				|

		52011SC0826

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Swedenand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Sweden, 2011-2014

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
k národnému programu reforiem Švédska na rok
2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 9 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení k politikám zamestnanosti členských štátov[3],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych
hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie
politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu uprednostniť obnovenie stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženie nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženie nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Švédsko 29. apríla 2011 predložilo aktualizáciu
svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na
obdobie 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. Tieto dva
programy sa posudzovali súčasne.
(6)
Švédske hospodárstvo sa pred hospodárskou krízou
(2008 – 2009) viac ako desaťročie tešilo zo silného rastu
poháňaného domácim dopytom a čistým vývozom. Keďže Švédsko je
hospodárstvo orientované na vývoz s rozsiahlym finančným sektorom, prudký
pokles vonkajšieho dopytu a zmrazenie finančných trhov v roku 2008 ho
výrazne ovplyvnili, v dôsledku čoho v roku 2009 došlo k poklesu HDP vo
výške 5,1 % a k zvýšeniu miery nezamestnanosti z približne 6 % na viac ako 9 %.
Recesia bola vďaka stabilnej východiskovej pozícii bez potrieb
veľkých úprav, pokiaľ ide o domácnosti, bankový a verejný sektor, ako
aj vďaka primeranej monetárnej a fiškálnej politickej reakcii pomerne
krátka a ovplyvnila najmä výrobný sektor orientovaný na vývoz. S oživovaním svetového
obchodu zaznamenalo švédske hospodárstvo veľmi silné a široké oživenie,
pričom reálny HDP zaznamenal v roku 2010 nárast o 5,5 %. Fiškálne saldo
zaznamenalo v dôsledku kombinovaného účinku automatických stabilizátorov a
diskrečných opatrení pokles z prebytku vo výške 3,7 % HDP v roku 2007 na
deficit vo výške 0,9 % HDP v roku 2009 a následne sa v roku 2010 opäť
vrátilo do rovnovážneho stavu.
(7)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného
konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa
Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových
prognóz je viac-menej realistický, s výnimkou roka 2012, keď je príliš
priaznivý. Rozpočtová stratégia vymedzená v aktualizovanom
konvergenčnom programe je primeraná, keďže by sa ňou prispelo k
splneniu strednodobého cieľa Švédska, ktorým je prebytok vo výške 1 % HDP
počas jedného cyklu. Poskytlo by sa tým isté rozmedzie voči
prekročeniu referenčnej hodnoty vo výške 3 % HDP v rámci
akéhokoľvek budúceho poklesu. Program predpokladá rozšírenie celkového
prebytku verejných financií z 0,6 % HDP v roku 2011 na 3,7 % HDP v roku 2014,
ktorý je posledným rokom programu. Toto zlepšenie by bolo spôsobené
predpokladaným silným hospodárskym rastom, pretože v programe sa
v týchto rokoch nepredpokladá žiadne konsolidačné úsilie. Riziká
ohrozujúce rozpočtové ciele sú viac-menej vyvážené. Keďže
predpoveď príjmov predložená v programe je na rok 2011 istým spôsobom
opatrná, rozpočtové výsledky by mohli byť tento rok o niečo
lepšie. S priaznivými makroekonomickými predpokladmi sú však od roku 2012
spojené určité nepriaznivé riziká ohrozujúce rozpočtové prognózy.
Keďže vláda naznačila, že ďalšie expanzívne fiškálne opatrenia
naplánované v návrhu rozpočtu na rok 2011 (vrátane piateho kroku v rámci
zamestnaneckého daňového bonusu pre zárobkovo činné osoby, ďalšieho
zvýšenia prahu pre platbu dane z príjmu, nižšej DPH v prípade
reštauračných služieb a nižšej dane z dôchodkov) by sa mohli – ak na to
existuje dostatočný fiškálny priestor – vykonávať od roku 2012,
existuje riziko procyklickej pozície fiškálnej politiky. Vzhľadom na
demografické prognózy je dôležité, aby Švédsko naďalej plnilo svoj
strednodobý cieľ.
(8)
Súčasná situácia na trhu s
nehnuteľnosťami a hypotekárnom trhu je zdrojom možnej nestability. Po
krátkej a miernej korekcii na vrchole finančnej krízy sa ceny
nehnuteľností vo Švédsku na rozdiel od iných krajín opäť vrátili k
silnej rastúcej tendencii zaznamenávanej od druhej polovice 90. rokov 20.
storočia a v súčasnosti dosahujú rekordne vysokú úroveň. Výrazné
zvýšenie cien nehnuteľností kráča ruka v ruke so zvyšujúcou sa
zadlženosťou domácností, ktorá do konca prvého polroka 2010 predstavovala
približne 170 % disponibilného príjmu, čo je historicky najvyššia hodnota.
Okrem toho sa veľká časť hypotekárneho dlhu vyznačuje
variabilnými sadzbami s nízkou mierou amortizácie. Švédske domácnosti sú v
dôsledku toho obzvlášť citlivé na zvýšenia úrokovej sadzby alebo zhoršenia
situácie v oblasti zamestnanosti. Výrazná korekcia na trhu s
nehnuteľnosťami by mohla mať nepriaznivé dôsledky pre
makroekonomickú stabilitu tým, že domácnosti budú svoju spotrebu držať na
uzde s cieľom vyrovnať svoje rozpočty, a prostredníctvom
rastúcich finančných nákladov švédskych bánk.
(9)
Pokiaľ ide o švédsky trh práce, osoby, ktoré
nie sú občanmi EÚ, a mladí ľudia majú v porovnaní s priemerom EÚ
pomerne slabé postavenie. Ďalšie zlepšenie ich postavenia na trhu práce je
nevyhnutné na zvýšenie celkovej miery zamestnanosti a zlepšenie ponuky
pracovných síl z dlhodobého hľadiska, aby sa tak reagovalo na demografické
výzvy spojené so starnúcim obyvateľstvom. Švédska vláda v súčasnosti
vykonáva niekoľko reforiem s cieľom zlepšiť situáciu v oblasti
zamestnanosti oboch skupín, ako napr. zvýšenie prostriedkov na školenia, miesta
na získanie pracovných skúseností, odborné vzdelávanie dospelých,
učňovská odborná príprava a školenia, cielené dotácie na mzdy a
efektívne kurzy švédskeho jazyka. Najnovšie štatistiky ukazujú jasné príznaky
toho, že situácia na švédskom trhu práce sa celkovo zlepšuje, s výnimkou žien
narodených v zahraničí.
(10)
Komisia posúdila konvergenčný program a
národný program reforiem[4]. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-hospodársku politiku vo
Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ, a to vzhľadom na
potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa na
úrovni EÚ poskytnú podnety pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Zastáva názor,
že v programoch sa primerane reaguje na hlavné výzvy, ktorým Švédsko čelí.
Fiškálna stratégia vlády, ktorou je naďalej dodržiavať strednodobý
cieľ, je primeraná, od roku 2012 je však potrebné dbať na to, aby sa
zabránilo príliš voľnej fiškálnej politike v obdobiach priaznivého rastu.
Mali by sa posúdiť riziká makroekonomickej nerovnováhy, najmä tie, ktoré
vyplývajú z rastúcich cien nehnuteľností a zadlženosti domácností. Okrem
toho je potrebné monitorovať a zlepšiť účasť citlivých
skupín na trhu práce, a to najmä mladých ľudí a žien narodených v
zahraničí.
(11)
Vzhľadom na toto posúdenie Rada preskúmala
aktualizáciu konvergenčného programu Švédska na rok 2011 a jej stanovisko[5]
sa odráža najmä v odporúčaní uvedenom v bode 1 v ďalšej časti
textu Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada
preskúmala národný program reforiem Švédska,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v
rokoch 2011 – 2012 prijalo tieto opatrenia:
(1)
Udržiavať fiškálnu politiku na ceste, ktorá
zaisťuje neustále plnenie strednodobého cieľa a ktorou sa zabráni
tomu, aby fiškálna politika zaujala v súčasnej hospodárskej konjunktúre
procyklickú pozíciu.
(2)
Prijať preventívne opatrenia na riešenie
makroekonomických rizík spojených s rastúcimi cenami nehnuteľností a
zadlženosťou domácností vrátane reforiem hypotekárneho systému, regulácie
nájomného, zdaňovania nehnuteľností a stavebných povolení.
(3)
Monitorovať a zlepšovať účasť
mladých ľudí a iných citlivých skupín na trhu práce.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               SEK(2011) 735.
[5]               Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO č. 193/04/COL zo  14. júla 2004  o oznámeniach, lehotách a konzultáciách ustanovených v článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby

text:
               27.4.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 113/10

      ODPORÚČANIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 193/04/COL
   zo 14. júla 2004
   o oznámeniach, lehotách a konzultáciách ustanovených v článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1),
   so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora, a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b),
   so zreteľom na akt uvedený v bode 5cl) prílohy XI k Dohode o EHP a upravený protokolom 1 k Dohode o EHP a sektorálnymi úpravami obsiahnutými v prílohe XI k tejto dohode (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby), a najmä na jeho článok 19 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Podľa nového regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby majú vnútroštátne regulačné orgány povinnosť prispieť k rozvoju vnútorného trhu, okrem iného, vzájomnou spoluprácou a spoluprácou s orgánom transparentným spôsobom tak, aby sa zaistil vývoj jednotnej regulačnej praxe a jednotné uplatňovanie smerníc tvoriacich nový regulačný rámec.

               (2)

               V snahe zaistiť, aby rozhodnutia na vnútroštátnej úrovni nepriaznivo neovplyvňovali fungovanie Dohody o EHP alebo ciele, ktoré sleduje nový regulačný rámec, musia vnútroštátne regulačné orgány oznámiť Dozornému orgánu EZVO (ďalej len „orgán“) a ostatným vnútroštátnym regulačným orgánom vo vnútri Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „EHP“) navrhované opatrenia určené v článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica).

               (3)

               Dodatočnou požiadavkou je, že vnútroštátne orgány musia pre povinnosti, na ktoré sa vzťahuje druhý pododsek článku 8 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES (prístupová smernica), uvedené v bode 5cj) prílohy XI k Dohode o EHP upravenom protokolom 1 k Dohode o EHP a sektorálnymi úpravami obsiahnutými v prílohe XI k tejto dohode, získať povolenie od orgánu, čo predstavuje samostatný proces.

               (4)

               Orgán poskytne vnútroštátnym regulačným orgánom, ak o to požiadajú, príležitosť prerokovať akékoľvek navrhované opatrenie pred jeho formálnym oznámením podľa článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) a článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica). Ak podľa článku 7 ods. 4 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) orgán naznačil, že by navrhované opatrenie podľa neho vytvorilo prekážku v plnení Dohody o EHP, alebo ak má vážne pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s právom EHP, príslušný vnútroštátny regulačný orgán dostane včas príležitosť vysloviť svoje názory v súvislosti s otázkami, ktoré orgán vzniesol.

               (5)

               Smernica 2002/21/ES (rámcová smernica) stanovuje určité záväzné lehoty na posúdenie oznámení podľa článku 7.

               (6)

               S cieľom zjednodušiť a zabezpečiť efektívnosť spolupráce a konzultačného mechanizmu, ktoré stanovuje článok 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) a v záujme právnej istoty sú potrebné jasné pravidlá procesu oznamovania, preskúmania oznámenia orgánom a výpočtu uvedených zákonných lehôt.

               (7)

               Rovnako by bolo užitočné ujasniť procedurálne úpravy v kontexte druhého pododseku článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica).

               (8)

               S cieľom zjednodušiť a urýchliť preskúmanie oznámeného navrhovaného opatrenia je žiaduce, aby vnútroštátne regulačné orgány používali štandardný formát oznámení (ďalej len „súhrnný oznamovací formulár“).

               (9)

               So súhlasom štátov EZVO sa ako pracovný jazyk pri komunikácii medzi štátmi EZVO a orgánom bude používať anglický jazyk. Právo súkromných účastníkov a podnikov predkladať dokumenty v ktoromkoľvek jazyku EHP, ustanovené Dohodou o EHP, tým nie je dotknuté.

               (10)

               V snahe dodržať ciele stanovené v článku 8 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), a najmä s potrebou zaistiť vývoj jednotnej regulačnej praxe a jednotné uplatňovanie tejto smernice, je nevyhnutné, aby sa oznamovací mechanizmus stanovený v jej článku 7 plne dodržiaval a bol čo najviac efektívny.

               (11)

               S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie nového regulačného rámca na celom území EHP a získať plné prínosy zo spolupráce medzi vnútroštátnymi regulačnými orgánmi je potrebné, aby sa zaistil tok informácií medzi obidvoma piliermi EHP, EZVO a ES. Osobitná úprava článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), ktorá je na tento účel obsiahnutá v rozhodnutí spoločného výboru EHP č. 11/2004, stanovuje, že „Výmena informácií medzi vnútroštátnymi regulačnými orgánmi štátov EZVO na jednej strane a vnútroštátnymi regulačnými orgánmi členských štátov ES na druhej strane musí prejsť cez Dozorný orgán EZVO a Komisiu.“

               (12)

               Komunikačný výbor EZVO zaujal priaznivé stanovisko v súlade s článkom 22 ods. 2 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica),

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY:

               1.

               Pojmy definované v smernici 2002/21/ES (rámcová smernica) a osobitných smerniciach mali rovnaký význam pri použití v tomto odporúčaní. Okrem toho:

                           —

                           „Odporúčanie o relevantných trhoch“ znamená odporúčanie orgánu 194/04/COL o príslušných výrobkových trhoch a trhoch služieb v sektore elektronickej komunikácie podliehajúcich regulácii ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby,

                           —

                           „Oznámenie“ znamená oznámenie vnútroštátneho regulačného orgánu o navrhovanom opatrení adresované orgánu podľa článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) alebo žiadosť podľa druhého pododseku článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica), sprevádzané súhrnným formulárom oznámenia ustanoveným v tomto odporúčaní (príloha I).

               2.

               Oznámenia sa budú podľa možnosti realizovať elektronickou formou.
               Orgán bude prevádzkovať elektronický systém na prijímanie oznámení. V tomto prípade budú vnútroštátne regulačné orgány používať výhradne tento systém.
               Elektronicky odosielané dokumenty sa budú považovať za doručené adresátovi v deň odoslania alebo postúpenia elektronickému systému.
               Oznámenia a podporné dokumenty, ktoré sú predmetom bodu 6, sa budú registrovať v poradí, v akom boli prijaté.

               3.

               Oznámenia nadobudnú účinnosť v deň, keď ich orgán zaregistruje (ďalej len „deň registrácie“). Dňom registrácie bude deň, keď orgán prijme úplné oznámenie.
               Oznam o dni registrácie oznámenia, o predmete oznámenia a prijatej podpornej dokumentácii bude uvedený na internetovej stránke orgánu a zaslaný elektronicky všetkým vnútroštátnym regulačným orgánom.

               4.

               Navrhované vnútroštátne opatrenia spolu s odôvodnením, na ktorom sa opatrenie zakladá, ako i súhrnný formulár oznámenia by mali byť v anglickom jazyku.

               5.

               K navrhovaným opatreniam oznamovaným vnútroštátnym regulačným orgánom by mala byť priložená dokumentácia potrebná na to, aby orgán mohol vykonať svoje úlohy. Navrhované opatrenia by mali byť dostatočne zdôvodnené.

               6.

               Oznámenia by mali obsahovať (podľa vhodnosti):

                           a)

                           príslušný výrobkový trh alebo trh služieb,

                           b)

                           príslušný zemepisný trh,

                           c)

                           hlavný(-é) podnikateľský(-é) subjekt(-y) aktívne pôsobiaci(-e) na relevantnom trhu,

                           d)

                           výsledky analýzy relevantného trhu, najmä zistenia týkajúce sa existencie alebo neexistencie efektívnej konkurencie na ňom, spolu s odôvodnením,

                           e)

                           prípadne podnikateľský(-é) subjekt(-y) označený(-é) ako majúci(-e), či už jednotlivo, alebo spoločne s inými, významnú trhovú silu v zmysle článku 14 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) spolu s odôvodnením, dôkazy a/alebo akékoľvek iné vecné informácie podporujúce takéto označenie,

                           f)

                           výsledky predchádzajúcej verejnej konzultácie, ktorú uskutočnil vnútroštátny regulačný orgán,

                           g)

                           stanovisko vnútroštátneho orgánu pre hospodársku súťaž, ak je k dispozícii,

                           h)

                           prvky, ktoré preukazujú, že v čase oznámenia orgánu sa prijali náležité kroky na oznámenie navrhovaného opatrenia vnútroštátnym regulačným orgánom vo všetkých ostatných EZVO štátoch EHP, pokiaľ elektronický systém prevádzkovaný orgánom nezabezpečuje takéto oznámenie,

                           i)

                           v prípade oznámenia navrhovaných opatrení, ktoré spadajú do rozsahu článku 5 alebo článku 8 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) alebo článku 16 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES (smernica univerzálnej služby) (2), osobitnú(-é) regulačnú(-é) povinnosť(-ti) navrhnutú(-é) s cieľom riešiť nedostatok efektívnej konkurencie na príslušnom relevantnom trhu alebo, v prípade, že sa relevantný trh považuje za efektívne konkurenčný a takéto povinnosti sa už voči nemu zaviedli, opatrenia na stiahnutie týchto povinností.

               7.

               Pokiaľ navrhnuté opatrenie definuje na účely trhovej analýzy príslušný trh, ktorý sa líši od trhov uvedených v odporúčaní o relevantných trhoch, vnútroštátne regulačné orgány by mali poskytnúť dostatočné odôvodnenie, pokiaľ ide o kritériá, na ktorých sa táto definícia trhu zakladá.

               8.

               Oznámenia realizované v súlade s druhým odsekom článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) by mali tiež obsahovať zodpovedajúce odôvodnenie, pokiaľ ide o dôvody zavedenia povinností odlišných od povinností vymenovaných v jej článkoch 9 až 13 pre prevádzkovateľov s významnou trhovou silou.

               9.

               Oznámenia, ktoré spadajú do rozsahu článku 8 ods. 5 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica), by mali tiež obsahovať zodpovedajúce odôvodnenie, pokiaľ ide o dôvody, pre ktoré sa zamýšľané opatrenia požadujú s cieľom dodržať medzinárodné záväzky.

               10.

               Oznámenia obsahujúce príslušné informácie v zmysle bodu 6 sa budú pokladať za úplné. V prípade neúplných informácií, vrátane dokumentov obsiahnutých v oznámení, pokiaľ ide o podstatné informácie, orgán do piatich dní od doručenia informuje príslušný vnútroštátny regulačný orgán a upresní, do akej miery považuje oznámenie za neúplné. Oznámenie nebude zaregistrované, kým príslušný vnútroštátny regulačný orgán neposkytne potrebné informácie. V takýchto prípadoch na účely článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) oznámenie nadobudne účinnosť v deň, keď orgán získa úplné informácie.

               11.

               Bez toho, aby bol dotknutý bod 6, po registrácii oznámenia orgán v súlade s článkom 5 ods. 2 nariadenia 2002/21/ES (rámcová smernica) môže vyžiadať od príslušného vnútroštátneho regulačného orgánu ďalšie informácie alebo vysvetlenie. Vnútroštátne regulačné orgány by sa mali snažiť poskytnúť požadované informácie do troch pracovných dní v prípade, ak sú už k dispozícii.

               12.

               Pokiaľ orgán vyjadrí pripomienky v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), oznámi to elektronicky príslušnému vnútroštátnemu regulačnému orgánu a uverejní tieto pripomienky na svojej internetovej stránke.

               13.

               Pokiaľ vnútroštátny regulačný orgán vyjadrí pripomienky v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), tieto pripomienky elektronicky oznámi orgánu a ostatným vnútroštátnym regulačným orgánom.

               14.

               Pokiaľ orgán pri uplatnení článku 7 ods. 4 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) zastáva názor, že navrhované opatrenie by vytvorilo prekážku vo fungovaní Dohody o EHP, alebo má vážne pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s právom EHP, a najmä s cieľmi uvedenými v článku 8 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), alebo následne:

                           a)

                           stiahne uvedené námietky, alebo

                           b)

                           prijme rozhodnutie, ktoré vyžaduje, aby vnútroštátny regulačný orgán stiahol navrhované opatrenie,

                     oznámi túto skutočnosť elektronicky vnútroštátnemu regulačnému orgánu a uverejní oznam na svojej internetovej stránke.

               15.

               Vzhľadom na oznámenia realizované podľa druhého odseku článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica), orgán, konajúc v súlade s jej článkom 14 ods. 2, za normálnych okolností prijme rozhodnutie, ktorým sa povolí alebo zabráni vnútroštátnemu orgánu prijať navrhované opatrenie, v lehote nepresahujúcej tri mesiace. Orgán môže rozhodnúť o predĺžení tejto lehoty o ďalšie dva mesiace vzhľadom na vzniknuté ťažkosti.

               16.

               Vnútroštátny regulačný orgán sa môže kedykoľvek rozhodnúť stiahnuť oznámené navrhované opatrenie, pričom v tomto prípade oznámené opatrenie bude odstránené z registra. Orgán na tento účel uverejní zodpovedajúci oznam na svojej internetovej stránke.

               17.

               Pokiaľ vnútroštátny regulačný orgán, ktorý získal od orgánu alebo iného vnútroštátneho regulačného orgánu pripomienky vyjadrené v súlade článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), prijme navrhované opatrenie, na žiadosť orgánu poskytne orgánu a iným vnútroštátnym regulačným orgánom informácie o spôsobe, akým v maximálnej miere zohľadnil vyjadrené pripomienky.

               18.

               Orgán na žiadosť vnútroštátneho regulačného orgánu s ním neformálne prediskutuje navrhované opatrenie pred jeho oznámením.

               19.

               Akékoľvek časové obdobie uvedené v smernici 2002/21/ES (rámcová smernica) alebo v tomto odporúčaní sa vypočíta takto:

                           a)

                           pokiaľ je obdobie vyjadrené v dňoch, týždňoch alebo mesiacoch, počíta sa od momentu vzniku udalosti, pričom deň, kedy udalosť vznikla, nepatrí do príslušného obdobia,

                           b)

                           obdobie vyjadrené v týždňoch alebo mesiacoch končí uplynutím dňa posledného týždňa alebo mesiaca, ktorý zodpovedá dňu týždňa alebo spadá na rovnaký dátum ako deň, kedy vznikla udalosť, od ktorej sa obdobie počíta. Pokiaľ sa v prípade obdobia vyjadreného v mesiacoch deň, kedy by toto malo uplynúť, v poslednom mesiaci nevyskytuje, obdobie končí uplynutím posledného dňa tohto mesiaca,

                           c)

                           časové obdobia zahŕňajú štátne sviatky, soboty a nedele, pokiaľ nie sú výslovne vylúčené alebo pokiaľ obdobia nie sú vyjadrené v pracovných dňoch,

                           d)

                           štátne sviatky znamenajú dni takto určené príslušným štátom EZVO alebo orgánom,

                           e)

                           pracovné dni znamenajú všetky dni iné ako štátne sviatky, soboty a nedele.

                     Pokiaľ by časové obdobie malo končiť v sobotu, nedeľu alebo v štátny sviatok, bude predĺžené do konca prvého nasledujúceho pracovného dňa.
               Orgán každý rok uverejní zoznam štátnych sviatkov určených štátmi EZVO a orgánom v Prílohe EHP k Úradnému vestníku EÚ. Štáty EZVO na požiadanie postúpia orgánu zoznam štátnych sviatkov.

               20.

               Orgán spolu s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi zhodnotí potrebu revízie týchto pravidiel, v zásade však nie skôr ako 1. septembra 2005.

               21.

               Toto odporúčanie je určené štátom EZVO.

      V Bruseli 14. júla 2004

            Za Dozorný orgán EZVO

         Hannes HAFSTEIN

            predseda

      (1)  Ďalej len Dohoda o EHP.

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby), uvedená v bode 5cm) prílohy XI k Dohode o EHP upravenom protokolom 1 k Dohode o EHP a sektorálnymi úpravami obsiahnutými v prílohe XI dohody.

      PRÍLOHA
      FORMULÁR VZŤAHUJÚCI SA NA OZNÁMENIA NAVRHOVANÝCH OPATRENÍ PODĽA ČLÁNKU 7 SMERNICE 2002/21/ES (RÁMCOVÁ SMERNICA)
      („Súhrnný oznamovací formulár“)
      Úvod
      Tento formulár špecifikuje súhrnné informácie, ktoré musia vnútroštátne regulačné orgány poskytnúť orgánu, keď oznamujú navrhované opatrenia v súlade s článkom 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica).
      Orgán zamýšľa prediskutovať s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi otázky súvisiace s výkonom článku 7, a to predovšetkým počas stretnutí predchádzajúcich oznámeniu. Preto vyzýva vnútroštátne regulačné orgány, aby s ním prekonzultovali akékoľvek aspekty tohto formulára, najmä druh informácií, ktoré sa od nich požadujú, alebo, naopak, možnosť upustiť od povinnosti poskytnúť určité informácie vo vzťahu k analýze trhu uskutočnenej vnútroštátnymi regulačnými orgánmi podľa článkov 15 a 16 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica).
      Správne a úplné informácie
      Všetky informácie poskytnuté vnútroštátnymi regulačnými orgánmi by mali byť správne a úplné a prezentované súhrnným spôsobom v nižšie predpísanej forme. Formulár nemá nahradiť oznamované navrhované opatrenie, ale umožniť orgánu a vnútroštátnym regulačným orgánom ostatných štátov EHP overiť si, že oznamované navrhované opatrenie skutočne obsahuje, odvolaním sa na informácie obsiahnuté vo formulári, všetky informácie potrebné na to, aby orgán mohol vykonať úlohy podľa článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) v rámci časového obdobia v nej predpísaného.
      Informácie požadované v tomto formulári by mali byť rozvrhnuté do oddielov a očíslovaných odsekov formulára s krížovými odvolávkami na text navrhovaného opatrenia, kde sa nachádzajú tieto informácie.
      SÚHRNNÝ FORMULÁR OZNÁMENIA
      ODDIEL 1
      Definícia trhu
      Uveďte (podľa vhodnosti):

                  1.1.

                  dotknutý príslušný trh výrobkov/trh služieb. Uvádza sa tento trh v odporúčaní o príslušných trhoch?

                  1.2.

                  dotknutý príslušný zemepisný trh,

                  1.3.

                  krátke zhrnutie stanoviska vnútroštátneho orgánu pre hospodársku súťaž, ak je k dispozícii,

                  1.4.

                  krátky prehľad výsledkov verejnej konzultácie ku dňu navrhovanej definície trhu (napr. koľko pripomienok vnútroštátny regulačný orgán dostal, ktorí z respondentov súhlasili s navrhovanou definíciou trhu, ktorí s ňou nesúhlasili),

                  1.5.

                  pokiaľ sa definovaný príslušný trh líši od tých, ktoré sú vymenované v odporúčaní o príslušných trhoch, zhrnutie hlavných dôvodov, ktoré opodstatňujú navrhovanú definíciu trhu s odvolaním sa na oddiel 2 usmernenia orgánu pre definíciu príslušného trhu a posúdenie významnej trhovej sily (1), a troch hlavných kritérií uvedených v odôvodneniach 12 až 19 odporúčania o príslušných trhoch.

            ODDIEL 2
      Označenie podnikateľských subjektov s významnou trhovou silou
      Uveďte (podľa vhodnosti):

                  2.1.

                  názov (názvy) podnikateľského(-ých) subjektu(-ov) označeného(-ých) za subjekt(-y) majúci(-e), jednotlivo alebo spoločne, významnú trhovú silu.
                  Prípadne názov (názvy) podnikateľského(-ých) subjektu(-ov) považovaného(-ých) za subjekt(-y), ktorý(-é) už nemá(-ajú) významnú trhovú silu,

                  2.2.

                  kritériá, na ktorých sa zakladá rozhodovanie o označení alebo neoznačení podnikateľského subjektu za subjekt, ktorý má, jednotlivo alebo spoločne s inými, významnú trhovú silu,

                  2.3.

                  názvy hlavných podnikateľských subjektov (konkurentov) prítomných/aktívnych na relevantnom trhu,

                  2.4.

                  trhové podiely uvedených podnikateľských subjektov a základ ich výpočtu (napr. obrat, počet predplatiteľov).

            Krátko zhrňte:

                  2.5.

                  stanovisko vnútroštátneho orgánu pre hospodársku súťaž, ak je k dispozícii,

                  2.6.

                  výsledky verejnej konzultácie ku dňu navrhovaného označenia podnikateľského(-ých) subjektu(-ov) ako majúceho(-ich) významnú trhovú silu (napr. celkový počet pripomienok, ktoré vnútroštátny regulačný orgán získal, počet súhlasiacich/nesúhlasiacich respondentov).

            ODDIEL 3
      Regulačné povinnosti
      Uveďte (podľa vhodnosti):

                  3.1.

                  právny základ povinností, ktoré majú byť zavedené, zachované, zmenené alebo stiahnuté [články 9 až 13 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica)],

                  3.2.

                  dôvody, prečo sa zavedenie, zachovanie alebo zmena povinností podnikateľských subjektov považuje za primeranú a opodstatnenú vzhľadom na ciele stanovené v článku 8 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica). Prípadne uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa nachádzajú tieto informácie,

                  3.3.

                  ak sa navrhované opravné prostriedky líšia od tých, ktoré sú stanovené v článkoch 9 až 13 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica), uveďte, ktoré „mimoriadne okolnosti“ v zmysle jej článku 8 ods. 3 opodstatňujú zavedenie takýchto opravných prostriedkov. Prípadne uveďte odseky, oddiely alebo strany navrhovaného opatrenia, kde sa nachádzajú tieto informácie.

            ODDIEL 4
      Dodržanie medzinárodných záväzkov
      Vo vzťahu k tretiemu bodu prvého pododseku článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) uveďte (podľa vhodnosti):

                  4.1.

                  či navrhované opatrenie zamýšľa zaviesť, zmeniť alebo stiahnuť povinnosti aktérov trhu, ako to ustanovuje článok 8 ods. 5 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica),

                  4.2.

                  názov (názvy) príslušného(-ých) podnikateľského(-ých) subjektu(-ov),

                  4.3.

                  ktoré medzinárodné záväzky prijaté štátom EZVO je potrebné rešpektovať.

         (1)  Usmernenia orgánu pre analýzu trhu a posúdenie významnej trhovej sily podľa regulačného rámca Spoločenstva pre elektronickú komunikáciu a služby.


				|

		52012DC0027

			ODPORÚČANIE KOMISIE RADE o schválení dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu (Euratom) a vládou Južnej Afriky o spolupráci pri mierovom využívaní jadrovej energie /* COM/2012/027 final */

			   	ODPORÚČANIE KOMISIE RADE
o schválení dohody medzi Európskym
spoločenstvom pre atómovú energiu (Euratom) a vládou Južnej Afriky o
spolupráci pri mierovom využívaní jadrovej energie
1.           Úvod
Rámec tejto dohody medzi Európskym
spoločenstvom pre atómovú energiu (ďalej len „Spoločenstvo“) a
vládou Južnej Afriky o spolupráci pri mierovom využívaní jadrovej energie
pokrýva väčšinu oblastí spoločného záujmu.
Táto dohoda zabezpečuje širokú spoluprácu
pri mierovom využívaní jadrovej energie a ustanovuje celkový rámec pre
politickú, technickú a priemyselnú spoluprácu. Vytvorí sa ňou právny rámec
pre štátne orgány a priemyselné subjekty zmluvných strán, čím sa v tejto
oblasti uľahčí spolupráca medzi zmluvnými stranami.
2.           Význam dohody
S cieľom posilniť celkový vzťah
spolupráce medzi Spoločenstvom a Južnou Afrikou význam uzavretia tejto
dohody spočíva najmä v spoločnom záujme o ustanovenie stabilného
právneho rámca na uľahčenie rovnocennej a obojstrannej spolupráce pri
mierovom využívaní jadrovej energie vrátane obchodných výmen, pričom sa
zohľadňuje fakt, že Južná Afrika má na svojom území veľké zásoby
uránu a začína zohrávať čoraz významnejšiu úlohu v civilnom
jadrovom odvetví.
Touto dohodou by
sa ďalej podporila vedecká spolupráca medzi Spoločenstvom a Južnou
Afrikou, najmä s cieľom umožniť juhoafrickým výskumným subjektom
podieľať sa na výskumných projektoch uskutočňovaných v
rámci príslušných výskumných programov Spoločenstva a zabezpečiť
recipročnú účasť výskumných subjektov Spoločenstva a jeho
členských štátov na juhoafrických projektoch v podobných oblastiach
výskumu.
Južná Afrika teda
ako konkrétny príklad vytvorila reaktor využívajúci guľové palivové
články (PBMR – pebble bed modular reactor), ktorý by sa mohol stať
možnou alternatívou iných typov reaktorov. Na tomto programe sa už
zúčastňujú aj európske výskumné a vývojové organizácie.
Južná Afrika
takisto vyvíja aktivity v oblasti lekárskeho využitia jadrovej energie a
predstavuje významného producenta rádioizotopov na lekárske účely.
Záujem Euratomu o podpísanie tejto dohody
vyplýva z faktu, že sa tým zabezpečí zodpovedajúca úroveň fyzickej
ochrany, bezpečnostných záruk a noriem kontroly vývozu, ako aj umožní
obchod s jadrovým materiálom medzi zmluvnými stranami. Touto dohodou sa takisto
zabezpečí voľný pohyb jadrového a nejadrového materiálu, zariadenia a
technológie v rámci Spoločenstva, pričom sa vyžaduje, aby preprava
jadrového materiálu a poskytovanie príslušných služieb prebiehali za
spravodlivých obchodných podmienok.
Uzatvorením novej dohody medzi Európskym
spoločenstvom pre atómovú energiu (ďalej len „Euratom“) a vládou
Južnej Afriky o spolupráci pri mierovom využívaní jadrovej energie sa pre obe
zmluvné strany a ich štátne orgány a priemyselné subjekty vytvorí dlhodobý a
stabilný rámec, v ktorom sa môže takáto spolupráca realizovať, a podporí a
uľahčí sa vedecká spolupráca na výskume a vývoji v oblasti jadrovej
energie na základe vzájomného úžitku, rovnosti a reciprocity.
3.           Všeobecná schéma dohody
Cieľom dohody je spolupráca medzi
Euratomom a Južnou Afrikou pri mierovom využívaní jadrovej energie. Rozsah a
spôsob spolupráce (článok III) obsahujú najmä výskum a vývoj v oblasti
jadrovej energie, využívanie jadrových materiálov a technológií, prepravu
jadrového materiálu a zariadenia, ako aj jadrové bezpečnostné záruky.
V dohode sa ďalej vymedzujú položky,
ktoré sú predmetom tejto dohody (článok IV) – rôzne formy jadrového a
nejadrového materiálu, a podrobne sa opisujú podmienky obchodu s jadrovým
materiálom, nejadrovým materiálom alebo zariadením (článok V).
Zdôrazňuje sa, že jadrový materiál sa musí využívať na mierové
účely a v súlade s dohodami o bezpečnostných zárukách (pre
Spoločenstvo: bezpečnostné záruky Euratomu podľa Zmluvy o
Euratome ako aj dohody MAAE o bezpečnostných zárukách a jej dodatkových
protokoloch[1]).
Potom nasledujú osobitné ustanovenia o výmene
informácií a duševného vlastníctva (článok VII) a vykonávacie ustanovenia
(článok VIII). S cieľom zaručiť hladké vykonávanie dohody
sa vkladá osobitný článok o konzultáciách a riešení sporov (článok
XII) pre prípad, že by sa objavili pochybnosti o správnom uplatňovaní
dohody. Doba trvania dohody sa stanovuje na počiatočné obdobie 10
rokov, potom sa automaticky predlžuje o ďalšie päťročné obdobia
(článok XV).
4.           Záver
Komisia sa domnieva, že dohoda o spolupráci
pri mierovom využívaní jadrovej energie medzi Európskym spoločenstvom pre
atómovú energiu (Euratom) a vládou Južnej Afriky, ktorej schválenie sa
navrhuje:
–
je v súlade so smernicami na rokovania, ktoré
vydala Rada 8. októbra 2010,
–
potvrdzuje jasný záväzok oboch zmluvných strán v
prospech nešírenia jadrových zbraní a vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti
s cieľom zaručiť mierové a bezpečné využívanie jadrovej
energie,
–
je v súlade s politikou Spoločenstva týkajúcou
sa bezpečnosti dodávky energie,
–
ďalej posilní veľmi dobré vzťahy
medzi EÚ a Južnou Afrikou v oblasti spolupráce na energetickej politike.
Komisia preto
podľa druhého odseku článku 101 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu odporúča Rade schváliť znenie
Dohody o spolupráci pri mierovom využívaní jadrovej energie medzi Európskym
spoločenstvom pre atómovú energiu a vládou Južnej Afriky, ktoré je uvedené
v prílohe.
PRÍLOHA
DOHODA
MEDZI VLÁDOU JUŽNEJ AFRIKY A EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM PRE ATÓMOVÚ ENERGIU
(EURATOM) O SPOLUPRÁCI PRI MIEROVOM VYUŽÍVANÍ JADROVEJ ENERGIE
PREAMBULA
Vláda
Juhoafrickej republiky (ďalej len „Južná Afrika“) a Európske
spoločenstvo pre atómovú energiu (Euratom) (ďalej len
„Spoločenstvo“), ďalej spoločne uvádzané ako „zmluvné strany“,
BERÚC DO ÚVAHY
priateľské vzťahy a spoluprácu, ktorá existuje medzi oboma zmluvnými
stranami,
BERÚC NA VEDOMIE
so zadosťučinením bohaté výsledky hospodárskej, technickej a vedeckej
spolupráce medzi zmluvnými stranami,
BERÚC DO ÚVAHY
Dohodu o obchode, rozvoji a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a
jeho členskými štátmi na jednej strane a Juhoafrickou republikou na strane
druhej z 11. októbra 1999,
BERÚC DO ÚVAHY
Dohodu o partnerstve medzi členmi africkej, karibskej a tichomorskej
skupiny štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho
členskými štátmi na druhej strane z 23. júna 2000,
ŽELAJÚC SI
podporiť svoju spoluprácu pri využívaní jadrovej energie na mierové
účely,
OPÄTOVNE
POTVRDZUJÚC pevné odhodlanie Juhoafrickej republiky, Spoločenstva a vlád
jeho členských štátov podporovať zákaz šírenia jadrových zbraní
vrátane upevňovania a efektívneho uplatňovania príslušných
bezpečnostných opatrení a systémov kontroly vývozu, v rámci ktorých by sa
mala uskutočňovať spolupráca medzi Juhoafrickou republikou a Spoločenstvom
pri mierovom využívaní jadrovej energie;
OPÄTOVNE
POTVRDZUJÚC podporu vlády Juhoafrickej republiky, Spoločenstva a vlád jeho
členských štátov cieľom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu
(ďalej len „MAAE“) a jej systému bezpečnostných záruk,
OPÄTOVNE
POTVRDZUJÚC pevné odhodlanie Juhoafrickej republiky, Spoločenstva a vlád
jeho členských štátov dodržiavať Dohovor o fyzickej ochrane jadrových
materiálov z 3. marca 1980,
KEĎŽE
Juhoafrická republika a všetky členské štáty Spoločenstva sú zmluvnými
stranami Zmluvy o nešírení jadrových zbraní z 1. júla 1968, ďalej len
„ZNJZ“,
POZNAMENÁVAJÚC,
že jadrové bezpečnostné záruky sa uplatňujú vo všetkých
členských štátoch Spoločenstva tak v súlade so Zmluvou o založení
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „Zmluva o
Euratome“), ako aj na základe dohôd o bezpečnostných zárukách uzavretých
medzi Spoločenstvom, jeho členskými štátmi a MAAE,
BERÚC DO ÚVAHY
Zmluvu o vytvorení zóny bez jadrových zbraní v Afrike (Pelindabská zmluva) z
11. apríla 1996, ktorá nadobudla platnosť 15. júla 2009,
POZNAMENÁVAJÚC,
že vlády Juhoafrickej republiky a všetkých členských štátov
Spoločenstva sú účastníkmi Skupiny jadrových dodávateľov,
POZNAMENÁVAJÚC,
že by sa mali zohľadniť záväzky Juhoafrickej republiky a vlády
každého členského štátu Spoločenstva v rámci skupiny jadrových
dodávateľov,
UZNÁVAJÚC zásadu
voľného pohybu jadrového materiálu, zariadenia, nejadrového materiálu a
technológií v rámci Spoločenstva,
SÚHLASIAC, že táto dohoda by mala byť v
súlade s medzinárodnými záväzkami Európskej únie a Juhoafrickej republiky v
rámci dohôd Svetovej obchodnej organizácie,
OPÄTOVNE
POTVRDZUJÚC záväzky Juhoafrickej republiky a vlád členských štátov
Spoločenstva dodržiavať dvojstranné dohody pri mierovom využívaní
jadrovej energie,
SA DOHODLI TAKTO:
Článok
I
Vymedzenie
pojmov
Na účely tejto dohody, ak nie je v nej
uvedené inak:
1.
„príslušný orgán“ znamená:
(a)
pre Juhoafrickú republiku ministerstvo energetiky
(b)
pre Spoločenstvo Európsku komisiu
alebo iný orgán, ktorý môžu dotknuté zmluvné
strany kedykoľvek písomne oznámiť druhej zmluvnej strane.
2.
„zariadenie“ znamená položky uvedené v oddieloch 1,
3, 4, 5, 6 a 7 prílohy B k dokumentu MAAE INFCIRC/254/Rev.10/časť 1
(usmernenia pre prepravu jadrového materiálu) v znení neskorších zmien.
3.
„informácie“ sú vedecké a technické údaje, výsledky
alebo metódy výskumu a vývoja vyplývajúce zo spoločných výskumných
projektov a akékoľvek iné informácie, ktoré zmluvné strany a/alebo
účastníci spoločných výskumných projektov považujú za nevyhnutné pre
poskytnutie alebo výmenu na základe tejto dohody alebo výskumu vykonávaného na
základe tejto dohody.
4.
„duševné vlastníctvo“ má význam uvedený v
článku 2 Dohovoru o svetovej organizácii duševného vlastníctva uzavretého
14. júla 1967, zmeneného a doplneného 28. septembra 1979, a môže sa
vzťahovať aj na iné predmety, na ktorých sa vzájomne dohodnú zmluvné
strany.
5.
„spoločné výskumné projekty“ znamenajú výskum
alebo technický vývoj, ktorý sa realizuje s finančnou podporou alebo bez
finančnej podpory jednej zo strán alebo oboch strán a ktorý
zahŕňa spoluprácu účastníkov tak zo Spoločenstva, ako aj z
Južnej Afriky, a ktorý strany alebo ich vedecké a technické organizácie a
agentúry realizujúce vedeckovýskumné programy označili písomne ako
spoločný výskum. Ak finančnú podporu poskytuje iba jedna strana,
označenie uskutoční táto strana a účastník daného projektu.
6.
„jadrový materiál“ znamená akýkoľvek
východiskový materiál alebo špeciálny štiepny materiál, v zmysle definície
týchto termínov v článku XX Štatútu MAAE. Každé rozhodnutie Rady
guvernérov MAAE v rámci článku XX stanov MAAE, ktorým sa mení a
dopĺňa zoznam materiálov považovaných za „základný materiál“ alebo
„špeciálny štiepny materiál“, je účinné podľa tejto dohody iba v
prípade, keď sa zmluvné strany navzájom písomne informovali, že akceptujú
takéto rozhodnutie.
7.
„nejadrový materiál“ znamená:
(a)
deutérium, ťažkú vodu (deutérium oxid) a
akúkoľvek inú zlúčeninu deutéria, v ktorej pomer atómov deutéria
k atómom vodíka presahuje 1:5000, určené na použitie v jadrových
reaktoroch, vymedzené v odseku 1.1 prílohy B k informačnému obežníku
MAAE INFCIRC/254/Rev.10/časť 1;
(b)
grafit jadrovej čistoty: grafit na použitie v
jadrovom reaktore vymedzený v odseku 1.1 prílohy B k informačnému obežníku
MAAE INFCIRC/254/Rev.10/časť 1 s čistotou vyššou ako 5 ppm
ekvivalentu bóru a hustotou vyššou ako 1,5 gramu na centimeter kubický.
8.
„účastník“ znamená akúkoľvek osobu,
výskumný ústav, právny subjekt, firmu alebo akýkoľvek iný subjekt, ktorému
ktorákoľvek zmluvná strana umožnila zúčastniť sa na
činnostiach spolupráce a/alebo výskumných projektoch v rámci tejto dohody,
vrátane samotných zmluvných strán.
9.
pod pojmom „osoby“ sa rozumie akákoľvek
fyzická osoba, podnik alebo iný subjekt, ktorý sa riadi uplatniteľnými
právnymi predpismi a nariadeniami v príslušnej územnej jurisdikcii
zmluvných strán, ale nezahŕňa zmluvné strany,
10.
„výsledky duševnej činnosti“ znamenajú
informácie a/alebo duševné vlastníctvo.
11.
„zmluvné strany“ sú na jednej strane Juhoafrická
republika a na druhej strane Spoločenstvo.
„Spoločenstvo“ znamená:
(a)
právnickú osobu založenú Zmluvou o Euratome a
(b)
územia, na ktoré sa zmluva Euratom vzťahuje.
12.
Pojem „technológia“ má význam, ktorý sa vymedzuje v
prílohe A k informačnému obežníku MAAE INFCIRC/254/Rev.10/časť
1.
Článok
II
Cieľ
1.
Cieľom tejto dohody je podporiť a
uľahčiť na základe vzájomného úžitku, rovnosti a reciprocity
spoluprácu pri mierovom využívaní jadrovej energie s cieľom posilniť
celkový vzťah spolupráce medzi Spoločenstvom a Južnou Afrikou v
súlade s potrebami a prioritami ich vlastných jadrových programov.
2.
Táto dohoda má za cieľ podporovať
spoluprácu medzi Spoločenstvom a Južnou Afrikou, najmä s cieľom
umožniť juhoafrickým výskumným subjektom podieľať sa na
výskumných projektoch uskutočňovaných v rámci príslušných výskumných
programov Spoločenstva a zabezpečiť recipročnú
účasť výskumných subjektov Spoločenstva a jeho členských
štátov na juhoafrických projektoch v podobných oblastiach výskumu.
3.
Žiadne z ustanovení tejto dohody nemožno
vykladať tak, že zaväzuje zmluvné strany k akejkoľvek podobe
exkluzivity a každá zmluvná strana má právo vykonávať činnosti
nezávisle od druhej zmluvnej strany, ak si to vyžadujú podmienky na trhu.
Článok
III
Rozsah
a forma spolupráce
1.
Jadrový materiál, zariadenie, nejadrový materiál
alebo jadrový materiál vyrobený ako vedľajší produkt sa používa iba na
mierové účely a nesmie sa používať na jadrové výbušné zariadenia, na
výskum ani vývoj akéhokoľvek takého zariadenia a ani na akékoľvek
vojenské účely.
2.
Spolupráca podľa tejto dohody sa vzťahuje
na mierové využívanie jadrovej energie a môže okrem iného
zahŕňať:
(a)
výskum a vývoj v oblasti jadrovej energie (vrátane
technológií jadrovej syntézy),
(b)
využívanie jadrových materiálov a technológií
napríklad v zdravotníctve a poľnohospodárstve,
(c)
prepravu jadrového materiálu a zariadenia,
(d)
jadrovú bezpečnosť, nakladanie s
rádioaktívnym odpadom a vyhoreným palivom, vyraďovanie reaktorov z
prevádzky, radiačnú ochranu vrátane pripravenosti a reakcie na núdzové
situácie,
(e)
jadrové bezpečnostné záruky;
(f)
iné oblasti podľa dohôd zmluvných strán,
pokiaľ predmetná oblasť patrí do konkrétneho programu zmluvných
strán.
3.
Spolupráca uvedená v odseku 2 tohto článku sa
môže uskutočňovať týmito formami:
(a)
dodávka jadrového a nejadrového materiálu,
zariadenia a súvisiacich technológií,
(b)
poskytovanie služieb jadrového palivového cyklu,
(c)
v prípade potreby zriadenie pracovných skupín na
účely uskutočňovania osobitných štúdií a projektov v oblasti
vedeckého výskumu a technologického vývoja,
(d)
výmena odborníkov, vedeckých a technologických
informácií, organizácia vedeckých seminárov a konferencií, odborná príprava
administratívneho, vedeckého a technického personálu,
(e)
konzultácie o výskumných a technologických otázkach
a vykonávanie spoločného výskumu v rámci dohodnutých programov,
(f)
činnosti spolupráce pri podpore jadrovej
bezpečnosti a
(g)
ďalšie formy spolupráce, ktoré zmluvné strany
určia písomne.
4.
Spolupráca, na ktorú sa odkazuje v odseku 2 tohto
článku, sa takisto môže uskutočniť medzi oprávnenými osobami a
podnikmi zriadenými na príslušných územiach zmluvných strán.
Článok
IV
Položky,
ktoré sú predmetom tejto dohody
1.
Táto dohoda sa uplatňuje na jadrový materiál,
nejadrový materiál alebo zariadenie prepravené medzi zmluvnými stranami alebo
ich príslušnými osobami buď priamo, alebo cez tretiu krajinu. Vstupom
takéhoto jadrového materiálu, nejadrového materiálu alebo zariadenia na územie
v jurisdikcii prijímajúcej zmluvnej strany sa táto dohoda na ne uplatňuje
za predpokladu, že dodávajúca zmluvná strana písomne oznámila prijímajúcej
zmluvnej strane zamýšľanú prepravu v súlade s postupmi vymedzenými v
administratívnom dojednaní a že navrhovaný príjemca, ak je iný ako prijímajúca
zmluvná strana, je oprávnenou osobou spadajúcou do územnej jurisdikcie
prijímajúcej zmluvnej strany.
2.
Jadrový materiál, nejadrový materiál alebo
zariadenie uvedené v odseku 1 tohto článku ostáva predmetom ustanovení
tejto dohody dovtedy, kým sa neurčí, v súlade s postupmi uvedenými v
administratívnych dojednaniach,:
(a)
že takáto položka bola prepravená mimo jurisdikciu
prijímajúcej strany v súlade s príslušnými ustanoveniami tejto dohody
alebo
(b)
že jadrový materiál už nie je použiteľný na
žiadnu jadrovú činnosť významnú z hľadiska bezpečnostných
záruk uvedených v odseku 1 článku VI alebo sa stal prakticky
neregenerovateľný alebo
(c)
že zariadenie a nejadrový materiál už nie sú
použiteľné na jadrové účely alebo
(d)
že zmluvné strany spoločne rozhodnú, že takýto
materiál by už nemal byť predmetom tejto dohody.
3.
Preprava technológie musí podliehať tejto
dohode v prípade tých členských štátov Spoločenstva, ktoré vyjadrili
ochotu zahrnúť takúto prepravu do rámca tejto dohody prostredníctvom
písomného oznámenia príslušného členského štátu Európskej komisii. Každú
prepravu by si príslušné členské štáty a Európska komisia na jednej strane
a Južná Afrika na druhej strane mali vopred oznámiť.
Článok V
Obchod s jadrovým materiálom, nejadrovým materiálom alebo zariadením
1.
Akákoľvek preprava jadrového materiálu,
nejadrového materiálu alebo zariadenia vykonávaná na základe spolupráce sa
uskutočňuje v súlade s príslušnými medzinárodnými záväzkami
Spoločenstva, členských štátov Spoločenstva a Juhoafrickej
republiky vo vzťahu k mierovému využívaniu jadrovej energie, ako je to
uvedené v článku VI.
2.
Pokiaľ je to možné, zmluvné strany si navzájom
pomáhajú pri obstarávaní jadrového materiálu, nejadrového materiálu alebo
zariadenia realizovanom ktoroukoľvek zmluvnou stranou prípadne osobami v
rámci Spoločenstva alebo pod jurisdikciou Juhoafrickej republiky.
3.
Pokračovanie spolupráce podľa tejto
dohody závisí od vzájomne uspokojivého uplatňovania systému
bezpečnostných záruk a kontroly ustanoveného Spoločenstvom v súlade
so Zmluvou o Euratome a systému bezpečnostných záruk a kontroly jadrového
materiálu, nejadrového materiálu alebo zariadenia ustanoveného Juhoafrickou
republikou.
4.
Ustanovenia tejto dohody sa nepoužívajú na
zamedzovanie voľného pohybu jadrového materiálu, nejadrového materiálu,
zariadenia a technológie na území Spoločenstva.
5.
Preprava jadrového materiálu na základe tejto
dohody a poskytovanie príslušných služieb sa uskutočňuje za
spravodlivých obchodných podmienok a neohrozuje medzinárodné záväzky zmluvných
strán v rámci Svetovej obchodnej organizácie. Tento odsek sa uplatňuje bez
toho, aby bola dotknutá Zmluva o Euratome a z nej odvodené právne predpisy, ako
aj juhoafrické právne predpisy a iné predpisy.
6.
Akákoľvek spätná preprava akéhokoľvek
jadrového materiálu, nejadrového materiálu, zariadenia alebo technológie, ktoré
sú predmetom tejto dohody a ktoré nepatria do jurisdikcie zmluvných strán,
vykonáva len v rámci záväzkov prijatých vládami jednotlivých členských
štátov Spoločenstva a Juhoafrickou republikou v rámci skupiny krajín
dodávajúcich jadrový materiál známej ako skupina jadrových dodávateľov. Na
spätnú prepravu akéhokoľvek jadrového materiálu, nejadrového materiálu,
zariadenia alebo technológie, ktoré sú predmetom tejto dohody, sa
uplatňujú usmernenia o preprave jadrového materiálu podľa ustanovení
informačného obežníka MAAE INFCIRC/254/Rev. 9/časť 1.
7.
Po nadobudnutí platnosti tejto dohody si zmluvné
strany vymenia zoznamy tretích krajín, do ktorých je oprávnená realizácia
spätných prepráv podľa odseku 6 tohto článku bez potreby vopred
získať povolenie od dodávajúcej zmluvnej strany. Každá zmluvná strana
oznámi druhej zmluvnej strane zmeny vo svojom zozname tretích krajín.
8.
Predchádzajúci písomný súhlas dodávajúcej zmluvnej
strany sa vyžaduje v prípade spätných prepráv podľa odseku 6 tohto
článku do krajín, ktoré sa nenachádzajú v zozname tretích krajín
dodávajúcej zmluvnej strany.
Článok VI
Uplatňovanie
podmienok na jadrový materiál podliehajúci tejto dohode
1.
Jadrový materiál, ktorý je predmetom tejto dohody,
podlieha týmto podmienkam:
(a)
v Spoločenstve bezpečnostných zárukám
Euratomu v zmysle Zmluvy o Euratome a bezpečnostným zárukám MAAE v zmysle
týchto dohôd o bezpečnostných zárukách, podľa relevantnosti, a v
zmysle ich možného preskúmania a nahradenia, ak sa pri týchto dohodách
ustanovilo zabezpečenie podľa požiadavky ZNJZ:
i)        dohode medzi členskými štátmi
Spoločenstva, ktoré nevlastnia jadrové zbrane, Európskym spoločenstvom
pre atómovú energiu a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, ktorá
nadobudla platnosť 21. februára 1977 (uverejnená ako INFCIRC/193),
ii)       dohode medzi Francúzskom, Európskym
spoločenstvom pre atómovú energiu a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú
energiu, ktorá nadobudla platnosť 12. septembra 1981 (uverejnená ako
INFCIRC/290);
iii)      dohode medzi Spojeným kráľovstvom,
Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Medzinárodnou agentúrou pre
atómovú energiu, ktorá nadobudla platnosť 14. augusta 1978 (uverejnená ako
INFCIRC/263),
iv)      dodatkovými protokolmi uzavretými 22.
septembra 1998, ktoré nadobudli platnosť 30. apríla 2004 na základe
dokumentu uverejneného ako INFCIRC/540 (systém posilnených bezpečnostných
záruk, časť II);
(b)
v Južnej Afrike bezpečnostným zárukám MAAE
podľa Dohody medzi vládou Juhoafrickej republiky a Medzinárodnou agentúrou
pre atómovú energiu o uplatňovaní bezpečnostných záruk v spojení so
Zmluvou o nešírení jadrových zbraní, ktorá bola podpísaná a nadobudla
platnosť 16. septembra 1991 a ktorá bola uverejnená ako INFCIRC/394,
doplneným dodatkovým protokolom, ktorý bol podpísaný a nadobudol platnosť
13. septembra 2002, a Zmluvou o vytvorení zóny bez jadrových zbraní v Afrike,
ktorá bola podpísaná 11. apríla 1996 a nadobudla platnosť 15. júla 2009.
2.
V prípade uplatnenia akejkoľvek dohody s MAAE
uvedenej v odseku 1 tohto článku, platnosť ktorej bola v
Spoločenstve alebo Južnej Afrike z akéhokoľvek dôvodu pozastavená
alebo zrušená, príslušná zmluvná strana uzavrie dohodu s MAAE, ktorou sa
zabezpečí účinnosť a rozsah pôsobnosti, ktorý je rovnaký ako v
dohode o bezpečnostných zárukách uvedených v ustanoveniach a) alebo b)
odseku 1 tohto článku, alebo, ak to nie je možné,
(a)
Spoločenstvo, pokiaľ sa ho to týka,
uplatňuje bezpečnostné záruky založené na systéme bezpečnostných
záruk Euratomu, a to s rovnakou účinnosťou a rozsahom pôsobnosti, ako
sa ustanovuje dohodami o bezpečnostných zárukách uvedenými v ustanovení
odseku 1 písmena a) tohto článku, alebo, ak to nie je možné,
(b)
zmluvné strany uzatvoria dohody o uplatňovaní
bezpečnostných záruk, a to s rovnakou účinnosťou
a rozsahom pôsobnosti, ako sa ustanovuje dohodami
o bezpečnostných zárukách uvedenými v ustanoveniach odseku 1
písmena a) alebo b) tohto článku.
3.
Uplatňovanie opatrení fyzickej ochrany musí
byť neustále na úrovniach, ktoré spĺňajú minimálne kritériá
ustanovené v prílohe C k informačnému obežníku MAAE
INFCIRC/254/Rev.10/časť 1 v zmysle revízií; ako dodatok k tomuto
dokumentu členské štáty Spoločenstva prípadne Európska komisia a
Južná Afrika budú pri uplatňovaní opatrení fyzickej ochrany dbať na
svoje povinnosti na základe dohody o fyzickej ochrane jadrového materiálu z 3.
marca 1980 vrátane všetkých zmien a doplnení, ktoré sú v platnosti pre každú
zmluvnú stranu, ako aj odporúčaní uvedených v odporúčaniach pre
jadrovú bezpečnosť týkajúcich sa fyzickej ochrany jadrového materiálu
a jadrových zariadení (INFCIRC/225/Revízia 5), séria č. 13 dokumentov MAAE
o jadrovej bezpečnosti. Medzinárodná preprava podlieha ustanoveniam
Medzinárodného dohovoru o fyzickej ochrane jadrového materiálu uzavretého 3.
marca 1980 vrátane akýchkoľvek zmien a doplnení, ktoré sú platné pre
zmluvné strany, ako aj predpisom MAAE o bezpečnej preprave rádioaktívnych
materiálov (Bezpečnostné normy MAAE séria č. TS-R-1).
4.
Jadrová bezpečnosť a nakladanie s odpadom
musí byť v súlade s ustanoveniami Dohovoru o jadrovej bezpečnosti
(Informačný obežník MAAE INFCIRC/449), Spoločného dohovoru o
bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania
s rádioaktívnym odpadom (Informačný obežník MAAE INFCIRC/546), Dohovoru o
pomoci v prípade jadrovej alebo radiačnej havárie (Informačný obežník
MAAE INFCIRC/336), a Dohovoru o včasnom oznamovaní jadrovej havárie
(Informačný obežník MAAE INFCIRC/335).
Článok VII
Výmena
informácií a duševné vlastníctvo
Používanie a šírenie informácií a práv
duševného vlastníctva vrátane priemyselného vlastníctva, patentov a autorských
práv, ako aj technológie prepravovanej v zmysle činností spolupráce na
základe tejto dohody, musí byť v súlade s ustanoveniami prílohy A.
Článok
VIII
Uplatňovanie dohody
1.
Ustanovenia tejto dohody sa uplatňujú v dobrej
viere takým spôsobom, aby nedochádzalo k rušeniu, oneskoreniu alebo
neprimeranému zasahovaniu do jadrových činností v Južnej Afrike a
Spoločenstve a aby uplatňovanie bolo v súlade s rozvážnym riadením
potrebným na hospodárne a bezpečné vykonávanie jadrových činností.
2.
Ustanovenia tejto dohody sa nesmú využívať na
účely usilovania sa o obchodné alebo priemyselné výhody, a ani na
účely zasahovania do obchodných alebo priemyselných záujmov, či už
domácich alebo medzinárodných, žiadnej zo zmluvných strán a ani oprávnených
osôb, a ani na zasahovanie do jadrovej politiky ktorejkoľvek zo zmluvných
strán alebo vlád členských štátov Spoločenstva, a ani na bránenie
podporovania mierového nevýbušného využívania jadrovej energie, a ani na
bránenie premiestňovania položiek podliehajúcich tejto dohode alebo
oznámených s tým, že sa musia stať predmetom tejto dohody buď
v rámci príslušnej územnej jurisdikcie strán, alebo medzi Južnou Afrikou a
Spoločenstvom.
3.
S jadrovým materiálom podliehajúcim tejto dohode sa
zaobchádza na základe zásady primeranosti, zameniteľnosti a rovnocennosti
jadrového materiálu.
4.
Každá zmena a doplnenie dokumentov uverejnených
MAAE a uvedených v článkoch I, V alebo VI tejto dohody je účinná na
základe tejto dohody iba v prípade, že zmluvné strany sa prostredníctvom
diplomatických kontaktov navzájom písomne informovali o prijatí takejto zmeny a
doplnenia.
Článok
IX
Administratívne
dojednania
1.
Príslušné orgány obidvoch zmluvných strán stanovia
administratívne dojednania na zabezpečenie účinného uplatňovania
ustanovení tejto dohody.
2.
Takéto administratívne dojednania sa môžu, inter
alia, vzťahovať na ustanovenia o financovaní, prideľovaní
riadiacich zodpovedností a na podrobné ustanovenia o šírení informácií a
právach duševného vlastníctva.
3.
Administratívne dojednanie stanovené podľa
odseku 1 tohto článku sa môže zmeniť a doplniť na základe
vzájomného písomného rozhodnutia príslušných orgánov.
Článok
X
Rozhodné
právo
Spolupráca zabezpečená v tejto dohode
musí byť v súlade so zákonmi a právnymi predpismi platnými v Južnej
Afrike a v Európskej únii, ako aj s medzinárodnými dohodami, ktoré zmluvné
strany uzavreli. V prípade Spoločenstva medzi platné právne predpisy
patria Zmluva o Euratome a od nej odvodené právne predpisy.
Článok
XI
Nedodržiavanie
dohody
1.
Ak niektorá zmluvná strana alebo niektorý
členský štát Spoločenstva poruší akékoľvek zásadné ustanovenia
dohody, druhá zmluvná strana môže spoluprácu podľa tejto dohody úplne
alebo čiastočne pozastaviť, alebo ukončiť prostredníctvom
písomného oznámenia s obsahom v tom zmysle.
2.
Predtým, ako niektorá zmluvná strana podnikne kroky
v tomto zmysle, uskutočnia sa medzi zmluvnými stranami konzultácie s
cieľom dosiahnuť rozhodnutie, či je potrebné prijať
nápravné opatrenia, a ak áno, určiť tieto nápravné opatrenia a
časové obdobie, v ktorom sa tieto opatrenia majú prijať. Takéto
opatrenia sa prijmú, len ak sa nepodarilo prijať určené opatrenia v
čase určenom zmluvnými stranami, alebo v prípade nenájdenia riešenia
po uplynutí lehoty stanovenej zmluvnými stranami.
3.
Ukončenie tejto dohody nemá vplyv na
uplatňovanie akýchkoľvek dojednaní a/alebo zmlúv uzatvorených
počas obdobia jej platnosti, ktoré ešte v čase ukončenia dohody
nie sú realizované, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak.
Článok
XII
Konzultácie
a riešenie sporov
1.
Na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany
sa v prípade potreby stretnú zástupcovia zmluvných strán s cieľom
viesť vzájomné konzultácie o otázkach, ktoré vznikli pri výklade alebo
vykonávaní tejto dohody, ako aj s cieľom dohliadať na jej fungovanie
a diskutovať o ďalších dojednaniach o spolupráci popri dojednaniach
uvedených v tejto dohode. Tieto konzultácie sa môžu uskutočňovať
aj v podobe výmeny korešpondencie.
2.
Akýkoľvek spor, ktorý vznikne pri výklade,
uplatňovaní alebo vykonávaní tejto dohody a ktorý sa nevyrieši rokovaním
medzi zmluvnými stranami alebo iným spôsobom, sa na žiadosť
ktorejkoľvek zo zmluvných strán predloží rozhodcovskému súdu, ktorý
pozostáva z troch rozhodcov. Každá zmluvná strana určí jedného rozhodcu a
dvaja takto určení rozhodcovia zvolia tretieho, ktorý nebude štátnym
príslušníkom žiadnej zmluvnej strany a ktorý bude predsedom. Ak v lehote
tridsiatich dní od požiadania o rozhodcovské konanie niektorá zmluvná
strana neurčí rozhodcu, môže druhá strana sporu požiadať predsedu
Medzinárodného súdneho dvora o vymenovanie rozhodcu pre stranu, ktorá ho
neurčila. Ak v lehote tridsiatich dní od určenia alebo vymenovania
rozhodcov pre obe zmluvné strany nebol zvolený tretí rozhodca, ktorákoľvek
zmluvná strana môže požiadať predsedu Medzinárodného súdneho dvora o
vymenovania tretieho rozhodcu. Väčšina členov rozhodcovského súdu
tvorí kvórum a všetky rozhodnutia sa prijímajú väčšinou hlasov všetkých
členov rozhodcovského súdu. Pravidlá rozhodcovského konania stanoví
rozhodcovský súd. Rozhodnutia súdu sú pre obe zmluvné strany záväzné a zmluvné
strany ich musia vykonať. Odmena rozhodcov za rozhodcovské konanie sa
stanoví na rovnakom základe ako odmena pre ad hoc sudcov Medzinárodného
súdneho dvora.
3.
Na účely riešenia sporov sa používa anglická
verzia tejto dohody.
Článok
XIII
Doplňujúce
ustanovenia
1.
Ustanovenia tejto dohody sa nedotýkajú práva
členských štátov uzatvárať dvojstranné dohody s Južnou Afrikou,
pričom sa rešpektujú kompetencie členských štátov na jednej strane a
Spoločenstva na strane druhej, a to do takej miery, kým takéto dvojstranné
dohody sú v plnom súlade s cieľmi a podmienkami tejto dohody. Dvojstranné
dohody uzatvorené niektorými členským štátmi pred nadobudnutím platnosti
dohody medzi Spoločenstvom a Južnou Afrikou sa môžu naďalej
uplatňovať.
2.
V prípade potreby by sa mali pripraviť
ustanovenia na spojenie uvedených dohôd a tejto dohody, a to v súlade s
príslušnými kompetenciami zmluvných strán a s výhradou súhlasu dotknutých
strán.
Článok XIV
Zmeny a doplnenia a postavenie prílohy
1.
Na žiadosť ktorejkoľvek zo strán môžu
zmluvné strany konzultovať prípadné zmeny a doplnky tejto dohody, najmä s
cieľom zohľadniť medzinárodný vývoj v oblasti jadrových
bezpečnostných záruk.
2.
Táto dohoda sa môže meniť a
dopĺňať, ak sa tak zmluvné strany dohodnú.
3.
Akákoľvek zmena alebo doplnok vstúpi do
platnosti k dátumu, ktorý strany cestou výmeny diplomatických nôt určia
ako deň ich vstupu do platnosti.
4.
Príloha k tejto dohode predstavuje
neoddeliteľnú súčasť tejto dohody a môže sa meniť a
dopĺňať v súlade s odsekmi 1 až 3 tohto článku.
Článok
XV
Nadobudnutie
platnosti a trvanie
1.
Táto dohoda nadobúda platnosť dňom
posledného odovzdaného písomného oznámenia o tom, že zmluvné strany
ukončili príslušné vnútorné postupy potrebné na nadobudnutie platnosti
dohody.
2.
Táto dohoda sa uzatvára na obdobie desiatich rokov.
Po tomto období sa táto dohoda môže automaticky obnoviť na obdobie piatich
rokov s výnimkou prípadu, keď zmluvná strana aspoň šesť mesiacov
pred uplynutím tohto dodatočného obdobia oznámi druhej zmluvnej strane
svoj zámer ukončiť dohodu.
3.
Bez ohľadu na pozastavenie, ukončenie
alebo vypršanie platnosti tejto dohody alebo akejkoľvek spolupráce na jej
základe z akéhokoľvek dôvodu, povinnosti vyplývajúce z článkov III,
IV, V, VI, VII, VIII, IX a X zostávajú účinné dovtedy, kým akýkoľvek
jadrový materiál, nejadrový materiál alebo zariadenie, ktoré sú predmetom tejto
dohody, zostávajú na území druhej zmluvnej strany alebo v rámci jej jurisdikcie
či kontroly, alebo kým sa v súlade s ustanoveniami článku IV neurčí,
že takýto jadrový materiál už nie je použiteľný alebo je prakticky
neregenerovateľný na účely prepracovania do podoby, v ktorej je
použiteľný pre akúkoľvek jadrovú činnosť relevantnú z
hľadiska bezpečnostných záruk.
V […]  v dvoch vyhotoveniach v anglickom,
bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom,
holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom,
poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom,
švédskom a talianskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické.
NA DÔKAZ TOHO ďalej podpísaní
zástupcovia, riadne poverení na tento účel, podpísali túto dohodu.
Za Európske spoločenstvo pre atómovú
energiu            Za Juhoafrickú republiku
PRÍLOHA A
Hlavné zásady priznania práv duševného vlastníctva, ktoré vznikli na
základe spoločných výskumných činností podľa dohody o spolupráci
pri mierovom využívaní jadrovej energie
I. VLASTNÍCTVO, PRIZNÁVANIE A VÝKON PRÁV
1. Táto príloha sa uplatňuje na
činnosti spolupráce vykonávané na základe tejto dohody, ak sa zmluvné
strany nedohodnú inak. Účastníci spoločne vypracujú plány technického
riadenia (TMP), ktoré sa týkajú vlastníctva a využívania informácií a práv
duševného vlastníctva vrátane zverejňovania, ktoré sa vytvoria v priebehu
činností spolupráce. Tieto plány schvaľujú zmluvné strany pred
uzatvorením konkrétnych zmlúv o spolupráci pri výskume a vývoji, ktoré sú
uvedené v plánoch.
Plány technického riadenia sa vypracujú s
ohľadom na ciele činností spolupráce, na pomerné príspevky
účastníkov, na osobitosti udeľovania licencií podľa územia alebo
oblasti použitia, na požiadavky uložené uplatniteľnými právnymi predpismi
a na ďalšie činitele, ktoré účastníci považujú za vhodné. Práva
a povinnosti týkajúce sa výsledkov výskumu vykonávaného hosťujúcimi
vedeckými pracovníkmi na základe tejto dohody sú tiež, pokiaľ ide o
výsledky duševných činností, zohľadňované v spoločných
plánoch technického riadenia.
2. Výsledky duševných činností vytvorené
počas činností spolupráce, ktoré neboli zohľadnené v pláne
technického riadenia, sa pridelia so súhlasom zmluvných strán podľa zásad
ustanovených v pláne technického riadenia. V prípade nezhody sa výsledky
duševných činností stanú spoločným vlastníctvom všetkých
účastníkov spoločného výskumu, ktorý je pôvodcom týchto výsledkov
duševných činností. Každý účastník, na ktorého sa uplatňuje toto
ustanovenie, je oprávnený využívať tieto výsledky duševných činností
pre svoje obchodné využitie bez zemepisného obmedzenia.
3. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby
druhej zmluvnej strane a jej účastníkom mohli byť priznané práva na
výsledky duševných činností v súlade s týmito zásadami.
4. Súčasne s dodržiavaním podmienok
hospodárskej súťaže v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto
dohoda, sa každá strana usiluje zabezpečiť, aby práva nadobudnuté
podľa tejto dohody a dojednaní uskutočnených v jej rámci boli
vykonávané takým spôsobom, ktorý bude stimulovať najmä:
(i) šírenie a využívanie informácií, ktoré
boli v rámci tejto dohody vytvorené, legálne uverejnené alebo inak legálne
sprístupnené;
(ii) prijatie a vykonávanie medzinárodných
technických noriem.
II. DIELA CHRÁNENÉ AUTORSKÝM PRÁVOM
Na základe tejto dohody sa autorské práva
zmluvných strán alebo ich účastníkov využívajú v súlade s Bernským
dohovorom o ochrane literárnych a umeleckých diel (Parížsky akt 1971).
III. VEDECKÉ LITERÁRNE DIELA
Bez toho, aby bol dotknutý oddiel IV tejto
prílohy, a ak sa v pláne technického riadenia nestanovuje inak, zverejňujú
zmluvné strany a účastníci týchto činností spolupráce výsledky
výskumu spoločne. Podľa predchádzajúceho všeobecného pravidla sa
uplatňujú tieto postupy:
a) v prípade, že jedna zmluvná strana alebo
jej ostatní účastníci uverejnia výsledky vyplývajúce z činností
spolupráce vo vedeckých a technických časopisoch, článkoch, správach,
knihách, vrátane videa a softvéru podľa tejto dohody, druhá zmluvná strana
alebo jej ostatní účastníci majú nárok na celosvetovú, nevýlučnú,
neodvolateľnú, nespoplatnenú licenciu na preklad, rozmnožovanie, úpravu,
odvysielanie a verejné šírenie takýchto diel;
b) zmluvné strany zaistia, aby boli literárne
diela vedeckého charakteru vyplývajúce z činností spolupráce podľa
tejto dohody čo najviac šírené a vydávané nezávislými vydavateľmi;
c) vo všetkých exemplároch diela chráneného
autorským právom, ktoré má byť verejne šírené a odovzdávané podľa
ustanovení tejto dohody, musí byť uvedené meno autora či autorov
alebo ich pseudonym, pokiaľ výslovne neodmietli uvedenie svojho mena.
Exempláre tiež musia niesť jasne viditeľnú zmienku o kooperatívnej
podpore zmluvných strán, resp. ich zástupcov alebo organizácií.
IV. NEZVEREJNENÉ INFORMÁCIE
1. Nezverejnené písomné informácie
a) Každá zmluvná strana alebo jej
účastníci, ak je to vhodné, čo najskôr, a najlepšie v pláne
technického riadenia identifikujú informácie, ktoré si neželajú poskytovať
vo vzťahu s touto dohodou, pričom sa prihliadne, medzi iným, na tieto
kritériá:
- utajenie informácií v tom zmysle, že
informácie ako ucelená časť alebo presná zostava alebo spojenie jej
častí nie sú medzi odborníkmi z tejto oblasti všeobecne známe ani im nie sú
ľahko dostupné zákonnými prostriedkami,
- skutočnú alebo potenciálnu trhovú
hodnotu informácií z titulu ich utajenia,
- predchádzajúcu ochranu informácií v tom
zmysle, že podliehali krokom, ktoré boli opodstatnené za daných okolností
osobou právoplatne zodpovednou za zachovanie ich utajenia.
Zmluvné strany a ich účastníci sa v
určitých prípadoch môžu dohodnúť, že pokiaľ nie je uvedené inak,
časti informácií alebo všetky informácie poskytnuté, vymenené alebo
vytvorené v priebehu činností spolupráce podľa tejto dohody sa
neuverejňujú.
b) Každá zmluvná strana zabezpečí, aby
neuverejnené informácie podľa tejto dohody a ich z toho vyplývajúci
výsadný charakter boli pre druhú zmluvnú stranu ľahko rozoznateľné
ako také, napríklad vhodným označením alebo obmedzujúcim nápisom. To sa
vzťahuje aj na všetky celkové alebo čiastočné reprodukcie
uvedených informácií.
Zmluvná strana, ktorá získa
nezverejňované informácie podľa tejto dohody, zachováva ich dôvernú
povahu. Tieto obmedzenia automaticky zaniknú, ak ich vlastník týchto informácií
oznámi bez obmedzenia odborníkom v danom obore.
c) Nezverejnené informácie oznámené podľa
tejto dohody môže prijímajúca strana odovzdávať osobám v prijímajúcej
strane alebo zamestnaným prijímajúcou stranou a ďalším príslušným
oddeleniam alebo orgánom v prijímajúcej strane splnomocneným na špecifické
účely prebiehajúcich činností spolupráce za predpokladu, že všetky
takto odovzdané nezverejnené informácie podliehajú osobitnej dohode o utajení a
sú ako také ľahko rozoznateľné, ako sa uvádza vyššie;
d) S predchádzajúcim súhlasom strany
poskytujúcej nezverejnené informácie podľa tejto dohody môže prijímajúca
strana šíriť takéto nezverejnené informácie vo väčšom rozsahu, než sa
inak povoľuje v odseku c).
Zmluvné strany spolupracujú pri príprave
postupov na podávanie žiadostí o predchádzajúci písomný súhlas s týmto šírením
vo väčšom rozsahu a na jeho získavanie, pričom každá zmluvná strana
udelí tento súhlas v rozsahu v súlade s vnútroštátnymi politikami, nariadeniami
a právnymi predpismi.
2. Nezverejnené nepísomné informácie
S nepísomnými nezverejnenými informáciami
či inými dôvernými alebo privilegovanými informáciami poskytovanými na
seminároch alebo iných stretnutiach organizovaných na základe tejto dohody
alebo s informáciami vyplývajúcimi zo zapojenia personálu, používania
zariadenia alebo zo spoločných projektov zaobchádzajú zmluvné strany alebo
ich účastníci podľa zásad uvedených pre písomné informácie v tejto
prílohe avšak pod podmienkou, že príjemca takýchto nezverejňovaných alebo
iných dôverných alebo privilegovaných informácií bol v čase vykonania
takejto komunikácie písomne upozornený na dôverný charakter týchto informácií.
3. Kontrola
Každá zmluvná strana sa snaží
zabezpečiť, aby nezverejnené informácie, ktoré získala podľa
tejto dohody, boli kontrolované, ako sa stanovuje v dohode. Ak si jedna zo
zmluvných strán uvedomí, že bude, alebo môže odôvodnene očakávať, že
sa stane neschopnou dodržiavať ustanovenia odsekov 1 a 2 o nešírení
informácií, okamžite o tom informuje druhú zmluvnú stranu. Zmluvné strany sa
potom dohodnú na ďalšom vhodnom postupe.
V. Orientačné charakteristické znaky
plánu technického riadenia (TMP)
TMP je konkrétnou dohodou o realizácii
činností spolupráce a príslušných práv a povinností účastníkov, ktorá
má byť uzatvorená medzi týmito účastníkmi. Pokiaľ ide o výsledky
duševných činností, plán technického riadenia obvykle okrem iného
zahŕňa: vlastníctvo, ochranu, užívateľské práva na účely
výskumu a vývoja, využívanie a šírenie vrátane pravidiel spoločného
zverejňovania, práva a povinnosti hosťujúcich výskumných pracovníkov
a postupy na urovnávanie sporov. TMP sa takisto môže vzťahovať na
nadobudnuté alebo podkladové informácie, licencie a konečné výsledky.
[1]               INFCIRC/540.


title: Odporúčanie Komisie z  21. októbra 2011 týkajúce sa iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov v oblasti výskumu s názvom Spájanie vedomostí v oblasti klímy v prospech Európy

text:
               22.10.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 310/1

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 21. októbra 2011
   týkajúce sa iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov v oblasti výskumu s názvom Spájanie vedomostí v oblasti klímy v prospech Európy
   2011/C 310/01
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 181,
   keďže:

               (1)

               Zmena klímy je jednou z veľkých výziev našej doby. Kodanskou dohodou (1) sa uznal cieľ zníženia globálneho otepľovania pod 2 °C a zdôraznila sa v nej potreba značného zníženia množstva celosvetových emisií skleníkových plynov, čo si vyžaduje opatrenia, ktorých cieľom je minimalizácia vplyvov na zmenu klímy.

               (2)

               Nadchádzajúca 5. hodnotiaca správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC), ktorej uverejnenie sa očakáva v roku 2014, by mala byť zostavená z nových vedeckých výsledkov a mala by obsahovať ich hodnotenie s cieľom poskytnúť východiská, o ktoré sa možno oprieť pri prijímaní rozhodnutí, založené na vedeckých poznatkoch s dôrazom kladeným na budúce prognózy týkajúce sa zmeny klímy, regionálne aspekty zmeny klímy a pridružených vplyvov, hodnotenie rôznych možností zmiernenia zmeny klímy a úlohu jednotlivých sektorov, napr. energetiky, dopravy, poľnohospodárstva, priemyslu.

               (3)

               Zo stratégie Európa 2020 vyplýva jasná potreba splniť ciele týkajúce sa množstva emisií, ktoré už boli stanovené na úrovni Európskej únie, a zdôrazňuje sa v nej, že je potrebné posilniť odolnosť našich ekonomík voči rizikám súvisiacim s klímou a naše možnosti predchádzania katastrofám a reakcie na ne.

               (4)

               Výskum a inovácie sú hlavným predpokladom dosiahnutia uvedených politických cieľov. Predovšetkým sú na zvládnutie potenciálu budúcich zmien frekvencie a intenzity extrémnych udalostí potrebné lepšie klimatické prognózy. Výskum je potrebný aj na posudzovanie dosiahnuteľnosti, vplyvov a plnenia globálnych cieľov v Európe a mimo nej a na kvantifikovanie regionálnych vplyvov súvisiacich s týmito cieľmi. Lepšie znalosti sú nevyhnutné na určovanie možností prispôsobenia a zmiernenia a na posúdenie ich možných výhod, vplyvov a nákladov na ne v porovnaní s neprijatím nijakých opatrení.

               (5)

               Zraniteľnosť a odolnosť spoločnosti a ekosystémov voči klimatickým rizikám ešte stále nie sú dostatočne pochopené. V tejto súvislosti je potrebné lepšie pochopiť základné procesy, ktorými sa riadi komplexný klimatický systém, aby sa dali lepšie odhaliť a pripísať zmeny klímy (ľudskému, či prírodnému vplyvu) a aby sa dalo rozlíšiť medzi zmenou klímy a premenlivosťou klímy.

               (6)

               Na zabezpečenie výrazného zníženia množstva emisií uhlíka potrebného do roku 2050 sú súrne potrebné technológie, koncepcie a mechanizmy zmierňovania účinkov vrátane výskumu a inovácií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, zachytávania a ukladania oxidu uhličitého, energetickej efektívnosti a efektívneho využívania zdrojov, alternatívnych palív, zmien využívania pôdy, udržateľnej mobility, poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a znižovania množstva emisií znečisťujúcich látok vplývajúcich na ľudské zdravie a na životné prostredie.

               (7)

               Mali by sa zriadiť služby v oblasti klímy, ktorých úlohou bude stanovovanie, sprístupňovanie a uplatňovanie prognóz týkajúcich sa klímy na základe vedeckých poznatkov. V súvislosti s tým je výskum potrebný na zdokonalenie a rozvoj dlhodobých systémov sledovania, analýzy údajov, modelov a systémov predpovedí vo viacerých obdobiach a na podporu vytvárania fungujúcich partnerstiev medzi poskytovateľmi a užívateľmi takýchto služieb.

               (8)

               Rada pre konkurencieschopnosť uznala na svojom zasadnutí 26. mája 2010 (2)„spájanie vedomostí v oblasti klímy v prospech Európy“ za oblasť, v ktorej by spoločná tvorba programov bola významným prínosom k súčasnému nejednotnému úsiliu členských štátov v oblasti výskumu. Preto prijala závery, v ktorých uznala potrebu rozbehnúť iniciatívu spoločnej tvorby programov v tejto oblasti a vyzvala Komisiu, aby prispela k jej príprave. Rada takisto opätovne potvrdila, že tvorba spoločných programov je proces, na ktorom sa podieľajú členské štáty a pri ktorom Komisia pôsobí ako sprostredkovateľ. Analýza národných výskumných činností uvedená v pracovnom dokumente útvarov Komisie potvrdzuje, že je potrebná lepšia koordinácia na zvýšenie účinnosti a vplyvu výskumu, ako aj využívanie synergií s činnosťami vykonávanými na úrovni EÚ prostredníctvom vytvorenia spoločnej strategickej výskumnej agendy.

               (9)

               Výskum v oblasti zmeny klímy a výskum súvisiaci s klímou je kľúčovou oblasťou rámcového programu Európskej únie pre výskum, ktorá zohráva výsostne strategickú úlohu pri podpore politického procesu Európskej únie zohľadňujúceho celosvetový rozmer zmeny klímy. Činnosti v rámci tejto iniciatívy spoločnej tvorby programov sa musia úzko koordinovať so 7. rámcovým programom Európskej únie a jej budúcimi programami pre túto oblasť, najmä s rámcovým programom Horizont 2020 pre výskum a inovácie.

               (10)

               Spoločná tvorba programov v oblasti výskumu týkajúcich sa spájania vedomostí o zmene klímy by prispela ku koordinácií výskumu v tejto oblasti a k plne funkčnému Európskemu výskumnému priestoru v oblasti zmeny klímy a posilnilo by sa tak vedúce postavenie Európy a konkurencieschopnosť jej výskumu v tejto oblasti.

               (11)

               S cieľom dosiahnuť ciele stanovené v tomto odporúčaní by členské štáty mali s Komisiou spolupracovať na preskúmaní možných iniciatív Komisie na pomoc členským štátom pri ďalšom vypracúvaní a vykonávaní tejto strategickej výskumnej agendy.

               (12)

               S cieľom umožniť Komisii podávať správy Európskemu parlamentu a Rade o pokroku dosiahnutom v rámci všetkých iniciatív spoločnej tvorby programov by členské štáty mali Komisii podávať pravidelne správy o pokroku dosiahnutom v rámci tejto iniciatívy spoločnej tvorby programov,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby vytvorili spoločnú víziu spôsobu, akým môže spolupráca a koordinácia v oblasti výskumu na úrovni Únie prispieť k zvládnutiu výzvy zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa jej, a pritom spojiť oblasti vedy, politiky, hospodárstva a spoločnosti. Cieľom by mala byť plná účasť členských štátov predovšetkým vrátane krajín, v ktorých sa očakáva silný vplyv zmeny klímy.

               2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby vypracovali operatívnu spoločnú strategickú výskumnú agendu stanovujúcu strednodobé až dlhodobé výskumné potreby a ciele v oblasti zmeny klímy. Táto strategická výskumná agenda by mala obsahovať vykonávací plán, v ktorom sa stanovia priority a harmonogramy a určia činnosti, nástroje a zdroje potrebné na jeho realizáciu.

               3.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby do operačnej strategickej výskumnej agendy a vykonávacieho plánu zahrnuli tieto činnosti:

                           a)

                           posilňovanie výmeny informácií o príslušných regionálnych a národných programoch, výskumných činnostiach a výskumných programoch koordinovaných Európskou úniou, a to aj s cieľom pravidelnej aktualizácie mapovania európskeho výskumu v tejto oblasti;

                           b)

                           výmena informácií, zdrojov, najlepších postupov, metodík a usmernení;

                           c)

                           určenie oblastí alebo výskumných činností, pre ktoré by koordinácia alebo spoločné výzvy na predkladanie ponúk alebo zlučovanie zdrojov boli prínosom;

                           d)

                           vymedzenie modalít výskumu, ktorý sa má v oblastiach uvedených v písmene c) vykonávať spoločne;

                           e)

                           zabezpečenie koordinácie a vytvárania synergií s existujúcimi režimami výskumu a inovácií v Európskej únii, napr. s rámcovým programom, vrátane činností pred spustením Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES), výskumu v oblasti klímy a súvisiaceho s ňou vykonávaného Spoločným výskumným centrom (JRC) a Európskym inovačným a technologickým inštitútom EIT/znalostným a inovačným spoločenstvom (ZIS) pre klímu, s výskumnými činnosťami podporovanými v rámci politiky súdržnosti, s inými iniciatívami spoločnej tvorby programov, ako aj so strediskom Európskej únie pre výmenu informácií o prispôsobovaní spravovaným Komisiou a Európskou environmentálnou agentúrou. V príslušných oblastiach zmeny klímy, ktorými sa táto iniciatíva spoločnej tvorby programov konkrétne nezaoberá, by sa mali vytvoriť silné prepojenia, najmä pri stanovovaní možností na zmiernenie a prispôsobenie, ako aj rizík a príležitostí činností v tejto oblasti;

                           f)

                           kde je to možné, spoločné využívanie existujúcej výskumnej infraštruktúry alebo vývoj nových nástrojov, ako sú koordinované databázy, alebo vývoj modelov na štúdium procesov a vplyvov zmeny klímy;

                           g)

                           podpora lepšej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, ako aj otvorenej inovácie medzi jednotlivými výskumnými činnosťami a podnikateľskými sektormi v súvislosti so zmenou klímy a so spôsobom, akým ich táto zmena postihla;

                           h)

                           vývoz a šírenie vedomostí, inovácií a medziodborových metodických prístupov, najmä pokiaľ ide o výsledky súvisiace s politikou;

                           i)

                           poskytovanie náležitých vedeckých informácií politickým štruktúram na celoštátnej úrovni, ako aj na úrovni Európskej únie;

                           j)

                           vybudovanie náležitej výmeny informácií s príslušnými medzinárodnými programami;

                           k)

                           vytváranie sietí medzi centrami, ktoré sa venujú výskumu v oblasti zmeny klímy, vrátane centier mimo Európskeho výskumného priestoru;

                           l)

                           posilnenie spoločného prognózovania.

               4.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby udržiavali a ďalej rozvíjali spoločnú riadiacu štruktúru v oblasti zmeny klímy s mandátom na stanovenie spoločných podmienok, pravidiel a postupov spolupráce a koordinácie a na monitorovanie realizácie strategickej výskumnej agendy.

               5.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby spoločne realizovali strategickú výskumnú agendu, a to aj prostredníctvom svojich národných výskumných programov alebo inej národnej výskumnej činnosti v súlade s usmerneniami pre rámcové podmienky spoločnej tvorby programov, ktoré vypracovala pracovná skupina Rady na vysokej úrovni pre spoločnú tvorbu programov (3).

               6.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby spolupracovali s Komisiou s cieľom preskúmať možné iniciatívy Komisie na pomoc členským štátom pri vypracovávaní a realizácii strategickej výskumnej agendy a koordinovať spoločné programy s inými iniciatívami Únie v tejto oblasti.

               7.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby pri vytváraní a uplatňovaní možného medzinárodného rozmeru v rámci strategickej výskumnej agendy úzko spolupracovali so Strategickým fórom pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vedy a technológií (SFIC) a aby zabezpečovali súdržnosť s iniciatívami SFIC s tretími krajinami a voči nim.

               8.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisii podávali pravidelne správy o pokroku dosiahnutom v tejto JPI prostredníctvom každoročných správ o pokroku.

      V Bruseli 21. októbra 2011

            Za Komisiu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komisie

      (1)  UNFCCC (2009) Správa o 15. konferencii zmluvných strán, ktorá sa konala od 7. do 19. decembra 2009 v Kodani.

      (2)  10246/10.

      (3)  http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf