               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 332 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej Taliansko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  7
               . Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii, by Taliansko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)Správa o Taliansku na rok 2016
                  8
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Talianska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania.
                  9
                Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Ide predovšetkým o pomalý rast produktivity, ktorý brzdí oživovanie konkurencieschopnosti a sťažuje znižovanie vysokého verejného dlhu. Riziko nepriaznivých účinkov na talianske hospodárstvo, ako aj riziko negatívnych účinkov presahovania na hospodársku a menovú úniu, vzhľadom na jeho veľkosť, je obzvlášť významné.

               (3)Taliansko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  10
               .

               (5)Taliansko sa nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo na obdobie rokov 2013 – 2015. Podľa programu stability sa predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 132,7 % a postupne klesne na 123,8 % v roku 2019. V prognóze Komisie z jari 2016 sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa v roku 2016 stabilizuje a začne mierne klesať až od roku 2017. Zavedenie významného privatizačného programu, ktorý predložili talianske orgány, je pre Taliansko hlavnou výzvou vzhľadom na jeho očakávaný prínos k úsiliu zameranému na zníženie dlhu. Napriek tomu, že privatizácia prebiehala v súlade s plánmi v roku 2015, cieľ dosiahnuť 0,5 % príjmy z privatizácie ročne v období rokov 2016 – 2018 a 0,3 % v roku 2019 sa zdá byť veľmi ambiciózny, aj vzhľadom na oneskorenie súvisiace s niektorými privatizačnými projektmi. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je vierohodný.

               (6)Komisia 18. mája 2016 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože Taliansko nedosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu dlhového pravidla v roku 2015. Analýza zahŕňala všetky príslušné faktory a vyplynul z nej záver, že dlhové kritérium by sa malo považovať za splnené. Komisia preskúma svoje posúdenie a vypracuje novú správu v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy na základe prognózy Komisie z jesene 2016, keď budú k dispozícii ďalšie informácie o obnovení postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2017.

               (7)Na jar 2015 sa Taliansku udelila dočasná odchýlka vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP od požadovaného postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016, s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. V roku 2016 Taliansko vo svojom návrhu rozpočtového plánu požiadalo o dodatočnú odchýlku vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP od požadovaného postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016, s cieľom zohľadniť ďalšie štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Podrobnosti, na ktorých sa zakladajú všetky tieto reformy, boli stanovené v národnom programe reforiem Talianska na rok 2016, ktorým sa vo všeobecnosti potvrdzuje reformná agenda. Medzi oblasti reforiem, ktoré podľa programu budú mať vplyv na udržateľnosť verejných financií, patria: i) zjednodušenie verejnej správy; ii) trhy s výrobkami a službami; iii) trh práce; iv) občianske právo; v) vzdelávanie; vi) posun daňového zaťaženia; vii) opatrenia na zníženie objemu nesplácaných úverov a zreformovanie konkurzných konaní a viii) preskúmanie výdavkov ako finančné opatrenie. Talianske orgány odhadujú vplyv všetkých týchto reforiem na reálny HDP na úrovni 2,2 percentuálneho bodu do roku 2020; tento odhad sa zdá byť vierohodný. Ak sa tieto reformy uskutočnia v plnej miere a načas, budú mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Taliansko sa v súčasnosti môže považovať za krajinu, ktorá spĺňa podmienky na požiadanie o úplnú dočasnú odchýlku vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP v roku 2016, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať dohodnuté reformy, ktoré sa budú sledovať v rámci európskeho semestra a na základe podmienok uvedených v odôvodnení 10.

               (8)V roku 2016 Taliansko vo svojom návrhu rozpočtového plánu požiadalo o dodatočnú odchýlku vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP od požadovaného postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016, s cieľom zohľadniť vnútroštátne investičné výdavky na projekty spolufinancované EÚ. Informácie poskytnuté v programe stability na rok 2016 podľa všetkého potvrdzujú, že odchýlka Talianska od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 sa účinne využíva na zvyšovanie investícií. Stále však existujú pochybnosti o uskutočniteľnosti celého predpokladaného objemu spolufinancovaných investícií v priebehu roka 2016. Taliansko sa v súčasnosti môže považovať za krajinu, ktorá spĺňa podmienky na dočasnú odchýlku vo výške 0,25 percentuálneho bodu HDP v roku 2016, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať plánované investície a na základe podmienok uvedených v odôvodnení 10. Komisia vykoná následné hodnotenie s cieľom overiť skutočnú výšku vnútroštátnych výdavkov na spolufinancované investičné projekty a súvisiacich príspevkov, na ktoré je Taliansko oprávnené v rámci tzv. „investičnej doložky“.

               (9)V programe stability na rok 2016 sa uvádza, že vplyv mimoriadneho prílivu utečencov, ako aj mimoriadnych bezpečnostných opatrení na rozpočet je značný, a že tieto okolnosti by sa mali považovať za mimoriadne udalosti, ktoré sú mimo kontroly vlády, ako je vymedzené v článku 5 ods.1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97. Komisia sa domnieva, že dodatočný vplyv je v súlade s odhadmi podľa programu stability a predstavuje 0,03 % HDP v roku 2015 a 0,04 % v roku 2016, pokiaľ ide o výdavky súvisiace s prílevom utečencov, a 0,06 % HDP v roku 2016, pokiaľ ide o bezpečnostné opatrenia. V tejto súvislosti Taliansko požiadalo o dočasnú odchýlku od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Ustanovenia vymedzené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 umožňujú považovať tieto dodatočné výdavky za výdavky spĺňajúce podmienky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristických hrozieb sú výnimočnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Talianska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2015 znížila, aby sa zohľadnili dodatočné náklady spojené s prílevom utečencov. Pokiaľ ide o rok 2016, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2017 na základe zaznamenaných údajov poskytnutých talianskymi orgánmi.

               (10)Vo svojom stanovisku k návrhu rozpočtového plánu Talianska na rok 2016
                  11
                Komisia uviedla, že v súvislosti s „celkovým posúdením“ možnej odchýlky od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa zohľadní prípadnú oprávnenosť Talianska na flexibilitu v rámci Paktu stability a rastu, pričom osobitnú pozornosť bude venovať skutočnosti, či sa odchýlka od postupu úprav účinne využíva na zvyšovanie investícií; existencii dôveryhodných plánov na obnovenie postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa; a pokroku dosiahnutému v rámci programu štrukturálnych reforiem, pri zohľadnení odporúčaní Rady. Komisia zastáva názor, že Taliansko má nárok na ďalší príspevok vo výške 0,35 percentuálneho bodu HDP v roku 2016, pričom sa zohľadní pokrok v rámci programu štrukturálnych reforiem, plánované investície, ako aj záväzok vlády zabezpečiť dodržiavanie postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2017, ktoré Komisia prehodnotí na jeseň.

               (11)Na základe prognózy Komisie z jari 2016 predpokladané štrukturálne zhoršenie o –0,7 % HDP v roku 2016 poukazuje na riziko určitej odchýlky od záväzkov Talianska v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu, berúc do úvahy odchýlku povolenú v oblasti investícií a vykonávanie štrukturálnych reforiem. Za predpokladu nezmenenej politiky vyplýva v roku 2017 z prognózy Komisie nulové štrukturálne úsilie, v dôsledku čoho existuje riziko významnej odchýlky od požadovanej štrukturálnej úpravy vo výške 0,6 % HDP.

               (12)Rada na základe svojho posúdenia programu stability na rok 2016 a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 celkovo zastáva názor, že Taliansku hrozí, že nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Komisia prehodnotí, či Taliansko spĺňa požadovanú úpravu smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na základe svojej prognózy z jesene 2016, keď budú k dispozícii ďalšie informácie týkajúce sa obnovenia postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2017, vrátane návrhu rozpočtového plánu na rok 2017.

