title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/26

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2017
   (2017/C 261/07)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Írsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Írsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 3.

               (3)

               Správa o Írsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017.

               (4)

               Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Tieto nerovnováhy sú charakterizované najmä veľkým objemom vonkajšieho, verejného a súkromného dlhu (domácností aj nefinančných korporácií), v dôsledku čoho je Írsko zraniteľné v prípade nepriaznivých otrasov. Banky stále čelia vysokej úrovni nesplácaných úverov, sú ale dobre kapitalizované, a aj keď je ich ziskovosť naďalej nízka, postupne sa zlepšuje. Ceny bývania sa zvyšujú a pretrvávajú obmedzenia na strane ponuky. Objem dlhu nefinančných korporácií sa v priebehu roku 2015 znížil, bol však stále vyšší ako na konci roku 2014. Objem dlhu domácností sa v roku 2015 znížil a verejný dlh má stabilný klesajúci trend. Do roku 2015 záporná čistá medzinárodná investičná pozícia Írska rýchlym tempom klesala, potom však došlo k zmene čiastočne v dôsledku posunu v roku 2015. Zdá sa však, že vonkajšia udržateľnosť domáceho sektora nie je ohrozená. Objem nesplácaných úverov v poslednom roku klesal, ale tempo znižovania sa do konca roku 2016 do istej miery spomalilo. Ceny nehnuteľností sa v roku 2015 naďalej zvyšovali, ale žiadne významné dôkazy nadhodnotenia sa zatiaľ neprejavujú. V posledných rokoch boli prijaté opatrenia v oblasti príslušnej politiky s cieľom riešiť uvedené nerovnováhy, a to aj v bankovom sektore (zlepšenie regulačného rámca, opatrenia na riešenie vysokej úrovne nesplácaných úverov). Vláda prijala niekoľko príslušných opatrení na riešenie nedostatočnej ponuky na trhu s nehnuteľnosťami, ich účinky sa však prejavia až po určitom čase.

               (5)

               Írsko predložilo 13. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017 a 2. mája 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (6)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (7)

               Na Írsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 očakáva, že v roku 2017 celkový deficit mierne klesne na úroveň 0,4 % HDP a potom sa aj naďalej bude postupne znižovať, až kým sa v roku 2021 nedosiahne prebytok na úrovni 1,0 % HDP. Očakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, sa bude plniť od roku 2018. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2017 klesne na 72,9 % a v roku 2020 sa ďalej zníži na 65,2 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2018 však zároveň neboli dostatočne konkretizované.

               (8)

               Rada 12. júla 2016 Írsku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že pri spoločnom posudzovaní rokov 2016 a 2017 existuje riziko významnej odchýlky od odporúčanej fiškálnej úpravy.

               (9)

               V roku 2018 sa očakáva, že Írsko vzhľadom na svoju fiškálnu situáciu, a najmä vzhľadom na úroveň svojho dlhu, dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav stanovenej v Pakte stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (5) nesmie v roku 2018 prekročiť 2,4 %. To by zodpovedalo ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,6 % HDP. V referenčnej hodnote pre výdavky sa odzrkadľuje úprava s cieľom napraviť deformáciu 10-ročnej referenčnej sadzby potenciálneho rastu spôsobenej výnimočne prudkým rastom reálneho HDP v roku 2015. V súlade s prístupom, ktorý uplatňujú írske orgány pri výpočtoch svojho rozpočtu na rok 2017, Komisia použila priemer potenciálnych mier rastu v rokoch 2014 a 2016. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v spoločne posudzovaných rokoch 2017 a 2018 riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Zároveň sa predpokladá, že Írsko dodrží v rokoch 2017 a 2018 prechodné dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že na zaistenie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu, najmä v roku 2017, budú potrebné ďalšie opatrenia. Vzhľadom na súčasné cyklické podmienky a zvýšené vonkajšie riziká Írska by bolo obozretné, aby sa akékoľvek neočakávané zisky použili na ďalšie zníženie pomeru verejného dlhu. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo daného členského štátu vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky prispievajúcich k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií Írska. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu v Írsku.

               (10)

               Aj keď je oživenie hospodárstva solídne a očakáva sa, že v budúcich rokoch bude produkcia rásť stabilným tempom, výhľad sa stal neistejším, čo vytvára riziká v oblasti stále krehkých verejných financií. Preto by sa malo vyvinúť ďalšie úsilie na zvýšenie odolnosti príjmov proti hospodárskym výkyvom a nepriaznivým otrasom. S týmto cieľom by sa malo pokročiť s návrhom na zavedenie fondu na horšie časy (tzv. Rainy-Day Fund) a mala by sa znížiť miera spoliehania sa na vysoko koncentrované a kolísavé zdroje príjmov. Vyrovnané zloženie rôznych daňových zdrojov a širšie daňové základy zlepšujú príjmovú stabilitu v prostredí hospodárskej nestability. Úsilie zamerané na rozšírenie daňového základu však bolo v posledných rokoch len obmedzené a nedávne daňové opatrenia sa sústredili na škrty a úľavy. Ohlasované systematické hodnotenie nákladov a prínosov znížených sadzieb DPH, ktoré sa budú uplatňovať na širokú škálu predajov, zatiaľ neprebehlo. Periodické dane z nehnuteľností sa považujú za jeden zo zdrojov príjmov, ktoré najviac podporujú rast. Príjmy Írska z nehnuteľností však v roku 2014 dosiahli iba 1,0 % HDP, v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 1,6 %. Postupná indexácia hodnoty nehnuteľností by pomohla urovnať miestny daňový profil nehnuteľností, a to tak, že by zabránila náhlemu zvýšeniu daňových povinností pri prehodnocovaní nehnuteľností v roku 2019. Rozdiely v zdaňovaní nafty a benzínu pre používateľov ciest sú z environmentálneho hľadiska neopodstatnené.

               (11)

               S cieľom splniť celkové fiškálne ciele sa v minulosti komplexné preskúmania výdavkov zameriavali hlavne na znižovanie verejných výdavkov. Účinnosť a efektívnosť výdavkových programov sa hodnotila len zriedkavo, čo v konečnom dôsledku oslabilo spoľahlivosť viacročných výdavkových plánov. Vhodne navrhnutým preskúmaním výdavkov v súlade so spoločnými zásadami Euroskupiny by sa zlepšila kontrola výdavkov a mohli by sa uvoľniť zdroje pre veľmi potrebné verejné investície na oživenie rastu. Pri preskúmaní výdavkov by sa mala osobitná pozornosť venovať nákladovej účinnosti v zdravotníctve. Írsko zaviedlo niektoré dôležité opatrenia na zvýšenie účinnosti, ako napríklad dohodu o úspore nákladov s farmaceutickým priemyslom, systém finančného riadenia, elektronické zdravotníctvo a financovanie založené na činnosti. Mohlo by sa toho však urobiť ešte viac, napríklad posilnením úlohy primárnej starostlivosti ako „strážnika“ preťažených írskych nemocníc. Kroky smerom k jednopilierovému systému všeobecnej zdravotnej starostlivosti sú roztrieštené a chýba im zastrešujúca vízia.

               (12)

               Podpora udržateľného a inkluzívneho rastu, z ktorého by mali prospech všetky skupiny v spoločnosti, zostáva výzvou. V apríli 2017 bola nezamestnanosť pod priemerom Únie na úrovni 6,4 %. Nízka intenzita práce mnohých domácností však vyvoláva obavy, že aj keď oživenie pokračuje, na niektorých ľudí sa zabudlo. Od roku 2013 do roku 2015 klesol percentuálny podiel obyvateľstva žijúceho v domácnostiach s nízkou alebo veľmi nízkou intenzitou práce o 15 %; celková miera nezamestnanosti sa za rovnaké obdobie znížila o 28 %. Systém sociálneho zabezpečenia sa pri znižovaní chudoby a nerovnosti celkovo osvedčil a Írsko prijalo opatrenia na stimulovanie zamestnanosti postupným znižovaním dávok a doplnkových platieb. Prekážky inkluzívneho rastu však stále existujú. Rozdiely medzi mierou zamestnanosti pracovníkov s nízkou, strednou a vysokou kvalifikáciou patria medzi najvyššie v Únii. V niektorých oblastiach sa prejavil nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, ako aj nedostatok zručností, zatiaľ čo príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a získanie nových zručností sú nedostatočné. Trh práce a sociálne výzvy poukazujú na význam integrovaného prístupu k odbornej príprave a aktivácii trhu práce v prípade tých osôb, ktoré sú od pracovného trhu najviac vzdialené. Obavy navyše vyvoláva aj kvalita zabezpečovania starostlivosti o deti vrátane dostupnosti celodenných služieb. Čisté náklady na starostlivosť o dieťa v Írsku, vyjadrené ako percentuálny podiel miezd, patria medzi najvyššie v Únii. Dostupnosť kvalitnej celodennej starostlivosti o deti a náklady na takúto starostlivosť predstavujú prekážky pre účasť žien na trhu práce a brzdia úsilie zamerané na zníženie chudoby detí, ktorá síce mierne klesla, zostáva však vyššia ako priemer v Únii.

