Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0288

Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2006 – 2010  /* SEK/2007/0288 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 7.3.2007SEK(2007) 288 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2006 – 2010(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Belgicka bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 15. marca 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.Kontext hodnotenia aktualizovaného programuKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Belgicka predloženú 13. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a3.  hodnotení národného programu reforiem z decembra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiNa základe analýzy posledných desiatich rokov možno skonštatovať, že hospodársky cyklus Belgicka sa celkovo vyvíja v súlade s cyklom v eurozóne a dosahuje podobné úrovne rastu. To všetko je však významnejšie, pretože v Belgicku sa zároveň uskutočnila fiškálna konsolidácia, ktorá išla nad rámec toho, čo sa vykonalo v eurozóne ako celku, pričom sa ukončilo dlhé obdobie vysokých rozpočtových deficitov. Od roku 2000 sa Belgicko zameralo na udržanie vyváženého rozpočtu (alebo – doteraz neúspešne - na nahromadenie prebytkov), naďalej sa však spoliehalo na jednorazové opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa. Domáci dopyt a dôvera spotrebiteľov získali výhody z rázneho zníženia pomeru verejného dlhu. V poslednom desaťročí klesla miera úspor domácností z približne 20 % v roku 1995 na približne 13 % v roku 2005. Čistý vývoz takisto pozitívne prispel k hospodárskemu rastu, Belgicko však čelí podstatnej strate podielov na trhu, ktorá by mohla ohroziť dlhodobú zamestnanosť a rast. Nedostatočné výsledky Belgicka v oblasti vývozu sú čiastočne spojené so štruktúrou jeho vývozu, ale aj vysokými nákladmi na pracovnú silu. Podpora v nezamestnanosti, ktorá je časovo neobmedzená, nízke požiadavky na hľadanie práce v prípade starších nezamestnaných a existencia štedrých systémov predčasného odchodu do dôchodku vysvetľujú, prečo je zapojenie sa do trhu práce jedným z najnižších v eurozóne (najmä v prípade starších pracovníkov).Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. februára 2006 prijala svoje stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada zastávala stanovisko, že „rozpočtová pozícia je celkovo zdravá a pokračujúce znižovanie dlhu z úrovne, ktorá je stále vysoká, tak ako to bolo plánované v programe, je príkladom fiškálnych politík, ktoré sa vykonávajú v súlade s paktom. Spoliehanie sa na jednorazové opatrenia na začiatku obdobia zvýrazňuje potrebu orientácie na štrukturálnu konsolidáciu“. Rada vyzvala Belgicko, „aby zvážilo opatrenia, ktoré umožnia vyhnúť sa zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2006 a uskutočniť požadované opatrenia na dosiahnutie ambicióznych rozpočtových cieľov v nasledujúcich rokoch“.Hodnotenie národného programu reforiem KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Belgicka vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 16. októbra 2006. V belgickom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: udržateľnosť verejných financií, zníženie nákladov na pracovnú silu, vytvorenie dynamickejšieho trhu práce, oživenie hospodárstva prostredníctvom investícií a reforiem, posilnenie systému sociálneho zabezpečenia a posilnenie synergie medzi ochranou životného prostredia a rastom.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Belgicko dobre napreduje v implementácii a posilňovaní svojho národného programu reforiem na roky 2005 – 2008. Hoci existujú určité riziká pre udržateľnosť verejných financií v súvislosti so starnutím obyvateľstva, celkový politický rámec je primeraný. Napriek miernemu pokroku v oblasti výskumu a vývoja Belgicko implementuje ohlásené opatrenia v mikroekonomickej oblasti a posilňuje existujúce reformy na zvýšenie investícií. Obraz v oblasti zamestnanosti je zmiešanejší, potrebné sú opatrenie na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa miery zamestnanosti na úrovni EÚ, najmä v prípade starších ľudí.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na základe všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2006 – 2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. marca 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010 [6].5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 2,7 % v roku 2006 na priemernú úroveň 2,2 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické.6.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 0,2 % HDP oproti cieľovému vyváženému rozpočtu stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Hoci boli cyklické podmienky v roku 2006 výrazne lepšie, ako sa predpokladalo v predchádzajúcej aktualizácii, a výdavky sa vyvíjali vo všeobecnosti tak, ako sa očakávalo, príjmy boli nižšie ako očakávané (najmä z dôvodu podhodnotenia vplyvu záverečnej fázy reformy priamych daní z roku 2001, ktorý sa prejavil v druhej polovici roku 2006). S cieľom (čiastočne) vyrovnať pokles príjmov a zabezpečiť dosiahnutie vyváženého rozpočtu sa zvýšilo využívanie jednorazových opatrení. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa preto v roku 2006 výrazne zhoršilo.7.  Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je zabezpečiť pokračujúce znižovanie stále vysokého pomeru dlhu (okolo 90 % v roku 2006) na úroveň nižšiu ako 75 % HDP v roku 2010 prostredníctvom postupného vytvárania nominálnych rozpočtových prebytkov (z 0,3 % HDP v roku 2007 na 0,9 % HDP v roku 2010) s cieľom pripraviť sa na očakávaný šok v dôsledku starnutia obyvateľstva. Očakáva sa, že sa primárne saldo, ktoré sa od roku 2001 (keď dosiahlo výšku 7 % HDP) znižovalo, ustáli na úrovni približne 4,1 % HDP. Úprava sa takmer v plnej miere dosiahne znížením výdavkov (o 1,25 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2006 až 2010). Zníženie výdavkov je spôsobené najmä klesajúcimi úrokovými výdavkami (0,75 percentuálneho bodu), ktoré sú dôsledkom pokračujúceho znižovania dlhu, a je čiastočne vyrovnané poklesom verejných príjmov (0,5 percentuálneho bodu). Prognózy programu po roku 2007 vo všeobecnosti zodpovedajú prognózam žiadnej politickej zmeny, hoci sa zdá, že program sa (nepriamo) spolieha na ďalšie jednorazové opatrenia na dosiahnutie rozpočtových cieľov. Táto stratégia je vo veľkom rozsahu podobná stratégii navrhnutej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability na základe vo všeobecnosti nezmeneného makroekonomického scenára.8.  Keďže program neposkytuje informácie o využívaní jednorazových a iných dočasných opatrení po roku 2007, štrukturálne saldo od roku 2008 nemožno vypočítať na základe informácií v programe. Za predpokladu, že sa relatívny vplyv jednorazových opatrení po roku 2007 nezmení, plánuje sa zlepšenie štrukturálneho salda, vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky, z hodnoty približne -0,4 % HDP v roku 2006 na 0,7 % na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP, ktorý sa podľa programu „dosiahne do roku 2008 za predpokladu, že vplyv jednorazových opatrení nepresiahne 0,4 % HDP“. To je o rok neskôr ako v predchádzajúcej aktualizácii. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,25 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Rozpočtové výsledky by mohli byť o niečo horšie, ako sa v programe plánuje. To platí predovšetkým pre rok 2007, najmä preto, že rozpočet sa zdá v určitej miere optimistický a v niektorých prípadoch poskytuje nedostatočné podrobné údaje o predpokladaných opatreniach (vrátane jednorazových opatrení v oblasti predaja nehnuteľností alebo prevzatia dôchodkových povinností verejných spoločností, ktoré nie sú ďalej rozpísané). Belgicko celkovo zaznamenalo dobré výsledky pri dosahovaní nominálnych rozpočtových cieľov, zdá sa však, že na dosiahnutie cieľa na rok 2007 budú potrebné dodatočné opatrenia. Hoci výrazné zmeny a doplnenia rozpočtu v rámci jedného roku sú v Belgicku bežnou praxou, tieto by sa mohli oddialiť vzhľadom na národné voľby plánované na jún 2007. Horší ako plánovaný výsledok v roku 2007 by sa mohol preniesť do nasledujúcich rokov. Po roku 2008 existuje aj riziko, že ukončené jednorazové opatrenia nebudú nahradené štrukturálnymi opatreniami.10.  V zmysle hodnotenia rizika nemusí rozpočtová stratégia v programe postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Ako sa uvádza, strednodobý cieľ má však náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. Rozpočtová stratégia sa zdá dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorú od roku 2008 možno podľa paktu považovať za primeranú. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Tempo postupu úpravy k strednodobému cieľu naznačené v programe by sa malo posilniť, aby bolo v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Vzhľadom na riziká nemusí úprava smerom k strednodobému cieľu dosiahnuť štandardnú hodnotu už v roku 2007 a v ďalších rokoch sa výrazne spomalí, hoci sa nezdá, že Belgicko je v nepriaznivom hospodárskom období.11.  V programe sa uvádza dlh v roku 2006 vo výške 87,7 % HDP, v tom však nie je zahrnuté prevzatie dlhu železničnej spoločnosti SNCB v roku 2005, ktoré podľa Eurostatu zvýši úroveň dlhu v tom istom roku o 1,7 % HDP. Útvary Komisie preto odhadujú hrubý verejný dlh v roku 2006 vo výške 89,4 % HDP, čo je stále výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve, hoci sa v posledných rokoch podstatne znížil. V programe sa počas programového obdobia predpokladá rýchly pokles pomeru dlhu o približne 15 percentuálnych bodov. V zmysle hodnotenia rizika a najmä vzhľadom na riziko pre uvedené rozpočtové ciele bude vývoj pomeru dlhu pravdepodobne o niečo menej priaznivý, ako sa plánuje v programe. Zdá sa však, že sa pomer dlhu počas programového obdobia stále dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Belgicku je nad priemernou úrovňou EÚ, ovplyvňuje ho najmä rozsiahly nárast výdavkov na dôchodky, ako podielu na HDP, počas nadchádzajúcich desaťročí. Počiatočná rozpočtová pozícia s vysokým primárnym prebytkom, hoci slabšia ako v roku 2005, prispieva k zmierneniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie výrazného nárastu výdavkov. Navyše, súčasná úroveň hrubého dlhu, hoci klesá, zostáva výrazne nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Trvalé zníženie pomeru dlhu si vyžaduje udržateľné vysoké primárne prebytky počas dlhého obdobia, ktoré by prispeli k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Belgicko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko.13.  Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše neposkytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem, zdá sa však, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Obidva programy predpokladajú najmä postupnú implementáciu „generačného paktu“ (komplexný plán na zvýšenie zamestnanosti a posilnenie sociálneho zabezpečenia), ďalšie postupné znižovanie daňového zaťaženia pracovnej sily a opatrenia na podporu výskumu a podnikania.14.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch[7].Celkový záver je taký, že pokračujúce znižovanie stále vysokej úrovne dlhu je príkladom fiškálnych politík, ktoré sa vykonávajú v súlade s paktom. Hoci program predpokladá postupné vytváranie prebytkov (najmä znížením úrokových výdavkov), pričom vychádza z vyváženej pozície v nominálnom vyjadrení, existujú však riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov. Napriek tomu sa očakáva, že strednodobý cieľ sa dosiahne v programovom období.V zmysle uvedeného hodnotenia sa Belgicko vyzýva, aby:(i) zabezpečilo dosiahnutie rozpočtového cieľa na rok 2007 a v ďalších rokoch posilnilo tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu, aj prostredníctvom požívania jednorazových opatrení v menšom rozsahu;(ii) vzhľadom na vysokú úroveň dlhu a plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií aspoň dosiahnutím strednodobého cieľa, ako aj prijatím opatrení na ďalšie zníženie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva.  Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |KOM nov. 2006 | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | neuv. |Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -0,8 | -0,3 | -0,4 | -0,4 | -0,4 | -0,3 |KOM nov. 20065 | -1,0 | -0,6 | -0,6 | -0,7 | neuv. | neuv. |PS dec. 20051 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | 0,1 -2,3* | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |KOM nov. 2006 | -2,3 | -0,2 | -0,5 | -0,5 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | 4,3 1,9* | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |KOM nov. 2006 | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 | 0,8 -1,6* | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |KOM nov. 2006 | -1,7 | 0,1 | -0,1 | -0,1 | neuv. | neuv. |PS dec. 20051 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20063 | neuv. | -0.4 | 0.1 | neuv. | neuv. | neuv. |KOM nov. 20064 | 0,2 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 91,5 93,2* | 87,7 89,4* | 83,9 85,6* | 80,4 82,1* | 76,6 78,3* | 72,6 74,3* |KOM nov. 2006 | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | neuv. | neuv. |PS dec. 2005 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | neuv. |Poznámky: |1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. |2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. |3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,6 % HDP v roku 2006 a 0,4 % v roku 2007, všetky s účinkom zníženia deficitu). Program neposkytuje informácie o využívaní jednorazových opatrení v ostatných rokoch. |4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (2,0 % HDP v roku 2005 s účinkom nárastu deficitu, 0,8 % v roku 2006 a 0,1 % v roku 2007, obidve s účinkom zníženia deficitu). |5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,2 %, 2,3 %, 2,3 % resp. 2,2 % v období rokov 2005 – 2008. |* Údaje o deficite a dlhu v programe na rok 2005 nie sú v súlade s ESA 95. Eurostat 23. októbra 2006 zmenil a doplnil údaje o deficite a dlhu, ktoré oznámilo Belgicko v súvislosti s prevzatím dlhu železničnej spoločnosti SNCB/NMBS vo výške 7 400 mil. EUR (2,5 % HDP) vládou (FIF/FSI - Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) v roku 2005 (pozri tlačovú správu Eurostatu č. 139/2006). Podľa pravidiel ESA 95 je vplyv na deficit verejných financií v roku 2005 v rovnakej výške, vplyv na verejný dlh na konci roku 2005 predstavuje 5 200 mil. EUR (1,7 % HDP pri zohľadnení čiastočnej úhrady v priebehu tohto roku). Údaje za rok 2005 označené hviezdičkou zmenil a doplnil Eurostat. Údaje o dlhu za obdobie rokov 2006 až 2010 označené hviezdičkou „mechanicky“ upravili útvary Komisie tak, aby boli v súlade s ESA 95. Táto úprava údajov o dlhu sa zakladá na technickom predpoklade, že úroveň dlhu FIF/FIS zostane nezmenená. |Zdroj: |Program stability(PS), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Aktualizácia bola predložená takmer dva týždne po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december.[7] V programových prognózach deficitu verejných financií a dlhu nie je zahrnutý vplyv prevzatia dlhu železničnej spoločnosti SNCB v roku 2005, ako rozhodol Eurostat 23. októbra 2006. Navyše, program takisto neposkytuje informácie o využívaní jednorazových a iných dočasných opatrení v období rokov 2008 – 2010.


title: Odporúčania pre vnútroštátne súdy pri podávaní návrhov na začatie prejudiciálnych konaní

text:
               1.2.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 30/1

      ODPORÚČANIA

   pre vnútroštátne súdy pri podávaní návrhov na začatie prejudiciálnych konaní
   2014/C 30/01
   Slovenské znenie týchto odporúčaní už vyšlo v
         Úradnom vestníku Európskej únie C 338 zo 6. novembra 2012.


title: Odporúčanie Komisie zo 6. mája 2008 , týkajúce sa externého zaručenia kvality v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich audit subjektov verejného záujmu [oznámené pod číslom K(2008) 1721]

text:
               7.5.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 120/20

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 6. mája 2008,
   týkajúce sa externého zaručenia kvality v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich audit subjektov verejného záujmu
   [oznámené pod číslom K(2008) 1721]
   (2008/362/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Externé zabezpečenie kvality je v prípade štatutárneho auditu rozhodujúce pre vysokú kvalitu auditu. Zverejňovaným finančným informáciám sa ním dodáva dôveryhodnosť a akcionárom, investorom, veriteľom a ostatným zúčastneným stranám sa poskytuje lepšia ochrana. Každý systém externého zabezpečenia kvality by preto mal byť objektívny a nezávislý od audítorskej profesie.

               (2)

               Článkami 29 a 43 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (1) sa zavádzajú kritériá na vysokej úrovni pre systémy zaručenia kvality v prípade všetkých štatutárnych audítorov a audítorských spoločností. Do smernice sú zahrnuté niektoré myšlienky obsiahnuté v odporúčaní Komisie 2001/256/ES z 15. novembra 2000 o zabezpečení kvality v prípade štatutárneho auditu v Európskej únii: minimálne požiadavky (2).

               (3)

               Časti tohto odporúčania, ktoré sa týkajú štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu, však boli prekonané najnovším medzinárodným vývojom a tendenciami zaviesť pre tieto audity systémy externého zaručenia kvality, ktoré sú riadené nezávisle od audítorskej profesie a u ktorých previerku zaručenia kvality nevykonávajú audítori.

               (4)

               V kritériách ustanovených v smernici 2006/43/ES sa aj naďalej počíta so značnými rozdielmi v spôsobe, akým sa v členských štátoch v súčasnosti organizujú systémy externého zaručenia kvality v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností. Malo by sa zabrániť tomu, aby zúčastnené strany rozdielne chápali audítorskú kvalitu štatutárnych audítorov a audítorských spoločností v členských štátoch, najmä so zreteľom na článok 34 smernice 2006/43/ES. Smernicou 2006/43/ES sa takisto podporujú systémy verejného dohľadu členských štátov s cieľom nájsť koordinovaný prístup k vykonávaniu previerok zabezpečenia kvality.

               (5)

               Spolupráca medzi členskými štátmi je prioritou so zreteľom na audity subjektov verejného záujmu. K systémom zaručenia kvality by sa v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich audit v týchto subjektoch malo dať ďalšie usmernenie. Je preto vhodné vypracovať nové odporúčanie, ktoré je so súčasným stavom v lepšom súlade než rozhodnutie 2001/256/ES a v ktorom sa zohľadňujú nové medzinárodné trendy, ako aj konkrétne potreby členských štátov. Nie je však potrebné vypracovať podrobné usmernenie, pokiaľ ide o systémy zaručenia kvality v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich audit v subjektoch iných, než sú subjekty verejného záujmu.

               (6)

               Inšpekciami by sa malo prispieť k zvýšeniu kvality auditu v prípade kontrolovaného štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti a mali by byť pravidelné a preventívne. Treba sa pri nich sústrediť na vytvorenie a zachovanie dôvery v štatutárne audity, a tým i dôvery vo finančné trhy. Toto odporúčanie by sa preto nemalo týkať vyšetrovaní ad-hoc, ktoré sa vykonávajú z dôvodu možných porušení zákonov a iných právnych predpisov.

               (7)

               S cieľom zvýšiť kvalitu auditov v rámci Spoločenstva by nezávislé orgány dohľadu mali zohrávať aktívnejšiu úlohu pri inšpekcii audítorských spoločností. Na zaistenie nezávislosti systému inšpekcií by sa malo vypracovať usmernenie. So zreteľom na vykonávanie inšpekcií by sa mala objasniť možná úloha orgánov verejného dohľadu, profesijných združení a ďalších príslušných orgánov, ako aj úloha odborníkov. Musí sa takisto objasniť financovanie systému zabezpečenia kvality.

               (8)

               Podľa článku 43 smernice 2006/43/ES sa previerka zaručenia kvality v prípade štatutárnych audítorov alebo audítorských spoločností vykonávajúcich audit subjektov verejného záujmu musí vykonávať aspoň raz za tri roky. Systém verejného dohľadu by mohol čeliť ťažkostiam pri nábore dostatočného počtu inšpektorov, ktorí vykonávajú previerky pri každej inšpekcii na mieste. Preto by za určitých podmienok malo byť možné, aby sa previerok na mieste zúčastnili aj odborníci, ktorí nemajú štatút inšpektora.

               (9)

               S cieľom zaistiť, aby dotknutý štatutárny audítor alebo dotknutá audítorská spoločnosť postupovali v súlade so záverečnou správou o inšpekcii a aby sa im touto správou poskytli dostatočné usmernenia na to, aby sa v budúcnosti vyhli problémom uvedeným v správe, inšpektori a štatutárny audítor i audítorská spoločnosť by mali pred prijatím záverečnej správy a pri ďalšom postupe spolu účinne komunikovať.

               (10)

               Na zlepšenie vykázateľnosti uplatňovania systému zabezpečenia kvality a jeho porovnateľnosti v rámci Spoločenstva by výročná správa o celkových výsledkoch kontrol mala zahŕňať kľúčové informácie o výkone, čo by umožnilo vypracovať hodnotenia použitých zdrojov aj efektivity a účinnosti systému zabezpečenia kvality.

               (11)

               So zreteľom na nový medzinárodný vývoj, najmä na zapojenie príslušných orgánov a odborníkov do vykonávania inšpekcií, Komisia má v úmysle v roku 2011 vyhodnotiť túto situáciu,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Predmet úpravy

               1.

               Týmto odporúčaním sa poskytuje usmernenie na uplatňovanie nezávislých systémov zaručenia kvality pre štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti, ktorí vykonávajú audit subjektov verejného záujmu v súlade s článkami 29 a 43 smernice 2006/43/ES.

               2.

               Ak sa niektorý členský štát rozhodol vyňať určité subjekty verejného záujmu v súlade s článkom 39 smernice 2006/43/ES, mal by takisto vyňať tieto subjekty verejného záujmu z rozsahu pôsobnosti opatrení prijatých so zreteľom na toto odporúčanie.

         Vymedzenie pojmov

               3.

               Pre toto odporúčanie platia vymedzenia pojmov uvedené v článku 2 smernice 2006/43/ES. Na účely tohto odporúčania platia aj tieto vymedzenia pojmov:

                           a)

                           „orgán verejného dohľadu“ znamená príslušný orgán v zmysle článku 2 ods. 10 smernice 2006/43/ES, ktorý zastupuje systém verejného dohľadu založený na zásadách ustanovených v článku 32 uvedenej smernice,

                           b)

                           „inšpektor“ znamená preverovateľa, ktorý spĺňa požiadavky ustanovené v článku 29 ods. 1 prvého pododseku písm. d) smernice 2006/43/ES, je zamestnaný orgánom verejného dohľadu alebo iným príslušným orgánom, ktorý bol poverený vykonávať inšpekcie,

                           c)

                           „kontroly“ znamenajú previerky zaručenia kvality zacielené na štatutárnych audítorov a audítorské spoločnosti, ktoré vykonáva kontrolór a ktoré nie sú vyšetrovaním v zmysle článku 32 ods. 5 smernice 2006/43/ES,

                           d)

                           „odborník“ znamená fyzickú osobu, ktorá je odborným znalcom v oblasti finančných trhov, finančného vykazovania, vykonávania auditu alebo iných oblastí významných pre kontroly, pričom odborníkmi sú aj štatutárni audítori vykonávajúci svoje povolanie.

         Nezávislosť systému zabezpečenia kvality

               4.

               Orgán verejného dohľadu by mal niesť konečnú zodpovednosť za systém externého zaručenia kvality v prípade štatutárnych audítorov a audítorských spoločností vykonávajúcich audit subjektov verejného záujmu. Členské štáty by nemali menovať za orgán verejného dohľadu združenie či subjekt súvisiaci s účtovníckou alebo audítorskou profesiou.

               5.

               Štatutárni audítori a audítorské spoločnosti vykonávajúce audit subjektov verejného záujmu by mali podliehať inšpekciám, ktoré vykonáva orgán verejného dohľadu, buď výhradne, alebo spolu s iným vhodným subjektom v súlade s bodom 6.

               6.

               Malo by byť možné poveriť úlohami spojenými s vykonávaním inšpekcií iný vhodný subjekt za predpokladu, že je zaistená zodpovednosť takého subjektu vo vzťahu k orgánu verejného dohľadu a že si orgán verejného dohľadu ponechá aspoň tieto úlohy:

                           a)

                           schvaľovanie a, pokiaľ to orgán verejného dohľadu pokladá za vhodné, zmenu a doplnenie metodík inšpekcií, vrátane príručiek pre kontrolu a pre postupy nasledujúce po kontrole, metodík vykazovania a pravidelných programov inšpekcií,

                           b)

                           schvaľovanie a, pokiaľ to orgán verejného dohľadu pokladá za vhodné, zmenu a doplnenie správ o inšpekcii a správ o postupoch nasledujúcich po inšpekcii,

                           c)

                           schvaľovanie a, pokiaľ to orgán verejného dohľadu pokladá za nutné, menovanie inšpektorov pre každú inšpekciu,

                           d)

                           vydávanie odporúčaní a pokynov, ktoré sú akéhokoľvek druhu, subjektu, ktorý bol poverený vykonávaním úloh.

               7.

               Orgán verejného dohľadu by mal mať právo zúčastňovať sa na inšpekciách a získavať prístup k dokumentácii o inšpekciách, k pracovným dokumentom auditu a iným relevantným dokladom.

               8.

               Všetky opatrenia týkajúce sa financovania systému zabezpečenia kvality, vrátane opatrení týkajúcich sa miery financovania a rozsahu finančnej kontroly, by nemali podliehať schvaľovaniu alebo právu veta zo strany osôb či organizácií, ktoré sú zástupcami účtovníckej profesie, audítorskej profesie alebo audítorskej spoločnosti alebo s týmito profesiami a spoločnosťami inak súvisia. Miera financovania by mala orgánu verejného dohľadu umožniť zamestnávať dostatočný počet pracovníkov na účely vykonávania bodov 6 a 7.

               9.

               Ak finančné prostriedky pre systém zabezpečenia kvality poskytnú štatutárni audítori alebo audítorské spoločnosti podliehajúce inšpekcii, akýkoľvek nimi splatný poplatok či iný príspevok by mal byť povinný a musí sa včas zaplatiť v plnej výške.

         Nezávislosť inšpekcií

               10.

               Orgán verejného dohľadu by mal zaistiť, aby existovali vhodné politiky a postupy týkajúce sa nezávislosti a objektívnosti pracovníkov, vrátane inšpektorov, a riadenia systému inšpekcií.

               11.

               Konať v úlohe inšpektora by nemalo byť povolené osobe, ktorá je štatutárnym audítorom, alebo je zamestnaná u štatutárneho audítora alebo v audítorskej spoločnosti, alebo ak je medzi ňou a audítorom alebo tou spoločnosťou iná súvislosť.

               12.

               Ktorákoľvek osoba by nemala konať ako inšpektor pri inšpekcii štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti až do uplynutia aspoň dvoch rokov od okamihu, keď táto osoba prestala byť spoločníkom či zamestnancom uvedeného audítora alebo uvedenej audítorskej spoločnosti, alebo od okamihu, keď skončila súvislosť medzi touto osobou a audítorom či audítorskou spoločnosťou.

               13.

               Inšpektori by mali vydať vyhlásenie, že medzi nimi a kontrolovaným štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou neexistuje stret záujmov. Inšpektori, ktorí vydajú neúplné alebo nepravdivé vyhlásenie, by mali byť vylúčení z vykonávania inšpekcií a mali by podliehať účinným, primeraným a odradzujúcim sankciám.

               14.

               Inšpektorov by v súvislosti s inšpekciami mal odmeňovať iba orgán verejného dohľadu alebo subjekt, ktorý bol poverený vykonávať inšpekcie. Inšpektori by nemali dostávať odmenu od preverovaného štatutárneho audítora, audítorskej spoločnosti alebo ich sietí.

               15.

               Ak sa orgán verejného dohľadu domnieva, že na riadne vykonanie kontroly sú nevyhnutne potrebné konkrétne odborné znalosti, mali by inšpektorom napomáhať odborníci. Títo odborníci by mali konať pod priamym dohľadom inšpektora a mali by podliehať požiadavkám uvedeným v bodoch 10, 12 až 14.

         Metodické usmernenie na vykonávanie inšpekcií

               16.

               Keď v členskom štáte dočasne nie je na vykonávanie inšpekcií na mieste k dispozícii dostatok inšpektorov, orgán verejného dohľadu by mal mať právo rozhodnúť, že previerky na mieste vykonajú odborníci, a to za predpokladu, že títo odborníci spĺňajú požiadavky stanovené v článku 29 ods. 1 prvom pododseku písm. d) smernice 2006/43/ES, že sú plne zodpovední vo vzťahu k orgánu verejného dohľadu a že inšpektori vykonávajú previerky na mieste u rovnakého štatutárneho audítora alebo v rovnakej audítorskej spoločnosti aspoň každých šesť rokov.

               17.

               Predmet inšpekcií by sa mal vzťahovať na:

                           a)

                           posúdenie návrhu vnútorného systému riadenia kvality audítorskej spoločnosti,

                           b)

                           primerané preskúšanie súladu postupov a previerku audítorských spisov subjektov verejného záujmu s cieľom overiť účinnosť vnútorného systému kontroly kvality,

                           c)

                           so zreteľom na inšpekčné zistenia podľa bodov a) a b) posúdenie obsahu najnovších výročných správ o transparentnosti zverejnených štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou v súlade s článkom 40 smernice 2006/43/ES.

               18.

               Mali by sa preskúmať aspoň tieto politiky a postupy vnútornej kontroly štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti:

                           a)

                           dodržiavanie platných noriem auditu a noriem kontroly kvality zo strany štatutárneho audítora alebo audítorskej spoločnosti a dodržiavanie etických požiadaviek a požiadaviek nezávislosti, vrátane požiadaviek týkajúcich sa kapitoly IV a článku 42 smernice 2006/43/ES, ako aj príslušných právnych a správnych predpisov dotknutého členského štátu,

                           b)

                           množstvo a kvalita použitých zdrojov, vrátane dodržiavania požiadaviek na priebežné vzdelávanie ustanovených v článku 13 smernice 2006/43/ES,

                           c)

                           dodržiavanie požiadaviek ustanovených v článku 25 smernice 2006/43/ES týkajúcich sa poplatkov účtovaných za audit.

               19.

               Na účely preskúšania súladu by sa mala vybrať aspoň významná časť audítorských spisov, a to na základe analýzy rizík vyplývajúcich z nesprávneho vykonávania štatutárneho auditu.

         Výsledok inšpekcií

               20.

               Inšpekčné zistenia a z nich vyplývajúce závery, ktoré sú podkladom pre odporúčanie, vrátane zistení a záverov týkajúcich sa správy o transparentnosti, by sa mali riadne oznámiť kontrolovanému štatutárnemu audítorovi alebo audítorskej spoločnosti a mali by sa s nimi prediskutovať, a to pred dokončením inšpekčnej správy. Kontrolovanému štatutárnemu audítorovi alebo audítorskej spoločnosti by sa mala poskytnúť lehota v dĺžke najviac 12 mesiacov od dátumu vydania inšpekčnej správy, aby podnikli opatrenia v súvislosti s odporúčaniami týkajúcimi sa vnútorného systému kontroly kvality audítorskej spoločnosti. Ak štatutárny audítor alebo audítorská spoločnosť neprijali po inšpekcii, ktorá sa u nich vykonala, riadne opatrenia so zreteľom na odporúčania, orgán verejného dohľadu by mal poukázať na hlavné nedostatky zistené vo vnútornom systéme kontroly kvality.

               21.

               V súlade s riadnymi právnymi postupmi stanovenými v dotknutom členskom štáte by systém verejného dohľadu mal byť oprávnený podnikať disciplinárne opatrenia alebo ukladať sankcie v súvislosti so štatutárnymi audítormi a audítorskými spoločnosťami.

               22.

               Orgán verejného dohľadu by mal aspoň včasne a vhodne informovať verejnosť o všetkých disciplinárnych opatreniach alebo sankciách uložených štatutárnym audítorom a audítorským spoločnostiam v súvislosti s vykonávaním povinného auditu. Orgán verejného dohľadu by mal identifikovať dotknutého štatutárneho audítora alebo dotknutú audítorskú spoločnosť a uviesť hlavné nedostatky, ktoré viedli k prijatiu týchto opatrení alebo uloženiu sankcií.

               23.

               V prípadoch, keď sa počas inšpekcie zistilo, že správa o transparentnosti uverejnená štatutárnym audítorom alebo audítorskou spoločnosťou v súlade s článkom 40 smernice 2006/43/ES obsahuje informácie, ktoré orgán verejného dohľadu pokladá za značne zavádzajúce, vrátane informácií o účinnosti vnútorného systému kontroly kvality audítorskej spoločnosti, mal by orgán verejného dohľadu zaistiť, aby sa správa o transparentnosti zodpovedajúcim spôsobom bezodkladne zmenila.

         Transparentnosť celkových výsledkov systému zabezpečenia kvality

               24.

               Orgány verejného dohľadu by mali každoročne podávať správu o celkových výsledkoch systému zabezpečenia kvality. Správa by mala zahŕňať informácie o vydaných odporúčaniach, ďalšom postupe nasledujúcom po týchto odporúčaniach, prijatých disciplinárnych opatreniach a uložených sankciách. Mala by takisto obsahovať kvantitatívne informácie a ostatné kľúčové informácie o výkonnosti, pokiaľ ide o finančné zdroje, obsadenie pracovných miest zamestnancami a o efektívnosti a účinnosti systému zabezpečenia kvality.

         Ďalší postup

               25.