               (13)Napriek tomu, že prebiehajú iniciatívy zamerané na reformu fiškálneho rámca, doposiaľ sa uskutočnili len obmedzené kroky na zabezpečenie prínosu preskúmania výdavkov pre fiškálnu konsolidáciu. Došlo najmä k ďalšiemu zníženiu cieľov týkajúcich sa preskúmania výdavkov a skutočnosť, že preskúmavanie výdavkov nie je v plnej miere zahrnuté do rozpočtového procesu, vplýva na celkovú efektívnosť v tejto oblasti. Očakáva sa, že v rámci dokončenia komplexnej reformy rozpočtového procesu, ktorá prebieha od roku 2009, sa tieto nedostatky budú riešiť a v rozpočtovom procese sa bude uplatňovať prístup, ktorý bude viac orientovaný na výkonnosť. Na zlepšenie udržateľnosti verejného dlhu je tiež dôležité urýchliť zavedenie privatizačného plánu. Taliansky daňový systém sťažuje hospodársku efektívnosť a naďalej čelí viacerým výzvam. Tieto výzvy súvisia s veľmi nízkou daňovou disciplínou a s dávno očakávanou reformou daňových výdavkov, najmä pokiaľ ide o znížené sadzby dane z pridanej hodnoty, ako aj reformou starého systému katastrálnych hodnôt. Vo všetkých uvedených prípadoch ide o aspekty vykonávacích právnych predpisov pre reformu daňového systému, ktoré doposiaľ neboli vykonané, alebo boli vykonané iba čiastočne. Okrem toho nedávny vývoj, ako napríklad zrušenie dane z nehnuteľnosti v prípade prvej obytnej nehnuteľnosti, je v rozpore s cieľom rozšírenia daňového základu a presunutia daňového zaťaženia z výrobných faktorov na majetok a spotrebu.

               (14)Reforma verejnej správy je dôležitý krok, ktorý, ak sa požadované legislatívne vyhlášky prijmú a implementujú, by Taliansku umožnil využiť očakávané prínosy v podobe zvýšenej efektívnosti a kvality vo verejnom sektore. Legislatívne vyhlášky, ktoré vláda navrhla v januári 2016 a ktoré sa týkajú štátnych podnikov a miestnych verejných služieb, ako aj pripravovaná vyhláška o verejnej službe, sú mimoriadne dôležité pre riešenie základných príčin neefektívnosti. Zatiaľ čo nedávno sa prijali opatrenia na zintenzívnenie boja proti korupcii, a to aj zvýšením sankcií a predĺžením premlčacích lehôt na konkrétne trestné činy korupcie, dlhodobo odporúčaná systematická revízia inštitútu premlčania je stále pozastavená. Účtovné podvody sú tiež dôležitou otázkou. V oblasti súdnictva sú zdĺhavé súdne konania a vysoký počet prebiehajúcich súdnych sporov v občianskoprávnych a obchodných veciach aj naďalej veľkým problémom. Dôsledné monitorovanie vplyvu opatrení prijatých v posledných rokoch na riešenie týchto otázok pomôže pri posudzovaní toho, či je potrebné doplniť tieto opatrenia ďalšími opatreniami.

               (15)Určitý pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní kvality aktív v bankovom sektore. Napriek tomu, že miera výskytu nových nesplácaných úverov sa v posledných mesiacoch sa znížila, ich počet zostáva na veľmi vysokej úrovni a naďalej tak vyvíja tlak na ziskovosť a zdroje bánk. Okrem toho taliansky systém platobnej neschopnosti a rámce vymáhania dlhov nepostačujú na rýchle riešenie znehodnotených úverov. Od polovice roku 2015 boli prijaté viaceré zákony s cieľom zjednodušiť a urýchliť postupy zhabania majetku v prípade neplatenia hypotéky a platobnej neschopnosti a bol predložený návrh vykonávacieho právneho predpisu pre organickú reformu konkurzného rámca v prípade bankrotu. Vplyv týchto reforiem na dĺžku konaní a na hodnoty vymáhaných súm sa ešte len ukáže. Od začiatku roku 2015 Taliansko prijalo niekoľko opatrení na riešenie nedostatkov v oblasti správy a riadenia bánk, najmä pokiaľ ide o väčšie družstevné banky, banky, ktorých akcionármi sú nadácie, a malé vzájomné banky. Vykonávanie týchto reforiem v plnom rozsahu by napomohlo zvýšiť odolnosť tohto sektora a zaistilo by sa ním efektívnejšie udeľovanie úverov v reálnom hospodárstve. Keďže nízka úroveň nákladovej efektívnosti v bankovom sektore obmedzuje ziskovosť a tvorbu interného kapitálu, prostredie ktoré sa vyznačuje nízkym rastom a mierou úrokových sadzieb, predstavuje ďalšiu výzvu. Na základe nového rámca EÚ na riešenie krízovej situácie bánk sa zmenil profil rizík pre dlhopisy vydávané bankami, ktorých významné sumy sú v držbe talianskych retailových klientov, čo poukazuje na dôležitosť finančnej gramotnosti u širokej verejnosti.

               (16)V roku 2015 Taliansko dôkladne zreformovalo svoje inštitúcie trhu práce prostredníctvom reformy zákona o pracovných miestach. Vykonávanie reformy aktívnych politík trhu práce je kľúčom k aktivácii tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení, najmä dlhodobo nezamestnaných a mladých ľudí. V súčasnosti existuje celý rad administratívnych a politických výziev a výziev v súvislosti so zdrojmi. V tejto súvislosti je potrebné najmä posilniť verejné služby zamestnanosti a podrobne monitorovať poskytovanie služieb. Zreformoval sa systém učňovskej prípravy, tak aby zahŕňal dospelé prepustené osoby, ale jeho implementácia stále prebieha. Druhostupňové vyjednávanie nie je v Taliansku dostatočne rozvinuté a brzdí zavádzanie inovačných riešení na úrovni podnikov, ktoré by mohli zlepšiť produktivitu a lepšie prispôsobiť mzdy podmienkam na trhu práce. Opatrenia v tejto oblasti sa musia prijímať až po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi. Sociálni partneri nedosiahli dohodu o reforme kolektívneho vyjednávania. Reforma sa očakáva do konca roku 2016, tak ako sa plánuje v národnom programe reforiem. Miera účasti žien na trhu práce patrí medzi najnižšie v EÚ. Ženy prevládajú na atypických a neistých pracovných miestach, predstavujú väčšinu neštandardných pracovníkov a sú obzvlášť nepriaznivo ovplyvňované tieňovou ekonomikou. Daňový systém a systém sociálnych dávok odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnostiach od nástupu do práce a zákon o pracovných miestach tento problém účinne nevyriešil. Obmedzená dostupnosť cenovo prístupných služieb starostlivosti zároveň bráni účasti žien s deťmi a účasti starších príbuzných na trhu práce. Miery chudoby sú vysoké – viac ako štvrtina Talianov je ohrozená chudobou alebo sociálnym vylúčením – a poskytovanie sociálnej pomoci je naďalej slabé a fragmentované. Prijatie a vykonávanie národnej stratégie na boj proti chudobe a racionalizácia výdavkov v sociálnej oblasti by mohli byť prvým krokom smerom k postupnému zavádzaniu systému minimálneho príjmu na vnútroštátnej úrovni vo všeobecnosti rozpočtovo neutrálnym spôsobom. Významný pokrok sa dosiahol v oblasti reformy vzdelávania. Školská reforma bola schválená v júli 2015 a vykonávacie vyhlášky sa majú prijať do januára 2017.

