title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/8

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2019
      (2019/C 301/02)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Bulharsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Bulharsku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté pre jednotlivé krajiny v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Bulharska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 27. februára 2019. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Bulharsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabé miesta finančného sektora sú spojené predovšetkým s vysokou mierou zadlženosti a nesplácaných úverov v podnikovom sektore. Hoci došlo k pokroku pri riešení zdrojov nerovnováh, zásadný význam bude mať úplné vykonanie a monitorovanie nedávnych reforiem dohľadu a správy v bankovom a nebankovom finančnom sektore.

                  (3)

                  Bulharsko predložilo 24. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj konvergenčný program na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Bulharsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 má pri východisku celkového prebytku 2 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2018 za cieľ dosiahnuť deficit 0,3 % HDP v roku 2019 a prebytok 0,4 % HDP v roku 2020, 0,2 % v roku 2021 a 0,1 % v roku 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (5) sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, naďalej prekračuje počas celého programového obdobia. Na základe konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne z 22,6 % HDP v roku 2018 na 16,7 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 0,7 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,6 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Bulharsko v roku 2019 a 2020 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (6)

                  Daňové príjmy a dodržiavanie daňových predpisov sa zlepšujú a zavádzajú sa viaceré iniciatívy. Zdá sa však, že výber daní sa nezlepšuje všade rovnakým tempom. Týka sa to najmä daní z práce a príspevkov na sociálne zabezpečenie a niektorých kategórií spotrebných daní. Existujú aj dôkazy o tom, že nedeklarovaná práca a nezákonný obchod s palivami zostávajú naďalej problémom. Pre ďalšie zníženie stále rozsiahlej tieňovej ekonomiky je mimoriadne dôležité pokračovať v úsilí o zlepšenie výberu daní a prijať dodatočné cielené opatrenia na riešenie problémov v konkrétnych oblastiach daňového systému.

                  (7)

                  Vláda podnikla kroky na zlepšenie účinnosti verejných výdavkov. Svetová banka dokončila preskúmanie výdavkov, ktoré sa týkalo viacerých verejných inštitúcií (ministerstiev a obcí), a dve pilotné štúdie, jednu týkajúcu sa policajnej práce a protipožiarnej ochrany a druhú týkajúcu sa odpadového hospodárstva, a vydala aj príručku zameranú na budúce preskúmania zo strany vlády. V strednodobej fiškálnej stratégii z roku 2018 vláda zaviedla niekoľko ukazovateľov výkonnosti s cieľom posudzovať dosah výdavkov v rôznych oblastiach politiky v čase a poskytnúť podklady na hodnotenie a plánovanie rozpočtu. V nadväznosti na tieto iniciatívy sa očakáva zvýšenie kvality, účinnosti a transparentnosti verejných výdavkov a následne aj kvantity a kvality verejných statkov.

                  (8)

                  Štátom vlastnené podniky trpia z dôvodu slabej správy a riadenia, čo sa do značnej miery odzrkadľuje aj v ich hospodárskej výkonnosti. Reforma právneho rámca pre správu a riadenie štátom vlastnených podnikov prebieha v spolupráci s Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a s podporou služby Komisie na podporu štrukturálnych reforiem. Cieľom reformy je riešiť súčasné nedostatky zosúladením vnútroštátnych právnych predpisov s usmerneniami OECD o správe a riadení pre štátom vlastnené podniky. Prijatie a účinné vykonávanie rámca zabezpečí kontinuitu a bude rozhodujúce pre úspech reformy.

                  (9)

                  V priaznivom hospodárskom prostredí sa v priemere zlepšili podiely kapitálu a likvidity bánk. Zároveň sa znížili nesplácané úvery nefinančných korporácií, aj keď stále zostávajú vysoké. Sekundárny trh s nesplácanými úvermi stal dynamickejším. Národná banka Bulharska prijala 30. mája 2019 rozhodnutie implementovať usmernenia EBA týkajúce sa riadenia nesplácaných a reštrukturalizovaných expozícií. Nadväzujúce opatrenia vyplývajúce z preskúmaní finančného sektora posilnili bankový sektor, ale niektoré slabé miesta pretrvávajú. Nové regulačné iniciatívy v roku 2018 zahŕňali pravidlá týkajúce sa veľkej majetkovej angažovanosti a identifikácie prepojených klientov, zvýšenia miery proticyklickej kapitálovej rezervy a zavedenia makroprudenciálnych nástrojov pre opatrenia zamerané na dlžníkov. V nadväznosti na legislatívne iniciatívy týkajúce sa expozícií spriaznených osôb je pre podporu riadnych obchodných postupov kľúčové vyvíjať udržateľné úsilie v oblasti dohľadu v záujme obmedzenia úverov pre spriaznené osoby a ukladania sankcií za porušenie ustanovení o kolaterále. Ďalším prebiehajúcim opatrením, ktoré prispeje k odolnosti finančného sektora, je posilnenie rámca pre riešenie krízových situácií bánk.

                  (10)

                  Dokončenie reformy platobnej neschopnosti by mohlo pomôcť znížiť vysoký nesplatený dlh súkromného sektora a stále vysoký podiel nesplácaných úverov. Niektoré chýbajúce prvky znižujú efektívnosť a účinnosť rámca pre platobnú neschopnosť, čo vedie k pomalým a nákladným insolvenčným konaniam. Absencia primeraných nástrojov monitorovania zároveň bráni náležitej analýze súčasných a nových postupov predinsolvenčných a insolvenčných konaní a neumožňuje identifikovať konkrétne prekážky alebo slabé miesta. V októbri 2018 požiadalo Bulharsko o pomoc službu Komisie na podporu štrukturálnych reforiem, aby mu pomohla pokročiť v reforme rámca pre platobnú neschopnosť. Tento projekt identifikuje nedostatky v rámci pre platobnú neschopnosť a vypracuje sa v rámci neho plán na ich odstránenie. Je dôležité udržať tempo reforiem a vykonať pripravovaný plán.

                  (11)

                  Bulharsko prijalo v roku 2018 a následne v máji 2019 legislatívne zmeny a pracuje na plne konzistentnej transpozícii smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 (6) (štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí). Pozornosť by sa mala venovať účinnému vykonávaniu týchto opatrení. Orgány stále nefinalizovali a neoznámili vnútroštátne posúdenie rizika, ktoré je základným kameňom pre navrhnutie primeraných vnútroštátnych politík na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Z nedávneho vývoja v bankovom sektore navyše vyplýva, že treba zlepšiť vnútroštátny dohľad nad medzinárodnými finančnými transakciami a zabezpečiť účinné presadzovanie rámca boja proti praniu špinavých peňazí (AML). Je potrebné lepšie riešiť riziko korupcie, pretože ide o predikatívny trestný čin vedúci k prianiu špinavých peňazí. Bulharské orgány budú musieť preukázať konkrétne výsledky a dosiahnuť úspešnú bilanciu, ktorá bude doložená konečnými rozhodnutiami v prípadoch korupcie na vysokých miestach. Využívanie finančného vyšetrovania a profilovania na základe finančných informácií je obmedzené.

                  (12)

                  Vykonáva sa reforma nebankového dohľadu. Komisia pre finančný dohľad prijala v septembri 2017 v spolupráci s Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov akčný plán na reformovanie nebankového finančného dohľadu. Úplné a včasné vykonávanie a presadzovanie tohto akčného plánu, ktoré stále prebieha, prispeje k primeranému dohľadu nad nebankovým finančným sektorom. Zaviedli sa zmeny sekundárnych právnych predpisov zamerané na zlepšenie pravidiel oceňovania a na ich uplatňovanie. Ich účinné vykonávanie a presadzovanie by riešilo zostávajúce problematické otázky oceňovania, ktoré boli identifikované v minulosti. A napokon, dohľad na úrovni skupiny zostáva aj naďalej výzvou pre zabezpečenie primeraného rizikovo orientovanému dohľadu nad poistením.

                  (13)

                  Určité slabé miesta sú v odvetví poistenia vozidiel. Presne vymedzené pravidlá týkajúce sa náhrady by uľahčili harmonizovanejší prístup sudcov pri rozhodovaní o jednotlivých prípadoch. Z dlhodobého hľadiska by takáto metodika pomohla znížiť náklady, volatilitu a upisovacie riziko pri podnikaní v oblasti poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla. Udržateľnosť tohto odvetvia by zvýšila aj lepšia tvorba cien, pri ktorej by sa zohľadňovali údaje o tom, ako klienti jazdili v minulosti. Komisia pre finančný dohľad navrhla systém bonusov a malusov, ktorý je predmetom širokej verejnej diskusie. Vážne obavy vyvolala napokon aj likvidita kancelárie systému zelenej karty, a to najmä preto, lebo jeden bulharský poisťovateľ nevyplácal pohľadávky. Pre dôveryhodnosť a efektívnosť systému je rozhodujúce, aby všetci členovia dôsledne dodržiavali svoje povinnosti.

