Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0725

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady, ktorým sa v súlade s článkom 104 ods. 8 stanovuje, že Česká republika nereagovala na odporúčanie Rady v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva dostatočne účinnými opatreniami  /* SEK/2007/0725 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 30.5.2007SEK(2007) 725 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADY,ktorým sa v súlade s článkom 104 ods. 8 stanovuje, že Česká republika nereagovala na odporúčanie Rady v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva dostatočne účinnými opatreniami(predložená Komisiou)1. SÚVISLOSTINa základe hospodárskych predpovedí útvarov Komisie z jari 2004[1], ktoré odhalili za rok 2003 deficit vo výške 12,9 % HDP (5,9 % HDP po vyňatí zásadnej jednorazovej operácie súvisiacej s pričítanými štátnymi zárukami)[2], Komisia iniciovala postup pri nadmernom deficite voči Českej republike správou s súlade s článkom 104 ods. 3[3]. V máji 2004 Česká republika predložila svoj prvý konvergenčný program zahŕňajúci obdobie rokov 2004-2007 a na základe odporúčania Komisie k nemu Rada prijala stanovisko 5. júla 2004[4]. Rada zároveň na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 104 ods. 6 rozhodla, že Česká republika má nadmerný deficit[5], a následne podľa článku 104 ods. 7 vydala českým orgánom odporúčanie na jeho korekciu, takisto na základe odporúčania Komisie[6]. V tomto odporúčaní Rada odporučila českým orgánom „ ukončiť súčasnú situáciu nadmerného deficitu čo najskôr “ a „ prijať opatrenie v strednodobom rámci pre zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2008 spoľahlivým a udržateľným spôsobom v súlade s postupom na zníženie deficitu špecifikovaným v stanovisku Rady z 5. júla 2004 o konvergenčnom programe predloženom v máji 2004 “ s týmito priebežnými ročnými cieľmi: 5,3% HDP v roku 2004, 4,7% HDP v roku 2005, 3,8% HDP v roku 2006 a 3,3% HDP v roku 2007;Českým kompetentným orgánom sa takisto odporúčalo „ energicky realizovať opatrenia uvažované v programe konvergencie z mája 2004, najmä zníženie mzdového fondu ústrednej vlády a zníženie výdavkov jednotlivých ministerstiev “. Okrem toho boli vyzvané na „ pridelenie väčších príjmov na zníženie rozpočtu, ako boli plánované; zavedenie cieľového rozpočtového riadenia na základe strednodobých výdavkových stropov a navrhnutie účinných pravidiel na zníženie rizika zvýšenia zadlženosti regiónov a samospráv; uskutočnenie reformy dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií; minimalizovanie negatívneho rozpočtového dopadu činnosti Českej konsolidačnej agentúry .“Rada tiež stanovila termín 5. november 2004 na podniknutie účinných krokov, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005. Po uplynutí tejto lehoty Komisia vo svojom oznámení Rade zo 14. decembra 2004 dospela k záveru, že Česká republika podnikla účinné kroky, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa plánovali na dosiahnutie cieľového deficitu na rok 2005, a preto sa nevyžadujú ďalšie kroky podľa EDP[7] . Na svojom stretnutí 18. januára 2005 Rada súhlasila s týmto hodnotením.2. ODPORÚčANIE PRE ROZHODNUTIE RADY O NEDOSTATOčNÝCH KROKOCH PODľA čLÁNKU 104 ODS. 8V odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 sa uvádza, že deficit sa musí znížiť pod 3 % HDP do roku 2008, neuvádzajú sa však konkrétne cieľové hodnoty na rok 2008. Dôvodom je to, že konvergenčný program z mája 2004, na ktorý Rada vo svojom odporúčaní odkazuje, pokrýva obdobie do roku 2007. V aktualizácii konvergenčného programu z novembra 2005, v ktorej sa predlžuje programové obdobie do roku 2008, sa určil cieľový deficit na rok 2008 vo výške 2,7 % HDP. Rada vo svojom stanovisku k tomuto programu poznamenala, že program nasledoval cestu úpravy deficitu stanovenú v odporúčaniach Rady podľa článku 104 ods. 7[8]. Rada vyzvala Českú republiku „ v kontexte možného lepšieho výsledku rozpočtového hospodárenia za rok 2005 ako aj silného rastu a jeho výhľadu zintenzívniť úsilie v oblasti štrukturálnej rozpočtovej úpravy vzhľadom na malé rozpätie pod referenčnou úrovňou pre rok 2008 (ktorý je konečným termínom pre úpravu nadmerného deficitu) a s cieľom urýchliť dosiahnutie strednodobého cieľa; ii) zlepšiť kvalitu rozpočtového plánovaniam najmä prostredníctvom analyzovania prípadov značného prenesenia rozpočtových výdavkov a posilnenia strednodobých výdavkových stropov; iii) zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä urýchlením dôchodkovej reformy a realizáciou reformy systému zdravotnej starostlivosti.“Česká republika predložila 15. marca 2007 najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu, a to na obdobie rokov 2006-2009. Predloženie aktualizácie sa oproti termínu 1. decembra oneskorilo z dôvodu politickej situácie v Českej republike, v ktorej vládu schválil parlament až 19. januára 2007 po všeobecných voľbách, ktoré sa uskutočnili v júni 2006. Aktualizácia konvergenčného programu z marca 2007 obsahovala tieto predpovede ročných deficitov: 4,0 % HDP na rok 2007, 3,5 % HDP na rok 2008 a 3,2 % HDP na rok 2009. Cieľové deficity na roky 2007-2008 boli rovnaké ako v rozpočte na rok 2007, ktorý parlament schválil 13. decembra 2006. V programe pribudlo aj doplnkové „vyhlásenie novej vlády“ s cieľom znížiť deficit verejných financií na 3,2 % HDP v roku 2008 a na 2,8 % HDP v roku 2009 na základe širokej škály politických opatrení, ktoré ešte treba dokončiť a schváliť.Predpoveď útvarov Komisie z jari 2007, v ktorej sa predpokladá, že deficit v roku 2007 dosiahne 3,9 % HDP a pri nezmenených politikách dosiahne v roku 2008 3,6 % HDP, potvrdzuje, že pri súčasných politikách sa ciele stanovené v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 na rok 2007 (3,3 % HDP) a na rok 2008 (pod 3 % HDP) nesplnia. V štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a iných dočasných opatrení) by deficit vzrástol o 1,25 percentuálneho bodu HDP v roku 2007 po zhoršeniach v roku 2005 aj v roku 2006.Predpoveď útvarov Komisie tak v podstate potvrdzuje plány konvergenčného programu, ktoré nie sú v súlade s úpravou nadmerného deficitu v lehote do roku 2008. Komisia vo svojom odporúčaní pre stanovisko Rady k aktualizácii, ktoré sa teraz prijíma, zhŕňa svoje hodnotenie programu takto: „napriek lepším vyhliadkam rastu, ako sa očakávalo, a nižšiemu deficitu v roku 2006, program odsúva úpravu nadmerného deficitu do roku 2010 v porovnaní s konečným termínom v roku 2008 stanoveným v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 z júla 2004. Pri udržateľnom raste by odloženie, ktoré odráža vyšší deficit predovšetkým v dôsledku plánovaných nárastov v oblasti sociálnych výdavkov v roku 2007, vyústilo do procyklickej expanzívnej fiškálnej politiky.“Zvýšené výdavky v rozpočte na rok 2007 skutočne viedli k prekročeniu predtým stanoveného strednodobého rámca výdavkov. Vyšší deficit za rok 2007 sa dosiahne pri oveľa vyššom predpokladanom raste, ako sa predpovedalo v čase vydania odporúčania Rady, a to najmä z dôvodov nárastov sociálnych výdavkov, o ktorom sa rozhodlo v predchádzajúcom parlamente a ktoré potvrdil aj nový parlament v prijatom rozpočte. Vplyv dodatočných výdavkov sa odhaduje na viac ako 1 % HDP v roku 2007. Takisto treba poznamenať, že vyšší deficit na rok 2007 sa plánuje na pozadí oveľa nižších deficitov v predchádzajúcich rokoch, než aké sa predpokladali v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7: výsledné deficity v rokoch 2004-2006 boli v priemere o viac ako 1 percentuálny bod HDP lepšie, ako sa predpokladalo v odporúčaní Rady (na rok 2004: výsledný deficit vo výške 2,9 % HDP v porovnaní s plánom Rady vo výške 5,3 %; na rok 2005: 3,6 % HDP v porovnaní so 4,7 %; a na rok 2006: 2,9 % HDP v porovnaní s 3,8 % na rok 2006). Dôvodom bolo skôr vyšší rast oproti očakávaniu, než trvalé zníženia výdavkov.Zhrňujúco, na základe rozpočtu na rok 2007 a na základe najnovšej aktualizácie konvergenčného programu Česká republika plánuje prekročiť cieľ na rok 2007 (3,3 % HDP) stanovený Radou v odporúčaniach podľa článku 104 ods. 7 a cieľ na rok 2008 (2,7 % HDP) stanovený v konvergenčnom programe z novembra 2005, ktorý Rada schválila 24. januára 2006. Predpoveď útvarov Komisie z jari 2007 takisto predpokladá na oba roky prekročenie schválených cieľov. Preto sú uskutočnené opatrenia českých orgánov vzhľadom na úlohu upraviť nadmerný deficit do roku 2008, ako to vyžaduje Rada, neprimerané. Od schválenia odporúčania sa nevyskytli žiadne neočakávané hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97. Naopak, vývoj v hospodárstve relevantný pre verejné financie je oveľa priaznivejší, ako sa očakávalo.Tabuľka 1: Prognózy deficitu a predpovede rastuRočné prognózy deficitu (v % HDP) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Predpoveď útvarov Komisie z jari 2007 | 2.9 | 3.6 | 2.9 | 3.9 | 3.6 | - |Konvergenčný program z marca 2007 | - | 3.6 | 3.5 | 4.0 | 3.5 | 3.2 |Konvergenčný program z marca 2007 (alternatívne ciele deficitu vo vyhlásení