               (13)

               Na podporu trvalého a vyrovnaného rastu by sa mali riešiť potreby v oblasti infraštruktúry. Hospodárska kríza viedla k posunu v zložení verejných výdavkov od investícií smerom k bežným výdavkom. Roky prudkého znižovania verejných investícií mali negatívny vplyv na primeranosť a kvalitu infraštruktúry. Posun vo verejných výdavkoch ovplyvnil aj podporu verejného sektora v oblasti výskumu a vývoja s možnými dôsledkami na konkurencieschopnosť MSP. Pokiaľ ide o verejné investície do výskumu a vývoja vyjadrené ako percentuálny podiel HDP, Írsko je na 25. mieste v Únii. Najzávažnejšie nedostatky súvisiace s infraštruktúrou sú v oblasti dopravy, vodohospodárskych služieb a bývania. Dopyt po novom bývaní v súčasnosti značne presahuje ponuku v hlavných mestských oblastiach krajiny. V dôsledku toho sa rýchlo zvyšujú ceny a nájmy obytných nehnuteľností určených na bývanie, čo zasa viedlo k nedávnemu vysokému nárastu vylúčenia v oblasti bývania a bezdomovstvu. V súčasnosti neexistujú žiadne dôkazy nadhodnotenia, ak by sa však obmedzenia na strane ponuky bývania neriešili, mohlo by to viesť k makrofinančným rizikám. Ucelený a včasný územný plán by pomohol zabezpečiť nové domy vo vhodných oblastiach.

               (14)

               Írske hospodárstvo je rozdelené medzi zväčša malé a stredné firmy v írskom vlastníctve a veľké nadnárodné spoločnosti pôsobiace v Írsku. Prepojenia medzi nadnárodnými spoločnosťami a firmami v írskom vlastníctve zostávajú obmedzené. Ich vývozná výkonnosť a profily sú výrazne odlišné, pričom sa medzi nimi zväčšuje rozdiel v produktivite. Firmy v írskom vlastníctve majú slabší profil v oblasti vývozu ako nadnárodné spoločnosti so sídlom v Írsku. Ich vývoz je vysoko koncentrovaný podľa sektoru a miesta určenia, v dôsledku čoho sa stávajú zraniteľnejšími voči otrasom. Investovanie do inovácií by posilnilo produktivitu a vývozný potenciál írskych firiem v čase, keď by diverzifikácia vývozu a miest určenia vývozu mohla pomôcť stabilizovať vývoznú výkonnosť írskych firiem. Verejné výdavky na výskum a vývoj zostávajú nízke. Úplné vykonanie opatrení na zvýšenie verejného výskumu a vývoja, a najmä opatrenia na podporu inovačnej kapacity MSP, závisí od návratu k trendu udržateľných investícií. Na stimulovanie inovácií zo strany MSP by sa politiky v oblasti inovácií mohli vyvážiť smerom k priamejším formám financovania. Štátna podpora podnikového výskumu a vývoja vo zvýšenej miere závisí od daňových úľav v oblasti výskumu a vývoja. Cielenejšie kombinácie politík s priamejším financovaním môžu lepšie riešiť potreby mladých írskych inovatívnych firiem a využívať príležitosti výraznej investičnej sily nadnárodných spoločností. Tým by sa uľahčil prístup k globálnym hodnotovým reťazcom a urýchlilo by sa šírenie znalostí.

               (15)

               V prostredí zvýšenej vonkajšej neistoty je dôležitý ďalší pokrok pri znižovaní nesplácaných úverov, aby sa zaistila stabilita finančného sektora. Aj keď sa dosiahol pokrok, vysoký podiel nesplácaných úverov zostáva záťažou na ziskovosť bánk a prekážkou úplného hospodárskeho oživenia domácností a firiem. Pokračuje znižovanie dlhu domácností a domácich firiem, ale ich zadlženosť zostáva jednou z najvyšších v EÚ na úrovni 276,8 % HDP (september 2016). Vysoký podnikový dlh môže brzdiť firmy v tom, aby si brali úvery na investície, čo zasa spätne obmedzuje schopnosť bánk zlepšovať ich vlastnú ziskovosť.

               (16)

               Podľa Centrálnej banky Írska bol priemerný podiel nesplácaných úverov domácich írskych bánk v septembri 2016 na úrovni 14,2 %. To je podstatne viac než priemer Únie na úrovni 5,3 %. Nesplácané úvery domácich írskych bánk klesli medziročne v septembri 2016 o 12,7 miliardy EUR alebo 32,7 %. Tempo splácania nedoplatkov sa do istej miery spomalilo, keďže zostávajúce dlhodobé nedoplatky sa zároveň reštrukturalizujú najťažšie. Dynamika by sa nemala spomaliť: reštrukturalizácia nedoplatkov by mala byť udržateľná v dlhodobom horizonte a mali by sa zvážiť rôzne formy znižovania dlhu. Na konci septembra 2016 bolo 14 % objemu hypoték v sklze, pričom hypotekárne účty s omeškaním dlhším ako dva roky predstavovali približne 70 % celkového zostatku hypotekárnych úverov, ktoré boli v sklze vyššom ako 90 dní. Komerčné úvery na nehnuteľnosti v držbe domácich bánk s podielom nesplácaných úverov na úrovni 32,6 % a úvery pre podnikateľov s podielom nesplácaných úverov na úrovni 11,8 % v septembri 2016 zostávajú takisto zdrojom obáv. Využívanie platobnej neschopnosti fyzických osôb, konkurzu, tzv. examinership (súdna ochrana pre podnik v ťažkostiach podľa írskeho práva) a mimosúdnych urovnaní zameraných na obnovu životaschopnosti domácností a podnikov zostáva na nízkej úrovni a malo by sa stimulovať. Po niekoľkých zdržaniach sa očakáva, že centrálny úverový register vstúpi do záverečnej fázy svojho zavádzania. Jeho finalizovanie by malo byť prioritou, pretože bude slúžiť ako základ na primerané posudzovanie úverových rizík dlžníkov a na zabezpečenie budúceho obozretného poskytovania úverov.

               (17)

               Uplatňovanie zákona o regulácii právnych služieb z roku 2015 (zákon z roku 2015) sa začalo koncom roku 2016. Pre úsilie Írska zamerané na zvýšenie hospodárskej súťaže v tomto odvetví bude uplatňovanie zákona z roku 2015 rozhodujúce, pretože umožní, aby právni zástupcovia mali priamy prístup k profesii, ako aj aby sa vytvorili skupiny podnikov podľa multidisciplinárnych postupov a aby v Írsku pôsobili alternatívne obchodné modely používané v iných členských štátoch. Nezávislé právne služby sú vstupom pre všetky odvetvia hospodárstva a náklady na ne majú vplyv na konkurencieschopnosť Írska. Preto je mimoriadne dôležité, aby sa uplatňovaním zákona z roku 2015 zaviedli ustanovenia týkajúce sa zvyšovania hospodárskej súťaže a znižovania nákladov v následnosti na verejné konzultácie, alebo aby sa takéto ustanovenia začlenili do nariadení, ktoré má vydať regulačný orgán právnych služieb s cieľom oživiť hospodársku súťaž a znížiť náklady.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (6) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (20)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2017 a program stability na rok 2017. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 3,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu. Použiť akékoľvek neočakávané zisky vychádzajúce z dobrých hospodárskych a finančných podmienok vrátane ziskov z predaja aktív na ďalšie zníženie pomeru dlhu verejnej správy. Obmedziť rozsah a objem daňových výdavkov a rozšíriť daňový základ.

               2.

               Lepšie zacieliť verejné výdavky uprednostnením verejných investícií do dopravy, vodohospodárskych služieb a inovácií, najmä na podporu MSP. Zlepšiť sociálnu infraštruktúru vrátane sociálneho bývania a kvalitnej starostlivosti o deti; prijať integrovaný balík aktivačných politík na zvýšenie vyhliadok zamestnanosti osôb s nízkou kvalifikáciou a na riešenie nízkej pracovnej intenzity domácností.

               3.

               Stimulovať pokračujúce a trvalejšie znižovanie nesplácaných úverov pomocou rôznych riešení, ktoré zahŕňajú odpisy v prípade životaschopných podnikov a domácností, s osobitným dôrazom na riešenie dlhodobých nedoplatkov.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/66

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2015
   (2015/C 272/17)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Uvedená stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Lotyšska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Lotyšska na rok 2014.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Lotyšsko neurčilo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Lotyšsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)

               Lotyšsko 15. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Lotyšsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a využíva doložku o systémovej dôchodkovej reforme, čo potvrdil Eurostat. Vo svojom programe stability na rok 2015 požiadalo Lotyšsko o dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, pretože naďalej realizuje významnú štrukturálnu reformu v sektore zdravotníctva. Rozpočtové náklady na reformu sektoru zdravotníctva v roku 2016 predstavujú 0,2 % HDP. Odhaduje sa, že reforma pomôže do roku 2023 zvýšiť zamestnanosť o 0,6 % a úroveň HDP o 2,2 %. Pozitívny vplyv na rast a dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa hodnotí ako vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa však predpokladá, že plánovaný štrukturálny deficit vo výške 2,2 % HDP v roku 2016 presiahne primeranú bezpečnostnú rezervu so zreteľom na referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, ktorá by sa mala dodržiavať, aby krajina bola oprávnená využívať doložku o štrukturálnej reforme. Z toho dôvodu, pričom sa uznáva, že prebiehajúca reforma sektoru zdravotníctva je opodstatnená, sa Rada domnieva, že Lotyšsko nespĺňa požiadavky na využívanie požadovanej dočasnej odchýlky v roku 2016.