               Členské štáty sú vyzývané, aby do 6. mája 2009 informovali Komisiu o opatreniach prijatých so zreteľom na toto odporúčanie.

         Adresáti

               26.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 6. mája 2008

            Za Komisiu

         Charlie McCREEVY

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87. Smernica v znení smernice 2008/30/ES Európskeho parlamentu a Rady (Ú. v. EÚ L 81, 20.3.2008, s. 53).

      (2)  Ú. v. ES L 91, 31.3.2001, s. 91.


				|

		52011SC0823

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Lithuaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Lithuania, 2011-2014

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
k národnému programu reforiem Litvy na rok
2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie
týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3], ktoré spolu tvoria „integrované
usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum
rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a
prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je
zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila, že prednostne sa treba zamerať na obnovenie
stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, znižovanie
nezamestnanosti prostredníctvom reforiem trhu práce a na nové úsilie o
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(6)
Litva 28. apríla 2011 predložila aktualizáciu
svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na
obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S
cieľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto dva programy
posúdené súčasne.
(7)
Litovská ekonomika sa zotavuje z hlbokej
hospodárskej krízy, počas ktorej sa HDP sa znížil z maxima na minimum
o 17 %, keďže kolaps domáceho dopytu sa zosilnil poklesom celosvetového
obchodu. Trh práce rýchlo reagoval na krízu a nezamestnanosť sa rekordne
zvýšila, pričom v polovici roka 2010 dosiahla maximálnu úroveň 18,3 %
z iba 4,2 % na začiatku roku 2008. Ekonomiku pomohlo
stabilizovať pevné odhodlanie týkajúce sa spôsobu riadenia meny podporené
výraznou fiškálnou konsolidáciou spolu s úpravou miezd a opatreniami v
súkromnom sektore, ktorých cieľom je posilniť stabilitu
finančného systému. Keďže celosvetová ekonomika sa zotavila a
ekonomike pomohla opätovne nadobudnutá konkurencieschopnosť, vývoz sa
zvýšil a v roku 2010 sa obnovil ekonomický rast. V roku 2011 oživenie naberá
rýchlosť, keďže sa zvyšuje domáci dopyt. Aj keď sa očakáva,
že nezamestnanosť sa bude rýchlym tempom znižovať, udrží sa na
dvojmiestnej úrovni.
(8)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného
konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa
Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ
konvergenčného programu na rok 2011, je realistický. Zatiaľ čo
vychádza z viac-menej priaznivejších predpokladov rastu na rok 2011, vo
všeobecnosti sa zhoduje s najnovšou prognózou Komisie na rok 2012. V programe
sa plánuje zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % do roku 2012,
čo je lehota, ktorú stanovila Rada, ale opatrenia na rok 2012 to dostatočne
nepodporujú. Zrýchľujúca sa ekonomická dynamika môže viesť k lepším
rozpočtovým výsledkom za rok 2011, než sa predpokladalo v programe. Ak sa
však dočasné konsolidačné opatrenia, ktorých platnosť uplynie na
konci roku 2011, nepredĺžia a nedoplnia o rozsiahle trvalé opatrenia,
hrozí riziko, že rozpočtové ciele programu na rok 2012 sa nesplnia napriek
zlepšujúcim sa makroekonomickým vyhliadkam. Priemerná ročná fiškálna
konsolidácia za obdobie rokov 2010 − 2012 je podstatne nižšia ako
2,25 % HDP, ktorú Rada odporúčala v rámci postupu pri nadmernom
deficite prijatého 16. februára 2010. Keďže ekonomický rast a daňové
príjmy sú výrazne vyššie, než sa predpokladalo v čase odporúčania
Rady týkajúceho sa postupu pri nadmernom deficite, realizácia požadovanej
fiškálnej konsolidácie by mala umožniť znížiť deficit a rýchlejšie
pokročiť smerom k strednodobému cieľu. Nepredpokladá sa, že v
rámci programového obdobia sa dosiahne strednodobý cieľ štrukturálneho
prebytku predstavujúci 0,5 % HDP.
(9)
Vzhľadom na rozsiahlu úpravu, ktorá je potrebná
na dosiahnutie cieľa v prípade postupu pri nadmernom deficite na rok 2012,
pokročenie smerom k strednodobému cieľu a na požiadavku
zabezpečiť potrebné spolufinancovanie, aby sa čerpanie zo
štrukturálnych fondov EÚ presunulo na skoršie obdobie a aby sa zvýšili
produktívne investície do ekonomiky, bude výzvou identifikovať ďalšie
konsolidačné opatrenia. Zlepšenie efektívnosti vo verejnom sektore by
mohlo vytvoriť ďalší priestor na úpravu výdavkov bez zníženia kvality
verejných služieb. Bez ďalšej reformy sa výdavky súvisiace so starnutím
obyvateľstva v priebehu niekoľkých ďalších desaťročí
zvýšia tempom nad priemerom EÚ. V júni 2010 vláda schválila základný náčrt
komplexnej reformy systému sociálneho zabezpečenia a dôchodkového systému.
Návrh zahŕňal výrazné zvýšenie veku odchodu do dôchodku, zmeny
spôsobu výpočtu dôchodkov a integráciu štátnych dôchodkov do všeobecnej
schémy sociálneho poistenia. Schválenie a úspešná realizácia všetkých aspektov
týchto návrhov budú mimoriadne dôležité pre dlhodobú fiškálnu
udržateľnosť a mohli by pomôcť zvýšiť ponuku pracovnej sily
tým, že sa poskytnú silnejšie pracovné stimuly v prípade starších pracovníkov a
zabezpečí sa primeranosť dôchodkov. Dlhodobá fiškálna
udržateľnosť si okrem toho vyžaduje aj pevnejší fiškálny rámec. Ide
najmä o to, že v situácii, ktorá bezprostredne predchádzala kríze, fiškálny
rámec nezabránil opakovaným rozsiahlym revíziám cieľov na strane výdavkov
a procyklickému zvyšovaniu výdavkov financovaných z neočakávaných príjmov.
Nadmerné zvyšovanie výdavkov financovaných z príjmov súvisiacich s konjunktúrou
vyvolalo hlbokú fiškálnu nerovnováhu, ktorá sa prejavila počas krízy.
Okrem toho prispela k prehriatiu ekonomiky.
(10)
Miera nezamestnanosti v Litve patrí medzi najvyššie
v EÚ. Bezprostrednou úlohou je zabezpečiť, aby sa tento rýchly nárast
nestal štrukturálnym. Veľmi prísne pracovnoprávne predpisy a
demotivačné činitele pre prácu v rámci systému sociálnej pomoci
ohrozujú fungovanie trhu práce. V kombinácii s dostatočne financovanými
aktívnymi politikami trhu práce by opatrenia prijaté v týchto oblastiach
pomohli znížiť riziko, že vysoká nezamestnanosť sa stane
štrukturálnou, a potlačiť rozsiahlu tieňovú ekonomiku.
(11)
Litovské štátne podniky predstavujú asi 18 %
HDP. Naďalej sú skôr neefektívne s neuspokojivou finančnou
návratnosťou. Úspešná reforma štátnych podnikov by okrem toho zvýšila
hospodársku súťaž a zlepšila by podnikateľské prostredie. Litva
začala v roku 2010 reformu v piatich hlavných sektoroch. V reforme sa
stanovili usmernenia o transparentnosti pre štátne podniky, ktoré poskytujú
základ pre zodpovednosť vlády. Uznesenie vlády týkajúce sa zlepšenia
efektívnosti z decembra 2010 poskytlo ďalší dôveryhodný rámec pre reformu.
Naďalej sú to však iba rámce a usmernenia a v uznesení chýbajú viaceré
pôvodne navrhované opatrenia, ktoré by zabezpečili oddelenie
regulačnej a vlastníckej funkcie.
(12)
Energetická náročnosť litovskej ekonomiky
patrí medzi najvyššie v EÚ. Do veľkej miery to súvisí s vykurovaním
domácností, kde zle udržiavané viacbytové budovy predstavujú hlavnú
časť problému. Napriek zavedeniu stratégie na riešenie tejto otázky v
roku 2004 sa uskutočnilo málo investícií. Okrem toho sa rýchlo zvýšil
počet kúpených automobilov, zatiaľ čo príjmy z daní v oblasti
energetiky a dopravy sa v pomere k HDP a k daniam z príjmu zamestnancov znížili
(výrazne nad priemer EÚ). Riešenie nízkej miery daňového zaťaženia v
oblasti energetiky vrátane daní z evidencie a vlastníctva dopravných vozidiel
by podporilo fiškálnu konsolidáciu v krátkodobom horizonte a zároveň by
stimulovalo efektívnejšie využívanie energie.
(13)
Litva má síce podnikateľský regulačný
rámec, ktorý je celkovo priaznivý, je však hodnotená relatívne zle, pokiaľ
ide o podmienky pre založenie podniku, čas a náklady na vydanie stavebných
povolení a ochranu investorov. Zlepšenie regulácie v týchto oblastiach by
pomohlo stimulovať tvorbu pracovných miest a rast. Reforma politiky
hospodárskej súťaže by ďalej zlepšila životné prostredie, pokrok je
však pomalý, najmä v sektore energetiky a sektore maloobchodu s potravinami.
Dokončenie revidovanej národnej stratégie pre energetickú nezávislosť
pomôže riešiť obavy súvisiace s istotou dodávky a podporiť
väčšiu hospodársku súťaž pri výrobe elektriny. Vykonávanie tretieho
balíka právnych predpisov EÚ o trhu s elektrinou a plynom by zlepšilo
hospodársku súťaž na maloobchodnom trhu s energiou. V sektore maloobchodu
s potravinami Litva prijala v roku 2009 zákon o zákaze nekalej činnosti
maloobchodných podnikov. V sektore maloobchodu s potravinami sa však
naďalej zaznamenáva nedostatočná úroveň hospodárskej súťaže
čiastočne z dôvodu jeho štruktúry a neefektívnosti v regulácii trhu.
Koncentrácia do potravinárskych reťazcov mala vzostupný trend, keď
podiel štyroch najväčších maloobchodných predajcov v roku 2008 dosiahol 72
% celkového predaja.
(14)
Litva prijala v rámci Paktu Euro Plus niekoľko
záväzkov[4]. V
záujme posilnenia fiškálnej udržateľnosti Litva prijme zákony na
uľahčenie akumulácie finančných prostriedkov v rezerve štátnej
pokladnice pre ťažké ekonomické obdobia a podporí zodpovednú
protiinflačnú rozpočtovú politiku. Bolo ohlásených aj niekoľko
dôležitých opatrení s cieľom reformovať dôchodkový systém a systém
sociálneho zabezpečenia. Opatrenia v oblasti zamestnávania sa zameriavajú
na podporu zamestnanosti, boj proti nelegálnej alebo neprihlásenej práci a
podporu flexibilných podmienok zamestnávania. V záujme zlepšenia
podnikateľského prostredia sa prijali viaceré záväzky, ktorých cieľom
je posilniť obchodné inšpektoráty, zvýšiť transparentnosť a
znížiť administratívne zaťaženie podnikov. Tieto záväzky sa týkajú
všetkých štyroch oblastí paktu. Celkovo zodpovedajú reformnej agende
načrtnutej v konvergenčnom programe a národnom programe reforiem.
Rôzne opatrenia v oblasti zamestnávania by v prípade ich zavedenia poskytli
vítaný príspevok k vytváraniu dopytu po pracovnej sile. Tieto aspekty sa
posudzovali a zohľadňovali v odporúčaniach.
(15)
Komisia posúdila konvergenčný program a
národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus[5]. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich
dodržiavanie pravidiel a usmernení EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na
úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Vzhľadom na uvedené je
Komisia toho názoru, že sa budú musieť špecifikovať opatrenia na
zabezpečenie súladu s rozpočtovými cieľmi na rok 2012. Mali by
sa prijať aj ďalšie kroky na reformovanie dôchodkového systému v záujme
zlepšenia fiškálnej udržateľnosti a podpory dlhšieho pracovného života,
zlepšenia fungovania trhu práce, realizácie balíka reforiem štátnych podnikov,
zlepšenia energetickej efektívnosti a riešenia problematiky nízkych daní v
oblasti energetiky, ako aj posilnenia hospodárskej súťaže v určitých
sektoroch.
(16)
Vzhľadom na toto posúdenie a po
zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie z 2. júna 2010 Rada preskúmala aktualizáciu
konvergenčného programu Litvy na rok 2011 a jej stanovisko[6] je vyjadrené najmä v odporúčaniach v
ďalej uvedených bodoch 1 a 2. Po zohľadnení záverov Európskej rady z
25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Litvy,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v období
rokov 2011-2012 podnikla kroky na:
(1)
prijatie ďalších fiškálnych opatrení trvalej
povahy do obdobia rozpočtu na rok 2012 v záujme odstránenia nadmerného
deficitu. Posilniť daňovú disciplínu a úplné využitie ekonomického
oživenia, aby sa ďalej urýchlilo znižovanie deficitu a zabezpečil pokrok
smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu aspoň o 0,5 % HDP
ročne. Posilniť fiškálny rámec, najmä zavedením vynútiteľných a
záväzných výdavkových stropov v strednodobom rozpočtovom rámci.
(2)
prijatie navrhovaných vykonávacích právnych
predpisov týkajúcich sa reformy dôchodkového systému. V záujme zvýšenia
účasti na trhu práce odstrániť fiškálne demotivačné
činitele pre prácu v prípade osôb vo veku alebo takmer vo veku odchodu do
dôchodku.
(3)
zvýšenie flexibilnosti trhu práce tým, že sa zmení
a doplní zákonník práce, aby sa stal flexibilnejší a aby umožnil lepšie
využívanie zmlúv na dobu určitú. Zmeniť a doplniť príslušné
právne predpisy, najmä zákon o peňažnej sociálnej pomoci, aby sa
zabezpečilo, že systém sociálnej pomoci nemá pracovne demotivačný
vplyv.
(4)
realizáciu všetkých aspektov balíka reforiem
štátnych podnikov do konca roku 2011 a zabezpečenie oddelenia
regulačnej a vlastníckej funkcie, jasných podnikateľských
cieľov, zvýšenej transparentnosti a oddelenia komerčných a nekomerčných
činností.
(5)
zlepšenie energetickej účinnosti budov rýchlou
implementáciou holdingového fondu a prijatie opatrení na zmenu zdaňovania
smerom k využívaniu energie, počnúc daňami z evidencie a vlastníctva
osobných dopravných vozidiel.
(6)
prijatie opatrení na zlepšenie podmienok pre založenie
podniku, vystavenie stavebných povolení a na posilnenie hospodárskej
súťaže v sektore energetiky a sektore maloobchodu.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C, s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci
Paktu Euro Plus sa uvádzajú v SEK(2011) 723.
[5]               SEK(2011) 723.
[6]               Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