               (17)Obmedzený pokrok sa dosiahol pri podpore hospodárskej súťaže v oblasti služieb. O každoročnom zákone o hospodárskej súťaži z roku 2015 sa v súčasnosti stále diskutuje v parlamente. Niekoľko ustanovení, napríklad o právnických povolaniach, bolo počas parlamentného procesu oslabených. Na mnohé oblasti sa stále vzťahuje príliš vysoká ochrana alebo príliš silná regulácia, konkrétne ide o regulované povolania, sektor zdravotníctva, miestnu verejnú dopravu a taxíky, prístavy a letiská. Maloobchodný sektor brzdia viaceré nedostatky spôsobené prísnou reguláciou trhu. Verejný proces udeľovania práv na vykonávanie hospodárskej činnosti vo verejnej sfére nepodporuje hospodársku súťaž, najmä vzhľadom na udeľovanie povolení bez konkurencieschopných a transparentných postupov. Opatrenia na otvorenie trhu by mali byť podporované priaznivým podnikateľským prostredím. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti zjednodušenia v rámci programu zjednodušenia na obdobie rokov 2015 – 2017, ktorý umožňuje jednoduchšiu a efektívnejšiu spoluprácu medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi verejnej správy. Podnikateľské prostredie v Taliansku však stále nie je priaznivé pre rast a investície a je nepriaznivo ovplyvňované roztriešteným a viacvrstvovým systémom zákonov a právnych predpisov, ktoré sú výsledkom rozhodovania na rôznych úrovniach štátnej správy. Hospodárske subjekty musia naďalej čeliť administratívnej a regulačnej záťaži. Výhody, pokiaľ ide o založenie podniku alebo riešenie platobnej neschopnosti, sú oslabené nedostatkami, pokiaľ ide o vybavovanie stavebných povolení, vymáhateľnosť zmluvného plnenia, platenie daní alebo získanie úveru. Vykonávanie národnej stratégie v oblasti verejného obstarávania, ktorá bola prijatá začiatkom roku 2016, by mohlo takisto pomôcť riešiť niektoré systémové a rozsiahle nedostatky.

               (18)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  12
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (20)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Obmedziť v roku 2016 dočasnú odchýlku od požadovanej úpravy vo výške 0,5 % HDP smerujúcej k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa vo výške 0,75 % HDP, ktorá je povolená na uľahčenie investícií a vykonávania štrukturálnych reforiem, pod podmienkou obnovenia postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2017. Dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2017. Urýchliť realizáciu privatizačného programu a použiť neočakávané príjmy na zrýchlenie znižovania pomeru verejného dlhu. Presunúť daňové zaťaženie z výrobných faktorov na spotrebu a majetok. Znížiť množstvo a rozsah daňových výdavkov a do polovice roka 2017 dokončiť reformu katastrálneho systému. Prijať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny, a to aj prostredníctvom elektronickej fakturácie a elektronických platieb.

               2.Vykonať reformu verejnej správy prostredníctvom prijatia a vykonávania všetkých potrebných legislatívnych vyhlášok, a najmä tých, ktorými sa reformujú miestne verejné podniky, miestne verejné služby a riadenie ľudských zdrojov. Zintenzívniť boj proti korupcii prostredníctvom revízie inštitútu premlčania do konca roku 2016. Skrátiť trvanie občianskoprávnych súdnych konaní presadzovaním reforiem a prostredníctvom účinného riadenia súdnych prípadov.

               3.Urýchliť znižovanie objemu nesplácaných úverov, a to aj ďalším zlepšením rámca pre platobnú neschopnosť a vymáhanie dlhov. Urýchlene dokončiť vykonávanie prebiehajúcich reforiem správy a riadenia v bankovom sektore.

               4.Uskutočniť reformu aktívnych politík trhu práce, najmä prostredníctvom posilnenia účinnosti služieb zamestnanosti. Uľahčiť nástup/návrat do práce pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnostiach. Prijať a vykonávať národnú stratégiu na boj proti chudobe a preskúmať a racionalizovať výdavky v sociálnej oblasti.

               5.Urýchlene prijať a vykonávať prerokovávané právne predpisy o hospodárskej súťaži. Podniknúť ďalšie kroky na posilnenie hospodárskej súťaže v prípade regulovaných profesií, v sektore dopravy, zdravotníctva a maloobchodu a v rámci systému udeľovania povolení.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 332 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 81 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  C(2015) 8105 final.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 348 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej určila Spojené kráľovstvo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2016
                  6
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 14. júla 2015 Radou, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania
                  7
               . Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Spojenom kráľovstve neexistujú makroekonomické nerovnováhy. Vysoký dlh v sektore domácností, vysoké ceny obytných nehnuteľností a vysoký deficit bežného účtu môžu predstavovať slabé miesta. Bilancie domácností sú zároveň v súhrnnom vyjadrení silné a odolnosť bankového sektora sa stále zlepšuje. Zdá sa, že odolnosť sektora domácností a širšieho hospodárstva pri zvládaní rizík, ako sú otrasy týkajúce sa úrokových sadzieb alebo otrasy týkajúce sa zamestnania, sa v krátkodobom horizonte posilnila. Pri viacerých vládnych iniciatívach sa však ešte neprejavil hmatateľný dosah na nerovnováhu medzi ponukou a dopytom v oblasti bývania. Riziká spojené s veľkým deficitom bežného účtu sú zmierňované priaznivým inštitucionálnym rámcom a nízkou úrovňou devízových záväzkov. Nárast deficitu bol podnietený stúpaním deficitu primárnych príjmov a očakáva sa, že následkom zmierňovania nepriaznivých cyklických podmienok bude klesať.

               (3)Spojené kráľovstvo predložilo 24. marca 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)Na Spojené kráľovstvo sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Pokiaľ Spojené kráľovstvo dosiahne trvalú nápravu nadmerného deficitu v období 2016 – 2017, od obdobia 2017 – 2018 sa naň bude vzťahovať preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vláda v konvergenčnom programe na obdobie 2015 – 2016 očakáva, že celkový deficit bude v období 2016 – 2017 nižší ako 3 % HDP a v období 2017 – 2018 plánuje jeho ďalší pokles na 2,0 % HDP. Prepočítaný
                  9
                štrukturálny deficit poukazuje na štrukturálne zlepšenie o 0,6 percentuálneho bodu HDP v období 2015 – 2016; o 0,9 percentuálneho bodu HDP v období 2016 – 2017 a o 0,7 percentuálneho bodu HDP v období 2017 – 2018. Konvergenčný program neobsahuje strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa zvýši z 88,0 % v období 2015 – 2016 na vrcholnú hodnotu 88,3 % HDP v období 2016 – 2017 a následne klesne na 87,1 % v období 2017 – 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov v obdobiach 2016 – 2017 a 2017 – 2018 sú dostatočne konkretizované. Účinok niektorých opatrení v období 2017 – 2018, ktorých vplyv na rozpočet sa odhaduje na približne 0,2 % HDP, je však menej istý. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa v období 2015 – 2016 očakáva, že Spojené kráľovstvo dosiahne odporúčaný celkový deficit vo výške 4,1 % HDP a že vynaloží odporúčané fiškálne úsilie. Predpokladá sa, že Spojené kráľovstvo napraví svoj nadmerný deficit do termínu 2016 – 2017, ako odporúča Rada, i keď nedodrží odporúčaný cieľ celkového deficitu vo výške 2,7 % HDP. Predpokladá sa, že počas obdobia postupu pri nadmernom deficite sa kumulatívne vynaloží fiškálne úsilie, ktoré bude mierne nižšie než odporúčané úsilie. Očakáva sa, že v období 2017 – 2018 za predpokladu nezmenenej politiky Spojené kráľovstvo dodrží odporúčanú úpravu smerom k minimálnemu strednodobému rozpočtovému cieľu. Takisto sa predpokladá, že Spojené kráľovstvo dodrží v období 2017 – 2018 prechodné dlhové pravidlo. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Spojené kráľovstvo vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Produktivita v Spojenom kráľovstve od roku 2008 stagnovala. To možno pripísať rôznym faktorom, ako sú nízke kapitálové investície, nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a posun v zložení hospodárstva smerom k podnikateľským sektorom s nižšou produktivitou. V tomto kontexte treba zohľadniť aj výzvy súvisiace s nedostatočným bývaním, najmä v geografických oblastiach s vysokým hospodárskym rastom. Vo vládnom dokumente z júla 2015 s názvom „Fixing the foundations- creating a prosperous nation“ (Oprava základov – vytváranie prosperujúcej krajiny) sa detailne vysvetľuje rozsiahla reakcia na tieto výzvy. Vzhľadom na určité prekážky brániace investíciám, ktoré stále existujú, a nízku úroveň verejných a súkromných investícií v Spojenom kráľovstve prichádzajú vládne opatrenia na zvýšenie úrovne zručností, inovácií a investícií do infraštruktúry v správnom čase, hoci dôležité bude ich účinné vykonávanie. Jednou z hlavných investičných výziev je zabezpečenie dostatočnej sieťovej infraštruktúry. V národnom pláne pre infraštruktúru, ktorý bol aktualizovaný v marci 2016, sa uvádzajú podrobné informácie o napredovaní projektov infraštruktúry v medziach súdržného a konzistentného rámca. Tento plán sa pri veľkej časti investícií spolieha na zaistenie zvýšených súkromných financií. Veľmi dôležitými prvkami sú plnenie a monitorovanie a kľúčovými sú aj transparentnosť a povinnosť zodpovedať sa. Napriek viacerým vládnym iniciatívam dopyt po bývaní aj naďalej predstihuje ponuku, čo sa odzrkadľuje vo vysokých a stúpajúcich cenách nehnuteľností. Nedostatok bývania je najpálčivejší v rýchlo rastúcich regiónoch, ako je Londýn a juhovýchod krajiny. Územné plánovanie sa riadi zásadami stanovenými v národnom rámci pre územné plánovanie a účinné vykonávanie reformovaného systému územného plánovania by mohlo uľahčiť nárast bytovej výstavby.