               (9)

               Vo svojom programe stability na rok 2015 plánuje vláda všeobecne stabilný celkový deficit na úrovni 1,4 % HDP v roku 2016 a 1,3 % v roku 2017, pričom v roku 2018 stúpne na 1,7 %. Na dosiahnutie týchto cieľov chce vláda dosiahnuť štrukturálny deficit vo výške 1,8 % HDP v roku 2016 a 1,4 % HDP od roku 2017. Postup úprav v programe stability obsahuje odchýlku založenú na doložke o štrukturálnej reforme, v prípade ktorej sa zdá, že Lotyšsko nie je oprávnené ju uplatňovať, a klasifikuje plánované dodatočné výdavky na obranu počas rokov 2016 až 2019 ako jednorazové operácie. Podľa programu stability sa pomer dlhu verejných financií k HDP podľa predpokladov zníži z 37 % HDP v roku 2015 na 34 % HDP do roku 2018, s určitými ročnými výkyvmi medzitým v dôsledku akumulácie likvidných aktív na účely riadenia dlhu. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na rok 2015 už boli z veľkej časti realizované tak, ako sa plánovalo. Avšak opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 Lotyšsko v roku 2015 požiadavku spĺňa, pričom sa zohľadňuje uplatňovanie doložky o systémovej dôchodkovej reforme. Na rok 2016 existuje riziko významnej odchýlky. Štrukturálne saldo sa má podľa požiadavky zlepšiť o 0,3 % HDP, pričom sa zohľadní rezerva na systémové dôchodkové reformy. Na základe prognózy Komisie sa zhorší o 0,3 % HDP, čo súvisí aj s tým, že výdavky na obranu nemožno klasifikovať ako jednorazové opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Lotyšsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (10)

               Zriaďuje sa nezávislá národná akreditačná agentúra a pre oblasť vysokoškolského vzdelávania v Lotyšsku sa pripravuje nový model financovania zameraný na kvalitu. Napriek určitému pokroku v prípade reformy systému výskumu a inovácií, v súlade s rámcom inteligentnej špecializácie, vedie neprimerané verejné financovanie v roztrieštenom systéme výskumu a inovácií k slabým vedeckým výsledkom. Lotyšsko investovalo do výskumu a vývoja v roku 2013 len okolo 0,6 % HDP, čo predstavuje tretiu najnižšiu úroveň v Únii. Intenzita verejného výskumu a vývoja dosiahla v roku 2013 len 0,43 % HDP. Konkurencieschopnosť je poznačená nedostatkom inovácií a súkromných investícií v sektoroch s vyššou pridanou hodnotou a sektoroch s intenzívnym využívaním znalostí.

               (11)

               Aj napriek pokroku pri riešení nezamestnanosti sú potrebné ďalšie opatrenia, aby sa vzhľadom na zmenšujúci sa počet pracovných síl zabránilo nezamestnanosti mladých ľudí a jej negatívnym dlhodobým dôsledkom. Lotyšsko dosiahlo určitý pokrok v reforme odborného vzdelávania a prípravy a jej zložky, ktorú predstavuje učňovská príprava; avšak nedostatočná príťažlivosť tejto formy vzdelávania je vzhľadom na obmedzené zapojenie MSP naďalej problematická.

               (12)

               Aj keď sa vykonalo značné penzum práce v oblasti plánovania a analytických činností, reformy v rámci sociálnej pomoci nepokročili a nemajú dostatočnú podporu v rozpočtových plánoch. Nízka miera pokrytia a primeranosti dávok v nezamestnanosti a dávok sociálnej pomoci zabraňuje efektívnemu znižovaniu chudoby, sociálneho vylúčenia a vysokého stupňa nerovnosti. Za týchto podmienok majú sociálne výdavky na znižovanie chudoby malý vplyv. V roku 2014 ohrozovala chudoba alebo sociálne vylúčenie 32,7 % obyvateľstva Lotyšska a nerovnosť príjmov patrila aj naďalej medzi najvyššie v Únii. Financovanie a rozsah pôsobnosti aktívnych politík trhu práce sú v porovnaní s ostatnými členskými štátmi stále nízke. Vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami, má v prípade formálneho zamestnania aj naďalej odrádzajúci účinok a znižuje dopyt po nízkokvalifikovaných pracovníkoch, pričom značný nevyužitý potenciál je v oblasti environmentálneho zdaňovania a efektívneho zdaňovania nehnuteľností. Nízka miera financovania verejného zdravotníctva a vysoká finančná spoluúčasť zo strany pacientov, neprimeraný dôraz na výkonnostnú motiváciu a efektívnosť a nedostatok koordinácie v rámci zdravotnej starostlivosti má za následok, že veľká časť populácie má k systému zdravotnej starostlivosti obmedzený prístup. Je potrebné, aby sa naďalej pokračovalo v činnostiach na zlepšenie prístupu, nákladovej účinnosti a kvality systému zdravotnej starostlivosti a prepojenie financovania nemocníc s mechanizmami založenými na výkonnosti.

               (13)

               Lotyšsko dosiahlo výrazný pokrok v reforme súdnictva. Miera vyriešenia občianskych a obchodných prípadov však zostáva nízka, čím sa pre podnikateľov vytvára dodatočná záťaž. Pri realizácii súdnych reforiem by sa mala posilniť úloha súdnej rady a predsedov súdov. Boj proti daňovým únikom a primeraný výber daní nie je dostatočný a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam je stále na vysokej úrovni. Aj keď bol prijatý zákon o platobnej neschopnosti, stále pretrvávajú výzvy v súvislosti s náležitou politikou týkajúcou sa platobnej neschopnosti a účinného systému dohľadu nad správcami konkurznej podstaty. Účinnejšie opatrenia proti konfliktu záujmov a korupcii, najmä v zraniteľných sektoroch ako verejné obstarávanie, stavebníctvo a zdravotníctvo, by mali na podnikateľské prostredie a kvalitu verejných služieb pozitívny vplyv. V prípade návrhov Rady pre hospodársku súťaž týkajúcich sa novelizácie zákona o hospodárskej súťaži, ktorých cieľom je priniesť väčšiu inštitucionálnu a finančnú nezávislosť prijímať účinné opatrenia voči verejným orgánom, nenastal žiadny pokrok. Zákon o verejnej službe parlament ešte neschválil. Dôležité bude, aby bola zainteresovaná aj miesta samospráva.

               (14)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (16)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Lotyšsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               zabezpečiť, aby sa odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2015 a 2016 obmedzovala na povolenú rezervu spájanú so systémovou dôchodkovou reformou;

               2.

               zlepšiť odborné vzdelávanie a prípravu, urýchliť reformu osnov a rozšíriť ponuku v oblasti učenia sa prácou. Zabezpečiť, aby nový model financovania systému vysokoškolského vzdelávania odmeňoval kvalitu. Lepšie zamerať financovanie výskumu a stimulovať súkromné investície do inovácie na základe rámca inteligentnej špecializácie;

               3.

               realizovať konkrétne kroky na reformu sociálnej pomoci, pričom je potrebné zabezpečiť primeranosť dávok a prijať opatrenia na zvýšenie zamestnateľnosti. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami, presunutím daňového zaťaženia na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Prijať opatrenia na zvýšenie dostupnosti, nákladovej účinnosti a kvality systému zdravotnej starostlivosti a prepojiť financovanie nemocníc s mechanizmami výkonnosti;

               4.

               zlepšiť efektivitu súdnictva zvýšením zodpovednosti všetkých strán (vrátane správcov konkurznej podstaty), zabezpečením primeraných prostriedkov boja proti daňovým únikom a posilnením úlohy súdnej rady. Zlepšiť právne predpisy týkajúce sa verejnej služby s cieľom posilniť režim v prípade konfliktu záujmov a prepojiť odmeňovanie so zodpovednosťou.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Odporúčanie Rady, z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 63).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/42

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2015
   (2015/C 272/12)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Írska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Írska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Írska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Írsko určilo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Írsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Táto správa obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Írsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. Írsko konkrétne dokončilo program finančnej pomoci EÚ/MMF v roku 2013 a v súčasnosti podlieha dohľadu po ukončení programu a dohľadu v rámci európskeho semestra. Napriek výraznému zlepšeniu hospodárskych vyhliadok si niektoré riziká naďalej zasluhujú veľkú pozornosť: vysoké úrovne zadlženosti súkromného a verejného sektora; zostávajúce výzvy vo finančnom sektore, najmä pokiaľ ide o ziskovosť bánk; a prispôsobovanie sa trhu práce, ktorý sa vyznačuje vysokou štrukturálnou nezamestnanosťou.