                  (14)

                  Infraštruktúra trpí z dôvodu veľkých investičných medzier. Pokrytie a kvalita dopravnej infraštruktúry sa zlepšili, ale zostávajú pod priemerom Únie. Transeurópska dopravná sieť v Bulharsku je stále nedokončená. Za posledných päť rokov došlo navyše k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Je potrebné ďalej rozvíjať železničné a cestné úseky, ako aj príslušné európske systémy riadenia železničnej dopravy a inteligentné dopravné systémy. Bulharsko má nízku mieru pripojenia a úpravy komunálnych odpadových vôd, vysokú mieru znečistenia ovzdušia a skládkovania komunálneho odpadu a úroveň recyklácie, ktorá je výrazne nižšia ako priemer Únie. Potrebné sú investície na podporu udržateľného vodného hospodárstva, efektívneho využívania zdrojov a prechodu na obehové hospodárstvo. Značné investičné potreby existujú okrem toho v oblasti energetiky, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na túto zmenu. Vysoká energetická náročnosť hospodárstva a pomalý pokrok pri plnení cieľov energetickej efektívnosti, najmä v sektore budov, brzdia produktivitu a konkurencieschopnosť podnikov v krajine. Preto je potrebné zintenzívniť úsilie, aby sa zabezpečilo dosiahnutie výrazných úspor energie prostredníctvom cielených investícií do odvetví priemyslu, dopravy a budov. Zvýšené investície do infraštruktúry čistej energie (ako je čistá a nízkouhlíková výroba elektrickej energie, prepojenia a inteligentné siete) v súlade s prioritami uvedenými v návrhu národného plánu Bulharska v oblasti klímy a energetiky by ďalej pomohli zlepšiť celkovú konkurencieschopnosť hospodárstva a kvalitu života ľudí.

                  (15)

                  Napriek tomu, že v roku 2018 sa zvýšil rozpočet na verejný výskum, výdavky na výskum a vývoj zostávajú veľmi nízke v súkromnom aj vo verejnom sektore. Súkromné investície do výskumu a vývoja ovládajú veľké nadnárodné spoločnosti a sústreďujú sa v regióne hlavného mesta. Pomalé tempo vykonávania reforiem a veľká roztrieštenosť v systéme výskumu, vývoja a inovácií obmedzujú prínos výskumu a vývoja pre produktivitu a rast. Veľký počet univerzít a výskumných ústavov naďalej dosahuje slabé výsledky v špičkovom vedeckom výskume. Prepojenia medzi vedou a podnikmi sú naďalej veľmi slabé a zdrojom značných obáv je dostupnosť ľudského kapitálu v systéme výskumu a vývoja. Klastre a ich potenciál v Bulharsku sú nedostatočne rozvinuté, pretože často nedosahujú kritickú masu. Ďalšie reformy v kombinácii s účinným riadením a efektívnejšími verejnými investíciami môžu maximalizovať vplyv na produktivitu a zlepšiť konkurencieschopnosť hospodárstva. Zvýšenie digitalizácie spoločností a zavedenie nových obchodných modelov majú okrem toho zásadný význam pre produktivitu krajiny.

                  (16)

                  Reformy verejnej správy a elektronickej verejnej správy sú naďalej pomalé a prinášajú nedostatočné zlepšenia, zatiaľ čo podnikateľské prostredie je aj naďalej slabé. Boli prijaté viaceré reformné opatrenia, ale ich vykonávanie v praxi zaostáva. Medzi hlavné prekážky brániace investovaniu naďalej patria inštitucionálne nedostatky, regulačná neistota, korupcia a nedostatočná ponuka pracovnej sily. Viac transparentnosti, zrozumiteľnejšie pravidlá a dlhodobá perspektíva by boli pre riadenie vo verejnom sektore prínosom. Nedostatky v dôsledku obmedzených finančných a ľudských zdrojov sú zjavné aj v oblasti skúšania a bezpečnosti výrobkov. Okrem toho, aj keď veľká väčšina opatrení zahrnutých do národnej stratégie verejného obstarávania bola prijatá, ich vykonávanie si vyžaduje nepretržité monitorovanie, kontrolu a posudzovanie. Časté využívanie priameho zadávania zákaziek a vysoký počet tendrov s jedinou ponukou predstavuje hrozbu pre transparentnosť a účinnosť systému. Pretrvávajúcou výzvou sú administratívne kapacity v sektore verejného obstarávania, rovnako ako profesionalizácia verejných obstarávateľov a hromadné obstarávanie. Značné oneskorenie pri zavádzaní elektronického obstarávania bráni ďalšiemu zlepšeniu transparentnosti a efektívnosti postupov verejného obstarávania.

                  (17)

                  Hoci sa situácia na trhu práce zlepšila, problémy pretrvávajú. Miera zamestnanosti dosiahla najvyššiu úroveň od pristúpenia Bulharska k Únii a miera nezamestnanosti je nižšia ako priemer Únie. Napriek tomuto pozitívnemu vývoju sa niektoré skupiny, ako napríklad nízkokvalifikovaní pracovníci, mladí ľudia, Rómovia a ľudia so zdravotným postihnutím, stále stretávajú s ťažkosťami pri hľadaní práce. Zavádzajú sa osobitné opatrenia na podporu pre dlhodobo nezamestnaných, ktorí v roku 2018 predstavovali 3 % ekonomicky aktívneho obyvateľstva. Kombinácia účinných a udržateľných podporných opatrení, aktívnych politík trhu práce a integrovaných služieb zamestnanosti a sociálnych služieb by mohla zlepšiť zamestnateľnosť znevýhodnených skupín a ich šance nájsť si prácu.

                  (18)

                  Prehlbujúci sa nedostatok zručností v Bulharsku si vyžaduje značné investície. Zamestnateľnosť mladých ľudí by sa mohla zvýšiť, keby sa zlepšila kvalita a účinnosť stáží a učňovskej prípravy. Účasť na zvyšovaní úrovne zručností a rekvalifikačných opatreniach u dospelej populácie je navyše veľmi nízka. Napriek zavedeniu opatrení na posilnenie rozvoja digitálnych zručností patrí úroveň základných digitálnych zručností Bulharska (základné digitálne zručnosti má 29 % osôb v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 57 %) aj naďalej medzi najnižšie v Únii.

                  (19)

                  Napriek tomu, že bol ratifikovaný Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o určovaní minimálnej mzdy majú zamestnávatelia a odborové zväzy aj po niekoľkých kolách rokovaní v priebehu roka 2018 stále odlišné názory na kritériá, ktoré sa majú uplatňovať pri stanovovaní minimálnej mzdy. Pokiaľ ide o objektívny a transparentný mechanizmus stanovovania miezd, existuje priestor na väčší konsenzus. Aj keď sa zdá, že sa zapojenie sociálnych partnerov do tvorby a vykonávania politík a reforiem zvýšilo, naďalej je potrebná podpora posilneného sociálneho dialógu.

                  (20)

                  Výsledky v oblasti vzdelávania sú stále slabé a naďalej sú výrazne ovplyvňované sociálno-ekonomickým postavením rodičov. To odzrkadľuje výzvy týkajúce sa kvality a inkluzívnosti systému vzdelávania a odbornej prípravy. Bulharsko neinvestuje dostatočne do vzdelávania, najmä do predškolského a základného vzdelávania, čo sú dve oblasti, ktoré prispievajú k vytváraniu rovnakých príležitostí už od raného veku. Účasť na kvalitnom vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve je nízka, a to najmä v prípade Rómov a detí z iných znevýhodnených skupín. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je stále vysoká, čo negatívne vplýva na ich budúcu zamestnateľnosť a šance na trhu práce. Relevantnosť odborného vzdelávania a prípravy pre trh práce a dostupnosť duálneho odborného vzdelávania a prípravy zostávajú naďalej nedostatočné. Aj keď sa niektoré opatrenia vykonávajú, je potrebné ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť, aby súbor zručností absolventov vysokých škôl mohol konzistentne riešiť nedostatok zručností v krátkodobom a strednodobom horizonte. Zaviedli sa niektoré opatrenia na rekvalifikáciu učiteľov a na zatraktívnenie tejto profesie. Počiatočné a priebežné vzdelávacie programy pre učiteľov si však vyžadujú ďalšie posilnenie a stále je potrebné ďalšie úsilie na zlepšenie pracovných podmienok pedagogických pracovníkov.