               (7)Trh práce Spojeného kráľovstva zostáva dynamický. V roku 2015 dosiahla miera zamestnanosti (veková skupina 20 až 64 rokov) 76,9 %, zatiaľ čo miera nezamestnanosti aj naďalej klesala a dosiahla 5,3 %. Opäť poklesla aj nezamestnanosť mladých ľudí a miera mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Napriek tomu však zostáva priestor pre zlepšenie, pokiaľ ide o vyhliadky pre neaktívne a podzamestnané osoby a pre nízkokvalifikovaných pracovníkov. Lepšie vyhliadky na postup na trhu práce a jasnejšie spôsoby na zvyšovanie úrovne zručností by mohli pomôcť tým, ktorí majú prácu s nízkou mzdou a/alebo s nízkym počtom odpracovaných hodín. Vyriešil by sa tým aj nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, ktorý je zjavný v niektorých častiach hospodárstva, napríklad v stavebníctve. Pozornosť si bude vyžadovať úspešné využitie zdrojov plynúcich z učňovskej dane. Návrhy na zlepšenie ponuky služieb starostlivosti o deti si budú vyžadovať včasné vykonanie, keďže prístup k starostlivosti o deti a jej cenová dostupnosť stále predstavujú výzvu.

               (8)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (9)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  10
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Do obdobia 2016 – 2017 sa usilovať udržateľným spôsobom napraviť nadmerný deficit. Po náprave nadmerného deficitu dosiahnuť v období 2017 – 2018 fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerom k minimálnemu strednodobému rozpočtovému cieľu.

               2.Riešiť nedostatky v investíciách do sieťovej infraštruktúry, a to aj plnením priorít národného plánu pre infraštruktúru. Prijať ďalšie kroky na oživenie ponuky bývania, a to aj prostredníctvom vykonania reforiem národného rámca pre územné plánovanie.

               3.Riešiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a zabezpečiť postup v oblasti zručností, a to aj posilnením kvality učňovskej prípravy. Ďalej zlepšiť prístup k cenovo dostupnej, vysoko kvalitnej a celodennej starostlivosti o deti.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (10)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 273 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spoločne tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Slovinska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  5
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej určila Slovinsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Slovinsku na rok 2015
                  9
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o Slovinsku tiež obsahuje výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Analýza Komisie vedie k záveru, že v Slovinsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Prebieha najmä obnova rovnováhy a rozhodné politické opatrenia, zvýšená výkonnosť vývozu a podmienky rastu znížili riziká v porovnaní s minulým rokom, najmä tie, ktoré sú spojené s vonkajšou udržateľnosťou. Nedostatočná správa a riadenie spoločností, vysoká úroveň štátneho vlastníctva, vysoký pákový efekt podnikov a rastúci verejný dlh však predstavujú riziká pre finančnú stabilitu a rast a vyžadujú si zvýšenú pozornosť. Nerovnováhy sa preto už nepovažujú za nadmerné, ale naďalej si zasluhujú osobitnú pozornosť.

               (7)Slovinsko 30. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Na Slovinsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit do roku 2015, čo je v súlade s lehotou stanovenou Radou, a dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2020, t. j. rok po skončení programového obdobia. Vláda plánuje postupne znížiť celkový deficit na 2,9 % HDP v roku 2015 a na 0,9 % HDP v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 81,6 % a následne začne klesať. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že do roku 2015 dôjde k včasnej a trvalej náprave nadmerného deficitu. Zároveň je na základe štrukturálneho salda a prijatých diskrečných opatrení fiškálne úsilie pod úrovňou odporúčanou Radou. Ak Slovinsko zabezpečí včasnú nápravu nadmerného deficitu podľa plánu, bude sa naň od roku 2016 vzťahovať preventívna časť Paktu stability a rastu. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované. Preto vzhľadom na prognózu Komisie z jari 2015 sa zdá, že hrozí významný odklon od požadovanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a budú potrebné ďalšie opatrenia. Na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2015 je Rada toho názoru, že Slovinsku hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. S ohľadom na fiškálne pravidlá schválil parlament v roku 2013 ústavný základ na zavedenie pravidla rozpočtového salda/prebytku verejnej správy v štrukturálnom vyjadrení. Musia sa však ešte prijať potrebné vykonávacie právne predpisy. Očakáva sa, že revízie zákona o verejných financiách poskytnú potrebný legislatívny základ pre procedurálne otázky, ktoré budú základom pre zákon o fiškálnych pravidlách.

               (9)Slovinsko prijalo opatrenia na zmiernenie tlakov na strednodobú udržateľnosť dôchodkového systému, ale kľúčové parametre je stále potrebné upraviť, aby sa zabezpečila jeho udržateľnosť po roku 2020. Dôchodková reforma z roku 2013 mala pozitívny vplyv a očakáva sa, že právny akt, ktorým sa zriadi demografický fond, sa prijme v júni 2015. Zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkov si však bude vyžadovať ďalšiu reformu. Pokiaľ ide o reformu dlhodobej starostlivosti, nedosiahol sa žiadny pokrok. Na konci roka 2013 vláda prijala koncepciu reformy dlhodobej starostlivosti, ale prijatie právnych predpisov na vykonanie reformy sa odložilo na koniec roka 2015 s cieľom zohľadniť predchádzajúce rozhodnutia o reforme zdravotného poistenia vrátane otázky zdrojov financovania celkovej zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti. Výdavky v oblasti dlhodobej starostlivosti súvisiace so starnutím možno obmedziť prostredníctvom cielených dávok pre tých, ktorí to najviac potrebujú, a opätovného zamerania poskytovania starostlivosti z inštitucionálnej starostlivosti na domácu starostlivosť.

               (10)V sociálnej dohode uzatvorenej v januári 2015 sa stanovuje, že rast miezd vo verejnom sektore bude zaostávať za rastom miezd v súkromnom sektore. Táto dohoda neupravuje zloženie a indexáciu minimálnej mzdy. Napriek tomu, že minimálna mzda je stále pomerne vysoká v porovnaní s priemernou mzdou, jej nedávny nárast bol obmedzený. Vyhodnotenie reformy trhu práce z roku 2013 poukazuje na zníženie obmedzení na trhu práce, ale štrukturálne problémy pretrvávajú, pokiaľ ide o dlhodobú nezamestnanosť a nízku mieru zamestnanosti nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov. Slovinsko prijalo určité kroky na riešenie nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a do roku 2020 sú naplánované mnohé ďalšie opatrenia.

               (11)Prostredníctvom rekapitalizácie bánk Abanka a Banka Celje v roku 2014 došlo k ďalšej stabilizácii bankového sektora. Sfinalizoval sa komplexný akčný plán pre banky, ktorý sa v januári 2015 predložil úradu predsedu vlády. Národná banka Slovinska zabezpečila riešenie nedostatkov zistených v rámci posúdenia kvality aktív v roku 2013 a v prvom štvrťroku 2015 začne opätovne vykonávať kontroly na mieste s cieľom overiť, či banky vykonali príslušné odporúčania. Veľké banky zreorganizovali a posilnili svoje útvary pre riešenie problémových expozícií a reštrukturalizáciu. Zdravší bankový sektor si však vyžaduje oživenie dlhodobej ziskovosti a zníženie objemu nesplácaných úverov v podnikovom sektore. Prijal sa základný plán reštrukturalizácie podnikov a zriadila sa centralizovaná pracovná skupina pre reštrukturalizáciu podnikov. Ďalšie znižovanie pákového efektu podnikového sektora, a to aj pomocou Spoločnosti pre správu aktív bánk a prostredníctvom úplného uplatňovania nových právnych predpisov o platobnej neschopnosti, by pomohlo obnoviť podmienky na oživenie súkromných investícií. Úverová činnosť bánk aj naďalej klesá, čo má najmä vplyv na MSP. Očakáva sa, že výsledky nedávnej rekapitalizácie bankového sektora sa naplno prejavia až v roku 2016. Obmedzená úverová činnosť bánk a vysoké úrokové miery zaťažujú finančnú kapacitu MSP. Napriek tomu, že podiel zamietnutých žiadostí o úver klesol v posledných šiestich rokoch, počet MSP, ktoré hlásia menšiu ochotu bánk poskytovať úvery, výrazne narástol a je jedným z najvyšších v EÚ.

               (12)Program privatizácie pokračuje, hoci s omeškaniami. Prebieha reštrukturalizácia piatich veľkých bánk vo vlastníctve štátu a likvidácia dvoch menších vnútroštátnych bánk. Slovinská štátna holdingová spoločnosť (Slovenian Sovereign Holding), ktorá je zodpovedná za správu a odpredaj štátnych aktív, je v súčasnosti plne v prevádzke. Slovinský parlament stále má schváliť návrh stratégie správy aktív a následne by sa mal zverejniť harmonogram odpredaja niekoľkých dobre cielených aktív vo vlastníctve štátu. Slovinská štátna holdingová spoločnosť prijala v decembri 2014 nový kódex správy a riadenia spoločnosti a v januári 2015 bol vymenovaný pracovník zodpovedný za dodržiavanie súladu s predpismi.

               (13)V roku 2014 došlo k ďalšiemu zlepšeniu efektívnosti súdov, hoci pomalším tempom. Napriek tomu, že sa dosiahol pokrok pri skracovaní dĺžky trvania súdnych konaní na prvom stupni v občianskoprávnych a obchodných sporoch vrátane prípadov podľa právnych predpisov o platobnej neschopnosti, trvanie konaní a počet nahromadených nevyriešených prípadov sú aj naďalej závažné.

               (14)Nepriaznivé podnikateľské prostredie v Slovinsku je kľúčovým faktorom nízkej miery investícií v slovinských podnikoch a vysoký počet právnych predpisov a početné zmeny v legislatíve sťažujú podnikanie a dodržiavanie miestnych predpisov. Počet regulovaných profesií sa znížil z 323 na 242, ale stále je vysoký. Vykonalo sa približne 25 % opatrení zahrnutých do jednotného dokumentu zameraných na zníženie administratívneho zaťaženia. Zabezpečila sa dostatočná rozpočtová nezávislosť agentúry na ochranu hospodárskej súťaže a inštitucionálna nezávislosť.

               (15)Nová vláda potvrdila svoj záväzok bojovať proti korupcii a v januári 2015 prijala nový dvojročný program pozostávajúci z 11 viacročných opatrení. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti transparentnosti a zodpovednosti. Pripravuje sa komplexná reforma verejného sektora. V súvislosti so správami o hodnotení výkonnosti a postupmi kontroly kvality sa nedosiahol žiadny pokrok.

               (16)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (17)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (18)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Slovinsko by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu v roku 2015 a dosiahnuť fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP v snahe o dosiahnutie strednodobého cieľa v roku 2016. Prijať zákon o fiškálnych pravidlách a preskúmať zákon o verejných financiách. Pokročiť v dlhodobej reforme dôchodkového systému. Prijať do konca roku 2015 reformu zdravotnej a dlhodobej starostlivosti.

               2.Preskúmať v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi mechanizmus stanovovania minimálnej mzdy, a najmä úlohu príspevkov, s ohľadom na vplyv na chudobu zamestnaných osôb, vytváranie pracovných miest a konkurencieschopnosť. Zvýšiť zamestnateľnosť nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov. Prijať opatrenia na riešenie dlhodobej nezamestnanosti a zabezpečiť vhodné stimuly na predĺženie pracovného života.

               3.Znížiť objem nesplácaných úverov v bankách prostredníctvom zavedenia konkrétnych zámerov. Zlepšiť kapacitu bánk na monitorovanie úverových rizík. Pokračovať v reštrukturalizácii podnikov a zachovať dôslednú správu a riadenie spoločností v rámci Spoločnosti pre správu aktív bánk. Prijať opatrenia na zlepšenie prístupu MSP a mikropodnikov k financovaniu. Prijať stratégiu pre Slovinskú štátnu holdingovú spoločnosť s jasnou klasifikáciou aktív, vykonať ročný plán správy aktív a uplatňovať výkonnostné kritériá.

               4.Zabezpečiť, aby reformy prijaté s cieľom zlepšiť efektívnosť občianskoprávneho súdnictva prispeli k skráteniu trvania konaní.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 273.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8813 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 43 final/2.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 261 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Chorvátska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2014.

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Chorvátsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Chorvátsku na rok 2015
                  7
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. V kontexte utlmeného rastu, oneskorenej reštrukturalizácie podnikov a slabých výsledkov v oblasti zamestnanosti sa výrazne zvýšili najmä riziká spojené so slabou konkurencieschopnosťou, s vysokými vonkajšími záväzkami a rastúcim verejným dlhom spolu so slabou správou verejného sektora.

               (7)Po uverejnení správy o krajine sa v marci 2015 chorvátske orgány zapojili do dialógu s útvarmi Komisie, ktorý bol zameraný na najviac potrebné reformy na riešenie nadmerných makroekonomických nerovnováh. Orgány sa k tomuto dialógu postavili konštruktívne a ohlásili niekoľko relevantných opatrení vrátane zníženia parafiškálnych poplatkov v rokoch 2016 a 2017, racionalizácie systému štátnych agentúr a regionálnych jednotiek ústrednej štátnej správy, stimulácie dobrovoľných zlúčení samosprávnych jednotiek, zníženia legislatívnej neistoty a posilnenia štátneho kontrolného úradu. Reformné plány v niekoľkých ostatných oblastiach, ako je znižovanie administratívneho zaťaženia podnikov a zlepšovanie správy a riadenia štátnych podnikov, boli podrobnejšie špecifikované. Miera ambícií však v niekoľkých oblastiach naďalej zaostáva za očakávaniami, najmä pokiaľ ide o sprísnenie pravidiel predčasného odchodu do dôchodku a uverejňovanie a zohľadňovanie zistení preskúmania výdavkov, a to napriek tomu, že boli predstavené dodatočné opatrenia na čiastočnú kompenzáciu výpadku.

               (8)Chorvátsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. V konvergenčnom programe Chorvátska na rok 2015 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit do roku 2017, čo nie je v súlade s lehotou do roku 2016, ktorú odporúčala Rada. Vláda plánuje postupne znížiť celkový deficit na úroveň 5,0 % HDP v roku 2015, 3,9 % v roku 2016 a ďalej na 2,7 % HDP v roku 2017. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol na úrovni 92,5 % v roku 2017 a že sa celkovo stabilizuje na úrovni 92,4 % HDP v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa zdá do istej miery priaznivý, keďže podkladové konsolidačné úsilie v programe – pri porovnateľnej prognóze rastu – je vyššie než v prognóze Komisie. Opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2015 sú konkretizované len čiastočne. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa neočakáva včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu do roku 2016. Na základe výšky prijatých diskrečných opatrení bolo fiškálne úsilie v roku 2014 v súlade s odporúčaním Rady. Je tomu tak aj v kumulatívnom vyjadrení v rokoch 2014 a 2015, a to aj napriek predpokladanému výpadku v roku 2015. (Upravená) zmena štrukturálneho salda počas obdobia 2014 – 2015 je však pod odporúčanou hodnotou. V roku 2016 je fiškálne úsilie pod úrovňou odporúčanou Radou. Preto budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Chorvátsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Chorvátsko predložilo 23. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (10)Chorvátsko v súčasnosti preskúmava svoje výdavky s cieľom dosiahnuť efektívnosť najmä v oblasti miezd, sociálneho zabezpečenia a dotácií a poskytnúť dostatočný fiškálny priestor na prioritizáciu výdavkov podporujúcich rast a investície. Príjmy Chorvátska z periodických daní z nehnuteľností sú ako podiel HDP medzi najnižšími v EÚ. Počas minulého roku boli prijaté kroky na zlepšenie daňovej disciplíny vrátane opatrení na riešenie podvodov v oblasti DPH a teraz je potrebné konať. Fiškálny rámec Chorvátska bol posilnený nedávnymi reformami, no stále pretrvávajú významné problémy. Nedostatky v súvislosti s účinnou kontrolou výdavkov a konzistentným uplatňovaním rozpočtových obmedzení majú negatívny vplyv na tvorbu fiškálnej politiky a zistenia auditu. Rýchlo rastúci verejný dlh si vyžaduje oveľa aktívnejší prístup k riadeniu verejného dlhu.

               (11)Dôchodkový systém trpí veľkým počtom osôb, ktoré odišli do dôchodku predčasne, nadmerne štedrým systémom predčasných dôchodkov pre určité povolania a početnými osobitnými dôchodkovými systémami. Predčasné odchody do dôchodku sú uľahčované pomerne nízkymi zníženiami dôchodkov alebo v prípade určitých pracovníkov žiadnymi zníženiami. Rozdiel medzi minimálnym vekom predčasného odchodu do dôchodku a zákonným vekom odchodu do dôchodku je v porovnaní s priemerom EÚ, ktorý je menej než tri roky, takisto vysoký. Okrem toho je systém veľmi roztrieštený, čo odčerpáva prostriedky na štandardné dôchodky. Výsledkom je, že napriek porovnateľným výdavkom je pomer prínosov v dôchodkovom systéme nižší než vo väčšine členských štátov. Pokiaľ ide o sektor zdravotnej starostlivosti, opakujúce sa nedoplatky naďalej predstavujú fiškálne riziká. Boli iniciované opatrenia na racionalizáciu financovania nemocníc, pri ich vykonávaní však existujú riziká. 10-% zvýšenie rozpočtu pokrýva finančné potreby len čiastočne; na zabezpečenie úplného odstránenia nedoplatkov do roku 2017 budú potrebné ďalšie úspory zvýšením efektívnosti.

               (12)Obmedzená úprava miezd v období po kríze obnovila negatívny vplyv na zamestnanosť. Komplexnou analýzou určovania miezd a postupov stanovovania miezd dokončenou v roku 2014 sa ukázalo, že systém nie je pružný a neprispôsobuje sa zmenám v makroekonomickom prostredí. Konkrétne nedostatky súvisia s veľkými rozdielmi medzi súkromným a verejným sektorom vrátane štátnych podnikov, s rozšírením kolektívnych dohôd na strany, ktoré nie sú signatármi, a s ťažkosťami týkajúcimi sa ukončenia neaktuálnych dohôd. Po tejto analýze musí nasledovať konkrétne politické opatrenie. Takisto je dôležité sledovať účinky reformy trhu práce v rokoch 2013 – 2014.

               (13)Pracovná sila je negatívne ovplyvnená rýchlo starnúcim obyvateľstvom spolu s nízkymi mierami aktivity, a to najmä v prípade mladých ľudí a pracovníkov nad 50 rokov. Napriek zvýšenému rozsahu a výdavkom aktívnych politík trhu práce je ich dosah naďalej nedostatočný, pokiaľ ide o dlhodobo nezamestnaných, starších pracovníkov a mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Miera terciárneho vzdelávania je medzi najnižšími v EÚ. Nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a nedostatky v systéme vzdelávania a odbornej prípravy majú odrádzajúci účinok pre dosiahnutie vysokoškolského vzdelania. Veľkosť neformálneho hospodárstva zostáva pretrvávajúcou výzvou a má za následok vysoký výskyt nelegálnej práce. Opatrenia, ktoré komisia pre boj proti nelegálnej práci určila koncom roka 2014, sa teraz musia vykonať. V súčasnosti existuje viac než 80 rôznych sociálnych dávok a programov. Konsolidácia prídavkov sa začala, no na zlepšenie pokrytia a primeranosti dávok je v roku 2015 potrebné ďalšie reformné úsilie.

               (14)Rozdelenie kompetencií medzi vnútroštátnu a miestnu úroveň je zložité a roztrieštené, čo narúša správu verejných financií a efektívnosť verejných výdavkov. Súčasné pridelenie politických funkcií a administratívne nedostatky v miestnych orgánoch priamo ovplyvňujú niekoľko oblastí, ako je výber daní, poskytovanie sociálnych dávok, riadenie európskych štrukturálnych a investičných fondov, verejné obstarávanie a poskytovanie verejných služieb. Ako krátkodobé opatrenie plánujú orgány vytvoriť mechanizmy, ktoré by podporovali dobrovoľné zlúčenia alebo koordináciu samosprávnych jednotiek. Na základe analýzy dokončenej v roku 2014 sa na úrovni ústrednej štátnej správy dosiahol pokrok v oblasti reformy a racionalizácie systému štátnych agentúr.

               (15)Podnikateľské prostredie Chorvátska trpí významnými inštitucionálnymi nedostatkami vrátane regulačnej nestability, slabej kontroly kvality právnych predpisov, vysokých nákladov na dosahovanie súladu, diskriminačných postupov a nadmerných prekážok pre poskytovateľov služieb, vysokého administratívneho zaťaženia, nadbytku parafiškálnych poplatkov, nízkej transparentnosti a predvídateľnosti v práci správnych subjektov, najmä na miestnej úrovni, nerovnomerne vyvíjaných elektronických komunikačných kanálov a dlhých súdnych konaní, najmä na obchodných súdoch, kde je potrebné zlepšiť správu prípadov. Novej protikorupčnej stratégii chýba zameranie a dostatočná úroveň podrobností, čo by sa malo riešiť v akčnom pláne na vykonanie tejto stratégie.

               (16)Dohľad nad verejnými podnikmi je neúplný, pokiaľ ide o spoločnosti zriadené na miestnej úrovni a dcérske spoločnosti veľkých verejných podnikov. Orgány plánujú znížiť počet „strategických“ spoločností a urýchliť program privatizácie. Je potrebný ďalší pokrok v kvalite správy a riadenia, a to aj pokiaľ ide o posilnenie a harmonizáciu dohľadu v rámci rôznych štátnych podnikov. Nominácia členov správnej rady je netransparentná a požiadavky na kompetentnosť sú relatívne slabé, čo bráni riadnemu hospodáreniu s verejným majetkom.

               (17)Zavedenie efektívneho a transparentného rámca pre včasnú záchranu a platobnú neschopnosť je základným predpokladom pre zmiernenie značného tlaku na znižovanie pákového efektu, ktorému čelia chorvátske podniky, a na podporu kultúry včasnej reštrukturalizácie a „druhej šance“. Posúdenie právnych predpisov týkajúcich sa fázy pred platobnou neschopnosťou ukazuje, že ex ante efektívnosť súčasného právneho rámca je jednou z najnižších v EÚ. Bola iniciovaná reforma rámca platobnej neschopnosti a jej schválenie v parlamente sa plánuje v prvej polovici roku 2015. Pri obnove Chorvátska by zásadnú úlohu mohla zohrávať Chorvátska banka pre obnovu a rozvoj. Je priamo vystavená úverovému riziku, ktoré by mohlo ovplyvniť verejné financie. Je dôležité, aby bola zaradená pod prudenciálny dohľad a silnú správu a riadenie spoločnosti. Takisto existuje priestor na zlepšenie štruktúry a transparentnosti jej dohôd o zodpovednosti vedenia. Po výskyte menového rizika a úverového rizika vytvoreného menou je potrebné dlhodobé riešenie, ktoré bude primerané a spravodlivé a ktoré bude mať pevný právny základ a zameranie na pomoc najviac ohrozeným dlžníkom.

               (18)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Chorvátska a jej stanovisko
                  8
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (20)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2016 prostredníctvom prijatia potrebných opatrení v roku 2015 a posilnením rozpočtovej stratégie na rok 2016. Uverejniť a zohľadniť zistenia preskúmania výdavkov. Zlepšiť kontrolu výdavkov na centrálnej a miestnej úrovni, najmä vytvorením mechanizmu sankcií pre subjekty porušujúce rozpočtové limity. Prijať zákon o fiškálnej zodpovednosti a posilniť kapacitu a úlohu štátneho kontrolného úradu. Zaviesť periodické dane z nehnuteľného majetku a zlepšiť dodržiavanie predpisov o DPH. Posilniť riadenie verejného dlhu, a to najmä každoročným uverejňovaním stratégie riadenia dlhu a zabezpečením primeraných prostriedkov.

               2.Odradiť pracovníkov od predčasného odchodu do dôchodku zvýšením sankcií za predčasný odchod do dôchodku. Zlepšiť primeranosť a efektívnosť výdavkov na dôchodky sprísnením vymedzenia namáhavých a rizikových povolaní. Odstrániť fiškálne riziká v zdravotnej starostlivosti.

               3.Vyriešiť nedostatky v rámci stanovovania miezd v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi na podporu zosúladenia miezd s produktivitou a makroekonomickými podmienkami. Posilniť motivačné prvky pre nezamestnaných a neaktívnych s cieľom vykonávať platené zamestnanie. Na základe preskúmania z roku 2014 vykonať reformu systému sociálneho zabezpečenia a ďalej konsolidovať sociálne dávky zlepšením ich zacielenia a odstránením ich prekrývania.

               4.Znížiť rozsah roztrieštenosti a prekrývania medzi úrovňami ústrednej štátnej správy a miestnej samosprávy predložením nového modelu pre funkčné rozdelenie kompetencií a racionalizáciou systému štátnych agentúr. Zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť v sektore verejných podnikov, najmä pokiaľ ide o obsadzovanie manažérskych pozícií a požiadavky na kompetentnosť. Pokročiť v kótovaní menšinových balíkov akcií verejných spoločností a v privatizácii.

               5.Významne znížiť parafiškálne poplatky a odstrániť nadmerné prekážky pre poskytovateľov služieb. Určiť a vykonať opatrenia na zlepšenie efektívnosti a kvality súdneho systému, najmä obchodných súdov.

               6.Posilniť rámce pre fázu pred platobnou neschopnosťou a pre platobnú neschopnosť pre podniky s cieľom uľahčiť reštrukturalizáciu dlhu a zaviesť postup platobnej neschopnosti týkajúci sa fyzických osôb. Posilniť kapacitu finančného sektora na podporu ozdravenia zo zreteľom na výzvy vyplývajúce z podnikových úverov a hypotekárnych úverov v cudzej mene s vysokou mierou nesplácania, ako aj slabé postupy správy a riadenia v niektorých inštitúciách.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 30 final.

                     (8)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 513 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Lotyšsko ako členský štát, ktorého menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania pre eurozónu, ktoré je zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 a 2.

               (3)Správa o Lotyšsku na rok 2017
                  7
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Lotyšsko predložilo 20. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v programoch členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  8
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  9
               .

               (6)Lotyšsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zhoršenie celkového salda z vyrovnanej pozície v roku 2016 na deficit vo výške 0,8 % HDP v roku 2017 a vo výške 1,6 % HDP v roku 2018 ako následok významnej daňovej reformy, po čom má nasledovať zlepšenie deficitu na úroveň 0,5 % HDP v roku 2020. V programe stability sa odhaduje zhoršenie štrukturálneho salda z 0,2 % HDP v roku 2016 na –1,7 % HDP v roku 2018 a dosiahnutie úrovne –0,8 % HDP v roku 2020. Tento postup je konzistentný so strednodobým rozpočtovým cieľom, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP a povolené odchýlky na základe doložky o dôchodkovej reforme a doložky o štrukturálnej reforme v zdravotníctve. Odhaduje sa zvýšenie prepočítaného
                  10
                štrukturálneho salda z –1,9 % HDP v roku 2017 na –2,3 % HDP v roku 2018, skôr ako klesne na úroveň –0,2 % HDP v roku 2020. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa udrží na hodnote približne 40 % HDP. Prognózy rastu HDP uvedené v programe sú vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie na rok 2017, ale na rok 2018 sa javia značne optimistické.

               (7)Rada 12. júla 2016 odporúčala Lotyšsku zabezpečiť, aby sa odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017 obmedzila len na úľavy súvisiace so systémovou dôchodkovou reformou a s rozsiahlou štrukturálnou reformou v zdravotníctve. Po zohľadnení týchto úľav by sa v roku 2017 mohlo štrukturálne saldo zhoršiť najviac o 1,0 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že Lotyšsko v roku 2017 túto požiadavku splní. V roku 2018 by Lotyšsko malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, po zohľadnení úľavy súvisiacej s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy udelenej na rok 2016 a úľavy súvisiacej so štrukturálnou reformou udelenej na rok 2017, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  11
                o 6,0 % v roku 2018, čo zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda vo výške 0,3 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Lotyšsku hrozilo riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že v roku 2018 budú potrebné ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (8)Nerovnosť príjmov je v Lotyšsku vysoká. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností a najchudobnejších 20 % domácností bol v roku 2015 6,5, čím sa radí medzi najvyššie v EÚ, hoci sa táto hodnota v roku 2016 mierne znížila. Rozdiel v nerovnosti príjmov pred a po zdanení a sociálne transfery patria medzi najnižšie v EÚ. Daňový systém Lotyšska je menej progresívny ako v iných členských štátoch, čo prispieva k vysokej nerovnosti a chudobe zamestnaných osôb. Daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami naďalej patrí medzi najvyššie v EÚ, pričom potenciál tvorby príjmov pomocou daní, ktoré majú menší negatívny vplyv na rast, je využitý nedostatočne. Nízky podiel daňových príjmov na HDP obmedzuje zdroje na udržateľné poskytovanie verejných služieb. Napriek určitému pokroku v boji proti daňovým únikom zostáva daňová disciplína vážnym problémom. V programe stability bolo oznámené zavedenie daňovej reformy. Medzi kľúčové opatrenia patria zníženie základnej sadzby dane z príjmu fyzických osôb z 23 % na 20 %, zvýšenie nezdaniteľnej časti základu dane určenej na základe výšky príjmu, zavedenie 0 % dane z príjmu právnických osôb z reinvestovaného zisku a zosúladenie sadzieb dane z kapitálu na úroveň 20 %. V reforme sa rieši odporúčanie pre túto krajinu do tej miery, že sa znižuje daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkym príjmom. Daňová reforma je však obmedzená, pokiaľ ide o presun zdanenia na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a o dosiahnutie stanoveného cieľa politiky, čiže zvýšenia podielu daňových príjmov na HDP.

               (9)Nedostatky v základných záchranných sociálnych sieťach prispievajú k vysokej chudobe a nerovnostiam, čo sa týka aj ľudí s postihnutím a starších osôb. Miera chudoby v prípade ľudí s postihnutím patrí medzi najvyššie v Európe. Nízka primeranosť dávok sociálnej pomoci, ktorá sa nezlepšila od roku 2009, a dôchodkov neposkytuje účinnú ochranu proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Neuskutočnenie reformy minimálneho príjmu ohlásenej v roku 2014 negatívne vplýva na najchudobnejšie domácnosti, hoci sa pripravujú strednodobé plány podpory minimálneho príjmu.

               (10)Z dôvodu úbytku pracovnej sily bol rast zamestnanosti slabý, pričom nezamestnanosť klesá iba pomaly. Príležitosť zamestnať sa je lepšia v centrách hospodárskej činnosti a pre vysokokvalifikovaných pracovníkov, zatiaľ čo nezamestnanosť je viac rozšírená medzi nízkokvalifikovanými osobami a ľuďmi žijúcimi vo vidieckych oblastiach. V tomto kontexte zvyšovanie úrovne zručností prispeje k riešeniu týchto problémov. Hoci sa príťažlivosť odborného vzdelávania zlepšila, reforma učebného plánu, ktorou sa má prispôsobiť vzdelávanie súčasným požiadavkám na zručnosti, zaznamenala iba obmedzený pokrok. Bol zavedený regulačný rámec pre učenie sa na pracovisku a aktívna účasť sociálnych partnerov a podnikov pri jeho vykonávaní je zaručená. Navyše je zapojenie nezamestnaných do aktívnych opatrení na trhu práce nižšie ako vo väčšine ostatných členských štátov, prijali sa však opatrenia na zlepšenie tejto situácie a zavedenie aktívnych opatrení má význam. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je stále nízka.

               (11)Hoci lotyšské úrady úspešne iniciovali príslušné reformy systému zdravotnej starostlivosti, vysoké hotovostné platby, dlhé čakanie, nízka úroveň verejných výdavkov a neefektívne alokovanie služieb obmedzujú prístup k zdravotnej starostlivosti. Verejné výdavky riadené na základe kvót majú za následok odloženú liečbu a pacienti buď musia dlho čakať, alebo zaplatiť za príslušnú službu v hotovosti, a preto potreby časti populácie v oblasti zdravotnej starostlivosti zostávajú nenaplnené. Uskutočnili sa prvé kroky reformy systému zabezpečenia kvality a pokrok by mal pokračovať, aby sa zlepšil zdravotný stav pacientov a populácie. Dosiahol sa určitý pokrok pri zvyšovaní efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ale potrebná je ďalšia racionalizácia nemocničného odvetvia, zlepšenie prístupu k ambulantnej a primárnej zdravotnej starostlivosti a efektívnejšie prepojenie medzi prideľovaním rozpočtových prostriedkov a kvalitou služieb a nákladmi.

               (12)Lotyšské úrady majú tendenciu pravidelne využívať postupy verejného obstarávania pre nákupy v zdravotníctve, ale ďalšie zvýšenie efektívnosti je možné dosiahnuť prostredníctvom pravidelného využívania elektronického a centrálneho obstarávania, vďaka čomu by verejné výdavky boli transparentnejšie a efektívnejšie.

               (13)Nedostatočná kvalita právnych predpisov a nízka efektívnosť a účinnosť verejnej správy majú negatívny vplyv na podnikateľské prostredie. V roku 2016 vláda predstavila ambiciózny plán reforiem na dosiahnutie pružnejšieho a profesionálnejšieho verejného sektora s cieľom zlepšiť efektívnosť prostredníctvom zníženia počtu zamestnancov a centralizácie podporných funkcií, posilnením platieb založených na výkone a zvýšením transparentnosti. Tento plán je obmedzený na ústrednú štátnu správu, pričom výrazné zvýšenie efektívnosti je možné dosiahnuť aj na úrovní obcí.

               (14)Korupcia naďalej negatívne vplýva na podnikateľské prostredie Lotyšska a systém na zabraňovanie konfliktom záujmov zostáva rigidný a formalistický s nedostatočným overovaním. Hoci reforma systému platobnej neschopnosti bola prevažne dokončená, jej účinné vykonávanie je potrebné pozorne sledovať, aby sa vyriešil obmedzený počet prípadov reštrukturalizácie a nízka miera uspokojenia pohľadávok.

               (15)V priebehu posledných troch rokov boli predstavené rozsiahle reformy vysokoškolského vzdelávania a verejného výskumu na skonsolidovanie výskumných ústavov a na zvýšenie kvality a relevantnosti ich výstupov. Riadenie a organizačná štruktúra lotyšského financovania verejného výskumu sú však naďalej neefektívne, pretože funkcie financovania sú rozptýlené medzi veľký počet inštitúcií. Neúčinné financovanie verejného výskumu prispieva k veľmi nízkemu vedeckému výkonu, nedostatkom zručných ľudských zdrojov vo verejnom aj v súkromnom sektore a nízkej úrovni verejno-súkromnej spolupráce. Intenzita výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore zostáva v Lotyšsku jednou z najnižších v EÚ.

               (16)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  12
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená, že by sa strednodobý rozpočtový cieľ dosiahol v roku 2018, po zohľadnení úľav súvisiacich s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy a štrukturálnych reforiem, pre ktoré je dočasná odchýlka udelená. Znížiť zdanenie osôb s nízkymi príjmami jeho presunutím na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a zlepšiť daňovú disciplínu.

               2.Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete a zvýšiť zručnosti ekonomicky aktívneho obyvateľstva zrýchlením reformy učebných plánov v odbornom vzdelávaní. Zvýšiť nákladovú účinnosť a prístup k zdravotnej starostlivosti vrátane zníženia platieb v hotovosti a skrátenia dlhých časov čakania.

               3.Zvýšiť efektívnosť a zodpovednosť vo verejnom sektore, predovšetkým zjednodušením administratívnych postupov a posilnením režimu prevencie konfliktov záujmov, a to aj pre správcov konkurznej podstaty.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (11)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.