				|

		52013PC0388

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2004/918/ES o existencii nadmerného deficitu v Maďarsku /* COM/2013/0388 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2004/918/ES o
existencii nadmerného deficitu v Maďarsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rada 5. júla 2004 v súlade s
článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Zmluvy
o ES) rozhodla, že v Maďarsku existuje nadmerný deficit a prijala
odporúčanie podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES s cieľom
odstrániť nadmerný deficit do roku 2008[1].

(2)       Rada 18. januára 2005 v
súlade s článkom 104 ods. 8 Zmluvy o ES dospela k záveru, že Maďarsko
neprijalo účinné opatrenia v reakcii na jej odporúčanie,
a 8. marca 2005 vydala na základe článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES ďalšie
odporúčanie, v ktorom potvrdila rok 2008 ako lehotu na odstránenie
nadmerného deficitu. Dňa 8. novembra 2005 Rada rozhodla, že Maďarsko
druhýkrát nedodržalo súlad s odporúčaniami na základe článku 104 ods.
7 Zmluvy o ES. Rada následne vydala 10. októbra 2006 pre Maďarsko tretie
odporúčanie na základe článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES, v ktorom
predĺžila lehotu na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2009. Rada 7.
júla 2009 dospela k záveru, že môže uznať, že maďarské orgány v reakcii
na odporúčania z októbra 2006 prijali účinné opatrenia, a v
situácii vážneho hospodárskeho poklesu vydala podľa článku 104 ods. 7
Zmluvy o ES revidované odporúčanie, v ktorom znovu stanovila novú
lehotu na odstránenie nadmerného deficitu, a to rok 2011. Komisia 27. januára
2010 dospela k záveru, že Maďarsko v reakcii na posledné odporúčania
Rady prijalo účinné opatrenia, s ktorými Rada súhlasila vo svojich
záveroch zo 16. februára 2010, ale upozornila aj na značné riziká.
(3)       Podľa ustanovení
článku 126 ods. 8 ZFEÚ Rada 24. januára 2012 rozhodla, že Maďarsko v
reakcii na odporúčanie Rady z júla 2009 neprijalo účinné opatrenia v
lehote stanovenej v uvedenom odporúčaní. V roku 2011 síce nedošlo k
porušeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve, tento výsledok
však nebol založený na štrukturálnej a udržateľnej náprave
a závisel od značných jednorazových príjmov. Sprevádzalo ho
odhadované kumulatívne štrukturálne zhoršenie v rokoch 2010 a 2011
o viac než 2 % HDP v porovnaní s odporúčaným kumulatívnym
fiškálnym zlepšením o 0,5 % HDP. Okrem toho, hoci príslušné orgány v roku
2012 vykonávali štrukturálne opatrenia, ktorými sa podľa očakávania
malo do značnej miery vyvážiť predchádzajúce zhoršenie,
referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve by sa opäť
podarilo v roku 2012 dodržať len vďaka jednorazovým opatreniam
vo výške takmer 1 % HDP a v roku 2013 by došlo k jej
prekročeniu.
(4)       Rada 13. marca 2012 prijala
v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ nové odporúčanie pre
Maďarsko, aby odstránilo nadmerný deficit do roku 2012. Od maďarských
orgánov sa vyžadovalo, aby prijali najmä tieto kroky: i) odstrániť
nadmerný deficit do roku 2012 spoľahlivým a udržateľným
spôsobom; ii) vyvinúť dodatočné fiškálne úsilie vo výške minimálne ½
% HDP s cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľového deficitu na
rok 2012 stanoveného na úrovni 2,5 % HDP; a iii) prijať potrebné
doplňujúce opatrenia štrukturálneho charakteru tak, aby sa
zabezpečilo, že deficit v roku 2013 zostane značne pod hranicou
3 % HDP. Zároveň sa odporúčalo, aby pomer dlhu verejných
financií nadobudol klesajúcu tendenciu čo najskôr, aby predstavoval
dostatočný pokrok smerom k dodržiavaniu súladu
s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu. Rozpočtovú úpravu
museli takisto podporiť navrhované zlepšenia v rámci fiškálneho riadenia.
Rada stanovila maďarskej vláde lehotu na prijatie účinných opatrení
na 13. septembra 2012. Rada 13. marca 2012 takisto rozhodla o pozastavení
časti viazaných rozpočtových prostriedkov z Kohézneho fondu
Maďarsku na rok 2013 [v súlade článkom 4 nariadenia Rady (ES) č.
1084/2006].
(5)       Komisia 30. mája 2012 na
základe konvergenčného programu a ďalšej špecifikácie úsporných
opatrení dospela k záveru, že Maďarsko prijalo účinné opatrenia,
pokiaľ ide o odstránenie nadmerného deficitu. Konkrétne sa predpokladalo,
že deficit verejných financií v roku 2012 dosiahne 2,5 % HDP a v roku 2013
zostane značne pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v
zmluve, ako odporúčala Rada v marci. Okrem toho sa uznalo, že sa dosiahol
určitý pokrok v posilňovaní rámca fiškálneho riadenia, aj keď
celkový pokrok v tejto oblasti možno považovať za pomalý.
Vzhľadom na túto skutočnosť Komisia prijala 30. mája návrh na
zrušenie pozastavenia viazaných rozpočtových prostriedkov z Kohézneho
fondu. Rada 22. júna 2012 súhlasila s týmto posúdením a prijala rozhodnutie,
ktorým sa zrušuje pozastavenie viazaných rozpočtových prostriedkov
z Kohézneho fondu.
(6)       V súlade
s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý
tvorí prílohu k zmluvám, Komisia poskytuje údaje na účely
uplatňovania tohto postupu. Ako súčasť uplatňovania
uvedeného protokolu musia členské štáty oznamovať údaje o deficite
verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich
ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom,
v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája
2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí
prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva[2].
(7)       Pri posudzovaní toho, či
by sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť, by Rada
mala prijať rozhodnutie na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa
rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len vtedy,
keď z prognóz Komisie vyplýva, že deficit nepresiahne referenčnú
hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve za obdobie, na ktoré sa prognóza
vzťahuje[3].
(8)       Vychádzajúc z údajov, ktoré
poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia
(ES) č. 479/2009 na základe oznámenia Maďarska pred 1. aprílom 2013,
prognózy Komisie z jari 2013 a posúdenia dodatočných nápravných
opatrení prijatých 13. mája 2013 v nariadení vlády sú oprávnené tieto
závery:
–
Na základe značného fiškálneho úsilia dosiahol
v roku 2012 deficit verejných financií výšku 1,9 % HDP. Dosiahlo sa to
jednak vďaka jednorazovým príjmom vo výške ¾ % HDP, ako aj vďaka
jednorazový príjmom vo výške 0,2 % HDP, ktoré boli vyššie, než sa uvádza v rozpočte,
a ktoré súviseli s ďalším prenosom aktív zo súkromného
dôchodkového piliera do verejného dôchodkového piliera. Rozpočet prijatý
na rok 2012 mal za cieľ deficit vo výške 2,5 % HDP pri 0,5 % raste.
Rozpočet obsahoval mimoriadnu rezervu vo výške 1,1 % HDP
a početné konsolidačné opatrenia, a to najmä: i) opatrenia
zamerané na zvýšenie príjmov vo výške približne 1¾ % HDP vrátane zvýšenia
nepriamych daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie; ii) štrukturálne
opatrenia na strane výdavkov vo výške ¾ % HDP, ako je preskúmanie sociálnych
dávok a iii) výdavkové obmedzenia vo výške ¼ % HDP vo verejnom sektore vrátane
zmrazenia nominálnej mzdy vo väčšine sektorov. V snahe vyvážiť
neustále sa zhoršujúce vyhliadky rastu vláda prijala v apríli
a októbri dva hlavné dodatočné balíky úprav (v celkovej výške 0,7 %
HDP), ktoré zahŕňali predovšetkým ďalšie škrty viazaných
rozpočtových prostriedkov rozpočtových inštitúcií, z ktorých sa
vykonala približne polovica. Navyše sa rozpočtové saldo sektora miestnej
samosprávy zlepšilo v porovnaní s rozpočtovými plánmi približne
o 0,7 % HDP, najmä z dôvodu ich nízkych investícií. V kontexte správy
o pokroku v rámci postupu pri nadmernom deficite z októbra 2012
sa oficiálny cieľový deficit na rok 2012 zvýšil z 2,5 % na 2,7 % HDP.
Účinne vykonané nápravné opatrenia vo výške približne 3 % HDP, ktoré
prijala ústredná štátna správa, a zlepšenie rozpočtového salda
sektora miestnej samosprávy nakoniec viedli celkovo k deficitu vo výške 1,9 %
HDP. Pôvodný cieľový deficit tak prekročil plán o 0,6 % HDP.
Aktivácia rozpočtových mimoriadnych rezerv vyvážila rozpočtové sklzy,
ktoré čiastočne súviseli s horším makroekonomickým prostredím, než sa
pôvodne očakávalo.
–
V konvergenčnom programe Maďarska na rok
2013 sa plánuje deficit verejných financií vo výške 2,7 % HDP v roku 2013 aj v
roku 2014. V prognóze Komisie z jari 2013 sa však predpokladá deficit
vo výške 3,0 % DPH v roku 2013 a vo výške 3,3 % HDP v roku 2014,
čo naznačuje, že nadmerný deficit sa neodstránil trvalým spôsobom.
Maďarská vláda 13. mája 2013 po zverejnení prognózy Komisie z jari
2013 prijala ďalšie nápravné opatrenia vo výške približne 0,3 % HDP na rok
2013 a vo výške približne 0,7 % HDP na rok 2014 (v hrubom vyjadrení).
V aktualizovanom fiškálnom posúdení Komisie, v ktorom sa zohľadňuje
účinok uvedených dodatočných nápravných opatrení znižujúci čistý
deficit, sa predpokladá deficit vo výške 2,7 % v roku 2013 a vo výške 2,9 % v
roku 2014. Očakáva sa teda, že deficit zostane pod referenčnou hodnotou
stanovenou v zmluve vo výške 3 % HDP za obdobie, na ktoré sa prognóza
vzťahuje. Navyše podľa odhadov Komisie zostane saldo očistené od
cyklických vplyvov, bez jednorazových a iných dočasných opatrení, na
úrovni –¾ % HDP v roku 2013 a na úrovni –1½ % HDP v roku 2014,
a tým bude v súlade s maďarským strednodobým cieľom vo
výške –1,7 % HDP.
–
Pomer dlhu k HDP sa vďaka značným
jednorazovým kapitálovým transferom spojeným so zrušením povinného súkromného
dôchodkového piliera a niekoľkými konsolidačnými opatreniami
znížil z vrcholu približne na úrovni 82 % v roku 2010 na 79,2 %
v roku 2012. Podľa konvergenčného programu na rok 2013 bude
pomer dlhu k HDP naďalej klesať a dostane sa na úroveň 78,1 % v
roku 2013 a na úroveň 77,2 % v roku 2014 a potom bude naďalej
klesať. Aj po zohľadnení vplyvu nových konsolidačných opatrení
prijatých 13. mája 2013 Komisia predpokladá pre roky 2013 a 2014 o 1
percentuálny bod vyšší vývoj, pokiaľ ide o pomer dlhu k HDP.
(9)       Pokiaľ ide
o fiškálne riadenie, Rada požiadala maďarské orgány o stanovenie
skutočne záväzného strednodobého rámca a rozšírenie analytickej
pôsobnosti fiškálnej rady so zreteľom na jej právo veta nad ročným
rozpočtom. V konvergenčnom programe na rok 2013 sa uviedol zámer
napredovať v tejto oblasti na jeseň 2013. Dosahovaný pokrok sa
bude naďalej dôkladne monitorovať v rámci európskeho semestra.
(10)     Rada pripomína, že počnúc
rokom 2013, čo je rok po odstránení nadmerného deficitu, by si
Maďarsko malo zachovať fiškálnu pozíciu v súlade so svojim
strednodobým cieľom vrátane dodržiavania referenčnej hodnoty pre
výdavky a dostatočne pokročiť smerom k dosiahnutiu
súladu s kritériami pre dlh v súlade s článkom 2 ods. 1a
nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a
objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[4].
(11)     V súlade s článkom 126
ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom
členskom štáte odstránil nadmerný deficit.
(12)     Podľa názoru Rady sa
nadmerný deficit v Maďarsku odstránil, a preto by sa rozhodnutie
2004/918/ES malo zrušiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný
deficit sa v Maďarsku odstránil.
Článok 2
Rozhodnutie 2004/918/ES sa týmto zrušuje.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Maďarsku.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom
deficite Maďarska sa nachádzajú na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/hungary_en.htm
.
[2]               Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.
[3]               V súlade so „Špecifikáciami implementácie Paktu
stability a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a
konvergenčných programov“, ktoré schválil Hospodársky a finančný
výbor 3. septembra 2012. Pozri:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf
.
[4]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0024

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska, na obdobie rokov 2005-2008  /* SEK/2006/0024 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2006SEK(2006) 24 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska, na obdobie rokov 2005-2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku podporovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt prvýkrát zmenený a doplnený. Hoci reforma uznala užitočnosť paktu z hľadiska upevňovania fiškálnej disciplíny, usilovala sa o posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj o zabezpečenie dlhodobej stability verejných financií.Nariadenie Rady (ES) č. 1446/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predkladať programy stability a konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré jednotnú menu ešte neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy. Prvý konvergenčný program Maďarska bol predložený v máji 2004. Rada na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením 5. júla 2004 svoje stanovisko k tomuto programu. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú v súlade s tým istým postupom prehodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, zatiaľ čo Rada môže tieto programy preskúmať.Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoje strednodobé ciele týkajúce sa rozpočtovej pozície, stanoviť opatrenia politiky zamerané na ich dosiahnutie a udržiavanie a uviesť sprievodné hospodárske predpoklady. V dôsledku reformy paktu by sa mal strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie odlišovať, a to aj z hľadiska fiškálneho rizika pre stabilitu. Reforma ďalej predpokladá, že zvýšená rozpočtová disciplína počas hospodársky priaznivých období prispeje k symetrickejšiemu prístupu k fiškálnej politike v priebehu hospodárskeho cyklu, zatiaľ čo „väčšie štrukturálne reformy“ s overiteľným vplyvom na dlhodobú stabilitu by sa mali zohľadňovať pri dočasnom odklone od strednodobého cieľa, či pri procese úpravy smerujúcej k nemu.So zreteľom na prognózu útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld ako aj na všeobecné usmernenia hospodárskej politiky, zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008, Komisia preskúmala nedávno predložený aktualizovaný konvergenčný program Maďarska a na základe nasledujúceho posúdenia prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu.Posúdenie(1) Konvergenčný program Maďarska bol vo svojej aktualizovanej verzii z roku 2005 predložený 1. decembra Rade a Komisii. Program pokrýva obdobie rokov 2005-2008. Aktualizovaný program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel. Aktualizovaná verzia obsahuje všetky povinné a značnú časť nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel; vyskytujú sa však určité nezrovnalosti s metodikou ESA95, ktoré sa týkajú zaobchádzania s nepriamo meranými službami finančného sprostredkovania (FISIM) a zaznamenávania vojenských výdavkov. Program neposkytuje podrobné údaje o predchádzajúcich a predpokladaných jednorázových položkách. Program výslovne nedefinuje ani strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície, ako to vyžaduje kódex pravidiel.(2) Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Maďarsku existuje nadmerný deficit a podľa článku 104 ods. 7 vydala odporúčanie na jeho korekciu. Po rozhodnutí z januára 2005 o nedodržiavaní pravidiel vydala Rada 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 nové odporúčania, v ktorých zopakovala potrebu korekcie nadmerného deficitu do roku 2008, cieľového roku stanoveného maďarskými orgánmi v konvergenčnom programe z mája 2004 a potvrdeného v aktualizovanom programe z decembra 2004, v súlade s procesom úpravy stanoveným v tejto aktualizovanej verzii. Rada odporučila maďarským orgánom najmä prijatie účinných krokov smerujúcich k dosiahnutiu cieľového deficitu na rok 2005, ako aj podmienenie načasovania a realizácie daňového zníženia dosiahnutiu cieľových deficitov za obdobie rokov 2005-2008. To isté vyjadrila Rada vo svojom stanovisku k aktualizovanej verzii konvergenčného programu z roku 2004, ktoré bolo rovnako prijaté 8. marca 2005. Na základe článku 104 ods. 8 Rada 8. novembra 2005 rozhodla, že Maďarsko nepostupovalo v súlade s odporúčaniami Rady z marca. Je potrebné vydať nové odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 pre korekciu nadmerného deficitu.(3) Po prijatí komplexného balíka ekonomických reforiem v polovici deväťdesiatych rokov podporovali zdravé makroekonomické politiky a primerané štrukturálne reformy stabilné a vysoké miery rastu a znižovanie inflácie. Avšak počnúc rokom 2001 sa výrazne zvýšili verejné výdavky a štedrá úroveň miezd vyústila do značnej makroekonomickej nerovnováhy. Hoci od roku 2003 dochádza k vyrovnanejšiemu rastu a k spomaľovaniu inflácie a nárastu miezd, Maďarsko neustále zápasí s vysokým rozpočtovým deficitom a deficitom obchodnej bilancie. Aktualizovaný program predpokladá, že reálny rast HDP sa pod vplyvom investícií a exportu realizovaných počas trvania programu ustáli na úrovni okolo 4 %. Tento scenár rastu v značnej miere zodpovedá prognózam útvarov Komisie z jesene[3]. Posledný rok programu, ktorý podľa výpočtov Komisie založených na spoločne odsúhlasenej metodike vykazuje pozitívnu produkčnú medzeru, sa zdá byť optimistický. Na základe týchto skutočností sa predpoklady rastu zahrnuté do aktualizovanej verzie zdajú byť presvedčivé a viac-menej priaznivé ku koncu trvania programu. Strednodobá prognóza deficitu obchodnej bilancie, ktorá je obsiahnutá v aktualizovanom programe sa zdá byť presvedčivá, hoci predpovedané znižovanie je podmienené uskutočnením striktného fiškálneho sprísnenia načrtnutého v aktualizovanom programe, spolu so zavádzaním štrukturálnych reforiem podporujúcich potenciálnu produkciu. Prognózy inflácie obsiahnuté v aktualizovanom programe sú plne v súlade s prognózami Komisie.(4) Menová politika Maďarska naďalej kombinuje cieľovanie inflácie a stabilizáciu výmenných kurzov. Konvergenčný program potvrdzuje rok 2010 ako cieľový rok vstupu Maďarska do eurozóny. Po medziročnom vrchole na úrovni okolo 7 % v polovici roku 2004 inflácia v prvej polovici roku 2005 prudko klesla pod 4 %. Spomalenie reálneho rastu miezd, slabší domáci dopyt a výraznejšia konkurencia v oblasti dovozu po vstupe do EÚ prispeli k stabilizácii inflácie na nižšej úrovni. Trend zhodnocovania výmenného kurzu forint/euro bol v októbri 2005 negatívny, keďže zvýšené obavy investorov týkajúce sa fiškálnych odchýlok a narastajúca neistota v súvislosti s dátumom prijatia eura priniesli postupné znehodnocovanie. V porovnaní so začiatkom roka sa forint v polovici decembra 2005 nachádzal o 3 % nižšie. Dlhodobé úrokové sadzby ostávajú v Maďarsku výrazne vyššie ako v iných členských štátoch. Po postupnom znížení z úrovne 7,2 % v januári na úroveň 5,6 % v septembri 2005, k čomu pomohlo lepšie vnímanie rizika na trhoch, sa v októbri výrazne zvýšili výnosy štátnych dlhopisov (a rozpätia) v eurozóne a ostali na úrovni okolo 7 %, čiastočne v dôsledku zvýšených obáv investorov týkajúcich sa fiškálnych odchýlok.(5) Aktualizovaný program sa naďalej zameriava na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2008. Podľa predpokladaného vývoja by mal deficit dosiahnuť úroveň 6,1 % v roku 2005, 4,7 % v roku 2006, 3,3 % v roku 2007 a 1,9 % HDP v roku 2008, čo predstavuje ročné zníženie o 1,4 percentuálneho bodu HDP. Časový profil primárneho prebytku je obdobný. Tieto rozpočtové prognózy vylučujú jednorázové opatrenia (najmä vojenské nákupy vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP v rokoch 2006 a 2007) ako aj vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov v rozsahu od 1 do 1,5 % HDP, ktoré sa zohľadnia pred oznámením z jari 2007[4]. Predpokladá sa, že výrazný pokles pomeru príjmov vo výške približne 3,5 percentuálneho bodu HDP, zapríčinený najmä nedávno zavedenou päťročnou stratégiou znižovania daní, bude v dôsledku zníženia pomeru výdavkov k HDP o približne 7,5 percentuálneho bodu HDP medzi rokmi 2005 a 2008 nadmerne kompenzovaný.(6) V septembri 2005 zvýšili maďarské orgány cieľ na rok 2005 z úrovne 3,6 % HDP, ktorú zahŕňal aktualizovaný program z decembra 2004, na úroveň 6,1 % HDP. Prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 naznačovala, že tento prehodnotený cieľ na rok 2005 je dosiahnuteľný. Najnovšie dostupné údaje o hotovosti tento názor potvrdzujú.(7) Aktualizovaný program predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda z úrovne -5,7 % HDP v roku 2005 na úroveň -2,1 % HDP v roku 2008 (neberúc do úvahy dôchodkovú reformu a jednorazové opatrenia). Strednodobý cieľ nemožno odvodiť z rozpočtových prognóz uvedených v programe.