti stabilizuje na úrovni zhruba 87,5 % a v období rokov 2020 – 21 klesne na úroveň 84,8 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je optimistický. Hoci sú opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov vo všeobecnosti dobre konkretizované, riziká, že makroekonomický výhľad sa nenaplní, ohrozujú dosiahnutie plánovaného zníženia deficitu.

               (6)

               Rada 12. júla 2016 Spojenému kráľovstvu odporučila, aby odstránilo nadmerný deficit do obdobia rokov 2016 – 17 a aby po odstránení nadmerného deficitu dosiahlo v období rokov 2017 – 18 fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerom k minimálnemu strednodobému rozpočtovému cieľu. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že celkový deficit v období rokov 2016 – 17 dosiahne úroveň 2,7 % HDP, čo je v súlade s cieľom, ktorý odporúčala Rada. V období rokov 2017 – 18 existuje riziko určitej odchýlky od požiadavky preventívnej časti paktu.

               (7)

               Od Spojeného kráľovstva sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na úroveň jeho dlhu očakáva, že dosiahne ďalšiu úpravu smerom k primeranému strednodobému rozpočtovému cieľu. Podľa spoločne dohodnutej matrice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (4) nesmie prekročiť 1,8 %. To by zodpovedalo ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v spoločne posudzovaných obdobiach rokov 2017 – 18 a 2018 – 19 riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Zároveň sa očividne nepredpokladá, že Spojené kráľovstvo dodrží v období rokov 2017 – 18 prechodné dlhové pravidlo, ale predpokladá sa, že ho dodrží v období rokov 2018 – 19. Rada celkovo zastáva názor, že Spojené kráľovstvo musí byť od obdobia rokov 2017 – 18 pripravené prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo daného členského štátu vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri budúcom posudzovaní sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií Spojeného kráľovstva. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu Spojeného kráľovstva.

               (8)

               Súkromné investície sú stále výrazne pod priemerom Únie a verejné investície sú mierne nižšie, ako je priemer Únie. Produktivita je výrazne pod priemerom G7 a od roku 2008 stagnuje. Vláda kladie v oblasti politiky silný dôraz na zvyšovanie investícií v záujme zvýšenia rastu produktivity. Kľúčovou výzvou je riešenie významných nedostatkov v kapacite a kvalite sieťovej infraštruktúry Spojeného kráľovstva. Cesty sú veľmi preťažené a železničná kapacita je miestami čoraz menej schopná pokryť rýchlo rastúci dopyt. Existuje aj čoraz naliehavejšia potreba vyšších investícií do nových kapacít na výrobu a dodávanie energie. V Národnom pláne realizácie infraštruktúry sa stanovujú ambiciózne plány na zlepšenie hospodárskej infraštruktúry v Spojenom kráľovstve a v roku 2016 sa prijalo viacero investičných rozhodnutí o veľkých dopravných a energetických projektoch. Stále však pretrvávajú obavy, či je možné zabezpečiť primerané verejné a súkromné investície, ktoré by včas a nákladovo účinným spôsobom vyriešili sklzy v infraštruktúre. Pri zvyšovaní ponuky bývania Spojené kráľovstvo zápasí s veľkou výzvou. Chronický nedostatok bývania prispieva k vysokých a stúpajúcim cenám nehnuteľností a vytvára značné hospodárske a sociálne náklady, hlavne v blízkosti centier hospodárskeho rastu. Reformovaný systém územného plánovania spolu s celým radom doplňujúcich politík bývania do istej miery podporujú zvýšenie obytnej výstavby. Napriek tomu však pretrvávajú viaceré podmienky obmedzujúce ponuku vrátane veľmi prísnej a zložitej regulácie trhu s pozemkami a obytnej výstavby, pričom ponuka bývania stále nie je schopná držať krok s rastom dopytu.