novej vlády) | - | 3.6 | 3.5 | 4.0 | 3.2 | 2.8 |Konvergenčný program z novembra 2005 | 3.0 | 3.6 | 3.5 | 3.3 | 2.7 | - |Odporúčanie Rady z júla 2004 | 5.3 | 4.7 | 3.8 | 3.3 | < 3 | - |Predpovede rastu HDP (v % medziročne) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Predpoveď útvarov Komisie z jari 2007 | 4.2 | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | - |Konvergenčný program z marca 2007 | - | 6.0 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 |Konvergenčný program z novembra 2005 | 4.4 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | - |Odporúčanie Rady z júla 2004 | 2.8 | 3.1 | 3.3 | 3.5 | - | - |Tabuľka 2: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | KP máj 2007 | 6.1 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 |KP máj 2007 | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | neuv. |KP nov 2005 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | neuv. |Inflácia HISC (%) | KP máj 2007 | 1.6 | 2.4 | 2.6 | 2.5 | 2.5 |KP máj 2007 | 1.6 | 2.1 | 2.4 | 2.9 | neuv. |KP nov 2005 | 1.5 | 2.2 | 2.0 | 2.1 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP mar 20071 | -0.7 | 0.9 | 1.1 | 1.0 | 1.0 |KOM máj 20073 | -1.1 | 0.4 | 0.5 | 0.5 | neuv. |KP nov 20051 | -0.8 | -0.1 | 0.3 | 0.8 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP mar 20076 | -3.6 | -3.5 | -4.0 | -3.5 | -3.2 |KOM máj 2007 | -3.5 | -2.9 | -3.9 | -3.6 | neuv. |KP nov 2005 | -4.8 | -3.8 | -3.3 | -2.7 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP mar 2007 | -2.5 | -2.4 | -2.6 | -2.0 | -1.6 |KOM máj 2007 | -2.4 | -1.8 | -2.8 | -2.6 | neuv. |KP nov 2005 | -4.1 | -3.0 | -2.4 | -1.7 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP mar 20071 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |KOM máj 2007 | -3.1 | -3.1 | -4.1 | -3.8 | neuv. |KP nov 20051 | -4.5 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP mar 2007 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |KOM máj 20074 | -2.0 | -2.8 | -4.1 | -3.8 | neuv. |KP nov 20055 | -3.4 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP mar 2007 | 30.4 | 30.6 | 30.5 | 31.3 | 32.2 |KOM máj 2007 | 30.4 | 30.4 | 30.6 | 30.9 | neuv. |KP nov 2005 | 37.4 | 37.1 | 37.9 | 37.8 | neuv. |Poznámky: |1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. |2Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. |3Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,2 %, 4,6 %, 4,8 % resp. 4,9 % v období rokov 2005 – 2008. |4Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jari 2007 |(1,1 % HDP v r. 2005 a 0,2 % HDP v r. 2006 – v oboch prípadoch zvýšenie deficitu) |5Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe KP 2005 |(1,1 % HDP v r. 2005 – zvýšenie deficitu) |6Alternatívne cieľové deficity založené na ešte neschválených opatreniach |novej českej vlády: 3,2% HDP v r. 2008 a 2,8% HDP v r. 2009. |Zdroj: |Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jari 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |Odporúčanie preROZHODNUTIE RADY,ktorým sa v súlade s článkom 104 ods. 8 stanovuje, že Česká republika nereagovala na odporúčanie Rady v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva dostatočne účinnými opatreniamiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104 ods. 8,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:1.  Podľa článku 104 Zmluvy majú členské štáty predísť nadmerným deficitom verejných financií.2.  Pakt stability a rastu je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. Pakt stability a rastu zahŕňa nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[9], ktorý bol prijatý s cieľom ďalej nabádať na nápravu nadmerných deficitov verejných financií.3.  Rozhodnutím Rady č. 2005/185/ES[10] z 5. júla 2004 sa na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy rozhodlo, že v Českej republike existuje nadmerný deficit.4.  V súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 prijala Rada 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisia odporúčanie určené českým orgánom, aby čo najrýchlejšie odstránili nadmerný deficit a aby prijali strednodobé opatrenia, ktorých cieľom je spoľahlivým a udržateľným spôsobom znížiť tento deficit pod 3 % HDP do roku 2008 v súlade s postupom pre zníženie deficitu stanoveným v konvergenčnom programe, ktorý orgány predložili v máji 2004, schváleným v stanovisku Rady z 5. júla 2004[11] s týmito ročnými cieľmi: 5,3 % HDP v roku 2004, 4,7 % HDP v roku 2005, 3,8 % HDP v roku 2006 a 3,3 % HDP v roku 2007. Rada stanovila 5. november 2004 ako konečný termín na podniknutie účinných krokov „pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005“. Česká republika súhlasila so zverejnením odporúčania.5.  Po uplynutí konečného termínu, ktorým bol 5. november 2004, dospela Komisia vo svojom oznámení Rade zo 14. decembra 2004[12] k záveru, že v rámci postupu pri nadmernom deficite pre Českú republiku nie sú potrebné ďalšie kroky, pretože česká vláda podnikla účinné kroky, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005. V aktualizácii konvergenčného programu z novembra 2005 sa uvádzal na rok 2008 deficit 2,7 %, ktorý Rada schválila 24. januára 2006.6.  Hodnotenie opatrení, ktoré Česká republika prijala na nápravu nadmerného deficitu do roku 2008 ako odpoveď na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7, vedie k týmto záverom:7.  Česká republika predložila 15. marca 2007 najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu, a to na obdobie do roku 2009. Program obsahoval tieto ročné prognózy deficitov: 4,0 % HDP na rok 2007, 3,5 % HDP na rok 2008 a 3,2 % HDP na rok 2009. V programe pribudlo aj doplnkové „vyhlásenie novej vlády“ s cieľom znížiť deficit verejných financií na 3,2 % HDP v roku 2008 a na 2,8 % HDP v roku 2009 na základe širokej škály zatiaľ neznámych politických opatrení.8.  Predpoveď útvarov Komisie z jari 2007, v ktorej sa predpokladá, že deficit v roku 2007 dosiahne 3,9 % HDP a pri nezmenenej politike dosiahne v roku 2008 3,6 % HDP, potvrdzuje, že pri súčasných politikách sa ciele stanovené v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 na rok 2007 (3,3 % HDP) a na rok 2008 (pod 3 % HDP) nesplnia. V štrukturálnom vyjadrení (t. j. cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a iných dočasných opatrení) by deficit vzrástol o 1,25 percentuálneho bodu HDP v roku 2007 po zhoršeniach v roku 2005 aj v roku 2006.9.  Vyšší deficit za rok 2007 sa dosiahne pri oveľa vyššom predpokladanom raste, ako sa predpovedalo v čase vydania odporúčania Rady, a to najmä z dôvodov nárastov sociálnych výdavkov pred parlamentnými voľbami v r. 2006. Vyšší deficit na rok 2007 sa plánuje na pozadí oveľa nižších deficitov v predchádzajúcich rokoch, než aké sa predpokladali v odporúčaní Rady. Dôvodom bolo skôr vyšší rast oproti očakávaniu, než trvalé zníženia výdavkov.10.  To vedie k záveru, že hoci Česká republika doteraz plnila lepšie rozpočtové ciele na roky 2004-2006 v rámci postupu konsolidácie stanoveného v odporúčaní Rady z 5. júla 2004, deficit na rok 2007 výrazne presiahne cieľ stanovený Radou a deficit na rok 2008 pri súčasných politikách jasne prevýši prah 3 % HDP. Rozpočtové ciele českých orgánov nie sú v súlade s odporúčaniami Rady na korekciu nadmerného deficitu najneskôr do roku 2008. Od schválenia odporúčania sa nevyskytli žiadne neočakávané hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97. Naopak, vývoj v hospodárstve relevantný pre verejné financie je oveľa priaznivejší, ako sa očakávalo.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Opatrenia, ktoré prijala Česká republika ako odpoveď na odporúčanie Rady z 5. júla 2004 podľa článku 104 ods. 7 Zmluvy, sa ukazujú neúčinné na nápravu nadmerného deficitu v termíne stanovenom v odporúčaní.Článok 2Toto rozhodnutie je určené Českej republike.V BruseliZa Radupredseda [1] V hospodárskej prognóze vypracovanej Komisiou na jar 2004 sa zohľadnili údaje poskytnuté Českou republikou v marci 2004.[2] Medzitým sa údaj o deficite za rok 2003 revidoval podľa zaužívaných postupov. Teraz dosahuje výšku 6,6% HDP.[3] SEK(2004) 575.[4] Ú. v. EÚ C 320, 24.12.2004, s. 1.[5] Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 20.[6] Pozri http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11215.en04.pdf.[7] Oznámenie Komisie Rade: Opatrenia prijaté Českou republikou, Cyprom, Maltou, Poľskom a Slovenskom ako odpoveď na odporúčania Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, SEK(2004) 1630, 22.12.2004.[8] Ú. v. EÚ C 55, 7.3.2006, s. 5.[9] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6, nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[10] Ú. v. ES L 62, 9.3.2005, s.20.[11] Ú. v. EÚ C 320, 24.12.2004, s. 1.[12] Oznámenie Komisie Rade: Opatrenia prijaté Českou republikou, Cyprom, Maltou, Poľskom a Slovenskom ako odpoveď na odporúčania Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, SEK(2004) 1630, 22.12.2004.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 18. mája 2018 – Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas (ECB/2018/15)