               (7)

               Írsko 29. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a 30. apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Írsko sa v súčasnosti nachádza v nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2015 plánuje vláda nápravu nadmerného deficitu do roku 2015 v súlade s termínom, ktorý stanovila Rada. Potom do roku 2019 plánuje dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení. Vláda plánuje znížiť celkový deficit na 2,3 % HDP v roku 2015 a premeniť ho do roku 2019 na prebytok vo výške 0,7 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa zníži zo 109,7 % v roku 2014 na 105,0 % HDP v roku 2015 a postupne na úroveň 89,4 % HDP v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je na rok 2015 priaznivý a na rok 2016 vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa do roku 2015 predpokladá včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu. Odhaduje sa, že fiškálne úsilie v rokoch 2011 až 2015 bude nižšie než odporúčané úsilie, ale množstvo diskrečných opatrení prijatých v rámci programu a neskôr je v súlade s tým, čo sa vyžadovalo. Írsko sa za predpokladu, že dôjde k včasnej a trvalej náprave nadmerného deficitu podľa plánu, bude od roku 2016 nachádzať v preventívnej časti paktu. Opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov a pokroku smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa od roku 2016 neboli stanovené dostatočne podrobne. Preto sa na základe prognózy Komisie z jari 2015 zdá, že existuje riziko významnej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a v danom roku budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Írsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Daňové reformy prispeli k fiškálnej úprave, ale existuje ďalší priestor na zníženie narušenia, zlepšenie efektívnosti daňového systému a zvýšenie jeho rastu a environmentálnej prijateľnosti. Zdaňovanie nehnuteľného majetku sa zmenilo na periodickú daň, ale jej základ je stále pomerne úzky, keďže niektoré nebytové nehnuteľnosti zostávajú mimo daňovej siete. Zdaneniu práce chýba v dôsledku zložitých sociálnych príspevkov jednoduchosť. Daňové základy spotrebných a environmentálnych daní sú obmedzované zníženými sadzbami a výnimkami. Nulové a znížené sadzby dane z pridanej hodnoty sú menej účinné ako priemer EÚ a zdá sa, že neexistuje systematické hodnotenie týchto daňových výdavkov. Existuje priestor na zlepšenie účinnosti nástrojov environmentálnych daní a odstránenie dotácií škodlivých pre životné prostredie. Nedávne zmeny pravidiel daňového sídla sú vítané, hoci posúdenie ich vplyvu môže zabrať určitý čas. V posledných rokoch sa uskutočnili významné reformy fiškálneho rámca. Očakáva sa, že nové pravidlá a postupy, najmä rámec strednodobých výdavkov, poskytnú záruku proti procyklickej fiškálnej politike a pre fiškálnu udržateľnosť majú zásadný význam. Avšak podľa súčasných pravidiel má vláda široký priestor na zvýšenie výdavkových stropov nad rámec vopred stanovených limitov, čo oslabuje strednodobé rozpočtové plány.

               (10)

               Verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť sú relatívne vysoké, aj keď ukazovatele zdravotného stavu obyvateľstva vo všeobecnosti nie sú lepšie ako inde v EÚ. V posledných rokoch sa dosiahla väčšia účinnosť. Avšak zdravotníctvo potrebuje hlbšie štrukturálne reformy, aby v súvislosti so starnutím obyvateľstva obmedzil očakávané zvýšenie nákladov a zachoval priaznivé výsledky v oblasti zdravotníctva. Írsko plánuje v strednodobom horizonte zaviesť jednopilierový systém všeobecného zdravotného poistenia a v rámci budúcej stratégie v oblasti zdravia realizuje reformy. Pri zavádzaní všeobecného zdravotného poistenia sa realizujú prechodné kroky, ktorých cieľom je riešiť niektoré z naliehavých výziev a zlepšiť nákladovú účinnosť. V oblasti zvyšovania nákladovej účinnosti má veľký potenciál účinné zavádzanie nástrojov elektronického zdravotníctva, financovanie založené na činnosti a zlepšená prax predpisovania liekov. Zároveň je tu stále priestor na zníženie verejných výdavkov na lieky, najmä patentovaných liekov, ktoré sú výrazne nad priemerom EÚ.

               (11)

               Írsko má jeden z najvyšších podielov ľudí žijúcich v domácnostiach s „nízkou pracovnou intenzitou“ v Únii. Spôsobuje to vážne sociálne výzvy a zvyšuje riziko chudoby detí. Keďže nízka pracovná intenzita je mimoriadne závažná u rodín s jedným rodičom, podiel detí, ktoré žijú v domácnostiach s nízkou pracovnou intenzitou, je takmer trikrát vyšší ako priemer EÚ. Určitý pokrok sa dosiahol pri riešení lokalít, kde sa vyskytujú pasce nečinnosti, zmenou fungovania niektorých sociálnych dávok. Napriek tomu zostáva prístup k celodennej starostlivosti o deti obmedzený a drahý, čo je prekážkou účasti žien a osamelých rodičov na trhu práce.

               (12)

               So silnejším makroekonomickým prostredím sa celková situácia MSP zlepšila, tie však čelia veľmi odlišným finančným situáciám; pomerne malá časť stále trpí zostávajúcimi problémami a koncentráciou ďalších potrieb znižovania pákového efektu sektora. Dopyt po úveroch takisto vykazuje známky oživenia. MSP sú v prípade investícií aj naďalej do veľkej miery závislé od financovania bánk a nebankové zdroje financií sú pomerne slabo rozvinuté. Ako oživenie získava na dynamike a domáci dopyt sa obnovuje, je pravdepodobné, že pokiaľ úverové kanály nebudú primerane opravené a finančné zdroje diverzifikované, dôjde k zvýšeniu obmedzení na strane ponuky; čo bude mať z hľadiska vývoja rastu a investícií zásadný význam. Boli prijaté významné politické iniciatívy na podporu prístupu MSP k financovaniu a s cieľom ponúkať nové produkty s dlhším trvaním. To zahŕňa vytvorenie Strategickej bankovej spoločnosti Írska (SBCI), Strategického investičného fondu Írska (ISIF) a iných systémov. Avšak, hoci je to stále v skorej fáze, využívanie niektorých týchto schém bolo doteraz minimálne a účinnosť a vplyv SBCI a ISIF možno posudzovať len na základe skúseností.

               (13)

               Írsko dosiahlo dobrý pokrok v reštrukturalizácii, znižovaní počtu pracovníkov a rekapitalizácii svojich domácich bánk. Profily financovania bánk sa vrátili do normálu a ziskovosť sa naďalej zlepšuje. Staré výzvy však zostávajú kritické. Veľký objem nesplácaných úverov klesá len pomaly a naďalej vplýva na schopnosť bánk podporovať hospodárske oživenie. Takéto úvery predstavovali 23,2 % celkových úverov v troch hlavných domácich bankách v štvrtom štvrťroku roku 2014, čo predstavuje jednu z najvyšších mier v Únii. Zatiaľ čo banky naďalej plnia svoje ciele stanovené pre riešenie hypotekárnych nedoplatkov, počet nedoplatkov s najdlhšou dobou splatnosti (viac ako 720 dní) sa naďalej zvyšuje, pričom v štvrtom štvrťroku roku 2014 dosiahol 9,8 % celkových zostatkov úverov. Pokrok sa dosiahol v zavádzaní udržateľných reštrukturalizačných riešení; v apríli Centrálna banka Írska požiadala banky, aby do konca roka 2015 mali pripravené riešenia pre veľkú väčšinu dlžníkov. Banky sa však výrazne spoliehajú na štandardné obmedzovacie techniky sebakontroly zahŕňajúce zmenu splátok istiny alebo úroku, ale nie zníženie obidvoch. Banky sa aj naďalej do veľkej miery spoliehajú na súdne konanie ako na spôsob, ako presvedčiť zákazníkov s nedoplatkami, aby začali spolupracovať. Plánované zavedenie centrálneho úverového registra pokročilo len pomaly, hoci je kľúčom k zlepšeniu kontroly, schvaľovaniu úverov a riadeniu rizík.

               (14)

               Situácia na trhu práce sa od roku 2013 zlepšila vďaka obnoveniu vytvárania pracovných miest v súkromnom sektore a stálemu znižovaniu nezamestnanosti. Napriek tomu je miera nezamestnanosti stále vysoká a dlhodobá nezamestnanosť naďalej vyvoláva vážne obavy. Existuje riziko, že určitá cyklická nezamestnanosť by sa mohla stať štrukturálnou, keďže s obnovou rovnováhy hospodárstva sa objavil nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Nezamestnanosť mladých ľudí je stále oveľa vyššia ako v období pred krízou. Aktivačné reformy dosiahli v posledných rokoch významný pokrok, no pretrvávajú určité obavy súvisiace s účinnosťou existujúcich aktivačných politík a programov odbornej prípravy a schopnosti služieb zamestnanosti dosahovať požadovanú úroveň. Iniciatíva „Job Path“, ktorá sa nedávno začala, predstavuje pozitívny vývoj; jej účinnosť sa však bude musieť otestovať. V minulosti systém ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy nebol účinný pri poskytovaní takého typu zručností, ktorý hospodárstvo s obnovenou rovnováhou potrebovalo a reformy začali len nedávno.

               (15)

               Náklady na právne služby zostávajú vysoké a stále sa musia upravovať v súlade s inými profesionálnymi službami. Úprava je dôležitá, pretože právne služby sú vstupom pre všetky sektory hospodárstva a náklady na ne majú vplyv na konkurencieschopnosť Írska. Reforma regulačného rámca pre právne služby s cieľom zvýšiť hospodársku súťaž a znížiť náklady je dlhodobý projekt, ku ktorému sa orgány zaviazali. Avšak zákon o regulácii právnych služieb uverejnený v roku 2011 ešte nebol schválený. Okrem toho skutočné zníženie nákladov možno dosiahnuť len vtedy, ak sa ustanovenia týkajúce sa zvyšovania hospodárskej súťaže a znižovania nákladov plánovaného regulačného rámca zachovajú a začlenia sa do nariadení, ktoré majú byť vydané právnymi službami regulačného orgánu, ktorý sa má zriadiť. Komisia bude preto v kontexte európskeho semestra naďalej monitorovať pokrok v tejto oblasti.

               (16)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní (1) až (4).

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do ďalej uvedených odporúčaní (1) a (2).

               (18)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a jej program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní (1) a (4).

               (19)

               V rámci Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Ako krajina, ktorej menou je euro, by Írsko malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu v roku 2015. Dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2016. Využiť neočakávané zisky z lepšieho využívania ekonomických a finančných podmienok na zrýchlenie zníženia deficitu a dlhu. Obmedziť existujúce diskrečné právomoci s cieľom zvýšiť výdavkové stropy nad rámec špecifických a vopred stanovených limitov. Rozšíriť daňový základ a preskúmať daňové výdavky vrátane daní z pridanej hodnoty.