               (9)

               Celkové ukazovatele trhu práce sú aj naďalej pozitívne, čo je podložené nízkou mierou dlhodobej nezamestnanosti a celkovej nezamestnanosti mladých ľudí. V oblastiach miery neaktivity, zamestnania na čiastočný úväzok a zamestnania za nízku mzdu však existuje priestor na zlepšenie. Rast príjmov zostáva mierny, čo súvisí s nízkym rastom produktivity. Pretrvávajú obavy týkajúce sa ponuky zručností, ich využívania a rozvoja. Došlo k významnému vývoju v oblasti politiky, pokiaľ ide o zručnosti a ich rozvoj prostredníctvom reforiem technického vzdelávania a učňovskej prípravy. Kvalitu učňovskej prípravy bude treba zamerať tak na získavanú úroveň kvalifikácie, ako aj na oblasti, v ktorej sa získava. Iné strategicky dôležité financované spôsoby zlepšovania zručností by najmä v prípade ľudí vo veku nad 25 rokov rozšírili ponuku zručností dostupnú štátu, podnikom a osobám, ktoré sa usilujú o kariérny postup. V tejto oblasti existujú aj výzvy týkajúce sa ponuky starostlivosti o deti a sociálnej starostlivosti, čo prispieva k vysokej miere zamestnanosti žien na čiastočný úväzok. Doterajšie reformy v oblasti starostlivosti o deti sa realizovali nepretržite, ale len pozvoľne. Radikálne zmeny pravdepodobne nastanú pri úplnom zavedení niektorých iniciatív počas nasledujúcich dvoch rokov. Účasť detí mladších ako tri roky na formálnej starostlivosti o deti je pomerne nízka. Hoci nedávne opatrenia do určitej miery zlepšili prístupnosť a cenovú dostupnosť starostlivosti o deti vo veku 3 a 4 roky, neriešia otázku ponuky starostlivosti o deti vo veku do troch rokov. V dôsledku dávnejšie ohlásených reforiem a škrtov, obzvlášť v oblasti podpory v zamestnanosti, je možné, že v krátkodobom až strednodobom horizonte začnú byť výsledky sociálnej politiky vrátane detskej chudoby kritické, a to najmä v kontexte vyššej inflácie. Počet detí žijúcich v chudobe v domácnostiach, kde ich členovia pracujú, je obzvlášť znepokojujúci.

               (10)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (11)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2017 a jej stanovisko (5) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu a zohľadniť pritom potrebu posilniť prebiehajúce oživenie a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií Spojeného kráľovstva.

               2.

               Prijať ďalšie kroky na zvýšenie ponuky bývania, a to aj prostredníctvom reforiem pravidiel územného plánovania a ich vykonávania.

               3.

               Riešiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zabezpečiť ich rozvoj, a to aj ďalším posilňovaním kvality učňovskej prípravy a poskytovaním iných financovaných kariérnych postupov pre „ďalšie vzdelávanie“.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  12. februára 2008 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii s ohľadom na vykonávanie operácií Európskeho rozvojového fondu (siedmy ERF) za rozpočtový rok 2006

text:
               15.2.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 41/22

      ODPORÚČANIE RADY

   z 12. februára 2008
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii s ohľadom na vykonávanie operácií Európskeho rozvojového fondu (siedmy ERF) za rozpočtový rok 2006
   (2008/116/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1), zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu 91/401/EHS o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa štvrtého dohovoru AKT – EHS (3), ktorá ustanovila medziiným siedmy Európsky rozvojový fond (siedmy ERF), a najmä na jej článok 33 ods. 3,
   so zreteľom na finančné nariadenie 91/491/EHS z 29. júla 1991 uplatniteľné na rozvojovú finančnú spoluprácu podľa štvrtého dohovoru AKT – EHS (4), a najmä na jeho články 69 až 77,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách siedmeho ERF k 31. decembru 2006 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2006 spolu s odpoveďami Komisie (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody má absolutórium za finančné hospodárenie siedmeho ERF udeliť Komisii Európsky parlament na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií siedmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roku 2006 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium s ohľadom na vykonávanie operácií siedmeho ERF za rozpočtový rok 2006.

      V Bruseli 12. februára 2008

            Za Radu

            predseda

         A. BAJUK

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 288.

      (4)  Ú. v. ES L 266, 21.9.1991, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 259, 31.10.2007, s. 1.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 271/1

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2015
   (2015/C 271/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Nemecka na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Nemecka na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nemecka na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej bolo Nemecko určené za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Nemecku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o Nemecku tiež obsahuje výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýza Komisie vyplýva záver, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a monitorovanie. Riziká sa zvýšili vzhľadom na pretrvávajúci nedostatok súkromných a verejných investícií, ktorý brzdí rast a prispieva k veľmi vysokému prebytku bežného účtu, čo si aj naďalej vyžaduje osobitnú pozornosť. Potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na nemecké hospodárstvo a vzhľadom na jeho veľkosť aj na hospodársku a menovú úniu v širšom rozsahu, je obzvlášť dôležitá.