                  (21)

                  Bulharsko naďalej čelí vysokej príjmovej nerovnosti a riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia. Aj keď sa miera chudoby alebo sociálneho vylúčenia znižuje a v roku 2018 predstavovala 32,8 %, je stále výrazne nad priemerom Únie. Systém sociálneho zabezpečenia sa nevzťahuje na všetky zamestnané osoby a systém sociálnej ochrany nie je dostatočný na riešenie závažných sociálnych problémov. To odzrkadľuje nízku úroveň sociálnych výdavkov, nerovnomernú dostupnosť sociálnych služieb na celom území a obmedzené prerozdeľovacie účinky daňového systému. V roku 2018 boli príjmy najbohatších 20 % obyvateľov 7,7-násobne vyššie než príjmy najchudobnejších 20 % domácností, čo stále patrí k najvyšším rozdielom v Únii. Napriek určitým opatreniam zostáva primeranosť a pokrytie minimálneho príjmu aj naďalej obmedzené a stále chýba objektívny mechanizmus na pravidelnú aktualizáciu. Sociálne služby sú brzdené nízkou kvalitou a chýbajúcim integrovaným prístupom k aktívnemu začleňovaniu. Pretrvávajú rozdiely v prístupe k sociálnym službám, zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti. Tým sa oslabuje schopnosť týchto služieb poskytovať komplexnú podporu najzraniteľnejším osobám, ako sú Rómovia, deti, starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a ľudia žijúci vo vidieckych oblastiach. Časť obyvateľov má ťažkosti so získaním prístupu k cenovo dostupnému bývaniu. Preto je potrebné väčšie úsilie s cieľom podporiť aktívne začleňovanie, posilniť sociálno-ekonomickú integráciu zraniteľných skupín vrátane Rómov, zlepšiť prístup ku kvalitným službám a riešiť materiálnu depriváciu.

                  (22)

                  Odvetvie zdravotnej starostlivosti je stále charakterizované nízkymi verejnými výdavkami. Obyvatelia Bulharska majú obmedzený prístup k zdravotnej starostlivosti, a to v dôsledku nerovnomerného rozdelenia limitovaných zdrojov a nízkej miery krytia zdravotného poistenia. Priame platby od pacientov sú značné, pretože musia kompenzovať nízku úroveň verejných výdavkov. Nízka dostupnosť všeobecných lekárov obmedzuje poskytovanie primárnej starostlivosti. Značný je aj nedostatok zdravotných sestier, pričom ich počet na obyvateľa patrí k najnižším v Únii. Tieto nedostatky by pomohlo riešiť rýchlejšie a účinnejšie vykonávanie národnej stratégie v oblasti zdravia.

                  (23)

                  V rámci mechanizmu spolupráce a overovania Komisia aj naďalej sleduje reformu súdnictva a boj proti korupcii a organizovanému zločinu v Bulharsku. Tieto oblasti preto v odporúčaniach pre Bulharsko nie sú zahrnuté, ale sú dôležité pre rozvoj priaznivého podnikateľského prostredia v krajine. V správe o mechanizme spolupráce a overovania z novembra 2018 sa uvádza, že Bulharsko pokračovalo vo svojom úsilí o reformu súdnictva a riešenie nedostatkov v boji proti korupcii a organizovanému zločinu, vo viacerých oblastiach by však bolo potrebné ďalšie úsilie. Očakáva sa, že Komisia opäť posúdi dosiahnutý pokrok začiatkom jesene 2019.

                  (24)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Bulharsku by to umožnilo čo najlepšie využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech týchto investícií je posilnenie administratívnej kapacity krajiny, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

                  (25)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Bulharsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (26)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a zastáva názor (7), že Bulharsko podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (27)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a konvergenčný program na rok 2019. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 2,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Zlepšiť výber daní prostredníctvom cielených opatrení v oblastiach, ako sú dane z palív a práce. Zmodernizovať správu a riadenie štátom vlastnených podnikov prijatím a vykonaním pripravovaných právnych predpisov.

         2.

            Zabezpečiť stabilitu bankového sektora posilnením dohľadu, podporou primeraného oceňovania aktív vrátane bankového kolaterálu a podporou fungujúceho sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi. Zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie, pokiaľ ide o rámec AML. Posilniť nebankový finančný sektor prostredníctvom účinného presadzovania dohľadu založeného na riziku, nedávno prijatých usmernení pre oceňovanie a dohľadu na úrovni skupiny. Implementovať pripravovaný plán na riešenie nedostatkov identifikovaných v rámci pre platobnú neschopnosť. Posilniť stabilitu odvetvia poistenia vozidiel, a to riešením problémov trhu a pretrvávajúcich štrukturálnych nedostatkov.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a inovácie, dopravu, najmä na jej udržateľnosť, vodohospodársku, odpadovú a energetickú infraštruktúru a energetickú účinnosť, berúc pritom ohľad na regionálne rozdiely, a zlepšiť podnikateľské prostredie.

         4.

            Posilniť zamestnateľnosť prostredníctvom posilnenia zručností vrátane digitálnych. Zlepšiť kvalitu, relevantnosť pre trh práce a inkluzívnosť vzdelávania a odbornej prípravy, najmä v prípade Rómov a iných znevýhodnených skupín. Riešiť sociálne začlenenie prostredníctvom lepšieho prístupu k integrovaným službám zamestnanosti a sociálnym službám a účinnejšej podpory minimálneho príjmu. Zlepšiť prístup k zdravotníckym službám, a to aj znížením priamych platieb od pacientov a riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 7.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73).

         (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/15

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2019
      (2019/C 301/03)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia prijala 21. novembra 2018 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Česko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Česku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Česka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Česko predložilo 30. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj konvergenčný program na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Na Česko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 vláda plánuje prejsť od rozpočtového prebytku na úrovni 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 k deficitu na úrovni 0,2 % v roku 2020, ktorý sa má podľa predpokladov do roku 2022 postupne zhoršiť na 0,5 %. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (5) sa strednodobý rozpočtový cieľ – ktorý bol zmenený zo štrukturálneho deficitu vo výške 1 % v roku 2019 na 0,75 % HDP od roku 2020 – bude počas celého programového obdobia naďalej prekračovať. Na základe konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP bude postupne klesať na úroveň 29,7 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Riziká ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových cieľov sa zdajú vo všeobecnosti vyvážené, pričom očakávaný ďalší rast miezd vo verejnom sektore a sociálnych transferov bude v kontraste s malým znížením celkových príjmov vyjadrených ako podiel na HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa v roku 2019 zhorší približne na –0,1 % HDP a v roku 2020 na –0,4 % HDP, čím zostane nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Česko podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (6)

                  Česko v dlhodobom horizonte čelí stredným rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti verejných financií, hlavne vzhľadom na náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva. Hlavným faktorom, ktorý má na dlhodobú udržateľnosť negatívny vplyv, sú dôchodkové výdavky, pretože sa očakáva, že tieto výdavky narastú do roku 2070 približne o 2 percentuálne body HDP. Dlhodobé riziká vyplývajú z nepriaznivej demografickej situácie, ktorá je znásobená obmedzením zákonného veku odchodu do dôchodku na 65 rokov. V dôsledku toho sa index ekonomickej závislosti produktívnej zložky, ktorým sa porovnáva počet osôb v poproduktívnom veku k osobám v produktívnom veku, takmer zdvojnásobí, keď v roku 2070 dosiahne približne 50 %. Nedávnymi opatreniami sa zlepšila primeranosť dôchodkov. Popri veľkorysejšej indexácii dôchodkových dávok vláda zvýšila základnú výšku dôchodku a navýšila dôchodky pre starších dôchodcov. Tieto kroky však nie sú sprevádzané politikami, ktoré by zlepšili udržateľnosť. Napríklad naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na zvyšujúcu sa strednú dĺžku života nie je automatické. Súčasný stav je taký, že akúkoľvek zmenu veku odchodu do dôchodku (zákonného dôchodkového veku i predčasného odchodu do dôchodku) musí navrhnúť vláda a schváliť parlament. Takéto opatrenia zároveň možno kombinovať s politikami trhu práce, ktoré podporujú dlhší pracovný život a účasť nedostatočne zastúpených skupín. Predpokladaný nárast verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť v súvislosti so starnutím obyvateľstva do roku 2070 predstavuje 1,1 percentuálneho bodu HDP, čo tiež znižuje dlhodobú fiškálnu udržateľnosť. V tomto kontexte by nákladovú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti mohla zlepšiť ďalšia konsolidácia sektora nemocníc a investovanie do primárnej a integrovanej zdravotnej a sociálnej starostlivosti.

                  (7)

                  Česká národná banka môže pre hypotekárne úvery odporúčať makroprudenciálne limity, no podľa súčasných právnych predpisov sú jej právomoci v oblasti ukladania sankcií obmedzené, keďže nemá formálnu právomoc na ich vynucovanie. Hoci české banky vo všeobecnosti dodržiavajú odporúčania, záväzné legislatívne limity by pravdepodobne úroveň dodržiavania zo strany týchto bánk a iných poskytovateľov hypotekárnych úverov zvýšili, čím by sa zabezpečila finančná stabilita a znížili by sa riziká pre dlžníkov. O legislatívnom návrhu, ktorým sa mení zákon o Českej národnej banke, sa stále rokuje.

                  (8)

                  Napriek miernemu zlepšeniu v oblasti korupcie tento fenomén v očiach podnikateľov stále vyvoláva obavy a môže sťažovať hospodársku činnosť. Pozitívnym zistením je, že reformy uvedené v roku 2017, vrátane reforiem verejného obstarávania, sa aktuálne už realizujú a určité opatrenia, o ktorých sa doteraz len diskutovalo, vláda konečne prijala a boli zaslané parlamentu na ďalšie prerokovanie. Patria medzi ne návrhy na rozšírenie právomoci Najvyššieho kontrolného úradu na regióny a obce, ako aj návrhy týkajúce sa nominácií do štátnych spoločností – čo je oblasť, v ktorej existujú početné príležitosti pre konflikt záujmov a kde je regulácia nevyhnutná. Návrhy týkajúce sa ochrany oznamovateľov nezákonnej činnosti a lobizmu však zatiaľ prijaté neboli.

                  (9)

                  Česko zaznamenáva dobré výsledky na trhu práce. Zamestnanosť za posledných sedem rokov stabilne stúpa a nezamestnanosť výrazne klesla. Na pracovnom trhu je však stále nedostatočne využitý potenciál žien s malými deťmi, osôb s nízkou kvalifikáciou a osôb so zdravotným postihnutím. V prostredí nedostatku pracovnej sily existuje jasný priestor na zvyšovanie ich účasti na trhu práce. Rozdiel v zamestnanosti a rozdiel v odmeňovaní žien a mužov sú stále vysoké, a to aj napriek nedávnym opatreniam, vďaka ktorým sa rodičovská dovolenka stala flexibilnejšou a vďaka ktorým sa zvýšil počet zariadení starostlivosti o deti. Miera zamestnanosti žien je naďalej výrazne nižšia než miera zamestnanosti mužov. Nízka dostupnosť cenovo prístupných zariadení starostlivosti o deti, nárok na dlhú rodičovskú dovolenku, nízka miera využívania pružných foriem organizácie práce a nedostatok zariadení dlhodobej starostlivosti majú stále zásadný vplyv na účasť na trhu práce. V roku 2017 bolo v zariadeniach formálnej starostlivosti o deti len 6,5 % detí do troch rokov (oproti priemeru Únie na úrovni 34,2 %). Hoci na osoby s nízkou kvalifikáciou pripadá malé percento populácie, miera ich zamestnanosti je výrazne pod úrovňou zamestnanosti osôb so strednou a vysokou kvalifikáciou. Naďalej nízka je aj miera zamestnanosti osôb so zdravotným postihnutím. V dôsledku obmedzených kapacít verejné služby zamestnanosti v súčasnosti nedokážu poskytovať uchádzačom o zamestnanie individualizovanú a nepretržitú podporu. K posilneniu účasti znevýhodnených skupín obyvateľov na trhu práce by mohlo prispieť zintenzívnenie sociálnej práce v teréne a aktivačných kapacít verejných služieb zamestnanosti, spolu s účinnými a dobre cielenými aktívnymi politikami trhu práce.

                  (10)

                  Pracovné a demografické obmedzenia v hospodárstve, ktoré je výrazne zamerané na priemyselnú výrobu, si vyžadujú väčšiu mieru investícií do vzdelávania a odbornej prípravy, a to aj v prípade zamestnaných dospelých osôb, aby sa zabezpečilo, že krajina bude pripravená na výzvy, ktoré so sebou prinesú štrukturálne zmeny v hospodárstve, ako napríklad budúce technologické zmeny. Mohlo by dôjsť ku kvalitatívnemu nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami vrátane nesúladu v dôsledku budúcej automatizácie a robotizácie, a to najmä v digitálnom sektore. Nové pracovné miesta si budú vyžadovať nové schopnosti a značné investície, najmä do vyšších odborných technických zručností a digitálnych zručností, ktoré budú podľa očakávaní potrebné po tom, ako dôjde k automatizácii súčasných mechanických pracovných miest. Hoci boli v posledných rokoch vypracované rozličné iniciatívy, ktorých cieľom je zaviesť komplexnú stratégiu v oblasti zručností, zatiaľ sa z nich nevyvinul skutočný komplexný systém.

                  (11)

                  Výsledky v oblasti vzdelávania naďalej výrazným spôsobom ovplyvňuje sociálno-ekonomické zázemie študentov. Reforma, ktorej cieľom je dosiahnuť väčšiu inkluzívnosť v školstve, bola zavedená v roku 2016 s podporou Európskeho sociálneho fondu. Jej úspech bude závisieť od dostupnosti dostatočných a udržateľných vnútroštátnych prostriedkov, ďalšej odbornej prípravy učiteľov a asistentov učiteľov a od zvýšenia informovanosti verejnosti o prínosoch inkluzívneho vzdelávania. Hoci je vplyv reformy inkluzívneho vzdelávania na účasť rómskych detí na hlavnom vzdelávacom prúde vo všeobecnosti pozitívny, zostáva obmedzený. Úroveň dosiahnutého vzdelania negatívne ovplyvňujú nízke investície, slabá atraktívnosť učiteľskej profesie a sociálno-ekonomické rozdiely. Z dôvodu nízkej prestíže učiteľskej profesie, nízkych platov učiteľov oproti iným profesiám (i napriek ich nedávnemu zvyšovaniu) a obmedzených príležitostí na kariérny rast krajina zaznamenáva nedostatok učiteľov. Učiteľská profesia je pre talentovaných mladých ľudí stále pomerne neatraktívnou voľbou. Vzhľadom na uvedené možno konštatovať, že nedostatok kvalifikovaných učiteľov spolu s očakávaným nepriaznivým demografickým vývojom naznačujú, že nábor a udržanie učiteľov môžu byť v budúcnosti problematické.

                  (12)

                  Napriek tomu, že Česko je tranzitnou krajinou, dobudovanie európskych dopravných sietí vrátane koridorov TEN-T má ešte ďaleko do finalizácie. Nedostatky existujú aj v prímestskej dopravnej infraštruktúre, čo obmedzuje cenovú dostupnosť bývania i schopnosť ľudí dochádzať do práce. Slabé dopravné prepojenia zároveň odrádzajú aj podnikateľskú činnosť, najmä v odľahlých regiónoch. Hoci rozvoj prímestských častí v metropolitných oblastiach už prebieha, prímestské dopravné siete sú naďalej nedostatočne rozvinuté, najmä v prípade železničnej infraštruktúry. Krajina dosahuje slabé výsledky, pokiaľ ide o aspekty nízkouhlíkovej ekonomiky, najmä o percentuálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov v doprave a využívanie elektrických vozidiel. Plánované rozširovanie infraštruktúry na nabíjanie elektrických vozidiel navyše nemusí postačovať na uspokojenie budúceho dopytu. Ak by sa viac investovalo do udržateľnej dopravy, mohlo by sa zároveň dosiahnuť zníženie znečistenia ovzdušia a hlučnosti, čím by sa zmiernil ich vplyv na verejné zdravie, a to najmä v mestských oblastiach. Digitálna infraštruktúra sa rozširuje, no rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami zostávajú stále výrazné, keďže rýchlymi širokopásmovými sieťami je pokrytých len 59 % domácností na vidieku. Modernizácia starších sietí založených na infraštruktúre medených vedení spolu s riešeniami pevného bezdrôtového prístupu na dosiahnutie cieľov v oblasti konektivity do roku 2025 postačovať nebude. Aby sa riešili budúce potreby v oblasti konektivity, treba investovať do veľmi vysokokapacitných sietí (t. j. optické vlákna) a príslušných opatrení na strane dopytu.

                  (13)

                  Energetická náročnosť českého hospodárstva naďalej patrí medzi najvyššie v Únii a energetická efektívnosť sa zlepšuje len pomaly, najmä v sektore budov. Energetická náročnosť je najvyššia v priemyselnom sektore a v sektore bývania. Zvýšenie energetickej efektívnosti je príležitosťou zlepšiť konkurencieschopnosť Česka tým, že pre domácnosti a podniky sa znížia náklady na energie, bude sa rozvíjať čistejší priemysel a v hodnotovom reťazci nastane posun smerom nahor. Sektoru výroby energie dominuje uhlie, ktoré je zároveň najväčším zdrojov uhlíkových emisií a predstavuje značnú hrozbu pre miestnu kvalitu ovzdušia. Za posledných päť rokov došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. V oblasti adaptácie na zmenu klímy a predchádzania rizikám chýbajú náležité opatrenia, pokiaľ ide o vhodnú prevenciu, pripravenosť a odolnosť voči katastrofám.