(8) Avšak štrukturálne opatrenia, ktoré sú načrtnuté v programe a ktoré sa týkajú najmä verejného sektora a sektorov zdravotníctva a vzdelávania neobsahujú kvantifikátory potrebné na posúdenie ich strednodobých a dlhodobých účinkov. Výsledok rozpočtu môže byť navyše v porovnaní s prognózou programu oveľa horší, a to čiastočne v dôsledku opakovaného nenaplnenia cieľov v minulosti. Prognózy útvarov Komisie z jesene predpovedali na rok 2005 deficit na úrovni 6,7 % HDP (vrátane zaúčtovania vojenských stíhačiek), čo môže znamenať, že trend deficitu na rok 2006 môže byť vyšší, ako sa v programe predpokladalo. Obmedzovanie výdavkov v roku 2006 o 4 percentuálne body HDP v porovnaní s rozpočtom na rok 2005 nie je založené na jasne definovaných a kvantifikovaných opatreniach. V nasledujúcich rokoch môže viesť prechod od investícií do štátnych diaľnic na programy partnerstva súkromného a verejného sektora k účtovným problémom a súvisiacim nákladom; nemusí dôjsť k predpokladanému poklesu úrokovej miery a vytvára sa neistota v súvislosti s vplyvom daňovej reformy, ktorá môže viesť k nižším príjmom.(9) Po zohľadnení uvedeného posúdenia rizika musí byť rozpočtová stratégia programu opodstatnená, aby sa zabezpečilo jej zosúladenie s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ako to odporúča Rada.(10) Predpokladá sa, že dlhový pomer sa v roku 2006 zvýši na úroveň 58,4 % HDP a následne ku koncu trvania programu sa zníži na úroveň 56,2 % HDP, čo bude vyvolané pokračujúcim znižovaním deficitu verejných financií. Po započítaní kumulovaného zaťaženia dôchodkovej reformy, ktoré sa pohybuje v rozmedzí od 3 % v roku 2004 do 6 % v roku 2008, by úroveň dlhu presiahla 60 % referenčnú hodnotu. Porovnanie prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 a súčasného aktualizovaného programu potvrdzuje, že hlavné rozdiely pri hodnotení vývoja pomeru dlhu k HDP vyplývali z väčšieho optimizmu rozpočtových prognóz programu.(11) Vzhľadom na stabilitu verejných financií vzniká pre Maďarsko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu veľké riziko. Pomer hrubého dlhu k HDP sa v súčasnosti pohybuje v blízkosti referenčnej hodnoty a do roku 2050 sa predpokladá jeho zvyšovanie. Maďarsko reformovalo svoj dôchodkový systém na konci deväťdesiatych rokov, s cieľom tlmiť ďalšie zvyšovanie výdavkov na dôchodky, a tým obmedziť vplyv starnutia populácie na rozpočet. Zvyšovanie výdavkov verejných financií na dôchodky môže byť však vyššie ako uvádzajú prognózy aktualizovaného programu, čo poukazuje na skutočnosť, že podrobné monitorovanie činiteľov, pri ktorých sa predpokladá, že by tieto vysoké výdavky mohli vyvážiť, a monitorovanie vývoja dôchodkov či iných výdavkov spojených so starnúcou populáciou je dôležité. Navyše v súčasnosti vysoký štrukturálny deficit prispieva k zvyšovaniu rizika pre stabilitu. Z tohto dôvodu je zo strednodobého hľadiska nevyhnutné pristúpiť k rozsiahlej konsolidácii verejných financií a naďalej upevňovať rozpočtovú pozíciu, aby sa obmedzili riziká týkajúce sa stability verejných financií[5].(12) Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií nie sú v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky, zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Rada 8. novembra 2005 na základe článku 104 ods. 8 zmluvy rozhodla, že Maďarsko nekonalo v súlade s druhým odporúčaním Rady z 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 v rámci postupu pri nadmernom deficite. Aktualizovaný program sa pridržiava viacročného rámca na korekciu nadmerného deficitu do roku 2008, i keď je pravdepodobné, že výsledok rozpočtu môže byť v porovnaní s prognózou horší a chýbajú podrobné špecifikácie a kvantifikátory potrebné na posúdenie strednodobých a dlhodobých účinkov štrukturálnych opatrení.(13) Maďarský národný program reforiem, predložený 14. októbra 2005 v kontexte prepracovanej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, označuje za najväčšiu výzvu postupné a nepretržité znižovanie veľkosti sektora verejných financií a jeho deficitu. Rozpočtový vplyv reformných opatrení národného programu reforiem je v súvislosti so znižovaním daní zohľadnený v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Aktualizovaný program objasňuje nedávno prijatý päťročný program znižovania daní a predstavuje viacero plánov reformy verejného sektora, avšak bez uvedenia potrebných špecifikácií a kvantifikátorov. Tieto plány sú v značnej miere v súlade s národným programom reforiem predloženým 14. októbra 2005.(14) Vzhľadom na uvedené posúdenie by malo Maďarsko najneskôr do 1. septembra 2006 predložiť prehodnotenú aktualizovanú verziu konvergenčného plánu, ktorý stanoví konkrétne a štrukturálne opatrenia, ktoré sú v plnom súlade so strednodobým procesom úpravy. Medzitým by Maďarsko malo prijať kroky nevyhnutné na dosiahnutie rozpočtových cieľov na rok 2006 i ďalšie roky.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska, na obdobie rokov 2005-2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami[6] a ich koordinácii, najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PRIJALA TOTO STANOVISKO:1.  Rada [24. januára 2006] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Maďarska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2005 až 2008. Aktualizovaný program v značnej miere zodpovedá modelovej štruktúre programov stability a konvergenčných programov, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel. Program obsahuje všetky povinné a značnú časť nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel; vyskytujú sa však určité nezrovnalosti s metodikou ESA95, ktoré sa týkajú zaobchádzania s nepriamo meranými službami finančného sprostredkovania (FISIM) a zaznamenávania vojenských výdavkov. Program neposkytuje údaje o predchádzajúcich a predpokladaných jednorázových položkách. Program výslovne nedefinuje ani strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície, ako to vyžaduje kódex pravidiel.2.  Po prijatí komplexného balíka ekonomických reforiem v polovici deväťdesiatych rokov podporovali zdravé makroekonomické politiky a primerané štrukturálne reformy stabilné a vysoké miery rastu a znižovanie inflácie. Avšak počnúc rokom 2001 sa výrazne zvýšili verejné výdavky a štedrá mzdová politika vyústila do značnej makroekonomickej nerovnováhy. Hoci v posledných rokoch dochádza k vyrovnanejšiemu rastu a k spomaľovaniu inflácie a nárastu miezd, Maďarsko neustále zápasí s vysokým rozpočtovým deficitom a deficitom obchodnej bilancie. Makroekonomický scenár obsiahnutý v aktualizovanom programe z decembra 2005 predpokladá, že reálny rast HDP ostane pod vplyvom investícií a exportu až do konca trvania programu stabilný na úrovni okolo 4 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa predpoklady rastu zdajú byť presvedčivé a priaznivé ku koncu trvania programu. Predpovedané znižovanie deficitu obchodnej bilancie je podmienené uskutočnením fiškálneho sprísnenia spolu so zavádzaním štrukturálnych reforiem podporujúcich potenciálnu produkciu. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická.3.  Rada 5. júla 2004 rozhodla, že v Maďarsku existuje nadmerný deficit a podľa článku 104 ods. 7 vydala odporúčanie, že ku korekcii tejto situácie musí dôjsť najneskôr do roku 2008, a to v súlade s procesom úpravy zahrnutým v májovom konvergenčnom programe Maďarska. Po rozhodnutí z januára 2005 o nedodržiavaní pravidiel podľa článku 104 ods. 8 vydala Rada 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 druhýkrát odporúčania, v ktorých ponechala rok 2008 ako cieľový rok korekcie nadmerného deficitu. Rada odporučila maďarským orgánom prijatie účinných krokov smerujúcich k dosiahnutiu cieľového deficitu na rok 2005, ako je to stanovené v aktualizovanom konvergenčnom programe, ako aj podmienenie načasovania a realizácie daňového zníženia dosiahnutiu cieľových deficitov tohto aktualizovaného konvergenčného programu. To isté vyjadrila Rada vo svojom stanovisku k aktualizovanej verzii konvergenčného programu z roku 2004, ktoré bolo rovnako prijaté 8. marca 2005. Aktualizovaný program sa naďalej zameriava na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2008. Podľa predpokladaného vývoja by mal deficit dosiahnuť úroveň 6,1 % HDP v roku 2005, 4,7 % HDP v roku 2006, 3,3 % HDP v roku 2007 a 1,9 % HDP v roku 2008, čo predstavuje ročné zníženie o 1,4 percentuálneho bodu HDP. Časový profil primárneho prebytku je obdobný. Tieto rozpočtové prognózy vylučujú jednorázové opatrenia ako aj vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov v rozsahu od 1 do 1,5 % HDP, ktoré sa zohľadnia pred oznámením z jari 2007[7]. V septembri 2005 zvýšili maďarské orgány cieľ na rok 2005 z úrovne 3,6 % HDP, ktorú zahŕňal aktualizovaný program z decembra 2004, na úroveň 6,1 % HDP. Prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 naznačovala, že tento prehodnotený cieľ na rok 2005 je dosiahnuteľný. Najnovšie dostupné údaje o hotovosti tento názor potvrdzujú.4.  