               2.

               Prijať opatrenia na zvýšenie nákladovej účinnosti systému zdravotnej starostlivosti napr. prostredníctvom zníženia výdavkov na patentované lieky a postupného zavádzania primeranej praxe predpisovania liekov. Zaviesť financovanie založené na činnosti v rámci celého systému verejných nemocníc.

               3.

               Podniknúť kroky na zvýšenie pracovnej intenzity domácností a na riešenie rizika chudoby detí obmedzením odnímania dávok a doplnkových platieb pri návrate do zamestnania a prostredníctvom lepšieho prístupu k cenovo dostupnej celodennej starostlivosti o deti.

               4.

               Dokončiť trvalé reštrukturalizačné riešenia pre veľkú väčšinu hypotekárnych nedoplatkov do konca roku 2015 a posilniť monitorovacie opatrenia centrálnej banky Írska. Zabezpečiť, aby reštrukturalizačné riešenia týkajúce sa úverov pre ohrozené MSP a zvyškových komerčných úverov na nehnuteľnosti boli udržateľné, a to prostredníctvom ďalšieho posudzovania výkonnosti bánk v porovnaní s ich vlastnými cieľmi. Podniknúť potrebné kroky s cieľom zabezpečiť uvedenie centrálneho úverového registra do roku 2016 do prevádzky.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 29).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 27. marca 2014 o spoločných pravidlách a minimálnych štandardoch na ochranu dôvernosti štatistických informácií, ktoré zhromaždila Európska centrálna banka za pomoci národných centrálnych bánk (ECB/2014/14)

text:
               18.6.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 186/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 27. marca 2014
   o spoločných pravidlách a minimálnych štandardoch na ochranu dôvernosti štatistických informácií, ktoré zhromaždila Európska centrálna banka za pomoci národných centrálnych bánk
   (ECB/2014/14)
   2014/C 186/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, najmä na článok 5, článok 121, článok 143 a článok 38,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho články 8, 8a a 8b,
   keďže:

               (1)

               Usmernenie ECB/1998/NP28 (2) ustanovuje všeobecné pravidlá a minimálne štandardy požadované článkom 8 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2533/98, ktorý zabezpečuje základnú úroveň ochrany dôverných štatistických informácií, ktoré Európska centrálna banka (ECB) zbiera s pomocou národných centrálnych bánk Eurosystému.

               (2)

               V tejto súvislosti, zatiaľ čo sa uznáva, že štatistické informácie potrebné na plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie nie sú rovnaké pre členské štáty, ktorých menou je euro a pre členské štáty s výnimkou, sa článok 5 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky uplatňuje na všetky členské štáty; keďže táto skutočnosť spolu s článkom 5 Zmluvy o Európskej únii znamenajú povinnosť navrhnúť a implementovať na vnútroštátnej úrovni všetky opatrenia, ktoré členské štáty považujú za primerané na zber štatistických informácií potrebných na plnenie požiadaviek ECB na štatistické vykazovanie a na včasnú prípravu v oblasti štatistiky, aby členské štáty s výnimkou mohli prijať euro. (3)

               (3)

               Výmena dôverných štatistických informácií medzi členmi Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) pri plnení úloh ESCB je čoraz viac potrebná.

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.

      Uplatňovanie usmernenia ECB/1998/NP28

   Adresáti tohto odporúčania by vo vzťahu k dôverným informáciám prijatým od iného člena ESCB mali uplatňovať ustanovenia vymedzené v usmernení ECB/1998/NP28 a tento postup by mali potvrdiť formou zmluvy uzavretej s ostatnými členmi ESCB.
   II.

      Záverečné ustanovenia

               1.

               Toto odporúčanie je určené národným centrálnym bankám členských štátov, ktorých menou nie je euro v rozsahu, v akom je uplatniteľné a v akom sa tieto národné centrálne banky zúčastňujú na prenose dôverných štatistických informácií v rámci ESCB.

               2.

               Toto odporúčanie sa uplatňuje od 1. apríla 2014.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 27. marca 2014.

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

      (2)  Usmernenie ECB/1998/NP28 z 22. decembra 1998 o spoločných pravidlách a minimálnych štandardoch na ochranu dôvernosti jednotlivých štatistických informácií, ktoré zhromaždila Európska centrálna banka za pomoci národných centrálnych bánk (Ú. v. ES L 55, 24.2.2001, s. 72).

      (3)  Pozri bod odôvodnenia 17 nariadenia (ES) č. 2533/98.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2014
   2014/C 247/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2013, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgicka na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej bolo Belgicko uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Belgicko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť si naďalej zasluhuje najmä vývoj v oblasti vonkajšej konkurencieschopnosti tovarov, keďže pretrvávajúce zhoršovanie tohto ukazovateľa by mohlo ohroziť makroekonomickú stabilitu.

               (8)

               Belgicko 30. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability na rok 2014 je dosiahnuť štrukturálne vyrovnaný rozpočet do roku 2016 a dosiahnuť strednodobý cieľ v nasledujúcom roku. V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ vo výške 0,75 % HDP, čo odzrkadľuje ciele Paktu stability a rastu, ale jeho naplnenie sa odkladá na rok 2017, o jeden rok neskôr, ako bolo uvedené v minuloročnom programe stability. Plánovaný ročný pokrok k strednodobému cieľu je v súlade s úpravami požadovanými v Pakte stability a rastu. Podľa programu stability sa v rámci programového obdobia vo všeobecnosti dodržala referenčná hodnota výdavkov. Dlh je nad úrovňou referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve (60 % HDP), a to konkrétne na úrovni 101,5 % HDP v roku 2013 a podľa programu stability sa očakáva, že bude postupne klesať na zhruba 93 % HDP v roku 2017. Vo všeobecnosti sú ciele programu stability v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability a ktorý vypracovala nezávislá inštitúcia (Federálny úrad pre plánovanie), je realistický. Prognózy rastu sa približujú jarnej prognóze útvarov Komisie na rok 2014. Fiškálna trajektória ešte nie je podporená opatreniami. Z prognózy Komisie nevyplýva žiadne štrukturálne zlepšenie v roku 2014 a za zvyčajného predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2015 očakáva štrukturálne zhoršenie. Ohrozuje to naplnenie cieľa a mohlo by to viesť k výraznej odchýlke od postupu úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v období rokov 2014 – 2015. Okrem toho Belgicko podľa prognózy Komisie nedodrží dlhové pravidlo v roku 2014 ani v roku 2015. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že v roku 2013 Belgicko znížilo svoj deficit verejných financií pod 3 % HDP udržateľným spôsobom, ale od roku 2014 mu hrozí, že sa výrazne odchýli od požiadaviek preventívnej časti paktu.

               (10)

               Belgicko dosiahlo značný pokrok v zavádzaní štrukturálnejších mechanizmov koordinácie. Dohodou o spolupráci o fiškálnej koordinácii uzatvorenej na konci roku 2013 sa zavádza pravidlo vyrovnaného štrukturálneho rozpočtu (vymedzeného v súlade so strednodobým cieľom) na úrovni verejnej správy, ako sa to vyžaduje vo fiškálnej dohode. Okrem toho formalizuje zavedenú koordinačnú prax, a to i) formalizovaním úlohy medzivládneho Poradného výboru v tomto procese a ii) zvýraznením poradnej úlohy Vysokej finančnej rady. Okrem toho dohoda predpokladá posilnenie monitorovacej úlohy vysokej rady prostredníctvom zavedenia jednoznačných nápravných mechanizmov v prípade výraznej odchýlky od dohodnutých cieľov. Na to, aby sa ciele po roku 2014 stali záväznými, budú možno potrebné dodatočné opatrenia.

               (11)

               Aj keď sa Belgicku podarilo zabrzdiť rast pomeru verejného dlhu k HDP, zaťaženie verejného dlhu vo výške 101,5 % HDP je vysoké a existujú značné povinnosti a budúce záväzky vyplývajúce z nárokov v oblasti dôchodkov. Ak sa majú dodržať, a ak je zároveň cieľom udržať si vysokú životnú úroveň, vývoj v oblasti rozpočtových nákladov sa musí v budúcnosti obmedziť, musí sa zvýšiť miera hospodárskej aktivity obyvateľstva a miera zamestnanosti a musí sa zlepšiť medzinárodná konkurencieschopnosť. Belgicko čelí dôležitým výzvam vo všetkých spomenutých oblastiach. Belgicko síce urobilo kroky správnym smerom, ktoré v nasledujúcich rokoch prinesú výsledky, ale budú potrebné ambicióznejšie opatrenia, tým skôr, že aj u obchodných partnerov sa uskutočňujú reformy.

               (12)

               Celková úroveň zdaňovania v Belgicku patrí medzi najvyššie v Únii a daňové zaťaženie je výrazne naklonené na stranu zdanenia práce, čo má za následok jedno z najväčších daňovo-odvodových zaťažení v Únii. Viaceré špecifické prvky daňového systému sú škodlivé pre životné prostredie, napríklad daňové zaobchádzanie so služobnými vozidlami. Prijali sa určité cielené opatrenia na zníženie nákladov práce pre konkrétne skupiny a na zníženie medzery medzi hrubými a čistými mzdami v dolnej časti príjmovej škály. Neuskutočnil sa však žiadny výrazný posun daňovo-odvodového zaťaženia k základom, ktoré by boli menej škodlivé pre rast. Začali sa prvé úvahy o komplexnej daňovej reforme, ktorá by mala uľahčiť dosiahnutie udržateľnosti verejných financií, podporiť konkurencieschopnosť a rast zamestnanosti a šetriť životné prostredie. Taká komplexná daňová reforma by obsahovala posun od zdanenia práce, zjednodušenie daňového systému, zvýšenie efektívnosti DPH, rozšírenie daňových základov, zníženie daňových výdavkov, uzatvorenie medzier v právnych predpisoch a postupné rušenie dotácií škodlivých pre životné prostredie.

               (13)

               Belgicko čelí veľmi výraznému predpokladanému vplyvu starnutia obyvateľstva, kde sa predpokladá, že náklady súvisiace so starnutím stúpnu v období rokov 2010 až 2060 o viac než 8 % HDP, a to najmä z dôchodkov a dlhodobej starostlivosti. Nedávno začatá reforma sociálneho zabezpečenia pre starších ľudí by mala mať kladný vplyv na ich zamestnanosť. Na dosiahnutie fiškálnej udržateľnosti je kvôli veľkosti tohto problému predsa len potrebné dodatočné úsilie. Toto úsilie musí zohľadňovať potrebu zachovať primeranosť režimov starobného sociálneho zabezpečenia. Sú potrebné opatrenia na prepojenie veku odchodu do dôchodku s vývojom strednej dĺžky života, zníženie medzery medzi zákonom stanoveným a skutočným vekom odchodu do dôchodku, ako aj opatrenia na zvýšenie nákladovej účinnosti verejných výdavkov na dlhodobú starostlivosť.

               (14)

               Belgicko sa potýka s chronicky nedostatočným využívaním pracovnej sily. Miera hospodárskej aktivity obyvateľstva a miera zamestnanosti sú pod priemerom EÚ a stagnujú, pričom podiel dlhodobej nezamestnanosti na celkovej nezamestnanosti zostáva vysoký. Vo väčšine prípadov vysoké daňovo-odvodové zaťaženie práce prostredníctvom interakcie so systémom dávok vytvára značnú nezamestnanosť a pasce nečinnosti pre väčšinu kategórií zamestnancov. Prijali sa síce opatrenia na zníženie pascí nezamestnanosti pre ľudí s nízkymi príjmami, pasca sa však pre väčšinu iných kategórií rozšírila a pasce nečinnosti stále pretrvávajú. Tým, že náklady práce zostávajú vysoké, náborové politiky zvyčajne minimalizujú riziko a trestajú cudzích na trhu práce, ako sú mladí ľudia, nízkokvalifikovaní pracovníci a osoby z prostredia migrantov, v prípade ktorých sa spolu so staršími pracovníkmi vykazuje miera účasti na trhu práce, ktorá je značne pod priemerom EÚ. Silná ochrana účastníkov na trhu práce, na základe ktorej zmena zamestnania so sebou prináša stratu nárokov (napr. na odstupné, predčasný odchod do dôchodku, dávky súvisiace so služobným vekom), odrádza od profesijnej mobility medzi zamestnaniami a odvetviami. Takáto zotrvačnosť spôsobuje, že aktívne politiky trhu práce sú v Belgicku pomerne neúčinné, a vedie k situácii, kde popri vysokej nezamestnanosti v niektorých oblastiach a odvetviach existujú napätia na trhu práce a nedostatok zručností, ktorý bráni rastu, v iných oblastiach. Nezamestnanosť mladých ľudí počas minulého roka výrazne stúpla, s veľkými rozdielmi medzi regiónmi a jednotlivými skupinami. Riešenie štrukturálneho problému nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami sa bude musieť skombinovať s bojom proti naliehavému problému predčasného ukončenia školskej dochádzky a ukončovania štúdia mladými ľuďmi bez kvalifikácie. Šiesta štátna reforma ponúka príležitosť zlepšiť efektívnosť a cielenosť politík zamestnanosti za predpokladu, že sa optimalizuje spolupráca medzi federálnou a regionálnou úrovňou.

               (15)

               Belgicko aj naďalej zažíva čoraz horšiu konkurencieschopnosť, a to aj v oblasti nenákladových aspektov. Slabne predovšetkým medzinárodná konkurencieschopnosť výroby, čo sa odráža na čoraz menších maržiach výrobcov a strate pracovných miest. Belgicko bolo tradične závislé od indexácie miezd, aby si mohlo zachovať kúpnu silu. Prekročenia v celkovom raste miezd sa však naprávajú neskoro a v nedostatočnej miere. Okrem toho ústredná mzdová norma vždy nedovoľuje, aby sa dostatočne zohľadnil vývoj odvetvovej produktivity a podmienky na miestnych trhoch práce. V dôsledku toho rástli mzdy rýchlejšie ako produktivita, čo viedlo k strate pracovných miest a konkurencieschopnosti. V spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou by Belgicko malo reformovať svoj systém tvorby miezd, aby sa zohľadnilo väčšie odvetvové mzdové rozpätie a mzdy sa lepšie zosúladili s vývojom produktivity. Ceny v maloobchodnom sektore zostávajú stále vyššie ako v susedných krajinách, zatiaľ čo obmedzenia v oblasti odborných služieb bránia rozvoju inovačných podnikateľských modelov a obmedzujú investície. Distribučné sadzby za elektrickú energiu aj naďalej patria medzi najvyššie v Európe a ich plánovaná regionalizácia prispieva k neistote týkajúcej sa budúceho vývoja distribučných nákladov pre koncových používateľov, pretože v súčasnosti zmrazené sadzby nepokrývajú zvyšujúce sa náklady distribútorov. Ak si má Belgicko zachovať vysoké mzdy a zároveň vytvárať nové pracovné miesta, musí na svetových trhoch vytvárať a predávať sofistikovanejšie výrobky a výrobky s vyššou pridanou hodnotnou ako dnes. V Belgicku chýbajú rýchlo rastúce firmy v inovatívnych odvetviach. Podpora inovácií je dobre rozvinutá a vzťahuje sa na celý inovačný cyklus, ale stala sa zložitou a je roztrieštená. Zvyšovanie množstva činností s vysokou pridanou hodnotou často brzdí nedostatok kvalifikovaných ľudských zdrojov.

               (16)

               Očakáva sa, že Belgicko nesplní svoj cieľ zníženia emisií skleníkových plynov o 15 % do roku 2020 v odvetviach, ktoré nepokrýva systém obchodovania s emisiami EÚ, aspoň nie bez toho, aby sa spoliehalo na mechanizmy flexibility. Aj keď sa uskutočňujú určité iniciatívy, chýba im jednotný smer a kombinovaný vplyv opatrení na znižovanie emisií, najmä v odvetví dopravy a stavebníctve, zostáva nejasný. Zníženie DPH na elektrickú energiu by mohlo v tejto súvislosti ešte viac podkopať úsilie. Rokovania o spolupráci a dohoda o rozdelení bremena medzi federálnym štátom a regiónmi sa nepremietli do jasného rozdelenia úsilia. V porovnaní s väčšinou iných krajín predstavuje preťaženie ciest veľkú záťaž pre belgické hospodárstvo. Závažnosť problému si vyžaduje komplexnú reakciu v oblasti politiky, ktorá by zohľadnila potenciál časovo odlíšených poplatkov za preťaženie ciest, preskúmala priaznivé daňové zaobchádzanie so služobnými vozidlami a kartami na čerpanie pohonných hmôt na súkromné účely a zvýšila by efektívnosť verejnej dopravy.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

               (19)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2, 4, a 5.

               (20)

               V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Ako krajina, ktorej menou je euro, Belgicko by malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Po náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 v kontexte vznikajúcej medzery 0,5 % HDP na základe jarnej prognózy útvarov Komisie na rok 2014, čo naznačuje riziko značnej odchýlky vzhľadom na požiadavky preventívnej časti Paktu stability a rastu. V roku 2015 výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu a zabezpečiť tak požadovanú úpravu 0,6 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, čo by takisto zabezpečilo dodržanie dlhového pravidla. Následne na to presadzovať plánovanú ročnú štrukturálnu úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, až kým sa nedosiahne strednodobý cieľ, v súlade s požiadavkou každoročnej štrukturálnej úpravy najmenej 0,5 % HDP a v prípade potreby za dobrých hospodárskych podmienok aj viac, s cieľom zaručiť, že sa dodrží dlhové pravidlo, aby sa zabezpečila udržateľná klesajúca tendencia vysokého pomeru dlhu verejnej správy. Zabezpečiť, aby všetky úrovne verejnej správy vyvážene prispievali k plneniu fiškálnych pravidiel vrátane pravidla vyrovnaného štrukturálneho rozpočtu prostredníctvom záväzného nástroja obsahujúceho explicitný prehľad cieľov v rámci strednodobého plánovania.

               2.

               Zlepšiť vyváženosť a spravodlivosť celkového daňového systému a pripraviť komplexnú daňovú reformu, ktorá umožní posun od zdanenia práce k základom väčšmi podporujúcim rast, zjednodušenie daňového systému, odstránenie medzier v právnych predpisoch, zvýšenie efektívnosti DPH, rozšírenie daňových základov, zníženie daňových výdavkov a postupné rušenie dotácií škodlivých pre životné prostredie.

               3.

               Obmedziť rast budúcich vládnych výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ktoré sa týkajú najmä dôchodkov a dlhodobej starostlivosti, pomocou zintenzívnenia úsilia o zníženie medzery medzi skutočným a zákonom stanoveným vekom odchodu do dôchodku, urýchleného zníženia možností predčasného odchodu do dôchodku, podporou aktívneho starnutia, zosúladením odchodu do dôchodku so zmenami v strednej dĺžke života a zlepšenia nákladovej účinnosti verejných výdavkov na dlhodobú starostlivosť.