                  (14)

                  Prílevu investícií pravdepodobne bráni administratívne a regulačné zaťaženie. Mnohé české firmy vnímajú administratívne a regulačné zaťaženie ako jednu z hlavných prekážok, ktoré bránia investíciám. Pri podnikaní sú najväčšími prekážkami časté zmeny právnych predpisov a zložité administratívne postupy. Náklady na vynucovanie plnenia zmlúv, časté zmeny daňových a pracovnoprávnych predpisov a ťažkosti pri získavaní stavebných povolení sú aspekty, ktoré potenciálne odrádzajú od investícií v krajine. Miera administratívneho zaťaženia sa zároveň v jednotlivých regiónoch značne líši. Cieľom nedávnych návrhov je zredukovať zložitosť postupov plánovania, najmä v prípade veľkých infraštruktúrnych projektov. Vláda chce do roku 2021 za účasti sociálnych partnerov sformulovať aj návrh nového stavebného zákona. Zodpovednosť za dohľad nad trhom s výrobkami je rozdelená medzi rozličné organizácie, pričom často dochádza k prekrývaniu sa jednotlivých právomocí a vznikajú problémy pri efektívnej koordinácii a účinnej spolupráci.

                  (15)

                  Napriek tomu, že v oblasti verejného obstarávania došlo k zlepšeniu transparentnosti a poskytovanej odbornej prípravy, prax v tejto oblasti stále zaostáva, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť v dôsledku vysokého podielu konaní s jedinou prijatou ponukou, používanie kvalitatívnych kritérií a dôveru vo verejné inštitúcie. Veľká väčšina rozhodnutí o udelení verejnej zákazky sa naďalej odvíja od najnižšej ceny, pretože stále nedošlo k prijatiu strategického prístupu. Stále väčší dôraz sa kladie centralizované obstarávanie a na využívanie spoločnej expertízy, no ich zavádzanie do praxe je dosť pomalé, a to aj napriek ich nespornému potenciálu.

                  (16)

                  Česko ešte nevytvorilo plne funkčný inovačný ekosystém založený na domácom výskume a vývoji. Krajina je na úrovni Únie priemerným inovátorom, a to aj napriek tomu, že v oblasti intenzity výskumu a vývoja došlo k nárastu. Tieto výsledky možno súvisia s tým, že v rámci verejných investícií neexistuje ucelená stratégia zlepšovania slabých výsledkov výskumu a spolupráce medzi súkromným sektorom a akademickou obcou. Pokiaľ ide o vytváranie pridanej hodnoty, za rastom produktivity treba hľadať hlavne veľké zahraničné spoločnosti, zatiaľ čo domáce firmy v tejto oblasti zaostávajú. Celková produktivita faktorov, ktorá je meradlom efektívnosti využívania kapitálu a pracovnej sily v produkcii, navyše rastie len pomerne slabým tempom. Zvýšeným zameraním na domácu inováciu by sa mohla posilniť produktivita v celom podnikateľskom spektre vrátane malých a stredných podnikov.

                  (17)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Česku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech týchto investícií je posilnenie administratívnej kapacity krajiny, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

                  (18)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Česka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Česku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Česku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (19)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a zastáva názor (6), že Česko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Česko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

         1.

            Zlepšiť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti. Prijať pripravované protikorupčné opatrenia.

         2.

            Podporiť zamestnanosť žien s malými deťmi, a to aj zlepšením prístupnosti cenovo dostupnej starostlivosti o deti, ako aj zamestnanosť znevýhodnených skupín obyvateľov. Zvýšiť kvalitu a inkluzívnosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy, a to aj podporou technických a digitálnych zručností a zatraktívnením učiteľského povolania.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na dopravu, a najmä na jej udržateľnosť, digitálnu infraštruktúru a prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a energetickú transformáciu vrátane energetickej efektívnosti, berúc ohľad na regionálne rozdiely. Zredukovať administratívne zaťaženie v oblasti investícií a vo verejnom obstarávaní podporovať väčšiu mieru hospodárskej súťaže zameranej na kvalitu. Odstrániť prekážky brániace rozvoju plne fungujúceho inovačného ekosystému.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 12.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/20

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2019
      (2019/C 301/04)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia prijala 21. novembra 2018 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Dánsku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté pre jednotlivé krajiny v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Dánsko predložilo 15. marca 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a 10. apríla 2019 svoj konvergenčný program na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 plánuje v roku 2019 a v roku 2020 dosiahnuť celkový deficit na úrovni 0,1 % hrubého domáceho produktu (HDP). Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (5) sa počas celého programového obdobia až do roku 2025 naďalej prekračuje strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa v roku 2019 zníži na 33,4 %, v roku 2020 zostane stabilný a potom sa bude zvyšovať na úroveň 37,8 % HDP do roku 2025. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je počas programového obdobia realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 0,9 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 1,0 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Riziká sa týkajú výpadkov príjmov z volatilných zložiek, najmä dane z výnosov dôchodkových fondov. Rada celkovo zastáva názor, že Dánsko v roku 2019 a 2020 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (6)

                  Dánsky systém výskumu a inovácií charakterizuje vysoká úroveň investícií, silná základňa ľudských zdrojov a vedecká excelentnosť. Výskumné a inovačné prostredie v Dánsku sa však koncentruje okolo pomerne malého počtu aktérov, ako sú veľké podniky a nadácie, najmä vo farmaceutickom a biotechnologickom odvetví, a preto je systém výskumu a inovácií potenciálne zraniteľný pod vplyvom vonkajších otrasov. Zdá sa tak, že existuje priestor na zlepšenie v oblasti investícií do rozšírenia spoločností s vysokou mierou inovácie.

                  (7)

                  Kľúčom k podpore udržateľného a inkluzívneho rastu v Dánsku je zabezpečenie ponuky pracovných síl v čase demografických a technologických zmien a riešenie nedostatku pracovných síl, najmä kvalifikovaných pracovníkov a odborníkov v oblasti IKT. Reformy a investície, ktorými sa zvýši atraktivita odborného vzdelávania a prípravy a tým aj počty účastníkov vzdelávacích programov, budú mať pravdepodobne pozitívny vplyv na ponuku kvalifikovaných pracovníkov. Pri riešení tohto problému by mohli pomôcť aj neustále investície do vzdelávania dospelých, celoživotného vzdelávania a rozvoja digitálnych zručností. Okrem toho by bolo užitočné zamerať sa na lepšiu integráciu marginalizovaných a znevýhodnených skupín do pracovného trhu. Týka sa to najmä mladých ľudí s nízkou úrovňou dosiahnutého vzdelania, osôb z migrantským pôvodom a osôb so zníženou pracovnou schopnosťou alebo zdravotným postihnutím. Výzvou do budúcnosti budú pritom aj naďalej výsledky, ktoré dosahujú v škole deti s migrantským pôvodom.

                  (8)

                  Hoci sú dánske cesty veľmi kvalitné, najmä v okolí veľkých miest narastá ich preťaženosť. Okrem toho je potrebné dekarbonizovať sektor dopravy, z čoho vyplývajú investičné príležitosti v oblasti udržateľnej dopravnej infraštruktúry s cieľom eliminovať emisie uhlíka v sektore dopravy a riešiť preťaženie ciest, vrátane zavedenia infraštruktúry pre alternatívne palivá. Odchádzajúca vláda predložila plán na zníženie preťaženosti dopravy v okolí väčších miest. Tento plán, v rámci ktorého sa na obdobie od roku 2020 do roku 2030 vyčlení 112 miliárd DKK (takmer 6 % HDP), sa ešte neprijal.

                  (9)

                  Úroveň produktivity dánskeho hospodárstva patrí síce stále medzi najvyššie v Únii, no rast produktivity už desaťročia klesá. Vývozné spoločnosti vykazujú vyšší rast produktivity ako spoločnosti, ktoré sú chránené pred konkurenciou zo strany zahraničných spoločností. Hoci Dánsko prijalo opatrenia na podporu rastu produktivity spoločností v odvetviach služieb orientovaných na domáci trh, rast produktivity a hospodárska súťaž v týchto odvetviach stále zaostávajú. Dánsko zaviedlo opatrenia na posilnenie hospodárskej súťaže vo finančnom sektore a pokračovalo v realizácii stratégie v oblasti verejných služieb.

                  (10)

                  Po niekoľkých rokoch vysokého rastu sa ceny bývania, najmä v hlavných mestských oblastiach, zdajú nafúknuté. V roku 2018 sa však rast cien bývania zmiernil. Pomer medzi dlhom domácností a ich disponibilným príjmom je navyše napriek neustálemu poklesu stále najvyšším v celej Únii. Podiel hypotekárnych úverov s pohyblivými úrokovými sadzbami a odloženým splácaním sa postupne znižuje, ale je stále vysoký. Zdá sa, že nové makroprudenciálne opatrenia obmedzili nárast nových hypotekárnych úverov s veľmi vysokým pomerom výšky dlhu k príjmu a úveru k hodnote zabezpečenia. Dánske orgány ďalej v posledných rokoch aktivovali proticyklickú kapitálovú rezervu a zaviedli opatrenia na zvýšenie odolnosti bánk, no a navyše s cieľom ukončiť procyklický systém dane z nehnuteľností prijali reformu v oblasti dane z nehnuteľností (s účinnosťou od roku 2021). Kombinácia veľmi vysokých pomerov výšky úveru k výške príjmu, vysokého dlhu s vysokou citlivosťou úrokových sadzieb a nafúknutých cien bývania napriek tomu predstavuje riziko pre hospodársku a finančnú stabilitu, takže nepretržité monitorovanie je opodstatnené.

                  (11)

                  Predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa stalo pre Dánsko prioritou v súvislosti s veľkým škandálom prania špinavých peňazí, ktorý sa týka najväčšej dánskej finančnej inštitúcie. Dánsky parlament dosiahol politické dohody o posilnení dohľadu a o novom balíku opatrení proti praniu špinavých peňazí, ktorý zahŕňa stratégiu boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Stratégiu podopiera osem pilierov, ku ktorým patrí posilnená spolupráca medzi orgánmi dohľadu, finančnou spravodajskou jednotkou a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami. Problémy však pretrvávajú a orgán finančného dohľadu musí prijať ešte dodatočné opatrenia a usmernenia na posilnenie dohľadu v týchto oblastiach. Pozornosť by sa mala venovať účinnému vykonávaniu týchto opatrení, keď budú prijaté.

                  (12)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. To by Dánsku umožnilo čo najlepšie využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch a zároveň zohľadniť regionálne rozdiely.

                  (13)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (14)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a zastáva názor (6), že Dánsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Zamerať investičnú hospodársku politiku na vzdelávanie a zručnosti, výskum a inovácie s cieľom rozšíriť inovačnú základňu o ďalšie spoločnosti, ako aj na udržateľnú dopravu v záujme riešenia preťaženia ciest.

         2.

            Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 16.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/24

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2019
      (2019/C 301/05)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Nemecko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Nemecko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019 premietnutého do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 2. Predovšetkým platí, že investičné opatrenia a podpora rastu miezd pomôžu plniť prvé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o obnovenie rovnováhy v eurozóne, odklon daňového zaťaženia od práce prispeje k plneniu tretieho odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o fungovanie trhu práce.

                  (3)

                  27. februára 2019 bola uverejnená správa o Nemecku na rok 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté pre jednotlivé krajiny v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 27. februára 2019. Na základe analýzy Komisia dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä pomaly klesajúci prebytok bežného účtu je stále vysoký a má cezhraničný presah. V roku 2018 sa prebytok mierne znížil v súvislosti s obnovením domáceho dopytu a v nasledujúcich rokoch sa očakáva jeho ďalší postupný pokles, ale stále zostáva vyšší ako prahová hodnota stanovená v postupe pri makroekonomickej nerovnováhe. Na prebytku sa odráža utlmenie domácich investícií v porovnaní s úsporami v súkromnom aj verejnom sektore. Podnikli sa kroky na podporu súkromných a verejných investícií, ktoré sa výrazne zvýšili. To viedlo k zvýšeniu rastu, ktorý je viac poháňaný domácim dopytom. Vzhľadom na priaznivé podmienky financovania, sklz verejných investícií najmä na komunálnej úrovni a dostupný fiškálny priestor sa však dal očakávať vyšší rast investícií a spotreby v pomere k hrubému domácemu produktu (HDP). Súbežne s prehrievaním pracovného trhu sa mierne zvýšili mzdy, ale reálny rast miezd je stále nízky.

                  (4)

                  Nemecko predložilo 16. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a 17. apríla 2019 svoj program stability na rok 2019. Obidva programy sa cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Nemecko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje rozpočtový prebytok na úrovni medzi 0,5 a 0,75 % HDP v období 2019 – 2023. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) sa počas celého programového obdobia naďalej prekračuje strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa v roku 2019 zníži pod 60 % HDP, čo je referenčná hodnota stanovená v Zmluve, a do roku 2023 postupne klesne na 51,25 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je optimistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 1,1 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,8 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Dlh verejnej správy má podľa prognózy vykazovať aj naďalej pevnú klesajúcu tendenciu. Rada celkovo zastáva názor, že Nemecko v roku 2019 a 2020 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Zároveň by bolo pri dodržaní strednodobého rozpočtového cieľa potrebné využiť fiškálne a štrukturálne politiky na to, aby sa najmä na regionálnej a komunálnej úrovni dosiahol udržateľný vzostupný trend v oblasti verejných a súkromných investícií.

                  (7)

                  V roku 2018 sa výrazne zvýšili verejné a súkromné investície, hoci podiel investícií je naďalej pod priemernou úrovňou eurozóny. Verejné investície sa v roku 2018 nominálne zvýšili o 7,7 % a reálne o 3,8 %, ale na vyriešenie veľkého investičného sklzu je potrebné ďalšie úsilie, najmä pokiaľ ide o investície do infraštruktúry a vzdelávania. Po období negatívneho reálneho rastu verejných investícií sa počas posledných troch rokov zaznamenal pozitívny rast. Len v roku 2018 sa nominálne investície na komunálnej úrovni zvýšili takmer o pätinu. Bolo to prejavom úsilia vlády o povzbudenie investícií. Investície na komunálnej úrovni však zostali na nižšej úrovni ako devalvácia. Podľa údajov komunálneho panelu KfW („KfW Municipal Panel“) z roku 2019 bol vnímaný investičný sklz, ktorý sa nahromadil do roku 2018, na úrovni 4 % HDP. Spolu s priaznivým stavom rozpočtu z toho vyplýva, že existuje priestor na zvýšenie investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, predovšetkým na regionálnej a komunálnej úrovni. Brzdou pre investície do verejnej infraštruktúry sú aj naďalej kapacitné a plánovacie obmedzenia na komunálnej úrovni. Na ich odstránenie sa prijali opatrenia, ktoré však ešte nepriniesli trvalé a hmatateľné výsledky. Okrem toho existuje priestor na skvalitnenie digitálnych verejných služieb a verejného obstarávania. Výrazne sa zvýšili súkromné investície, aj keď nie do všetkých druhov aktív. Na rekordne vysokú mieru využívania kapacít reagovali prudkým zvýšením investície do zariadení. Ďalej sa zvyšujú investície do bývania. Sektor stavebníctva však na naopak hlási kapacitné obmedzenia a rast cien. Nebytová výstavba reálne rastie pomaly, takže sa predpokladá, že základná infraštruktúra pravdepodobne nevyhovuje potrebám hospodárstva.

                  (8)

                  Verejné výdavky na vzdelávanie v roku 2017 na úrovni 4,1 % HDP zostali pod priemerom Únie (4,6 %). Z celkových verejných výdavkov išlo 9,3 % na vzdelávanie, čo je takisto pod priemernou úrovňou Únie (10,2 %). Výdavky na vzdelávanie a výskum zostali v roku 2017 na úrovni 9 % HDP, takže nedosiahli národný cieľ na úrovni 10 %. Hoci sa výdavky na vzdelávanie reálne zvyšujú, v dôsledku demografického vývoja sa ďalej prehĺbil už aj tak značný investičný sklz. Očakáva sa pozitívny vplyv legislatívnych zmien, ktoré umožnia, aby sa k prostriedkom spolkových krajín na digitálne vzdelávanie (Digitalpakt) pridali priame investície spolkovej vlády. Tento vplyv sa však ešte len má prejaviť. Riešenie problémov ako zvyšujúci sa počet žiakov, nedostatok učiteľov, digitalizácia a ďalšie rozširovanie vzdelávania a starostlivosti v rannom detstve si bude vyžadovať zodpovedajúce verejné finančné prostriedky. Pre zvýšenie potenciálneho rastu Nemecka a jeho prispôsobenie technologickej zmene sú zásadne dôležité ďalšie výdavky na vzdelávanie a na výskum a inovácie.

                  (9)

                  Nemecko v posledných rokoch napreduje v zintenzívňovaní výskumu a vývoja najmä vďaka zvýšeniu výdavkov na výskum a vývoj vo veľkých spoločnostiach, ku ktorému došlo predovšetkým vo výrobných odvetviach stredne a vysoko vyspelých technológií a zvlášť v automobilovom priemysle. Intenzita výskumu a vývoja v malých a stredných podnikoch („MSP“) je výrazne nižšia ako priemer Únie a ďalej klesá. MSP majú tendenciu využívať spoluprácu s verejnými výskumnými ústavmi menej než veľké spoločnosti. Tieto dva faktory majú negatívny vplyv na inováciu podnikov, ktorá sa dlhodobo znižuje. Ďalšie investície do výskumu a vývoja sú dôležité nielen z hľadiska zvýšenia produktivity a inovačnej kapacity v celom hospodárstve, ale aj na zjednodušenie prechodu na nízkouhlíkové a obehové hospodárstvo, ktorý vedie cez udržateľnú dopravu, zelené energetické technológie, ekologickú inováciu a recyklovanie, a na ďalšie zvýšenie výkonnosti verejného výskumu a jeho podielu na plnení týchto cieľov.