text:
               28.5.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 181/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 18. mája 2018
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas
   (ECB/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 271,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Lietuvos bankas, ktorým je spoločnosť UAB PricewaterhouseCoopers, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2017. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2018.

               (3)

               Lietuvos bankas vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2018 až 2021 spoločnosť UAB Deloitte Lietuva,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť UAB Deloitte Lietuva vymenovaná za externého audítora Lietuvos bankas na finančné roky 2018 až 2021.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 18. mája 2018

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie č. A1 z 18. októbra 2017 o vydávaní osvedčenia uvedeného v článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 (Text s významom pre EHP a pre Švajčiarsko )

text:
               29.5.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 183/5

      ODPORÚČANIE č. A1
      z 18. októbra 2017
      o vydávaní osvedčenia uvedeného v článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009
      (Text s významom pre EHP a pre Švajčiarsko)
      (2018/C 183/06)
      SPRÁVNA KOMISIA PRE KOORDINÁCIU SYSTÉMOV SOCIÁLNEHO ZABEZPEČENIA,
      so zreteľom na článok 72 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (1), na základe ktorého je správna komisia zodpovedná za riešenie všetkých správnych otázok alebo otázok výkladu vyplývajúcich z ustanovení tohto nariadenia a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (2),
      so zreteľom na článok 5 nariadenia (ES) č. 987/2009 o právnej relevantnosti dokumentov a podporných dokladov, ktoré osvedčujú situáciu osoby,
      so zreteľom na článok 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 987/2009 o osvedčení uplatniteľných právnych predpisov podľa hlavy II nariadenia (ES) č. 883/2004,
      konajúc v súlade s podmienkami stanovenými v článku 71 ods. 2 nariadenia (ES) č. 883/2004,
      keďže:

                  (1)

                  V článku 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 987/2009 sa stanovuje, že príslušná inštitúcia členského štátu, ktorého právne predpisy sú uplatniteľné podľa hlavy II nariadenia (ES) č. 883/2004, na požiadanie dotknutej osoby alebo zamestnávateľa poskytne osvedčenie, že tieto právne predpisy sú uplatniteľné, prípadne uvedie, dokedy a za akých podmienok sú uplatniteľné.

                  (2)

                  Správna komisia určí štruktúru a obsah prenosného dokumentu A1 týkajúceho sa uplatniteľných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na držiteľa.

                  (3)

                  V článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 987/2009 sa stanovuje, že tento dokument uznávajú inštitúcie iných členských štátov, pokiaľ ho členský štát, v ktorom bol vydaný, nezrušil ani nevyhlásil za neplatný.

                  (4)

                  V súlade so zásadou lojálnej spolupráce stanovenej v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii a uvedenej v článku 76 nariadenia (ES) č. 883/2004 sa vyžaduje, aby inštitúcie riadne vyhodnotili skutočnosti relevantné z hľadiska určenia právnych predpisov uplatniteľných v oblasti sociálneho zabezpečenia a následne potvrdili správnosť informácií obsiahnutých v prenosnom dokumente A1.

                  (5)

                  Z týchto dokumentov vyplýva predpoklad zákonnosti poistenia držiteľa dokumentu v rámci systému sociálneho zabezpečenia členského štátu, ktorého inštitúcia tento dokument vydala,

            TÝMTO ODPORÚČA PRÍSLUŠNÝM ÚTVAROM A INŠTITÚCIÁM ABY:

                  1.

                  V záujme zabránenia falšovaniu prenosného dokumentu A1, napríklad výmenou strán medzi rôznymi dokumentmi, sa odporúča, aby vydané osvedčenia obsahovali tieto autentifikačné prvky:

                              a)

                              dokumenty vydané elektronicky by mali obsahovať sériové číslo alebo identifikačné číslo na každej strane. V tomto prípade nie je potrebný vlastnoručný podpis alebo pečiatka;

                              b)

                              dokumenty vystavené manuálne by mali byť vytlačené na oboch stranách hárku a hárky by mali byť navzájom spojené tak, aby sa nedali ľahko oddeliť. To možno dosiahnuť napríklad preložením a zopnutím ľavého horného rohu a opečiatkovaním na zadnej strane.

                  2.

                  Tiež sa odporúča, aby bol každý vydaný dokument A1 registrovaný tak, aby jeho pravosť bola ľahko a rýchlo overiteľná.

                  3.

                  Členské štáty by mali informovať správnu komisiu o rôznych spôsoboch, akými ich inštitúcie vydávajú prenosné dokumenty A1. Delegácie správnej komisie by tieto informácie mali zdieľať so svojimi inšpektorátmi.

                  4.

                  Odporúča sa, aby inštitúcie pred vydaním prenosného dokumentu A1 posúdili všetky skutočnosti buď na základe údajov z oficiálnych zdrojov, alebo vyzvaním žiadateľa o poskytnutie potrebných informácií. Na usmernenie inštitúcií možno v prílohe nájsť neúplný štandardizovaný zoznam základných otázok a osobitných otázok týkajúcich sa príslušných článkov nariadenia (ES) č. 883/2004. Tieto otázky možno prispôsobiť podľa potreby.

                  5.

                  Formuláre žiadostí by mali obsahovať vyhlásenie, ktorým žiadateľ vyhlasuje, že zodpovedal všetky otázky správne podľa svojho najlepšieho vedomia a že si je vedomý možnosti kontroly s dôsledkom zrušenia dokumentu so spätnou platnosťou.

                  6.

                  Odporúča sa, aby mali príslušné inštitúcie dostupné informácie o vydaných prenosných dokumentoch A1, pokiaľ možno v elektronickej databáze. Prostredníctvom systému elektronickej výmeny informácií o sociálnom zabezpečení (EESSI) by sa mali navzájom informovať o akýchkoľvek prijatých rozhodnutiach týkajúcich sa uplatniteľných právnych predpisov v prípade vykonávania činnosti v inom členskom štáte podľa článku 15 ods. 1 nariadenia (ES) č. 987/2009.

                  7.

                  Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení.

               Predsedníčka správnej komisie

            Agne NETTAN-SEPP

         (1)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2009, s. 1.

         PRÍLOHA
         Štandardizovaný súbor otázok na podanie žiadosti o prenosný dokument A1
         A.   ZÁKLADNÉ OTÁZKY PRENOSNÉHO DOKUMENTU A1 (PD A1) TÝKAJÚCE SA DOTKNUTEJ OSOBY
         Nasledujúce otázky musia byť použité v každom formulári žiadosti a overené vydávajúcou inštitúciou:

                     —

                     Priezvisko

                     —

                     Meno

                     —

                     Dátum narodenia

                     —

                     Pohlavie: muž/žena/neznáme

                     —

                     Osobné identifikačné číslo

                     —

                     Miesto narodenia

                     —

                     Štátna príslušnosť

                     —

                     Osoba má oprávnený pobyt v členskom štáte (pre štátnych príslušníkov tretích krajín)

                     —

                     Adresa v štáte bydliska (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Adresa v štáte pobytu (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Kontaktná adresa osoby

                     —

                     Pracovné zaradenie/povolanie/remeslo

               B.   OSOBITNÉ OTÁZKY V ZÁVISLOSTI OD RÔZNYCH OKOLNOSTÍ, ZA KTORÝCH SA VYŽADUJE PD A1
         Okrem toho sa nižšie uvádzajú osobitné otázky v závislosti od rôznych okolností, za ktorých sa vyžaduje PD A1 na základe hlavy II nariadenia (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (1).
         1.   Žiadosť podľa článku 11 ods. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 883/2004 (činnosť ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba v jednom členskom štáte)

                     —

                     Zamestnávateľ

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Samostatná zárobková činnosť

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Dátum začatia/ukončenia práce

               2.   Žiadosť podľa článku 11 ods. 3 písm. b) nariadenia (ES) č. 883/2004 (štátni zamestnanci)

                     —

                     Zamestnávateľ (zamestnávajúca správa)

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Miesto/miesta výkonu práce v zahraničí (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Dátum začatia práce v zahraničí

                     —

                     Dátum ukončenia práce v zahraničí

               3.   Žiadosť podľa článku 11 ods. 4 nariadenia (ES) č. 883/2004 (hospodárska činnosť vykonávaná na palube plavidla na mori)

                     —

                     Zamestnávateľ

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Názov plavidla

                     —

                     Štát, pod ktorého vlajkou sa plavidlo plaví

                     —

                     Odmenu vypláca podnik, ktorého sídlo alebo miesto podnikania je v inom štáte: áno/nie

                     —

                     Dátum začatia práce

                     —

                     Dátum ukončenia práce

               4.   Žiadosť podľa článku 11 ods. 5 nariadenia (ES) č. 883/2004 (letová posádka alebo palubní sprievodcovia)

                     —

                     Zamestnávateľ

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Miesto domovskej základne

                     —

                     Dátum začatia práce

                     —

                     Dátum ukončenia práce

               5.   Žiadosť podľa článku 12 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004 (vysielanie pracovníkov)

                     —

                     Zamestnávateľ vo vysielajúcom štáte

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve podľa NACE

                     —

                     Podnik/podniky v prijímajúcom štáte alebo v mieste/miestach vyslania

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Dátum začatia vyslania

                     —

                     Dátum ukončenia vyslania

                     —

                     Zamestnanec podlieha právnym predpisom vysielajúceho štátu mesiac pred vyslaním: áno/nie

                     —

                     Podrobnosti o činnosti vykonávanej bezprostredne jeden mesiac pred vyslaním

                     —

                     Druh činnosti vo vysielajúcom štáte

                     —

                     Druh činnosti v prijímajúcom štáte

                     —

                     Zamestnanec je vyslaný, aby nahradil iného vyslaného pracovníka: áno/nie

                     —

                     Ak áno, uveďte, prečo je toto nahradenie potrebné

                     —

                     Zamestnanec už pracoval v uvedenom prijímajúcom členskom štáte: áno/nie

                     —

                     Ak áno, uveďte predchádzajúce obdobie vyslania (od – do)

                     —

                     Počet zamestnancov zamestnávateľa vo vysielajúcom štáte (okrem administratívnych pracovníkov)

                     —

                     Počet administratívnych pracovníkov vo vysielajúcom štáte

                     —

                     Počet vyslaných zamestnancov

                     —

                     Počet vykonávaných zmlúv vo vysielajúcom štáte

                     —

                     Počet vykonávaných zmlúv v prijímajúcom štáte

                     —

                     Obrat vo vysielajúcom štáte (v %)

                     —

                     Obrat v prijímajúcom členskom štáte (v %)

                     —

                     Zamestnávateľ vo vysielajúcom štáte sa môže rozhodnúť ukončiť zmluvu so zamestnancami počas ich vyslania: áno/nie

                     —

                     Zamestnávateľ vo vysielajúcom štáte môže rozhodnúť o kľúčových aspektoch činnosti vykonávanej v prijímajúcom štáte: áno/nie

                     —

                     Pracovná zmluva sa uzatvára medzi: zamestnávateľom vo vysielajúcom štáte/podnikom v prijímajúcom štáte

                     —

                     Zamestnanca bude vyplácať: zamestnávateľ vo vysielajúcom štáte/podnik v prijímajúcom štáte

                     —

                     Pracovnoprávny vzťah bude pokračovať počas obdobia vyslania: áno/nie

                     —

                     Podnik, do ktorého bol zamestnanec vyslaný, poskytne zamestnanca k dispozícii inému podniku: áno/nie

               6.   Žiadosť podľa článku 12 ods. 2 nariadenia (ES) č. 883/2004 (vysielanie samostatne zárobkovo činných osôb)

                     —

                     Samostatná zárobková činnosť vo vysielajúcom štáte

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Samostatná zárobková činnosť v prijímajúcom štáte/v mieste vyslania

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Dátum začatia vyslania

                     —

                     Dátum ukončenia vyslania

                     —

                     Samostatne zárobkovo činná osoba už pracovala v prijímajúcom členskom štáte: áno/nie

                     —

                     Ak áno, uveďte predchádzajúce obdobie vyslania (od – do)

                     —

                     Počas vyslania bude vo vysielajúcom štáte udržiavaná štruktúra podniku, aby bolo možné obnoviť podnikateľskú činnosť pri návrate zo zahraničia

                     —

                     Podnikateľská činnosť bude pri návrate z prijímajúceho členského štátu obnovená

                     —

                     Druh činnosti vo vysielajúcom štáte
                     Druh činnosti v prijímajúcom štáte

               7.   Žiadosť podľa článku 13 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004 (zamestnanie v dvoch alebo vo viacerých členských štátoch, pričom zamestnávateľ/zamestnávatelia má/majú miesto podnikania v štáte bydliska uvedenej osoby)

                     —

                     Zamestnávateľ

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Štáty výkonu práce

                     —

                     Podrobnosti o mieste/miestach výkonu práce (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Názov spoločnosti

                                 —

                                 Identifikačné číslo/čísla

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Štáty, v ktorých činnosti predstavujú menej ako 5 % riadneho pracovného času pracovníka a/alebo menej ako 5 % jeho celkovej odmeny

                     —

                     Dátum začatia práce v každom podniku

                     —

                     Dátum skončenia práce v každom podniku

               8.   Žiadosť podľa článku 13 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004 (zamestnanie v dvoch alebo viacerých členských štátoch – iné situácie)

                     —

                     Zamestnávateľ/zamestnávatelia (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve pre zamestnávateľov podľa NACE

                     —

                     Štáty výkonu práce

                     —

                     Podrobnosti o mieste/miestach výkonu práce (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Názov spoločnosti

                                 —

                                 Identifikačné číslo/čísla

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Štáty, v ktorých činnosti predstavujú menej ako 5 % riadneho pracovného času pracovníka a/alebo menej ako 5 % jeho celkovej odmeny

                     —

                     Štáty, v ktorých činnosti predstavujú aspoň 25 % riadneho pracovného času pracovníka a/alebo aspoň 25 % jeho celkovej odmeny

                     —

                     Dátum začatia práce v každom podniku

                     —

                     Dátum skončenia práce v každom podniku

               9.   Žiadosť podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 883/2004 (samostatná zárobková činnosť v dvoch alebo viacerých členských štátoch)

                     —

                     Samostatná zárobková činnosť

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve pre samostatné zárobkové činnosti podľa NACE

                     —

                     Štáty výkonu práce

                     —

                     Podrobnosti o mieste/miestach výkonu samostatnej zárobkovej činnosti (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Názov spoločnosti (v náležitých prípadoch)

                                 —

                                 Identifikačné číslo/čísla (v náležitých prípadoch)

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Obrat a/alebo príjem v každom štáte vykonávania činnosti

                     —

                     Pracovný čas v každom štáte vykonávania činnosti

                     —

                     Počet poskytovaných služieb v každom štáte vykonávania činnosti

                     —

                     Dátum začatia činnosti

                     —

                     Dátum ukončenia činnosti

               10.   Žiadosť podľa článku 13 ods. 3 nariadenia (ES) č. 883/2004 (zamestnanie a samostatná zárobková činnosť v dvoch alebo viacerých členských štátoch)

                     —

                     Samostatná zárobková činnosť (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Zamestnávateľ (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve pre zamestnávateľov podľa NACE

                     —

                     Štáty výkonu práce

                     —

                     Podrobnosti o miestach výkonu činnosti (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Štáty, v ktorých činnosti predstavujú menej ako 5 % riadneho pracovného času pracovníka a/alebo menej ako 5 % jeho celkovej odmeny

                     —

                     Štáty, v ktorých činnosti predstavujú aspoň 25 % riadneho pracovného času pracovníka a/alebo aspoň 25 % jeho celkovej odmeny

                     —

                     Dátum začatia činnosti

                     —

                     Dátum ukončenia činnosti

               11.   Žiadosť podľa článku 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 883/2004 (štátny zamestnanec v jednom štáte a zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba v inom štáte)

                     —

                     Zamestnávateľ (zamestnávajúca správa)

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Samostatná zárobková činnosť a/alebo pracovná činnosť (zopakujte toľkokrát, koľkokrát je to potrebné)

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Dátum začatia práce

                     —

                     Dátum ukončenia práce

               12.   Žiadosť podľa článku 15 nariadenia (ES) č. 883/2004 (zmluvní zamestnanci Európskej únie)

                     —

                     Zamestnávateľ (zamestnávajúca inštitúcia EÚ alebo zamestnávajúci orgán EÚ)

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                     —

                     Miesto výkonu práce v zahraničí

                                 —

                                 Názov/meno

                                 —

                                 Registračné číslo

                                 —

                                 Číslo sociálneho zabezpečenia

                                 —

                                 Daňové identifikačné číslo

                                 —

                                 Adresa (aspoň mesto, poštové smerovacie číslo, krajina)

                                 —

                                 Žiadna trvalá adresa v štáte výkonu práce

                     —

                     Dátum začatia práce ako zmluvný zamestnanec Európskej únie

                     —

                     Právne predpisy, ktoré si uvedená osoba zvolila: právne predpisy štátu, v ktorom je zamestnaná/právne predpisy štátu, ktoré sa na ňu vzťahovali naposledy/právne predpisy štátu, ktorého je štátnym príslušníkom

               C.   VZORY VYHLÁSENÍ NA POUŽITIE VO FORMULÁROCH ŽIADOSTÍ
         1.   Všeobecné:

                     —

                     „Vyhlasujem, že informácie uvedené v tomto formulári sú pravdivé a úplné.“

                     —

                     „Odpovedal/odpovedala som na všetky otázky správne podľa môjho najlepšieho vedomia.“

               2.   Vysielanie zamestnancov:

                     —

                     „Som si vedomý/vedomá možnosti kontroly počas obdobia vyslania s cieľom zistiť, či sa toto obdobie už neskončilo. Takéto kontroly sa môžu týkať najmä platenia príspevkov a udržiavania priameho vzťahu.“

                     —

                     „Ako zamestnávateľ vyslaného zamestnanca vyhlasujem, že uvedené informácie sú úplné a správne. Som si vedomý/vedomá, že príslušná inštitúcia môže poskytnuté informácie preskúmať v <názov vysielajúceho členského štátu>, ako aj v prijímajúcom štáte. Ak poskytnuté informácie nie sú v súlade so skutkovým stavom, dokument týkajúci sa uplatniteľných právnych predpisov môže byť zrušený so spätnou platnosťou. V takom prípade sa budú uplatňovať právne predpisy prijímajúceho štátu, v ktorom sa v skutočnosti zamestnanie vykonáva. Zaväzujem sa informovať príslušnú inštitúciu v <názov vysielajúceho členského štátu> i) ak zamestnanec nebol vyslaný alebo ak je obdobie vyslania prerušené na viac ako dva mesiace alebo ii) ak sa vyslanie skončí pred skončením predpokladaného obdobia vyslania.“

               3.   Vysielanie samostatne zárobkovo činných osôb:

                     —

                     „Vyhlasujem, že som si vedomý možnosti kontroly počas obdobia vykonávania dočasnej činnosti v štáte, v ktorom činnosť vykonávam s cieľom zistiť, či sa podmienky vzťahujúce sa na túto činnosť nezmenili. Takéto kontroly sa môžu týkať najmä platenia príspevkov a udržiavania infraštruktúry potrebnej na vykonávanie činnosti v štáte, v ktorom pôsobím.“

               4.   Činnosti pre jedného zamestnávateľa v dvoch alebo viacerých členských štátoch – vyhlásenie pre zamestnávateľa:

                     —

                     „Vyhlasujem, že uvedené informácie sú úplné a správne. Som si vedomý/vedomá, že príslušná inštitúcia môže poskytnuté informácie preskúmať v <názov vysielajúceho členského štátu>, ako aj v prijímajúcom štáte výkonu povolania. Ak poskytnuté informácie nie sú v súlade so skutkovým stavom, dokument týkajúci sa uplatniteľných právnych predpisov môže byť zrušený so spätnou platnosťou. V takom prípade sa opätovne určia uplatniteľné právne predpisy na základe zistených skutočností.. Zaväzujem sa informovať príslušnú inštitúciu v <názov vysielajúceho členského štátu> o všetkých zmenách týkajúcich sa pracovnoprávneho vzťahu (t. j. zmena zamestnávateľa, zmena centra záujmu, zmena pracovného času, začatie nových činností).“

            (1)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/790 z 25. apríla 2018 o prístupe k vedeckým informáciám a ich uchovávaní

text:
               31.5.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 134/12

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2018/790
   z 25. apríla 2018
   o prístupe k vedeckým informáciám a ich uchovávaní
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Európska komisia prijala v júli 2012 balík pre oblasť vedeckých informácií, ktorý pozostáva z oznámenia s názvom „Za lepší prístup k vedeckým informáciám: podpora prínosov verejných investícií do výskumu“ (1) a odporúčania Komisie 2012/417/EÚ (2). V odporúčaní 2012/417/EÚ sa uvádza, že Komisia preskúma pokrok dosiahnutý v Únii a posúdi, či sú na dosiahnutie vytýčených cieľov potrebné ďalšie kroky.

               (2)

               V oznámení „Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe“ (3) sa vyzdvihuje význam šírenia údajov ako katalyzátora hospodárskeho rastu, inovácií a digitalizácie vo všetkých odvetviach hospodárstva, najmä pre malé a stredné podniky (a začínajúce podniky) a pre spoločnosť ako celok. Uznáva sa v ňom, že veľké dáta (big data) a vysokovýkonná výpočtová technika menia spôsob, akým sa realizuje výskum a šíria poznatky ako súčasť prechodu na efektívnejšiu a flexibilnejšiu otvorenú vedeckú činnosť (open science) (4). Vyhlasuje sa v ňom, že Komisia podporí prístup k verejným údajom, aby pomohla stimulovať inovácie, a prispeje k spusteniu cloudu pre výskum a otvorenú vedu ako súčasti európskej iniciatívy v oblasti cloud computingu. V preskúmaní vykonávania stratégie digitálneho jednotného trhu v polovici trvania (5) Komisia oznámila svoj zámer ďalej zlepšovať „dostupnosť a opakované použitie verejných údajov a údajov financovaných z verejných zdrojov“.

               (3)

               V oznámení s názvom „Európska iniciatíva v oblasti cloud computingu – budovanie konkurencieschopnej dátovej a znalostnej ekonomiky v Európe“ (6) sa predkladá racionálny a rozsiahly plán rozvoja európskeho cloudu pre otvorenú vedu (EOSC) ako dôveryhodného a otvoreného prostredia pre vedeckú komunitu na ukladanie, výmenu a opakované používanie vedeckých údajov a výsledkov vedy. Komisia v ňom takisto oznámila, že preskúma odporúčanie 2012/417/EÚ o prístupe k vedeckým informáciám a ich uchovávaní, aby podporila výmenu vedeckých údajov a vznik stimulačných systémov, systémov odmeňovania, ako aj programov vzdelávania a školení pre výskumných pracovníkov a podnikov v oblasti výmeny údajov. V pracovnom dokumente útvarov Komisie „Plán vykonávania EOSC“ (7) sú predstavené výsledky prieskumu medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami týkajúceho sa možného riadenia a mechanizmov financovania EOSC. Okrem toho sa v ňom ďalej podrobne uvádzajú akčné línie pre rozvoj EOSC ako združenia infraštruktúr výskumných údajov.

               (4)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES (8) sa stanovuje zásada, že všetky prístupné údaje, ktoré má v držbe subjekt verejného sektora, musia byť aj opätovne použiteľné na komerčné a nekomerčné účely všetkými zainteresovanými stranami za nediskriminačných podmienok pre porovnateľné kategórie opakovaného použitia a nanajvýš za marginálne náklady spojené s distribúciou údajov.

               (5)

               Cieľom politík otvoreného prístupu (9) je bezplatne poskytnúť výskumným pracovníkom a širokej verejnosti otvorený a nediskriminačný prístup k odborne recenzovaným vedeckým publikáciám, výskumným údajom a iným vedeckým výstupom v čo najskoršej fáze procesu šírenia poznatkov a umožniť využívanie a opakované používanie výsledkov vedeckého výskumu. Otvorený prístup pomôže zvýšiť kvalitu, zníži potrebu zbytočnej duplicity výskumu, urýchli vedecký pokrok, pomôže v boji proti podvodom vo vede, a celkovo podporí hospodársky rast a inovácie. Popri otvorenom prístupe sa štandardnou vedeckou praxou stáva plánovanie správy údajov.

               (6)

               Otvorený prístup môžu výskumní pracovníci použiť na šírenie svojich výstupov, keď sa rozhodnú uverejniť svoju prácu, a to najmä ak ide o výskum financovaný z verejných prostriedkov. Licenčné riešenia by mali byť zamerané na uľahčovanie šírenia a opakovaného použitia vedeckých publikácií.

               (7)

               Uchovávanie výsledkov vedeckého výskumu je vo verejnom záujme. Tradične túto úlohu vykonávali knižnice alebo archívy, predovšetkým národné knižnice povinných výtlačkov. Objem generovaných výsledkov výskumu neustále rastie. Mali by sa zaviesť mechanizmy, infraštruktúra a softvérové riešenia, ktoré umožnia dlhodobé uchovávanie výsledkov výskumu v digitálnej podobe. Udržateľné financovanie tohto uchovávania je mimoriadne dôležité, pretože náklady na spracovanie digitalizovaného obsahu sú ešte stále pomerne vysoké. Vzhľadom na význam uchovania výsledkov výskumu na budúce využitie by sa členským štátom malo odporučiť prijatie alebo presadzovanie politík v tejto oblasti.

               (8)

               Technologický pokrok umožnil vytvorenie webových výskumných infraštruktúr, ktoré zriaďujú vlády členských štátov, univerzity alebo výskumné organizácie. Prispievajú k splneniu cieľov tohto odporúčania tým, že pomáhajú výskumníkom spravovať výsledky výskumu a umožňujú ich šírenie. V oznámení o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu sa uvádza, že „európsky cloud pre otvorenú vedu bude v začiatkoch spájať existujúce infraštruktúry vedeckých dát, ktoré sú v súčasnosti roztrúsené v rôznych vedných odvetviach a členských štátoch“. Je vhodné určiť a odporučiť opatrenia na vnútroštátnej úrovni, ktoré by mali umožniť riadne fungovanie a používanie EOSC.

               (9)

               Technický pokrok postupne výrazne posúva svet vedy k čoraz kolaboratívnejším metódam a neustále prispieva k zvýšeniu objemu vedeckého materiálu. V situácii, keď je vedecký prístup čoraz viac založený na spolupráci a transparentnosti, by sa malo zabezpečiť, aby výskumní pracovníci vo všetkých štádiách svojho vzdelávania a pracovnej dráhy mali prístup k odbornému rozvoju, a to aj prostredníctvom programov vyššieho vzdelávania. Mali by mať aj možnosť nadobudnúť primerané zručnosti na to, aby sa v plnej miere zapojili do otvorenej vedy, ako sa uvádza v akčnom pláne digitálneho vzdelávania (10).

               (10)

               V profesionálnej kariére sú dôležitými aspektmi stimuly a ocenenia. Napriek tomu, že sa výskumní pracovníci podnecujú k mobilite medzi štátmi, vednými odbormi a odvetviami a k tomu, aby prispievali ku kultúre poskytovania a spoločného využívania výsledkov, často to nie je docenené alebo sa to neodzrkadľuje na ich kariérnom raste. Pracuje sa na transparentných a spoľahlivých ukazovateľoch na podporu praktík otvorenej vedy na moderných univerzitách. Kvalitnejšie mechanizmy oceňovania, ktoré zohľadňujú metriku novej generácie, by sa mohli použiť na lepšie meranie kvality európskeho výskumu a mohli by slúžiť pre výskumných pracovníkov ako cenný stimul k tomu, aby sa delili o výsledky výskumu, ako aj pre univerzity, aby mali podnikavejšieho ducha, a zároveň by mohli podporovať konkurenciu na vnútornom trhu.

               (11)

               Členské štáty by mali naďalej podporovať otvorenú vedu a otvorený prístup, ako sa uvádza v záveroch Rady o otvorenom a prepojenom výskume intenzívne využívajúcom údaje ako hnacej sile rýchlejšej a širšej inovácie (11) a o prechode k systému otvorenej vedy (12).

               (12)

               Celý svet sa usiluje o prechod k otvorenému prístupu. Členské štáty sa podieľajú na tomto celosvetovom úsilí a mali by dostať podporu pri zlepšovaní otvoreného výskumného prostredia, ktoré sa vyznačuje reciprocitou a ochotou spolupracovať na globálnej úrovni. Otvorená veda je kľúčovým prvkom politík členských štátov zameraných na zodpovedný výskum a otvorenú inováciu. S príchodom nových digitálnych technológií by sa tomuto novému prostrediu mal prispôsobiť výskum aj politiky financovania.

               (13)

               Komisia ide príkladom, pokiaľ ide o maximalizáciu prístupu k výsledkom výskumu dosiahnutým v prostredí otvorenej vedy a ich opakovaného použitia, a to aj v rámcových programoch, a o uplatňovanie politiky otvoreného prístupu na výskumné údaje Spoločného výskumného centra Komisie.

               (14)

               V oblastiach, ktoré upravuje odporúčanie 2012/417/EÚ a ďalšie dokumenty uvedené v predchádzajúcich odôvodneniach, sa zaznamenali mnohé pokroky, ale nesplnili sa všetky ciele a pokrok dosiahnutý v členských štátoch nie je rovnomerný. Všetky členské štáty musia vynaložiť väčšie úsilie na to, aby v plnej miere využili potenciál Európy v oblasti výskumu a inovácií.

               (15)

               Toto odporúčanie vychádza z odporúčania 2012/417/EÚ a nahrádza ho,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      Otvorený prístup k vedeckým publikáciám

               1.

               Členské štáty by mali stanoviť a uplatňovať jasné politiky šírenia vedeckých publikácií (v zmysle národných akčných plánov), ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, a otvoreného prístupu k nim. Uvedené politiky a akčné plány by mali obsahovať:

                           —

                           konkrétne ciele a ukazovatele na meranie pokroku,

                           —

                           realizačné plány vrátane priradenia zodpovednosti a primeraného udeľovania licencií,

                           —

                           súvisiace finančné plánovanie.

                     Členské štáty by mali v súlade s acquis EÚ v oblasti autorských práv a s nimi súvisiacich práv zabezpečiť, aby výsledkom týchto politík alebo akčných plánov bolo, že:

                           —

                           všetky vedecké publikácie, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, budú najneskôr od roku 2020 k dispozícii v rámci otvoreného prístupu,

                           —

                           bez ohľadu na spôsob uverejnenia (vedecké časopisy, digitálna infraštruktúra, multimediálne kanály, ako aj nové a experimentálne metódy komunikácie v akademickej sfére) sa čo najskôr poskytne otvorený prístup k publikáciám, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, a to pokiaľ možno v čase uverejnenia a v každom prípade najneskôr do šiestich mesiacov po dátume uverejnenia (v prípade spoločenských a humanitných vied najneskôr do dvanástich mesiacov),

                           —

                           s prihliadnutím na technický pokrok licenčné podmienky používané na trhu nebudú neprimerane obmedzovať vyťažovanie textov a dát z publikácií, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, v súlade s platnými právnymi predpismi o autorskom práve a bez toho, aby boli tieto predpisy dotknuté,

                           —

                           výskumní pracovníci si pri uzatváraní zmluvných dohôd s vydavateľmi vedeckej literatúry zachovajú práva duševného vlastníctva potrebné okrem iného na dodržiavanie požiadaviek politiky otvoreného prístupu. Týka sa to najmä archivácie na vlastné účely a opätovné použitie (najmä vyťažovaním textov a dát),

                           —

                           sa budú uverejňovať informácie o dohodách medzi verejnými inštitúciami alebo skupinami verejných inštitúcií a vydavateľmi o poskytovaní vedeckých informácií s cieľom zvýšiť transparentnosť trhu a spravodlivú hospodársku súťaž bez toho, aby bola dotknutá ochrana know-how a obchodných informácií (obchodného tajomstva). Malo by to zahŕňať všetky druhy zmlúv upravujúce najmä tzv. veľké zmluvy (t. j. predplatené balíky tlačených a elektronických časopisov ponúkané za zvýhodnené ceny) a súvisiace tzv. kompenzačné ponuky zamerané na získanie zliav z poplatkov za publikovanie v rámci otvoreného prístupu pre konzorciá,

                           —

                           inovatívne spoločnosti, najmä malé a stredné podniky, nezávislí výskumníci (napríklad amatérski vedci), subjekty verejného sektora, tlačové médiá a občania vo všeobecnosti budú mať čo najširší možný prístup k vedeckým publikáciám výsledkov výskumu financovaného z verejných zdrojov za transparentných a nediskriminačných podmienok s cieľom umožniť inovácie, posilniť postavenie verejného sektora a informovať občanov.

               2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby inštitúcie financujúce výskum, ktoré sú zodpovedné za riadenie financovania výskumu z verejných zdrojov, a akademické inštitúcie prijímajúce financie z verejných zdrojov zaviedli tieto politiky a národné akčné plány uvedené v bode 1 na vnútroštátnej úrovni koordinovaným spôsobom, a to:

                           —

                           vytýčením inštitucionálnych politík šírenia vedeckých publikácií a otvoreného prístupu k nim, ako aj stanovením realizačných plánov,

                           —

                           zahrnutím požiadaviek na otvorený prístup ako podmienky pre udelenie dohôd o grante alebo poskytnutie finančnej podpory na výskum, spolu s mechanizmami na monitorovanie dodržiavania týchto požiadaviek a nadväzujúcich opatrení na nápravu prípadov ich nedodržiavania,

                           —

                           transparentným a nediskriminačným sprístupnením potrebných finančných prostriedkov na umožnenie šírenia (vrátane otvoreného prístupu a opakovaného použitia) prostredníctvom rôznych kanálov, prípadne vrátane digitálnych infraštruktúr, ako aj nových a experimentálnych metód komunikácie v akademickej sfére,

                           —

                           usmerňovaním a podporovaním výskumných pracovníkov v dodržiavaní politiky otvoreného prístupu, predovšetkým pokiaľ ide o spravovanie práv duševného vlastníctva s cieľom zabezpečiť otvorený prístup k ich publikáciám,

                           —

                           vedením spoločných rokovaní s vydavateľmi s cieľom získať transparentné a čo najlepšie podmienky prístupu k publikáciám vrátane používania a opakovaného použitia,

                           —

                           zabezpečením jednoduchej identifikácie výsledkov výskumu financovaného z verejných zdrojov pomocou príslušných technických prostriedkov, okrem iného aj pomocou metaúdajov pripojených k elektronickým verziám výstupov z výskumu a trvalých identifikátorov.

      Správa výskumných údajov vrátane otvoreného prístupu

               3.

               Členské štáty by mali stanoviť a uplatňovať jasné politiky (v zmysle národných akčných plánov) na správu údajov z výskumu financovaného z verejných zdrojov vrátane otvoreného prístupu. Uvedené politiky a akčné plány by mali obsahovať:

                           —

                           konkrétne ciele a ukazovatele na meranie pokroku,

                           —

                           realizačné plány vrátane priradenia zodpovednosti a primeraného udeľovania licencií,

                           —

                           súvisiace finančné plánovanie.

                     Členské štáty by mali zabezpečiť, aby výsledkom týchto politík alebo akčných plánov bolo, že:

                           —

                           plánovanie správy údajov sa stane štandardnou vedeckou praxou v skorom štádiu výskumného procesu, keď sa údaje vytvárajú alebo zhromažďujú, a to aj prostredníctvom vyžadovania plánov správy údajov,

                           —

                           údaje, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, sa stanú a zostanú vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opätovne použiteľné (tzv. zásady FAIR) v rámci chráneného a dôveryhodného prostredia prostredníctvom digitálnych infraštruktúr (prípadne aj tých, ktoré sú združené v európskom cloude pre otvorenú vedu), s výnimkou prípadov, keď to nie je možné alebo je to nezlučiteľné s ďalším využívaním výsledkov výskumu („tak otvorené, ako je len možné, tak uzavreté, ako je potrebné“). Konkrétnymi dôvodmi by mohla byť ochrana súkromia, obchodné tajomstvo, legitímne obchodné záujmy, ako aj práva duševného vlastníctva tretích strán. Tieto politiky a národné akčné plány sa nevzťahujú na žiadne údaje, know-how ani informácie, ktoré majú v držbe súkromné strany v spoločnom verejno-súkromnom partnerstve pred začatím výskumnej činnosti, a to bez ohľadu na ich formu alebo podstatu,

                           —

                           s prihliadnutím na technický pokrok [vrátane dynamických údajov (údajov v reálom čase)] licenčné podmienky používané na trhu nebudú neprimerane obmedzovať vyťažovanie textov a údajov, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, v súlade s platnými právnymi predpismi o autorskom práve a bez toho, aby boli tieto predpisy dotknuté,

                           —

                           inovatívne spoločnosti, najmä malé a stredné podniky, nezávislí výskumníci (napríklad amatérski vedci/občania), subjekty verejného sektora, tlačové médiá a občania vo všeobecnosti budú mať čo najširší možný prístup k údajom, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, za transparentných a nediskriminačných podmienok s cieľom umožniť inovácie, posilniť postavenie verejného sektora a informovať občanov.

               4.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby inštitúcie financujúce výskum, ktoré sú zodpovedné za riadenie financovania výskumu z verejných zdrojov, a akademické inštitúcie prijímajúce financie z verejných zdrojov zaviedli tieto politiky a národné akčné plány uvedené v bode 3 na vnútroštátnej úrovni koordinovaným spôsobom, a to:

                           —

                           stanovia inštitucionálne politiky správy výskumných údajov a zavedú realizačné plány,

                           —

                           budú v prípade projektov produkujúcich výskumné údaje systematicky začleňovať do dohôd o grante a pri inej finančnej podpore výskumu požiadavky na plány správy údajov a otvorený prístup k výskumným údajom („tak otvorené, ako je len možné, tak uzavreté, ako je potrebné“), ako aj mechanizmy na monitorovanie súladu s týmito požiadavkami a následné opatrenia na nápravu prípadov nedodržiavania predpisov,

                           —

                           sprístupnia finančné prostriedky potrebné na správu údajov,

                           —

                           poskytnú výskumným pracovníkom usmernenia, pokiaľ ide o dosiahnutie súladu s politikami správy výskumných údajov, a podporia ich, a to najmä pokiaľ ide o rozvoj zručností plánovania riadnej správy údajov a digitálnych infraštruktúr, ktoré podporujú prístup k výskumným údajom a ich uchovávanie,

                           —

                           zaručia, aby súbory údajov boli jednoducho identifikovateľné prostredníctvom trvalých identifikátorov a aby sa dali prepojiť s inými súbormi údajov a publikáciami primeranými mechanizmami, a aby boli k dispozícii dodatočné informácie, ktoré umožnia ich správne vyhodnotenie a použitie.

      Uchovávanie a opakované použitie vedeckých informácií

               5.

               Členské štáty by (v zmysle národných akčných plánov) mali stanoviť a uplatňovať jasné politiky posilnenia uchovávania a opakovaného použitia informácií (publikácií, dátových súborov a ďalších výsledkov výskumu). Uvedené politiky a akčné plány by mali obsahovať:

                           —

                           konkrétne ciele a ukazovatele na meranie pokroku,

                           —

                           realizačné plány vrátane priradenia zodpovednosti a primeraného udeľovania licencií,

                           —

                           súvisiace finančné plánovanie.

                     Členské štáty by mali zabezpečiť, aby výsledkom uvedených politík alebo akčných plánov bolo, že:

                           —

                           akademické inštitúcie prijímajúce verejné financie vypracujú politiky na zachovanie ich vedeckých výstupov,

                           —

                           bude zavedený účinný systém archivovania elektronických vedeckých informácií pre pôvodné digitálne publikácie a prípadne súvisiace výsledky výskumu,

                           —

                           s vedeckými informáciami vybranými na dlhodobé uchovávanie sa bude primerane nakladať, pričom sa zabezpečí hardvér i softvér umožňujúci opakované použitie informácií,

                           —

                           široká škála trvalých identifikátorov prispeje k jedinečnej identifikácii (vzájomné prepojenie výsledkov výskumu, výskumných pracovníkov, ich domovských inštitúcií a financujúcich subjektov, ako aj prispievateľov) s cieľom umožniť vyhľadateľnosť, reprodukovateľnosť a dlhodobé uchovávanie výsledkov výskumu,

                           —

                           budú zavedené strojovo čitateľné licenčné systémy a podmienky v súlade s už existujúcimi otvorenými licenciami umožňujúce opakované použitie vedeckých informácií, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov v súlade s platnými právnymi predpismi o autorskom práve a bez toho, aby boli tieto predpisy dotknuté, s cieľom umožniť opätovné použitie a uchovávanie v súlade so zákonom,

                           —

                           sa zlepšia podmienky pre zainteresované strany, aby mohli ponúkať služby s pridanou hodnotou založené na opakovanom použití vedeckých informácií.

      Infraštruktúry pre otvorenú vedu

               6.

               Členské štáty by (v zmysle národných akčných plánov) mali stanoviť a uplatňovať jasné politiky ďalšieho rozvoja infraštruktúr tvoriacich základ systému prístupu k vedeckým informáciám, ich uchovávania, výmeny a opakovaného použitia a podpory ich združovania v rámci EOSC. Uvedené politiky a akčné plány by mali obsahovať:

                           —

                           konkrétne ciele a ukazovatele na meranie pokroku,

                           —

                           realizačné plány vrátane priradenia zodpovednosti a primeraného udeľovania licencií,

                           —

                           súvisiace finančné plánovanie.

                     Členské štáty by mali zabezpečiť, aby výsledkom týchto politík alebo národných akčných plánov bolo, že:

                           —

                           finančné zdroje budú účelovo viazané, budú mať pákový efekt a ich účelom bude hospodárska efektívnosť a inovácia a zároveň podpora hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu,

                           —

                           bude zabezpečená kvalita a spoľahlivosť infraštruktúry, a to aj vďaka všeobecne uznávaným certifikačným mechanizmom, špecifikáciám a normám,

                           —

                           výskumní pracovníci budú mať lepší prístup k výskumným zdrojom a službám na uchovávanie, správu, analýzu, výmenu a opakované použitie vedeckých informácií, okrem iného prostredníctvom EOSC, ak existuje, a to za transparentných a nediskriminačných podmienok,

                           —

                           vďaka ďalším ukazovateľom a metrikám budú infraštruktúry vhodné na zber informácií slúžiacich na monitorovanie a posudzovanie otvorenosti a otvorenej vedy, ako aj hodnotenia výskumu a kariéry.

               7.

               Členské štáty by mali zabezpečiť synergie medzi vnútroštátnymi infraštruktúrami, s EOSC a inými celosvetovými iniciatívami, a to:

                           —

                           zapojením sa do určovania noriem pre údaje a služby, ktoré majú byť prístupné cez EOSC, ako aj ukazovateľov a metriky na meranie vplyvu výskumu v súvislosti s EOSC,

                           —

                           zaručením interoperability novovytvorených alebo zmodernizovaných infraštruktúr, aby sa prispôsobili rozvoju EOSC a aby sa tak zabránilo ich izolácii, ako aj prispením k zníženiu roztrieštenosti a podpore vedeckých objavov a spolupráce naprieč disciplínami a krajinami,

                           —

                           pripravením podmienok pre využívanie služieb a výmenu vedeckých informácií prostredníctvom EOSC.

      Zručnosti a schopnosti

               8.

               Členské štáty by mali stanoviť a uplatňovať jasné politiky (v zmysle národných akčných plánov) pre nevyhnutné zručnosti a schopnosti výskumných pracovníkov a pracovníkov akademických inštitúcií v súvislosti s vedeckými informáciami. Uvedené politiky a akčné plány by mali obsahovať:

                           —

                           konkrétne ciele a ukazovatele na meranie pokroku,

                           —

                           plány na vykonávanie vrátane priradenia sfér zodpovednosti,

                           —

                           súvisiace finančné plánovanie.

                     Členské štáty by mali zabezpečiť, aby výsledkom uvedených politík alebo akčných plánov bolo, že:

                           —

                           ako súčasť systému vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy sa bude vo všetkých štádiách kariéry poskytovať potrebná odborná príprava a vzdelávanie na úrovni najlepších postupov v tomto odvetví, a to o témach otvoreného prístupu, riadenia výskumných údajov, správcovstva údajov, uchovávania údajov, spracovania údajov a otvorenej vedy,

                           —

                           sa podporia a/alebo zavedú programy vyššieho vzdelávania zamerané na nové profesionálne profily v oblasti technológií zaobchádzania s údajmi,

                           —

                           sa bude podporovať rozvoj a odborné vzdelávanie odborníkov na výpočtovú vedu pracujúcu s veľkými objemami údajov vrátane dátových odborníkov, technikov a správcov.

      Stimuly a odmeny

               9.

               Členské štáty by mali stanoviť a uplatňovať jasné politiky (v zmysle národných akčných plánov), aby v súvislosti s vedeckými informáciami upravili systémy zamestnávania a hodnotenia kariéry výskumných pracovníkov, hodnotiaci systém udeľovania výskumných grantov pre výskumných pracovníkov a hodnotiace systémy výskumných inštitúcií. Uvedené politiky a akčné plány by mali obsahovať:

                           —

                           konkrétne ciele a ukazovatele na meranie pokroku,

                           —

                           plány na vykonávanie vrátane priradenia sfér zodpovednosti,

                           —

                           súvisiace finančné plánovanie.

                     Členské štáty by mali zabezpečiť, aby výsledkom uvedených politík alebo akčných plánov bolo, že:

                           —

                           kariérny systém v akademickom prostredí bude podporovať a odmeňovať výskumných pracovníkov, ktorí rešpektujú kultúru poskytovania a spoločného využívania výsledkov svojho výskumu, predovšetkým v podobe zabezpečenia včasnej výmeny a otvoreného prístupu k svojim publikáciám a ďalším výstupom z výskumu,

                           —

                           inštitúcie zodpovedné za správu financovania výskumu z verejných zdrojov a akademické inštitúcie, ktoré sú financované z verejných zdrojov, budú pomáhať pri vykonávaní vnútroštátnej politiky a na tento účel zavádzať mechanizmy umožňujúce, merajúce a odmeňujúce poskytovanie a spoločné využívanie vedeckých informácií,

                           —

                           sa obohatia systémy hodnotenia výskumu a kariéry zavedením ďalších ukazovateľov a metrík, ktoré môžu slúžiť na posudzovanie otvorenosti vrátane (okrem iného) širšieho sociálneho vplyvu výskumu a na úrovni jednotlivcov vplyvu výskumného pracovníka (metrika novej generácie).

      Dialóg mnohých zainteresovaných strán na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni o otvorenej vede

               10.

               Členské štáty by sa mali zúčastňovať na dialógu mnohých zainteresovaných strán o prechode na otvorenú vedu na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni v každej z oblastí uvedených v bodoch 1 až 9.
               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby:

                           —

                           tieto dialógy posilnili prepojené technologické prostredie otvorenej vedy, ktoré zahŕňa všetky výsledky výskumu zo všetkých štádií životného cyklu výskumu (údaje, publikácie, softvér, metódy, protokoly atď.),

                           —

                           sa postupne presadila systémová zmena smerom k otvorenej vede a aby zahŕňala nielen technologické zmeny a efektívnosť, ale aj zásadu reciprocity, kultúrnu zmenu v prostredí výskumných pracovníkov, ako aj inštitucionálnu zmenu v oblasti výskumu v rámci akademických inštitúcií a poskytovateľov financovania smerom k otvorenej vede, prípadne vrátane otázok, ako je napríklad integrita a etika výskumu.

      Štruktúrovaná koordinácia členských štátov na úrovni Únie a následné kroky na základe tohto odporúčania

               11.

               Členské štáty by mali mať vnútroštátne kontaktné miesto, ktoré by plnilo tieto úlohy:

                           —

                           koordinovať opatrenia uvedené v tomto odporúčaní,

                           —

                           pôsobiť ako kontaktný partner pre Komisiu v otázkach prístupu k vedeckým informáciám a ich uchovávania, predovšetkým v otázke jasnejšieho vymedzenia spoločných zásad a noriem, vykonávacích opatrení a nových spôsobov šírenia, poskytovania a spoločného využívania výsledkov výskumu v Európskom výskumnom priestore,

                           —

                           podávať správy o následných činnostiach na základe tohto odporúčania.

               12.

               Členské štáty by mali informovať Komisiu o krokoch prijatých v reakcii na prvky uvedené v tomto odporúčaní 18 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie a následne každé ďalšie dva roky. Komisia by na tomto základe mala preskúmať pokrok dosiahnutý v celej Únii a posúdiť, či sú na dosiahnutie cieľov vytýčených v tomto odporúčaní potrebné ďalšie kroky.

      V Bruseli 25. apríla 2018

            Za Komisiu

         Mariya GABRIEL

            členka Komisie

         Carlos MOEDAS

            člen Komisie

      (1)  COM(2012) 401 final zo 17. júla 2012.

      (2)  Odporúčanie Komisie 2012/417/EÚ zo 17. júla 2012 o prístupe k vedeckým informáciám a ich uchovávaní (Ú. v. EÚ L 194, 21.7.2012, s. 39).

      (3)  COM(2015) 192 final zo 6. mája 2015.

      (4)  Otvorená veda predstavuje novú koncepciu vedeckého postupu na základe spolupráce a nových spôsobov šírenia znalostí, čím sa zlepší prístupnosť k výsledkom výskumu a ich opätovná využiteľnosť s použitím digitálnych technológií a nových nástrojov spolupráce.

      (5)  COM(2017) 228 final z 10. mája 2017.

      (6)  COM(2016) 178 final z 19. apríla 2016.

      (7)  SWD(2018) 83 final zo 14. marca 2018.

      (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 90).

      (9)  Otvorený prístup znamená možnosť digitálneho prístupu k výsledkom výskumu a ich opakované použitie s čo najmenšími obmedzeniami.

      (10)  COM(2018) 22 final.

      (11)  Závery Rady 9360/15 z 29. mája 2015.

      (12)  Závery Rady 9526/16 z 27. mája 2016.