               4.

               Zvýšiť účasť na trhu práce, a to predovšetkým pomocou zníženia finančných faktorov, ktoré znižujú motiváciu pracovať, zvýšenia prístupu k trhu práce pre znevýhodnené skupiny, ako sú mladí ľudia a osoby z prostredia migrantov, zlepšenia profesijnej mobility a riešenia nedostatku zručností a nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami, ako aj predčasného ukončenia školskej dochádzky. Posilniť partnerstvá verejných orgánov, verejných služieb zamestnanosti a vzdelávacích inštitúcií v celej krajine s cieľom poskytnúť včasnú a cielenú podporu mladým ľuďom.

               5.

               Obnoviť konkurencieschopnosť, a to pokračovaním v reforme systému stanovovania miezd v spolupráci so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou, vrátane indexácie miezd. Zabezpečiť, aby vývoj miezd odrážal vývoj produktivity na odvetvovej a/alebo firemnej úrovni, ako aj hospodárske okolnosti a aby v prípade potreby obsahoval účinné automatické úpravy, a to pomocou posilnenia hospodárskej súťaže v maloobchodnom sektore, odstránenia nadmerných obmedzení v oblasti služieb vrátane odborných služieb, riešenia rizika ďalšieho zvyšovania nákladov na distribúciu energie, podporou inovácií prostredníctvom efektívnych stimulačných programov a znížených administratívnych prekážok, a pomocou uskutočňovania koordinovaných politík vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré riešia pretrvávajúci nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a regionálne rozdiely v predčasnom ukončení školskej dochádzky.

               6.

               Zabezpečiť, aby sa do roku 2020 splnili ciele znižovania emisií skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, predovšetkým v stavebníctve a doprave. Zabezpečiť, aby sa príspevok dopravy zosúladil s cieľom zníženia preťaženia ciest. Dohodnúť sa na jasnom rozdelení úsilia a bremena medzi federálnymi a regionálnymi orgánmi.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 5.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady z  15. februára 2011 o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky

text:
               22.2.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 56/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 15. februára 2011
   o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
   2011/C 56/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 283 ods. 2 a článok 139 ods. 2 písm. h), a články 11.2 a 42.3 Protokolu o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky,
   TÝMTO ODPORÚČA EURÓPSKEJ RADE:
   Vymenovať pána Petra PRAETA za člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov s účinnosťou od 1. júna 2011.

      V Bruseli 15. februára 2011

            Za Radu

            predseda

         MATOLCSY Gy.


title: Odporúčanie Komisie z  3. októbra 2008 o aktívnom začleňovaní osôb vylúčených z trhu práce [oznámené pod číslom K(2008) 5737]

text:
               18.11.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 307/11

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 3. októbra 2008
   o aktívnom začleňovaní osôb vylúčených z trhu práce
   [oznámené pod číslom K(2008) 5737]
   (2008/867/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Rešpektovanie ľudskej dôstojnosti je hlavnou zásadou Európskej únie, ktorej cieľmi sú podpora úplnej zamestnanosti a sociálny pokrok, boj proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podpora sociálnej spravodlivosti a sociálnej ochrany. V súlade s článkom 137 ods. 1 písm. h) zmluvy Spoločenstvo podporuje a dopĺňa činnosti členských štátov pri integrácii osôb vylúčených z trhu práce. V článku 34 Charty základných práv Európskej únie sa stanovuje právo na sociálnu pomoc a pomoc pri bývaní s cieľom zabezpečiť dôstojnú existenciu všetkých osôb, ktoré nemajú dostatok prostriedkov.

               (2)

               Odporúčanie Rady 92/441/EHS z 24. júna 1992 o spoločných kritériách týkajúcich sa dostatočných prostriedkov a sociálnej pomoci v systémoch sociálnej ochrany (1) zostáva referenčným nástrojom politiky Spoločenstva v súvislosti s chudobou a sociálnym vylúčením, ktorý je naďalej relevantný, hoci na jeho úplnú implementáciu je potrebné urobiť viac.

               (3)

               Od roku 1992 existujú nové politické nástroje. K takýmto nástrojom patrí otvorená metóda koordinácie v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začleňovania, ktorej cieľom je aktívne sociálne začlenenie všetkých osôb, ktoré sa má dosiahnuť prostredníctvom podpory účasti na trhu práce a boja proti chudobe a vyčleneniu najviac marginalizovaných osôb a skupín (2). Ďalším nástrojom je európska stratégia zamestnanosti, ktorej cieľom je okrem iného posilniť sociálne začleňovanie, bojovať proti chudobe, zabrániť vylúčeniu z trhu práce a podporiť integráciu znevýhodnených osôb na trhu práce (3).

               (4)

               Pretrvávajúca chudoba a nezamestnanosť a čoraz zložitejšie viacnásobné znevýhodnenia si vyžadujú komplexné a integrované politiky (4). V záujme modernizácie systémov sociálnej ochrany je potrebné kombinovať primeranú podporu príjmu s prepojením na trh práce a prístupom ku kvalitným službám v rámci integrovanej stratégie aktívneho začleňovania (5). Táto stratégia sa v plnej miere dopĺňa s prístupom flexiistoty, pričom sa zameriava na osoby vylúčené z trhu práce. Prispieva k lisabonskej stratégii tým, že uľahčuje aktiváciu a mobilitu pracovnej sily a predstavuje stavebný kameň sociálnej dimenzie v rámci stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ (6).

               (5)

               Pri postupnom vykonávaní tohto odporúčania by sa mali zohľadniť vnútroštátne priority a dostupnosť finančných zdrojov.

               (6)

               Toto odporúčanie a uplatňovanie v ňom stanovených spoločných zásad sa nedotýka uplatňovania práva Spoločenstva vrátane pravidiel štátnej pomoci a všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (7) a pravidiel Spoločenstva o udeľovaní verejných zákaziek.

               (7)

               V súlade so zásadou subsidiarity sú členské štáty zodpovedné za stanovenie výšky podpory príjmu a za stanovenie vhodného súboru opatrení vzhľadom na rozdielne situácie a potreby na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni,

         TÝMTO ODPORÚČA, ŽE ČLENSKÉ ŠTÁTY BY MALI:
   1.   Navrhnúť a realizovať integrovanú komplexnú stratégiu aktívneho začleňovania osôb vylúčených z trhu práce, ktorá je kombináciou primeranej podpory príjmu, inkluzívnych trhov práce a prístupu ku kvalitným službám. Politiky aktívneho začleňovania by mali uľahčiť integráciu do udržateľného kvalitného zamestnania osôb, ktoré môžu pracovať, a poskytnúť prostriedky postačujúce na dôstojný život spolu s podporou sociálnej účasti pre osoby, ktoré nemôžu.
   2.   Zabezpečiť účinnosť integrovaných politík aktívneho začleňovania prostredníctvom:

               a)

               komplexného návrhu politiky, v ktorom je stanovená správna kombinácia troch línií stratégie aktívneho začleňovania a v ktorom sa zohľadňuje ich spoločný vplyv na sociálno-ekonomickú integráciu znevýhodnených osôb a ich možné vzájomné vzťahy vrátane synergií a kompromisov;

               b)

               integrovanej realizácie troch línií stratégie aktívneho začlenenia na účinné riešenie rôznorodých príčin chudoby a sociálneho vylúčenia a zlepšenie koordinácie medzi verejnými agentúrami a útvarmi, ktoré vykonávajú politiky aktívneho začleňovania;

               c)

               politickej koordinácie miestnych, regionálnych, celoštátnych orgánov a orgánov EÚ vzhľadom na ich osobitné úlohy, kompetencie a priority;

               d)

               aktívnej účasti všetkých ostatných relevantných aktérov vrátane osôb postihnutých chudobou a sociálnym vylúčením, sociálnych partnerov, mimovládnych organizácií a poskytovateľov služieb na vypracúvaní, realizácii a hodnotení stratégií.

         3.   Zabezpečiť, aby politiky aktívneho začleňovania:

               a)

               podporovali implementáciu základných práv;

               b)

               presadzovali rodovú rovnosť a rovnaké príležitosti pre všetkých;

               c)

               zohľadňovali zložitosť viacnásobných znevýhodnení a osobitné situácie a potreby rôznych zraniteľných skupín;

               d)

               náležite zohľadňovali miestne a regionálne podmienky a zlepšovali územnú súdržnosť;

               e)

               boli v súlade s prístupom k sociálnej politike a politike zamestnanosti založených na životnom cykle, aby mohli podporiť solidaritu medzi generáciami a zabrániť prenášaniu chudoby z generácie na generáciu.