                  (10)

                  Nemecké hospodárstvo sa digitalizuje len pozvoľna, pričom MSP sú v prijímaní digitálnych technológií aj naďalej pomalé. Pokiaľ ide o zavedenie vysokokapacitného širokopásmového pripojenia (gigabitové rýchlosti) na celoštátnej úrovni, Nemecko zaostáva najmä vo vidieckych oblastiach, kde by zvýšenie investícií mohlo napomôcť rastu produktivity. V porovnaní s priemerom Únie (30 %) bolo vysokovýkonnými optickými prístupovými sieťami pokrytých len 9 % nemeckých domácností (údaj z polovice roku 2018). Etablovaný poskytovateľ namiesto toho naďalej uprednostňoval technologické riešenie, ktoré spočíva v modernizácii existujúcich metalických sietí (vektorizácia). Hoci sa mnohé služby spoliehajú na veľmi vysokú rýchlosť pripojenia, v roku 2017 nebolo pripojených na optickú sieť 23 700 obchodných parkov a 28 percentám všetkých firiem chýbal prístup k sieti s rýchlosťou aspoň 50 megabitov. Neexistencia takéhoto pripojenia je brzdou pre investície, najmä u MSP, z ktorých mnohé sa nachádzajú vo vidieckych a polovidieckych oblastiach. Najdôležitejšie je aj naďalej, aby verejný sektor intervenoval do zavádzania infraštruktúry na ultrarýchle širokopásmové pripojenie (≥ 100 Mbps) vo vidieckych oblastiach. Okrem dotácií možno zároveň skúmať ďalšie možnosti. Výkonnosť v oblasti digitálnych verejných služieb a v elektronickom zdravotníctve je hlboko pod priemerom Únie. V roku 2018 využilo služby elektronickej štátnej správy len 43 % používateľov internetu v Nemecku (v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 64 %). Pokiaľ ide o elektronické zdravotníctvo, online ponúkané zdravotnícke a opatrovateľské služby využilo 7 % Nemcov (v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 18 %). Elektronický lekársky predpis používa 19 % všeobecných lekárov (v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 50 %).

                  (11)

                  Nemecko potrebuje zvýšiť investície do dopravnej infraštruktúry a čistej mobility, aby sa vyriešili problémy s mobilitou a kvalitou ovzdušia a zároveň sa prispelo k zmierneniu zmeny klímy a prispôsobeniu sa tejto zmene. Za posledných päť rokov došlo k nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Kvalita ovzdušia v Nemecku vzbudzuje vážne obavy najmä v mestských oblastiach, kde za približne 60 % škodlivých emisií oxidov dusíka zodpovedá doprava. Nákladná doprava by mohla využiť vyspelejšie intermodálne riešenia. Suverénne najčastejšie používaným dopravným prostriedkom na každodenné dochádzanie je aj naďalej auto a človek strávi v dopravných zápchach v priemere asi 30 hodín ročne. Preťaženie a hľadanie parkovacích miest stojí ročne odhadovaných 110 miliárd EUR alebo približne 4 % HDP Nemecka. Hoci registrácie vozidiel na alternatívne pohonné látky zaznamenali najprudší nárast, ich počet je stále nízky. Spoločné autá a spoločné jazdy sa aj naďalej využívajú veľmi málo. Značné verejné a súkromné investície budú potrebné aj vzhľadom na vznik nových dodávateľských reťazcov batérií a kritických surovín.

                  (12)

                  Elektrické siete Nemecka sa pomaly prispôsobujú výrobe obnoviteľnej energie, no do prenosových a distribučných sietí je potrebné ďalej významne investovať. V súvislosti so značnými omeškaniami v realizácii mnohých projektov utrpeli nemecké a európske elektrické siete a trhy s elektrinou veľké straty. Do konca druhého štvrťroku 2018 sa podarilo dokončiť len asi 800 km z 1 800-kilometrovej siete projektov stanovených v zákone o rozšírení energetickej siete z roku 2009, a to čiastočne pre odpor verejnosti. Či už v Nemecku alebo za jeho hranicami, meškajúce rozšírenie siete zvýši náklady spojené s preťažením a bude ďalej narúšať fungovanie trhu. Vzhľadom na energetické a klimatické ciele sú pre flexibilitu energetického systému a lepšiu integráciu rôznych hospodárskych odvetví zásadne dôležité investície do energetických sietí, ktoré podporujú prepájanie odvetví, diverzifikáciu a adekvátnu sieťovú infraštruktúru.

                  (13)

                  Bývanie v Nemecku je teraz cenovo menej prístupné. Od roku 2015 rýchlosť rastu cien prenájmov a nehnuteľností prekonáva dlhodobý priemer, a to najmä vo veľkých mestách. V roku 2017 muselo nadmerným nákladom na bývanie (t. j. celkové náklady na bývanie predstavovali viac ako 40 % ich disponibilného príjmu) čeliť 20 % Nemcov vo veku 65 rokov a viac – v porovnaní s 10 % Európanov v rovnakej vekovej kategórii. Pre obyvateľov s najnižšími príjmami presiahla záťažová hranica nákladov na bývanie priemer Únie na úrovni 35,3 % o 10 percentuálnych bodov. Vláda zareagovala určitými opatreniami vrátanie „cenovej brzdy“, ktorá obmedzila rast cien prenájmov (Mietpreisbremse), podpornej schémy na nákup nových nehnuteľností (Baukindergeld), a zmeny základného zákona, aby sa výstavba sociálneho bývania mohla finančne podporovať aj na spolkovej úrovni. Počet dokončených nových bytov však výrazne zaostáva za dopytom, ako aj za cieľom vlády postaviť ich 375 tisíc ročne. Možno bude nevyhnutné prijať ďalšie opatrenia, napríklad urýchliť výstavbu sociálneho bývania, zlepšiť dopravné možností či zreformovať právnu úpravu využívania pôdy a výstavby.

                  (14)

                  Nemecko osobitne profituje z integrácie do vnútorného trhu, ktorá v jeho ďalšom vývoji zohráva dôležitú úlohu. Prekážky hospodárskej súťaže v nemeckom sektore služieb pre podniky však zostávajú v porovnaní s inými členskými štátmi na vysokej úrovni. Týka sa to rôznych oblastí vrátane regulovaných povolaní, ako sú architekti, inžinieri a právnici, v ktorých hospodársku súťaž brzdia regulačné obmedzenia, napr. výhradné činnosti a regulácia cien a poplatkov. V porovnaní s inými členskými štátmi však viacerým obmedzeniam celkového podnikateľského prostredia čelia aj neregulované služby pre podniky. Keby sa vďaka zmene právnej úpravy služieb pre podniky zlepšila hospodárska súťaž, zvýšila by sa efektivita a účinnosť investícií a hospodárskej činnosti.

                  (15)

                  Po istých zlepšeniach v predchádzajúcich rokoch sa reforme nemeckého daňového systému na podporu domácich investícií a rastu podarilo za posledný rok dosiahnuť len mierny pokrok. Daňový systém je aj naďalej zložitý, narúša rozhodovanie, napr. v oblasti účasti na trhu práce, investícií a financovania a mohol by účinnejšie stimulovať investície a spotrebu. Pokrok sa dosiahol prevažne v oblasti zdanenia práce, hoci v číslach sa ešte neprejavil. Ešte stále existuje potenciál na zníženie rušivého zdanenia práce, ak by sa ťažisko presunulo z práce na zdroje príjmov, ktoré priaznivejšie vplývajú na inkluzívny a udržateľný rast. Zdanenie príjmov z práce z roku 2018 (tzv. daňový klin alebo daňovo-odvodové zaťaženie) naďalej patrí k najvyšším v Únii, a to pre ľudí s nízkymi aj priemernými mzdami. Zvlášť vysoké sú v porovnaní s inými krajinami príspevky zamestnancov na sociálne zabezpečenie, ktoré celkovo predstavujú približne dve tretiny daňového klinu, zatiaľ čo jednu tretinu pokrýva daň z príjmu. Na druhej strane príjmy z environmentálnych daní v pomere k HDP patria k najnižším v Únii. Náklady na kapitál a efektívna priemerná sadzba dane z príjmov právnických osôb, ktorá je v jednotlivých regiónoch rozdielna, patria medzi najvyššie v Únii. Efektívna priemerná sadzba dane dosiahla 28,8 % (národný priemer) v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 20 %. Vzhľadom na vzájomné pôsobenie dane z príjmu právnických osôb, miestnej živnostenskej dane a solidárneho príplatku je systém podnikových daní zložitý, súvisia s ním vysoké náklady na daňovú správu a rušivo pôsobí na úroveň a umiestňovanie investícií. Okrem toho daň z príjmov právnických osôb narúša rozhodnutia o financovaní, keďže zvýhodňuje dlhové financovanie. Podľa údajov z roku 2017 sa odhaduje, že táto daň je tretia najvyššia v Únii. Zníženie kapitálových nákladov na vlastné imanie by mohlo zvýšiť súkromné investície a posilniť pomerne nedostatočne rozvinutý trh s rizikovým kapitálom.

                  (16)

                  Trh práce je naďalej silný, no potenciál niektorých skupín sa na trhu práce využíva nedostatočne. Miera zamestnanosti vekovej skupiny 20- až 64-ročných dosiahla vo štvrtom štvrťroku 2018 79,9 % a patrí k najvyšším v Únii. Nezamestnanosť začiatkom roku 2019 klesla na rekordne nízku úroveň 3,2 %. Čoraz viac sa prejavuje vysoká miera voľných pracovných miest a nedostatok pracovnej sily, ktoré v niektorých regiónoch a odvetviach výrazne obmedzujú výrobu. Napriek tomu sa nedostatočne využíva pracovný potenciál niektorých skupín, napríklad žien a osôb s migrantským pôvodom. V Nemecku je u žien veľmi vysoký podiel čiastočných pracovných úväzkov – 46,7 %. Daňové zaťaženie práce je v Nemecku stále pomerne vysoké, a to aj v prípade ľudí s nižšími mzdami. Osobitné pravidlá zdaňovania spoločného príjmu manželských párov (Ehegattensplitting) nemotivujú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, aby pracovali, najmä nie nadčasy. U ľudí s migrantským pôvodom je miera zamestnanosti výrazne nižšia ako u domácich, pričom táto medzera je zvlášť vysoká u žien. Prijali sa opatrenia na podporu zapojenia utečencov do trhu práce, ale problémy pretrvávajú aj vzhľadom na ich nedostatočnú znalosť nemeckého jazyka, chýbajúce alebo neprenosné kvalifikácie, opatrovateľské povinnosti voči deťom a príbuzným a nedostatočné skúsenosti s neformálnymi pravidlami nemeckého trhu práce.

                  (17)

                  Odchod populačne silnej generácie do dôchodku sa v Nemecku prejavuje viac ako v iných členských štátoch. Táto demografická zmena bude dlhodobo tlačiť na nemecké verejné financie, mohla by ohroziť primeranosť dôchodkov a zvýšiť terajší obmedzený podiel starších ľudí (od 65 rokov), ktorých ohrozuje chudoba a sociálne vylúčenie. Očakáva sa, že krajina zažije do roku 2040 najvyšší nárast výdavkov na verejné dôchodky v pomere k HDP v Únii (až o 1,9 percentuálneho bodu), zatiaľ čo podľa správy o starnutí obyvateľstva za rok 2018 (Európska komisia, 2018) podiel dôchodkových dávok štátu pravdepodobne klesne o 4,4 percentuálneho bodu na 37,6 %. Vďaka nedávnym reformám sa pre niektoré skupiny úrovne dávok zvýšili, no stále nie je jasné, či dosiahnuté sociálne výhody zodpovedajú vynaloženým značným fiškálnym nákladom. Vláda okrem toho zaviedla dve hraničné hodnoty (doppelte Haltelinie): maximálnu sadzbu dôchodkového príspevku na úrovni 20 % a minimálnu sadzbu náhrady príjmu do roku 2025 na úrovni 48 %. Dodržanie týchto hraničných hodnôt si bude vyžadovať značné fiškálne presuny, čo ďalej zvýši zaťaženie mladších generácií. Aj naďalej vyvoláva obavy adekvátnosť dôchodkového príjmu pracovníkov s nízkymi mzdami.

                  (18)

                  Napriek čoraz väčšiemu nedostatku pracovnej sily je reálny rast miezd stále nízky, hoci nominálne zárobky sa v roku 2018 zvýšili o 3,1 %. K celkovému rastu miezd v roku 2018, ktorý mierne predbehol rast produktivity, prispelo aj to, že rast zamestnanosti sa sústredil v lepšie platených pracovných miestach na plný úväzok a podiel marginálnej práce na čiastočný úväzok na celkovej zamestnanosti klesol. Naďalej sa znižovalo pokrytie kolektívneho vyjednávania (od roku 2016 do roku 2017 o 2 percentuálne body), a to na úroveň 49 % v západnej časti a 34 % vo východnej časti krajiny. Medzi jednotlivými odvetviami sú veľké rozdiely v pokrytí, pričom verejný sektor a priemysel sú pokryté lepšie a služby v podstatne nižšej miere. Od roku 2015 sa zavádzala minimálna mzda, z ktorej vo všeobecnosti profitovali pracovníci s nízkymi príjmami. Výrazne sa zvýšila hodinová mzda na samom spodku mzdového spektra, najmä v dvoch najnižších mzdových kategóriách. Podiel pracovníkov s nízkymi príjmami na úrovni 22,5 % v roku 2017 je však stále výrazne vyšší ako priemer Únie. Počet ľudí zamestnaných v miniprácach klesol v rozmedzí rokov 2010 – 2018 o 6,8 % a podiel sociálne poistených zamestnaných sa v rovnakom období zvýšil približne o 18,1 %. Upevnenie podmienok priaznivých pre zvyšovanie miezd by podporilo domáci dopyt a prispelo k opätovnému nastoleniu rovnováhy v eurozóne.

                  (19)

                  V Nemecku je vo vzdelávaní nízka vzostupná sociálna mobilita. Vnútroštátne zdroje potvrdzujú, že pokrok v znižovaní vplyvu sociálno-ekonomického zázemia na výsledky vzdelávania je mierny. Nemecko dosahuje dobré výsledky v integrácii nedávno prišlých migrantov a utečencov do vzdelávania a odbornej prípravy. Ľudia s migrantským pôvodom však spravidla čelia väčším problémom ako študenti z domáceho prostredia (napr. v miere predčasného ukončovania školskej dochádzky a pri hľadaní učňovských miest). Čoraz rôznorodejšie triedy si vyžadujú významné úsilie na posilnenie učiteľského povolania, ktoré už dnes čelí značnému nedostatku učiteľov. Účasť zamestnancov na vzdelávaní dospelých vyvoláva obavy, pokiaľ ide o ich šance na trhu práce v budúcnosti, a to najmä v prípade 6,2 milióna osôb, ktorým chýbajú základné zručnosti v čítaní a písaní.

                  (20)

                  Hoci počet ľudí, ktorých ohrozuje riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia, od vyvrcholenia v roku 2014 poklesol, rovnosť príležitostí je stále problematická. Konkrétne riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia bolo v roku 2017 o 67 percentuálnych bodov vyššie u detí nízkokvalifikovaných rodičov ako u detí vysokokvalifikovaných rodičov. Tento rozdiel je podstatne vyšší ako priemer Únie (53,9 percentuálneho bodu).

                  (21)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Nemecku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

                  (22)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (23)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor (7), že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (24)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a program stability na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 2. Tieto odporúčania prispievajú aj k plneniu odporúčaní pre eurozónu z roku 2019, najmä prvého z týchto odporúčaní. Fiškálne politiky uvedené v odporúčaní 1 uvedenom nižšie prispievajú okrem iného k odstraňovaniu nerovnováh súvisiacich s prebytkom bežného účtu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Pri dodržaní strednodobého rozpočtového cieľa využiť fiškálne a štrukturálne politiky na to, aby sa najmä na regionálnej a komunálnej úrovni dosiahol udržateľný vzostupný trend v oblasti verejných a súkromných investícií. Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na vzdelávanie; výskum a inovácie; digitalizáciu a veľmi vysokokapacitné širokopásmové pripojenie; udržateľné dopravné a energetické siete a cenovo dostupné bývanie, a pritom zohľadniť regionálne rozdiely. Presunúť daňové zaťaženie z práce na zdroje, ktoré menej brzdia inkluzívny a udržateľný rast. Prehĺbiť hospodársku súťaž v oblasti podnikových služieb a regulovaných povolaní.

         2.

            Obmedziť prekážky brániace pracovaniu nadčas, ako aj znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, najmä v prípade zamestnancov s nízkou mzdou a druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti. Prijať opatrenia na zaistenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému, a pritom zachovať adekvátnosť dôchodkov. Upevniť podmienky na podporu zvýšenia rastu miezd pri súčasnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a úroveň zručností u znevýhodnených skupín.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 19.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.