               (7)

               Nemecko 28. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a 16. apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Nemecko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Podľa programu stability na rok 2015 plánuje nemecká vláda zachovať rozpočtový prebytok. Počas programového obdobia sa aj naďalej dodržiava strednodobý cieľ, ktorý spočíva v štrukturálnom deficite na úrovni 0,5 % HDP. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne na 61,5 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy a ktorý nebol schválený nezávislým orgánom, vychádza z opatrených predpokladov rastu. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zostane nad úrovňou strednodobého cieľa. Hrubý dlh vykazuje podľa prognózy aj naďalej pevnú klesajúcu tendenciu nad rámec požiadavky dlhového pravidla. To vytvára priestor na oživenie investícií. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2015 zastáva názor, že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Spolková vláda zvýšila výdavky na vzdelávanie a výskum, ale podiel verejných výdavkov na vzdelávanie je v pomere k HDP stále pod priemerom EÚ a je možné, že celkové výdavky na vzdelávanie a výskum nedosiahnu národný cieľ na úrovni 10 % HDP do roku 2015. Nemecko zamýšľa zvýšiť do roku 2018 verejné investície vrátane dodatočnej sumy vo výške 10 miliárd EUR na infraštruktúru a 5 miliárd EUR na podporu investícií zo strany finančne slabých obcí. Tieto pozitívne kroky sa však zdajú byť nedostatočné na dobehnutie celkového investičného sklzu. Ak by Nemecko dokázalo využiť svoj fiškálny priestor, umožnilo by mu to investovať do budúceho potenciálu rastu jeho hospodárstva a dobehnúť sklz vo verejných investíciách, ktorý je zrejmý najmä v oblasti infraštruktúry a na úrovni obcí. Nemecko nedosiahlo žiadny pokrok pri zlepšovaní efektívnosti daňového systému. Celkovo sa zdá, že možnosti na presunutie zdanenia smerom k zdrojom príjmom, ktoré viac podporujú rast, sú nevyužité. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností zostávajú naďalej pomerne nízke (0,5 % HDP v roku 2012 oproti 1,5 % HDP v EÚ-28) a nehnuteľnosti sa oceňujú zastaranými trhovými hodnotami z rokov 1963/64 v prípade západných spolkových krajín (Länder) a z roku 1935 v prípade východných spolkových krajín. Hoci reforma obecnej dane z nehnuteľností (Grundsteuer) bola súčasťou koaličnej dohody a bola oznámená v národných programoch reforiem na rok 2014 a 2015, doteraz sa neprijali žiadne konkrétne kroky. Namiesto toho, aby sa venovala väčšia pozornosť menej rušivým periodickým daniam z nehnuteľností, aj naďalej bola prítomná tendencia zvyšovať dane z prevodu nehnuteľností. Miestna živnostenská daň (Gewerbesteuer) nebola preskúmaná. Zaraďovanie neziskových prvkov do daňového základu vedie k neefektívnostiam.
               Administratívne zaťaženie, ktoré spoločnosti znášajú z dôvodu zdanenia, a náklady na výber daní sú v Nemecku aj naďalej pomerne vysoké, zatiaľ čo podávanie daňových priznaní elektronickou formou sa pri dani z príjmu fyzických a právnických osôb využíva v priemere menej než v Únii. Pokračujúce preskúmanie fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou, spolkovými krajinami a obcami ponúka príležitosť na posilnenie rámca udržateľných fiškálnych politík vrátane zabezpečenia primeraných verejných investícií na všetkých úrovniach verejnej správy. Toto preskúmanie je tiež príležitosťou na zlepšenie rozdelenia príjmových a výdavkových kompetencií, ako aj efektívnosti systému horizontálneho fiškálneho vyrovnávania a správy daní.

               (10)

               Neurčili sa žiadne opatrenia s cieľom zvýšiť stimuly na neskorší odchod do dôchodku, ktorý sa zdá byť nevyhnutný vzhľadom na prognózu výrazného poklesu populácie v produktívnom veku v Nemecku a na možný nedostatok kvalifikovaných pracovníkov v strednodobom horizonte. Daňovo-odvodové zaťaženie pracovníkov, ktorí zarábajú medzi 50 % a 67 % priemernej mzdy, sa od roku 2001 prevažne nezmenilo a patrí k najvyšším v Únii. Nedávne reformy systémov sociálneho poistenia budú pravdepodobne viesť k ďalšiemu zvýšeniu sadzieb príspevkov i k ďalšiemu nárastu daňovo-odvodového zaťaženia. To by malo potenciálne negatívne účinky na účasť na trhu práce a disponibilné príjmy. Vplyv fiškálnej brzdy v súčasnosti zmierňuje nízka inflácia. Za podmienok dynamického nárastu miezd a o niečo vyšších mier inflácie v nadchádzajúcich rokoch by však fiškálna brzda mohla viesť k významnému nediskrečnému nárastu daní. To by zase mohlo mať vplyv na disponibilné príjmy. Pri zvyšovaní úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených osôb sa dosiahol obmedzený pokrok. U mladých ľudí z prostredia migrantov existuje dvakrát vyššie riziko predčasného ukončenia školskej dochádzky. Dôležitými faktormi, ktoré odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od toho, aby sa zamestnali alebo pracovali dlhšie, sú fiškálne dôvody. To prispieva k nízkemu podielu žien pracujúcich na plný úväzok a k jednému z najnižších počtov hodín odpracovaných ženami v priemere v Únii. Vyňatie tzv. minizamestnaní z dane z príjmu fyzických osôb a v mnohých prípadoch aj zo všetkých sociálnych príspevkov zamestnancov takisto odrádza pracovníkov od toho, aby prijali pracovné miesto so zárobkom vyšším, než je prahová hodnota pre minizamestnania vo výške 450 EUR mesačne.

               (11)

               Politické opatrenia na stimuláciu hospodárskej súťaže v odvetví služieb, a to najmä odborných služieb, boli obmedzené. Miera rastu produktivity práce v oblasti odborných služieb v Nemecku je už viac ako desať rokov negatívna alebo takmer nulová. Nemecko takisto patrí k členským štátom, v ktorých regulácia vytvára najmenej priaznivé prostredie pre hospodársku súťaž v odvetví odborných služieb. K obmedzeniam patria požiadavky na odbornú kvalifikáciu, právnu formu a podiel na kapitále. Pokiaľ ide o poslednú požiadavku, v niektorých spolkových krajinách dochádza k obmedzeným zmenám, ale doposiaľ nedošlo k rozsiahlemu preskúmaniu týchto obmedzení. Nemecko sa zúčastňuje na vzájomnom hodnotení v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/55/EÚ (6), ktorou sa mení smernica o uznávaní odborných kvalifikácií, ale doposiaľ neprijalo v nadväznosti na toho preskúmanie žiadne opatrenia. Stav hospodárskej súťaže na trhoch nemeckej železničnej dopravy sa od minulého roku významne nezlepšil. Najmä v segmente diaľkovej osobnej železničnej dopravy odrádza náročné konkurenčné prostredie nových účastníkov. Poplatky za prístup na trať v prípade diaľkovej osobnej dopravy patria k najvyšším v EÚ. Trhový podiel nových účastníkov, pokiaľ ide o trh diaľkovej osobnej železničnej dopravy, je aj naďalej pod 1 % a klesá.

               (12)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (13)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a dospela k názoru (7), že Nemecko dodržiava Pakt stability a rastu.

               (14)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (15)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (8). Nemecko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Ďalej zvýšiť verejné investície do infraštruktúry, vzdelávania a výskumu, a to aj s využitím fiškálneho priestoru, ktorý je k dispozícii. Podporovať súkromné investície, prijať opatrenia na zlepšenie efektívnosti daňového systému, a to najmä preskúmaním miestnej živnostenskej dane a dane z príjmov právnických osôb a modernizáciou správy daní. Využiť prebiehajúce preskúmanie na zlepšenie koncepcie fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou, jednotlivými spolkovými krajinami (Länder) a obcami, najmä s cieľom zabezpečiť primerané verejné investície na všetkých úrovniach verejnej správy.

               2.

               Zvýšiť stimuly na neskorší odchod do dôchodku. Prijať opatrenia na zníženie vysokého zdanenia práce a príspevkov na sociálne zabezpečenie, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami, a riešiť vplyv fiškálnej brzdy. Preskúmať fiškálny režim minizamestnaní s cieľom uľahčiť prechod do iných foriem zamestnania.

               3.

               Prijať ambicióznejšie opatrenia na stimuláciu hospodárskej súťaže v odvetví služieb, a to najmä odborných služieb, odstránením neodôvodnených obmedzení, ako napríklad požiadaviek na právnu formu subjektov, podiel na kapitále a pevne stanovených sadzieb. Na tento účel ukončiť prebiehajúce vnútroštátne preskúmanie týchto prekážok a prijať následné opatrenia. Odstrániť zostávajúce prekážky v oblasti hospodárskej súťaže na trhoch železničnej dopravy, najmä pokiaľ ide o diaľkovú osobnú železničnú dopravu.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 20).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/55/EÚ z 20. novembra 2013, ktorou sa mení smernica 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií a nariadenie (EÚ) č. 1024/2012 o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (nariadenie o IMI) (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 132).

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (8)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 2. augusta 2016 o rámci pre riadenie kvality údajov štatistiky držby cenných papierov (ECB/2016/24)

text:
               17.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 2. augusta 2016
   o rámci pre riadenie kvality údajov štatistiky držby cenných papierov
   (ECB/2016/24)
   (2016/C 297/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5.1 a článok 34.1 tretiu zarážku,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1),
   keďže:

               (1)

               Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1011/2012 (ECB/2012/24) (2) ustanovuje, že spravodajské jednotky, ktoré sú rezidentmi v členskom state eurozóny, musia vykazovať stavy, transakcie, a ak sú k dispozícii, aj iné zmeny v objeme cenných papierov, ktoré majú v držbe, podľa jednotlivých cenných papierov. Národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro, sú povinné tieto údaje klasifikovať a agregovať.

               (2)

               Celkovú kvalitu údajov o držbe cenných papierov je potrebné posudzovať na úrovni vstupných údajov (údaje o jednotlivých cenných papieroch), ako aj na úrovni výstupných údajov (jednotlivé, ako aj agregované údaje). S cieľom zabezpečiť úplnosť, presnosť a súlad štatistiky držby cenných papierov ustanovuje usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2013/7 (3) rámec pre riadenie kvality údajov (RKÚ) tejto štatistiky.

               (3)

               Rámec pre RKÚ ustanovuje zodpovednosť národných centrálnych bánk eurozóny za kvalitu výstupných údajov o držbe cenných papierov a v prípade potreby zodpovednosť prevádzkovateľov databázy štatistiky držby cenných papierov Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) (ďalej len „SHSDB“), t. j. Európskej centrálnej banky (ECB) a Deutsche Bundesbank.

               (4)

               Všetci zúčastnení členovia ESCB, ktorí vykazujú ECB údaje na účely SHSDB, by mali za účelom zabezpečenia dlhodobo vysokej kvality dodržiavať rovnaké štandardy pre RKÚ. Národné centrálne banky mimo eurozóny majú okrem toho najlepšie predpoklady na výkon RKÚ v prípade údajov týkajúcich sa investorov, ktorí majú sídlo v ich príslušných členských štátoch. Hoci sa uznáva, že usmerneniami prijatými ECB sa nemôžu ukladať žiadne povinnosti národným centrálnym bankám mimo eurozóny, článok 5 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „Štatút ESCB“) sa vzťahuje tak na národné centrálne banky eurozóny, ako aj mimo nej. Národné centrálne banky mimo eurozóny, ktoré vykazujú ECB údaje na účely SHSDB, by preto mali stanoviť a vykonať všetky opatrenia, ktoré považujú za vhodné za účelom výkonu RKÚ v súlade s usmernením ECB/2013/7. Národné centrálne banky mimo eurozóny by mali pri uplatňovaní rámca pre RKÚ v súlade s uvedeným usmernením spolupracovať navzájom, s národnými centrálnymi bankami eurozóny a s ECB,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Na účely tohto odporúčania majú pojmy „štatistika držby cenných papierov“ a „RKÚ“ rovnaký význam ako v usmernení ECB/2013/7.
   Adresáti tohto odporúčania by mali uplatňovať rámec pre RKÚ štatistiky držby cenných papierov ustanovený v článku 11 ods. 3 až 6 usmernenia ECB/2013/7 a efektívne spolupracovať s prevádzkovateľmi SHSDB.
   Toto odporúčanie je určené národným centrálnym bankám členských štátov mimo eurozóny, ktoré vykazujú ECB údaje na účely SHSDB.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 2. augusta 2016

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (2)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1011/2012 zo 17. októbra 2012 o štatistike držby cenných papierov (ECB/2012/24) (Ú. v. EÚ L 305, 1.11.2012, s. 6).

      (3)  Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2013/7 z 22. marca 2013 o štatistike držby cenných papierov (Ú. v. EÚ L 125, 7.5.2013, s. 17).