         4.   Organizovať a realizovať integrované politiky aktívneho začleňovania podľa nasledujúcich spoločných zásad a usmernení pre každú líniu a zároveň rešpektovať zásadu subsidiarity a ich rozdielne situácie, potreby a priority bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie práva Spoločenstva vrátane pravidiel štátnej pomoci a pravidiel Spoločenstva týkajúcich sa zadávania verejných zákaziek.
   a)   Primeraná podpora príjmu
   Uznať základné právo jednotlivca na prostriedky a sociálnu pomoc, ktoré sú dostatočné na to, aby človek viedol dôstojný život v rámci komplexného a konzistentného úsilia v boji proti sociálnemu vylúčeniu.

               i)

               V prípade potreby preskúmať systémy sociálnej ochrany podľa spoločných zásad uvedených v časti B odporúčania 92/441/EHS. V súvislosti so stratégiou aktívneho začleňovania by sa právo na dostatočné prostriedky malo viazať na:

                           —

                           aktívnu pripravenosť pracovať alebo zúčastniť sa na odbornom vzdelávaní s cieľom získať prácu v prípade osôb, ktorým takúto aktívnu pripravenosť umožní ich stav, alebo prípadne na podmienku, že sa prijmú opatrenia na sociálno-ekonomickú integráciu iných osôb,

                           —

                           politiky, ktoré sa na vnútroštátnej úrovni považujú za potrebné pre sociálno-ekonomickú integráciu príslušných osôb.

               ii)

               Zabezpečiť implementáciu tohto práva v súlade s praktickými usmerneniami v časti C ods. 1, 2 a 3 odporúčania 92/441/EHS. Najmä pri určovaní zdrojov potrebných na to, aby človek viedol dôstojný život, treba zohľadniť životnú úroveň a cenovú úroveň podľa druhu a veľkosti domácnosti v príslušnom členskom štáte s použitím vhodných národných ukazovateľov. V rámci aktívneho začleňovania by sa mala pre osoby, ktorým ich stav umožňuje pracovať, zabezpečiť stimulácia hľadať si zamestnanie a mali by sa upraviť a doplniť sumy na splnenie osobitných potrieb.

         b)   Inkluzívne trhy práce
   Prijať opatrenia, ktoré sa vzťahujú na osoby, ktorým ich stav umožňuje pracovať, s cieľom zabezpečiť, aby dostali účinnú pomoc pri vstupe alebo opätovnom vstupe do zamestnania a zotrvaní v zamestnaní, ktoré zodpovedá ich pracovnej spôsobilosti.

               i)

               Presadzovať tieto spoločné zásady v súvislosti so stratégiami aktívneho začleňovania:

                           —

                           reagovať na potreby osôb vylúčených z trhu práce s cieľom uľahčiť ich postupnú opätovnú integráciu do spoločnosti a na trh práce a zlepšiť ich zamestnateľnosť,

                           —

                           prijať potrebné opatrenia na podporu inkluzívnych trhov práce s cieľom zabezpečiť, aby bol prístup k zamestnaniu príležitosťou pre všetkých,

                           —

                           podporiť kvalitné pracovné miesta vrátane odmeňovania a dávok, pracovných podmienok, ochrany zdravia a bezpečnosti, prístupu k celoživotnému vzdelávaniu a kariérnych vyhliadok najmä s cieľom zabrániť „chudobe napriek zamestnaniu“,

                           —

                           odstrániť segmentáciu trhu práce prostredníctvom podpory udržania pracovných miest a postupu v zamestnaní.

               ii)

               Uplatňovať tieto zásady pomocou nasledujúcich praktických usmernení:

                           —

                           rozšíriť a zlepšiť investície do ľudského kapitálu prostredníctvom integračných opatrení v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy vrátane účinných stratégií celoživotného vzdelávania; prispôsobiť systémy vzdelávania a odbornej prípravy v dôsledku nových požiadaviek na odbornú spôsobilosť a potreby digitálnych zručností,

                           —

                           aktívne a preventívne opatrenia týkajúce sa trhu práce vrátane prispôsobených, individuálnych a flexibilných služieb a podpory, ku ktorým patrí včasná identifikácia potrieb, pomoc pri hľadaní práce, poradenstvo a odborná príprava a motivácia aktívne si hľadať zamestnanie,

                           —

                           priebežne skúmať motivujúce a demotivujúce stimuly vyplývajúce z daňových systémov a systémov sociálneho zabezpečenia vrátane riadenia a podmienenosti dávok a významného zníženia vysokých účinných marginálnych sadzieb dane, najmä pre osoby s nízkymi príjmami, a súčasne zabezpečiť primerané úrovne sociálnej ochrany,

                           —

                           podporovať sociálnu ekonomiku a chránené zamestnávanie ako dôležitý zdroj prvých zamestnaní pre znevýhodnené osoby, podporovať finančné začleňovanie a mikropôžičky, finančné stimuly pre zamestnávateľov, aby prijímali zamestnancov, vytváranie nových možností zamestnávania v službách, najmä na miestnej úrovni, a zvyšovať informovanosť o inkluzívnych pracovných trhoch,

                           —

                           podporovať prispôsobivosť a poskytovať podporu na pracovnom mieste a vytvoriť priaznivé prostredie vrátane pozornosti venovanej ochrane zdravia a pohody, nediskriminácii a uplatňovaniu pracovného práva v spojení so sociálnym dialógom.

         c)   Prístup ku kvalitným službám
   Realizovať všetky opatrenia s cieľom umožniť dotknutým osobám v súlade s príslušnými vnútroštátnymi predpismi získať primeranú sociálnu podporu prostredníctvom prístupu ku kvalitným službám. Je potrebné prijať opatrenia s cieľom:
   poskytovať služby, ktoré sú rozhodujúce pre podporu aktívnych politík sociálno-ekonomického začleňovania, vrátane služieb sociálnej pomoci, služieb zamestnanosti a služieb odbornej prípravy, podpory pri bývaní a sociálneho bývania, starostlivosti o deti, služieb dlhodobej starostlivosti a zdravotníckych služieb v súlade s nasledujúcimi spoločnými zásadami, ktoré zohľadňujú úlohu miestnych, regionálnych a celoštátnych orgánov, uplatniteľné predpisy Spoločenstva a rozdielne situácie, potreby a želania v členských štátoch:

               —

               geografická dostupnosť, fyzická prístupnosť, cenová dostupnosť,

               —

               solidarita, rovnaké príležitosti pre používateľov služieb a zamestnancov so zohľadnením rôznorodosti používateľov,

               —

               investície do ľudského kapitálu, pracovných podmienok a primeranej materiálnej infraštruktúry,

               —

               komplexné a koordinované služby, skoncipované a poskytované integrovaným spôsobom,

               —

               zapojenie používateľov a individuálne prístupy s cieľom splniť rozdielne potreby jednotlivých osôb,

               —

               monitorovanie, hodnotenie výkonu a výmena osvedčených postupov.

         5.   Zabezpečiť relevantné prostriedky a dávky v rámci opatrení v oblasti sociálnej ochrany; využívať možnosti a zdroje štrukturálnych fondov, najmä Európskeho sociálneho fondu, na podporu opatrení v oblasti aktívneho začleňovania.
   Stanoviť podrobné opatrenia a financovať náklady a organizovať ich správu a vykonávanie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo postupmi.
   Zohľadniť ekonomické a rozpočtové obmedzenia, priority stanovené vnútroštátnymi orgánmi a stav verejných financií s cieľom nájsť správnu rovnováhu medzi pracovnými stimulmi, bojom proti chudobe a trvalými výdavkami z rozpočtu.
   Prijať potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby všetky, aj tie najznevýhodnenejšie osoby boli informované o svojich právach a možnostiach podpory, v prípade potreby s použitím informačných technológií.
   Čo najviac zjednodušiť administratívne postupy a opatrenia na preskúmanie zdrojov a situácií.
   Podľa možnosti zorganizovať v súlade s vnútroštátnymi predpismi mechanizmy pre odvolania v príslušných administratívnych orgánoch a v prípade potreby pred nezávislými tretími stranami, ako napr. na súdoch, ku ktorým by mali mať príslušné osoby ľahký prístup.
   6.   Zlepšiť ukazovatele a informačné systémy s cieľom zlepšiť možnosti tvorby aktuálnych, porovnateľných údajov, ktoré sa vzťahujú na všetky piliere aktívneho začleňovania.
   Monitorovať a hodnotiť politiky aktívneho začleňovania v rámci otvorenej metódy koordinácie na základe úzkej spolupráce medzi Výborom pre sociálnu ochranu a Výborom pre zamestnanosť a s podporou z programu PROGRESS.
   Zabezpečiť súlad s celkovou politikou lisabonskej stratégie v súvislosti s cieľmi sociálnej súdržnosti.
   Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 3. októbra 2008

            Za Komisiu

         Vladimír ŠPIDLA

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 245, 26.8.1992, s. 46.

      (2)  Oznámenie KOM(2005) 706 – Pracujeme spolu, pracujeme lepšie: nový rámec pre otvorenú koordináciu politík sociálnej ochrany a začlenenia v Európskej únii.

      (3)  Rozhodnutie Rady zo 7. júla 2008 o usmerneniach pre politiky zamestnávania v členských štátoch, dokument Rady 10614/2/082008 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (4)  Oznámenia KOM(2007) 620 – Modernizácia sociálnej ochrany na dosiahnutie väčšej sociálnej spravodlivosti a hospodárskej súdržnosti: intenzívnejšie presadzovanie aktívneho začlenenia ľudí najviac vzdialených od trhu práce a KOM(2005) 33 o sociálnom programe.

      (5)  Oznámenie KOM(2006) 44 týkajúce sa konzultácie o opatreniach na úrovni EÚ na podporu aktívneho začlenenia ľudí najviac vzdialených od trhu práce.

      (6)  Oznámenie KOM(2007) 620 – Závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli zo 14. decembra 2007 a orientačná poznámka SPC o aktívnom začleňovaní z 3. júla 2008. Okrem toho pozri najmä: Závery Rady z 5. decembra 2007, dokument 16139/07; stanovisko Výboru regiónov z 18. júna 2008 o aktívnom začleňovaní (dok. CdR 344/2007); stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 27. októbra 2007 o minimálnych sociálnych štandardoch (dok. CESE 892/2007).

      (7)  Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách) (Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3).