Aktualizovaný program predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda z úrovne -5,7 % HDP v roku 2005 na úroveň -2,1 % HDP v roku 2008 (neberúc do úvahy vplyv dôchodkovej refomy). Strednodobý cieľ nemožno odvodiť z rozpočtových prognóz uvedených v programe.5.  Výsledok rozpočtu môže byť v porovnaní s prognózou programu oveľa horší, keďže obmedzovanie výdavkov v roku 2006 ani štrukturálne obmedzenia v nasledujúcich rokoch programu nie sú založené na jasne definovaných a kvantifikovaných opatreniach. Navyše počas realizácie stratégie môžu vzniknúť viaceré riziká.6.  Vzhľadom na posúdenia rizika musí byť rozpočtová pozícia programu opodstatnená, aby sa zabezpečilo jej zosúladenie s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ako to odporúča Rada, ktorý je konečným rokom trvania programu.7.  Odhaduje sa, že dlhový pomer dosiahne v roku 2005 úroveň 57,7 % HDP. Program predpokladá, že počas trvania programu dôjde k poklesu dlhového pomeru o približne 1,5 percentuálneho bodu. Vzhľadom na uvedené riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov je pravdepodobné, že vývoj dlhového pomeru bude v porovnaní s prognózou programu menej priaznivý.8.  Vzhľadom na stabilitu verejných financií vzniká pre Maďarsko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu veľké riziko. Pomer hrubého dlhu k HDP sa v súčasnosti pohybuje v blízkosti referenčnej hodnoty a do roku 2050 sa predpokladá jeho zvyšovanie. Maďarsko reformovalo svoj dôchodkový systém na konci deväťdesiatych rokov, s cieľom tlmiť ďalšie zvyšovanie výdavkov na dôchodky, a tým obmedziť vplyv starnutia populácie na rozpočet. Zvyšovanie výdavkov verejných financií na dôchodky môže byť však vyššie ako uvádzajú prognózy aktualizovaného programu, čo poukazuje na skutočnosť, že podrobné monitorovanie činiteľov, pri ktorých sa predpokladá, že by tieto vysoké výdavky mohli vyvážiť, a monitorovanie vývoja dôchodkov či iných výdavkov spojených so starnúcou populáciou je dôležité. Navyše v súčasnosti vysoký štrukturálny deficit prospieva k zvyšovaniu rizika pre stabilitu. Z tohto dôvodu je zo strednodobého hľadiska nevyhnutné pristúpiť k rozsiahlej konsolidácii verejných financií a naďalej upevňovať rozpočtovú pozíciu, aby sa obmedzili riziká týkajúce sa stability verejných financií[8].9.  Predpokladané opatrenia v oblasti verejných financií nie sú v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky, zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Rada 8. novembra 2005 na základe článku 104 ods. 8 zmluvy rozhodla, že Maďarsko nekonalo v súlade s druhým odporúčaním Rady z 8. marca 2005 podľa článku 104 ods. 7 v rámci postupu pri nadmernom deficite. Aktualizovaný program sa pridržiava viacročného rámca na korekciu nadmerného deficitu do roku 2008, i keď je pravdepodobné, že výsledok rozpočtu môže byť v porovnaní s prognózou horší.10.  Maďarský národný program reforiem, predložený 14. októbra 2005 v kontexte prepracovanej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, označuje za najväčšiu výzvu postupné a nepretržité znižovanie veľkosti sektora verejných financií a jeho deficitu. Rozpočtový vplyv reformných opatrení národného programu reforiem je v súvislosti so znižovaním daní zohľadnený v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Aktualizovaný program objasňuje nedávno prijatý päťročný program znižovania daní a predstavuje viacero plánov reformy verejného sektora, avšak bez uvedenia potrebných špecifikácií a kvantifikátorov. Tieto plány sú v značnej miere v súlade s národným programom reforiem.Vzhľadom na uvedené posúdenie je Rada toho názoru, že Maďarsko by najneskôr do 1. septembra 2006 malo predložiť prehodnotenú aktualizovanú verziu konvergenčného plánu, ktorý stanoví konkrétne a štrukturálne opatrenia, ktoré sú v plnom súlade so strednodobým procesom úpravy. Medzitým by Maďarsko malo prijať kroky nevyhnutné na dosiahnutie rozpočtových cieľov na rok 2006 i ďalšie roky.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 20056 | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 4,0 | 4,0 |KOM nov. 2005 | 4,2 | 3,7 | 3,9 | 3,9 | neuv. |KP dec. 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |Inflácia podľa HISC (%) | KP dec. 2005 | 6,8 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 |KOM nov. 2005 | 6,8 | 3,7 | 2,0 | 3,0 | neuv. |KP dec. 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |Produkčná medzera ( % potenciálneho HDP) | KP dec. 20052 | -1,3 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 |KOM nov. 20057 | -0,9 | -0,7 | -0,3 | 0,2 | neuv. |KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Saldo verejných financií (v % HDP) | KP dec. 2005 | -5,4 | -6,1 | -4,78 | -3,38 | -1,9 |KOM nov. 2005 | -5,4 | -6,1 | -6,7 | -6,9 | neuv. |KP dec. 2004 | -4,5 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 |Primárne saldo (v % HDP) | KP dec. 2005 | -1,1 | -2,5 | -1,5 | -0,3 | +0,8 |KOM nov. 2005 | -1,5 | -2,2 | -3,0 | -3,4 | neuv. |KP dec. 2004 | -0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |Cyklicky upravené saldo (v % HDP) | KP dec. 20052 | -4,8 | -5,7 | -4,5 | -3,3 | -2,2 |KOM nov. 2005 | -5,3 | -5,8 | -6,6 | -7,0 | neuv. |KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Štrukturálne saldo3 (v % HDP) | KP dec. 20054 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |KOM nov. 20055 | -5,3 | -6,3 | -7,6 | -8,5 | neuv. |KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (v % HDP) | KP dec. 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,48 | 57,98 | 56,28 |KOM nov. 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | neuv. |KP dec. 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné zohľadniť pred oznámením z jari 2007. Pri započítaní tohto vplyvu by saldo verejných financií predstavovalo podľa aktualizovaného programu úroveň 6,5 % HDP v roku 2004, 7,4 % v roku 2005, 6,1 % v roku 2006, 4,7 % v roku 2007 a 3,4 % v roku 2008, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by dosiahol úroveň 60,3 % HDP v roku 2004, 61,5 % v roku 2005, 63,0 % v roku 2006, 63,2 % v roku 2007 a úroveň 62,3 % v roku 2008 (pozri tiež poznámku pod čiarou 8). 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení či iných dočasných opatrení. 4 Program neposkytuje informácie o jednorázových opatreniach či iných dočasných opatreniach. 5 Jednorázové opatrenia a iné dočasné opatrenia podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2005. 6 Pred alokáciou FISIM (po alokácii FISIM na úrovni 4,6 % v roku 2004, 4,2 % v roku 2005, 4,3% v roku 2006, 4,1 % v roku 2007 a 4,1 % v roku 2008). 7 Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % a 3,4 % v rokoch 2004-2007. 8 Bez vojenských nákupov vo výške 0,3 % HDP v roku 2007 a 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty na ktoré sa odkazuje v tomto odporúčaní je možné nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniam k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[3] Je treba poznamenať, že prognózy Komisie vychádzali z časových úsekov, ktoré nezahŕňali alokáciu FISIM, zatiaľ čo aktualizovaná verzia poukazuje na rozloženie rastu vrátane alokácie FISIM (a súčasne na účely porovnania poukazuje na celkovú mieru rastu bez FISIM). Miera deficitu a dlhový pomer sú vypočítané na základe chronologického radu HDP pred alokáciou FISIM.[4] Pri započítaní tohto vplyvu by saldo verejných financií predstavovalo podľa aktualizovaného programu úroveň 7,4 % HDP v roku 2005, 6,1 % v roku 2006, 4,7 % v roku 2007 a 3,4 % v roku 2008, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by dosiahol úroveň 60,3 % HDP v roku 2004, 61,5 % v roku 2005, 63,0 % v roku 2006, 63,2 % v roku 2007 a úroveň 62,3 % v roku 2008. Nezahŕňa to však ešte nákup vojenských lietadiel vo výške dodatočných 0,3 percentuálnych bodov HDP v rokoch 2006 a 2007.[5] Podrobnosti týkajúce sa dlhodobej stability sú uvedené v technickom posúdení programu, ktoré uskutočnili útvary Komisie a ktoré možno nájsť na internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa odkazuje v tomto odporúčaní možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[7] Pri započítaní tohto vplyvu by saldo verejných financií predstavovalo podľa aktualizovaného programu úroveň 7,4 % HDP v roku 2005, 6,1 % v roku 2006, 4,7 % v roku 2007 a 3,4 % v roku 2008, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by dosiahol úroveň 60,3 % HDP v roku 2004, 61,5 % v roku 2005, 63,0 % v roku 2006, 63,2 % v roku 2007 a úroveň 62,3 % v roku 2008. Nezahŕňa to však ešte nákup vojenských lietadiel vo výške dodatočných 0,3 percentuálnych bodov HDP v rokoch 2006 a 2007.[8] Podrobnosti týkajúce sa dlhodobej stability sú uvedené v technickom posúdení programu, ktoré uskutočnili útvary Komisie a ktoré možno nájsť na internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm