title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2020 2020/C 282/08

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/46

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2020
      (2020/C 282/08)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Grécko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Grécku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Grécko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), a pokrok Grécka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Grécku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Zistené nerovnováhy súvisia najmä s vysokým verejným dlhom, vysokým objemom nesplácaných úverov v súvahách bánk a vonkajším sektorom v kontexte stále nízkeho potenciálneho rastu a vysokej nezamestnanosti.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Grécku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v gréckych regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä tie, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí vysoké riziko, že v Grécku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend zväčšovania rozdielov medzi hlavným mestom a najmä ostrovnými a horskými regiónmi, ktoré sa počas niekoľkých rokov finančnej krízy ešte viac prehĺbili. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Grécko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Grécko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 4,7 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,2 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 176,6 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 188,8 %, pričom táto hodnota v roku by sa mala znovu znížiť na 176,8 % v roku 2021. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík, ktoré v prípade Grécka predstavujú prebiehajúce súdne spory a záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

                  (13)

                  Grécko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 5,4 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú dočasnú ekonomickú podporu pre zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, jednotlivé podniky a niektoré slobodné povolania, ktorých pandémia zasiahla, vyplácanie vratných preddavkov spoločnostiam so zníženým obratom, platbu príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade zamestnancov, ktorých pracovné zmluvy boli pozastavené, odklad platby daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie vrátane schém daňových splátok počas najmenej troch mesiacov pre všetky spoločnosti, samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnané osoby, ktorých sa pandémia COVID-19 dotýka, bonifikáciu úrokov z úverov pre malé a stredné podniky (MSP) a vyššie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Grécko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú poskytovanie hotovostného kolaterálu na podporu bankových úverov, ktorý sa bude rozdeľovať prostredníctvom gréckej rozvojovej banky. V prognóze Komisie z jari 2020 sa však všetky odklady platby dane považujú aj za opatrenia v oblasti likvidity bez negatívneho vplyvu na rozpočet v roku 2020. Celkovo sú opatrenia, ktoré Grécko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Grécka v roku 2020 na úrovni 6,4 % HDP a v roku 2021 na úrovni 2,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 196,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 182,6 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Grécko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy vypracovanej Komisiou celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené.

                  (16)

                  Pokiaľ ide o pandémiu COVID-19, včasná reakcia zo strany Grécka a zavedenie obmedzení sa vzhľadom na pomerne nízky počet doteraz potvrdených prípadov nákazy javí ako účinný postup. Očakáva sa však, že hospodársky vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 bude v porovnaní s inými členskými štátmi veľmi vážny, keďže Grécko je v značnej miere závislé od svojho odvetvia cestovného ruchu a odvetvia dopravy. V odvetví cestovného ruchu by Grécko v porovnaní s rokom 2019 mohlo prísť o veľkú časť príjmov. Cestovný ruch je najdôležitejšou vyvážanou službou gréckeho hospodárstva, pričom predstavuje 45 % vyvážaných služieb. Okrem toho sa očakáva, že pokles dopytu v súvislosti so spomalením celosvetového obchodu v dôsledku pandémie sa dotkne aj odvetvia lodnej dopravy, ktoré predstavuje 40 % vyvážaných služieb. Z dôvodu zavedenia opatrení na obmedzenie pohybu, nižších disponibilných príjmov a zvýšenej nezamestnanosti sa tiež očakáva výrazný pokles domáceho dopytu.

                  (17)

                  Grécko v rámci boja s pandémiou COVID-19 aktivovalo svoj národný pandemický plán a rýchlo zaviedlo súbor bezprecedentných opatrení vrátane prísnej karantény a obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi, najmä tými, ktorí mohli prísť do kontaktu s osobami, ktoré vírus prenášali. Grécke orgány prijali v roku 2020 širokú škálu opatrení na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu v hodnote až do 10,5 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú fiškálne opatrenia v hodnote 5 % HDP s čistým vplyvom na rozpočet vo výške 3,7 % HDP, ako aj ďalšie opatrenia v hodnote 1,9 % HDP, a to dočasný odklad platby dane a hotovostný kolaterál pre komerčné banky, čo by mohlo viesť k dodatočným novým úverom do výšky 3,6 % HDP. Sektor verejnej zdravotnej starostlivosti dostal jednorazovú pomoc vo výške 273 miliónov EUR, ktorá sa použije napríklad na nábor ďalších 2 000 zdravotníckych pracovníkov, nákup zdravotníckeho vybavenia a zásob a na posilnenie skríningu.

                  (18)

                  S cieľom naďalej účinne bojovať proti pandémii COVID-19 je potrebné zlepšiť kapacitu systému zdravotnej starostlivosti, jeho dostupnosť a odolnosť. V krajine stále fungujú vysoké priame platby za súkromné zdravotnícke služby a obálkové platby, ktoré úzko súvisia s neefektívnym riadením nemocníc. To vedie k nerovnostiam. Problémom zostáva aj prístup k zdravotnej starostlivosti. Subjektívne neuspokojené potreby jednotlivcov v oblasti zdravotnej starostlivosti patria medzi najvyššie v Únii, pričom dochádza k značným rozdielom medzi ľuďmi s rôznym príjmom, ako aj medzi ľuďmi s rôznym postavením v zamestnaní. Spoluúčasť nezahŕňa dostatočné preskúmanie majetkových pomerov, aby boli chránené zraniteľné skupiny. Túto situáciu ešte zhoršuje nadmerná ponuka a z nej vyplývajúca nadmerná konzumácia často príliš drahých liekov. V záujme riešenia tohto problému Grécko realizuje ambicióznu reformu primárnej starostlivosti, ktorej cieľom je poskytnúť v krátkodobom horizonte prístup ku kvalitným základným službám a v dlhodobejšom horizonte zaviesť komplexný systém založený na gatekeeping-u – funkcii, na základe ktorej všeobecný lekár určuje, kto pôjde ďalej do systému špecializovanej starostlivosti – pre celú populáciu. Z prvých náznakov vyplýva, že ide o kľúčový faktor na ochranu občanov a obmedzenie šírenia vírusu, čím sa zabezpečí, že celá kapacita systému sa môže zamerať na liečbu pacientov podľa ich potrieb. Udržateľné riešenie týkajúce sa výdavkov na zdravotníctvo sa ešte len hľadá, keďže fiškálna udržateľnosť sa väčšinou zaisťuje systémom spätného vymáhania nákladov, ktorý je z dôvodu nedostatočných štrukturálnych opatrení čoraz viac pod tlakom. Napriek určitým podporným opatreniam, ktoré boli nedávno prijaté, sa centralizované obstarávanie stále nevyužíva v dostatočnej miere. V roku 2018 boli verejné výdavky na zdravotníctvo pod priemerom Únie, a to aj po zohľadnení hodnoty spätného vymáhania nákladov, ktoré predstavovalo približne 1 % HDP. Na zlepšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti je potrebné zvýšiť efektívnosť a zabezpečiť dodatočné finančné zdroje.

                  (19)

                  Treba prijať opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na zamestnancov a podniky. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 19,9 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 16,8 %. Grécko už zaviedlo dočasný režim, ktorým sa znižujú náklady na prácu pre podniky, ktorých činnosť bola pozastavená v dôsledku krízy alebo ňou bola výrazne ovplyvnená, a ktorým sa zároveň chránia pracovné zmluvy a poskytuje sa podpora príjmov dotknutým zamestnancom. Zavedenie komplexného režimu skráteného pracovného času by však poskytlo udržateľnejšie a flexibilnejšie riešenie a grécke orgány už začali v tejto súvislosti konať prijatím programu podpory zamestnanosti s názvom SYN-ERGASIA, ktorý sa má zaviesť od 15. júna do 15. októbra 2020. Takýto režim by podnikom umožnil zaviesť skrátený pracovný čas modulovaným spôsobom v závislosti od toho, do akej miery boli obmedzené ich činnosti, pričom by sa zachovala prevádzka jednotlivých odvetví a predišlo by sa tomu, aby sa dočasné prepúšťanie stalo štrukturálnym riešením. Rozšírenie pružných foriem organizácie práce, akou je napríklad práca na diaľku, ktorá sa v Grécku zatiaľ v porovnaní s inými členskými štátmi využívala len obmedzene, by tiež pomohlo zachovať hospodársku činnosť a pracovné miesta počas obmedzenia pohybu a kontaktu medzi ľuďmi.

                  (20)

                  Hrozí, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 opäť zhorší sociálnu situáciu veľkej časti obyvateľstva a prehĺbi príjmovú nerovnosť. Pred vypuknutím pandémie bol podiel obyvateľov Grécka ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením stále jedným z najvyšších v Únii, pričom deti a osoby v produktívnom veku boli ohrozené viac ako starší ľudia. Značné obavy vyvoláva aj chudoba zamestnaných osôb, prístup k cenovo dostupnému bývaniu a energetická chudoba. Zásadný význam pre zmiernenie vplyvu krízy bude mať poskytovanie primeranej náhrady príjmu všetkým dotknutým zamestnancom a samostatne zárobkovo činným osobám vrátane tých, ktorí čelia nedostatkom v prístupe k sociálnej ochrane. Takisto bude dôležité posilniť záchranné sociálne siete a podporiť tak najzraniteľnejšie skupiny ľudí, medzi ktoré patria aj neaktívne osoby a nelegálni pracovníci. Vzhľadom na väčší počet ľudí, ktorí pravdepodobne budú odkázaní na základné záchranné siete, bude dôležité zlepšiť primeranosť podpory minimálneho príjmu. Takisto treba zabezpečiť komplexný prístup k sociálnym službám pre najodkázanejšie a zraniteľné skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím, utečencov a žiadateľov o azyl. Služby dlhodobej starostlivosti tiež nie sú dostatočne rozvinuté. Grécko by takisto malo ďalej podporovať prístup k cenovo dostupnému bývaniu, najmä pre domácnosti ohrozené chudobou, napríklad zavedením systému na pomoc zraniteľným majiteľom nehnuteľností, ktorí splácajú hypotéku.

                  (21)

                  Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 zastavila pozitívny vývoj na trhu práce, ktorý bol zaznamenaný v posledných rokoch, a nezamestnanosť je opäť na vzostupe. Grécko musí dokončiť realizáciu reforiem zameraných na zvýšenie účinnosti politík, ktorých cieľom je začleniť ľudí do pracovného procesu, najmä pokiaľ ide o programy odbornej prípravy, aby po skončení krízy podporilo solídne oživenie v oblasti zamestnanosti. Kľúčový význam bude mať zvýšenie kapacity verejných služieb zamestnanosti v oblasti poskytovania nepretržitej a individualizovanej podpory pre uchádzačov o zamestnanie. Grécko musí venovať osobitnú pozornosť mladým ľuďom a ženám, ktorí musia vo väčšej miere čeliť nedostatku pracovných príležitostí. Priestor na zlepšenie existuje aj v oblasti sociálneho dialógu, konkrétne podporením aktívneho a zmysluplného zapojenia sociálnych partnerov do tvorby politiky, a to aj pri navrhovaní a zavádzaní opatrení na riešenie dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Vláda by mala svoje úsilie zamerať aj na zlepšovanie základných zručností pre všetkých, a to aj digitálnych zručností. Zásadný význam bude mať riešenie slabých výsledkov vzdelávania, zlepšovanie odborného vzdelávania a prípravy a rozširovanie vzdelávania dospelých. Kľúčom k zníženiu nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a urýchleniu oživenia trhu práce je zvýšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosti pre trh práce.

                  (22)

                  Vláda už od počiatku vypuknutia nákazy COVID-19 správne reagovala na vzniknutú situáciu tým, že sa prioritne zamerala na poskytovanie udržateľnej likviditnej podpory, vrátane prevádzkového kapitálu, postihnutým podnikom, najmä MSP a mikropodnikom, v prevažnej miere prostredníctvom úverov a záruk. Grécko v rámci dočasného rámca štátnej pomoci zaviedlo tri schémy na zvýšenie kapitálovej likvidity podnikov, a to: i) schému týkajúcu sa vyplácania vratných preddavkov; ii) schému hotovostných kolaterálov na krytie bankových úverov; a iii) schému bonifikácie úrokov pre bežné úvery. Je dôležité, aby bankový sektor za podpory štátnych orgánov plnil v tomto procese svoju sprostredkovateľskú úlohu, ktorá spočíva v udržaní potrebného toku úverov na základe primeraného posúdenia kreditného rizika a obozretných úverových štandardov, a zároveň riadne informoval o akomkoľvek zhoršení kvality aktív. Zásadný význam pre zachovanie kvality aktív, ako aj pre posilnenie oživenia hospodárstva bude mať podpora schopnosti bankového sektora ponúknuť životaschopným dlžníkom zasiahnutým krízou udržateľné riešenia reštrukturalizácie dlhu.

                  (23)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Zvýšenie investícií na posilnenie rastu v prioritných sektoroch podporí dlhodobejší rast a prispeje k zmenšeniu regionálnych rozdielov. V roku 2019 došlo k neplánovanému zníženiu verejných investícií o viac než 1 % HDP, pričom k podobnému scenáru podpriemerného čerpania prostriedkov dochádzalo aj v predchádzajúcich rokoch. Grécke orgány začali riešiť toto pretrvávajúce nedostatočné čerpanie finančných prostriedkov vytvorením „národného rozvojového programu“ zameraného na posilnenie pravidiel, ktorými sa riadi vývoj, riadenie, financovanie a vykonávanie podporovaných projektov, a akčného plánu, ktorého cieľom bude zlepšiť prognózovanie a monitorovanie verejných investícií. Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú budú verejné investície zohrávať pri oživovaní hospodárstva v období po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19, je nevyhnutné odstrániť všetky zostávajúce administratívne prekážky a vytvoriť balík nových projektov. K ďalšiemu zlepšeniu a urýchleniu realizácie verejných investícií by mohlo prispieť aj vytvorenie špecializovaného nástroja na prípravu projektov. Efektívnejšia realizácia verejných investícií by mohla v dôsledku multiplikačného účinku viac stimulovať rast. Grécku by prospelo aj efektívnejšie a udržateľnejšie verejné obstarávanie, ktoré by bolo neoddeliteľnou súčasťou jeho úsilia o zlepšenie a racionalizáciu verejných výdavkov a zaistenie konkurenčného podnikateľského prostredia. To by si vyžadovalo, aby krajina prostredníctvom vhodných legislatívnych a administratívnych opatrení riešila zistené nedostatky, akými je napríklad pretrvávajúci fenomén neodôvodnených mimoriadne nízkych ponúk.

                  (24)

                  Oživenie gréckeho hospodárstva si bude vyžadovať, aby krajina riešila aj niektoré dlhodobé nedostatky a využila potenciálne budúce príležitosti. Medzi sektory, do ktorých je potrebné najviac investovať, patrí doprava a logistika, pričom podpora je potrebná najmä v oblasti železničnej dopravy, cestnej bezpečnosti a modernizácie intermodálnych uzlov, ale patrí sem aj sektor nakladania s tuhým odpadom a sektor nakladania s komunálnymi odpadovými vodami, do ktorých treba nasmerovať environmentálne udržateľné investície. Transformácia Grécka na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle a dlhodobé súkromné aj verejné investície. Plánované investície, napríklad malé projekty v oblasti energetickej efektívnosti, renovácie budov a projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli realizovať skôr, čo by prispelo k oživeniu hospodárstva v období po pandémii COVID-19. V rámci prípravných prác v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie sa môžu využiť investície, ktoré členské štáty plánujú realizovať v rámci národných energetických a klimatických plánov, zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Súvisiace investície by mohli zahŕňať cezhraničné prepojenia na dovoz a vývoz energie medzi susediacimi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť udržateľné dodávky energie pre ľudí a podniky v Grécku a opatrenia na zabezpečenie spravodlivej transformácie regiónov, ktorých sa najviac dotýka ambiciózny plán Grécka postupne sa vzdať výroby energie z lignitu. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Grécku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Grécku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (25)

                  Grécko musí aj napriek určitému pokroku, ktorý dosiahlo v predchádzajúcich rokoch, zvýšiť úsilie o zlepšenie svojej digitálnej výkonnosti, a to aj zavedením digitálnych nástrojov a služieb vo verejnej správe, justičnom systéme a podnikoch. Pre verejnú správu a fázu oživenia bude osobitne dôležité, aby sa zachovala dynamika a udržali sa výsledky, ktoré sa dosiahli spustením niekoľkých digitálnych služieb od vypuknutia nákazy COVID-19. K zmenšeniu rozdielu v produktivite oproti krajinám, ktorých menou je euro, a zníženiu administratívnej záťaže by mohol prispieť strategický prístup, ktorého cieľom je zintenzívnenie využívania digitálnych technológií vo všetkých hospodárskych odvetviach vrátane verejnej správy a interoperabilita jednotlivých informačných systémov, najmä databázy dohľadu nad trhom. Prioritou je aj zlepšenie dostupnosti sietí s veľmi vysokou kapacitou a intenzívnejšie využívanie vysokorýchlostného internetu. Pokiaľ ide o digitálne zručnosti, Grécko zostáva pod priemerom Únie, keďže v roku 2019 malo aspoň základné digitálne zručnosti len 51 % ľudí vo veku 16 – 74 rokov v porovnaní s priemerom Únie, ktorý je na úrovni 58 %. Zvyšovanie úrovne digitálnych zručností zabezpečí každému jednotlivcovi v Grécku rovnaký prístup k elektronickým službám, pomôže podnikom účinne využívať prácu na diaľku a elektronické nástroje a umožní všetkým vzdelávajúcim sa osobám, či už na školách, na univerzitách alebo v rámci vzdelávania dospelých, aby sa plne zúčastňovali na diaľkovom vzdelávaní. Osobitná pozornosť by sa mala venovať osobám zo znevýhodneného prostredia vrátane utečencov a žiadateľov o azyl a osobám žijúcim vo vzdialených a vidieckych oblastiach.

                  (26)

                  Grécko po úspešnom ukončení programu finančnej pomoci v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu v roku 2018 podlieha sprísnenému dohľadu v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 (7). Aktiváciou sprísneného dohľadu pre Grécko podľa vykonávacích rozhodnutí Komisie (EÚ) 2018/1192 (8) a (EÚ) 2019/338 (9) sa uznáva, že zo strednodobého hľadiska musí Grécko pokračovať v prijímaní opatrení na odstránenie potenciálnych zdrojov makroekonomických nerovnováh a zároveň uskutočňovať štrukturálne reformy na podporu silného a udržateľného hospodárskeho rastu. Grécko na zasadnutí Euroskupiny, ktoré sa konalo 22. júna 2018, prijalo záväzok pokračovať v uskutočňovaní všetkých hlavných reforiem prijatých na základe programu až do ich úplného dokončenia. Takisto sa zaviazalo, že vykoná osobitné opatrenia týkajúce sa fiškálnych a fiškálno-štrukturálnych politík, sociálneho zabezpečenia, finančnej stability, trhu práce a trhu s výrobkami, privatizácie, fungovania justičného systému, verejnej správy a boja proti korupcii. Tieto štrukturálne reformy majú pre Grécko z pohľadu oživenia jeho hospodárstva čoraz väčší význam. Úspešné vykonávanie a dokončenie týchto reforiem by malo významne prispieť k podpore rastu Grécka v strednodobom i dlhodobom horizonte. Grécko podlieha povinnosti štvrťročne podávať správu o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich záväzkov v rámci sprísneného dohľadu, pričom priaznivá správa môže raz za pol roka viesť k uvoľneniu opatrení na odpustenie dlhu vo výške 0,7 % HDP ročne. Euroskupina odsúhlasila uvoľnenie prvých dvoch platieb v súvislosti s politicky podmienenými dlhovými opatreniami, a to vo výške 970 miliónov EUR na zasadnutí v apríli 2019 a vo výške 767 miliónov EUR na zasadnutí v decembri 2019. Šiesta správa o sprísnenom dohľade, v ktorej sa posudzuje pokrok Grécka dosiahnutý pri plnení jeho záväzkov, bola uverejnená 20. mája 2020.

                  (27)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (28)

                  V súčasnej situácii je najdôležitejšie aj naďalej pokračovať v reorganizácii bánk s cieľom udržať finančnú stabilitu a uvoľniť kapacitu v bankovom sektore na financovanie oživenia hospodárstva. Bankový sektor sa stal odolnejším, čo viedlo v septembri 2019 k zrušeniu kontrol kapitálu, ale pretrvávajúce riziká a výzvy sú stále vysoké. Patrí medzi ne stále veľký objem nesplácaných úverov, kapitálová pozícia, ktorá je v súlade s kapitálovými požiadavkami, ale ktorá sa musí v strednodobom horizonte vysporiadať s rastúcim dopytom po kapitáli, ako aj nízka ziskovosť závislá od rastu úverov. Preto sú grécke banky obzvlášť vystavené riziku nárastu nákladov na financovanie a opätovnému zhoršeniu kvality aktív v dôsledku pandémie COVID-19. Zásadnú úlohu pri dosahovaní dvojitého cieľa, ktorým je zmiernenie vplyvu vypuknutia pandémie na kvalitu aktív a zároveň riešenie pretrvávajúceho objemu nesplácaných úverov, môže zohrať podpora plynulého fungovania sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi a súbežné poskytovanie nových úverov, ako aj realizácia životaschopnej dlhodobej reštrukturalizácie úverov v súlade s obozretnými úverovými štandardmi. Vykonávanie reformy právneho rámca, ktorá umožní neobmedzené vymáhanie kolaterálu od dlžníkov v stave zlyhania, môže byť zásadným krokom týmto smerom.

                  (29)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Grécko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (30)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Grécko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jej politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

                  (31)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Grécka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Grécku v roku 2019. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Grécku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (32)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (10) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

                  (33)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4 uvedených nižšie,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Grécko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť primeraný a rovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti.

                  2.

                  Zmierniť vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na zamestnanosť a sociálnu oblasť, a to aj zavedením takých opatrení, akými sú napríklad režimy skráteného pracovného času a zabezpečenie účinnej aktivačnej podpory.

                  3.

                  Urýchlene zaviesť opatrenia na zabezpečenie likvidity a nepretržitého toku úverov a iných finančných prostriedkov do hospodárstva, s osobitným zameraním sa na MSP, ktoré sú najviac postihnuté krízou. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na bezpečnú a udržateľnú dopravu a logistiku, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, environmentálnu infraštruktúru a digitálne zručnosti a digitálnu infraštruktúru s veľmi vysokou kapacitou. Zlepšiť účinnosť a digitalizáciu verejnej správy a podporiť digitálnu transformáciu podnikov.

                  4.

                  Pokračovať v reformách a dokončiť ich v súlade so záväzkami, ktoré boli prijaté po skončení programu na zasadnutí Euroskupiny 22. júna 2018, s cieľom obnoviť činnosti vedúce k udržateľnému oživeniu hospodárstva v nadväznosti na postupné uvoľňovanie obmedzení zavedených v dôsledku vypuknutia pandémie COVID-19.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 42.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1).

         (8)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1192 z 11. júla 2018 o aktivácii sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 211, 22.8.2018, s. 1).

         (9)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/338 z 20. februára 2019 o predĺžení sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2019, s. 17).

         (10)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2020 2020/C 282/09

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/54

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2020
      (2020/C 282/09)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Španielsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Španielsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Španielska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Vysoký vonkajší a vnútorný dlh vo verejnom aj súkromnom sektore predstavoval v kontexte stále vysokej nezamestnanosti aj naďalej slabé miesto a mal cezhraničný význam.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Španielsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých španielskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Platí to napríklad v prípade regiónov, ktoré sa najvýraznejšie spoliehajú na cestovný ruch, ako napríklad regióny na stredomorskom pobreží, Andalúzia alebo Baleáry a Kanárske ostrovy, kde je viac než štvrtina pracovných miest spojená s odvetvím cestovného ruchu. S tým súvisí významné riziko, že v Španielsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Španielsko 1. mája 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Španielsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Španielsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 0,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019. Je to relevantný faktor v správe Komisie vypracovanej v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, v ktorej sa posudzuje súlad Španielska s dlhovým kritériom v roku 2019.

                  (13)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,8 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,3 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 95,5 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 115,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (14)

                  Španielsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 predstavovali tieto rozpočtové opatrenia 3,2 % HDP. Vyčíslenie opatrení, ktoré zvyšujú deficit, vo všeobecnosti korešponduje s odhadmi Komisie, keď sa zohľadní rozličný spôsob zaobchádzania s nákladmi na automatické stabilizátory. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, poskytovanie podpory príjmu pracovníkom, ktorí sú nútení pracovať v režimoch skráteného pracovného času, cielené oslobodenie od príspevkov na sociálne zabezpečenie a osobitné ukončenie poskytovania výhod samostatne zárobkovo činným osobám, ktorých činnosť bola pozastavená alebo ktorým k výrazne poklesli príjmy. Španielsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 9,2 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú najmä záruky za úvery (8,8 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Španielsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (15)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Španielska v roku 2020 na úrovni –10,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni –6,7 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 115,6 % a v roku 2021 úroveň 113,7 % HDP.

                  (16)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Španielsko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritériá deficitu a dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie sú splnené.

                  (17)

                  Opatrenia prijaté s cieľom zastaviť šírenie vírusu spôsobujúceho ochorenie COVID-19 majú významný vplyv na hospodárstvo krajiny a tento rok by mohli znamenať prepad HDP o 9,4 %. Rozsiahly bude aj vplyv na zamestnanosť, hoci v tejto fáze sa ešte nedá presne vyčísliť. Od prepuknutia krízy spôsobenej ochorením COVID-19, konkrétne v období od februára do mája, prišlo o prácu už takmer 700 000 ľudí. Vplyv na zamestnanosť sa v súčasnosti zmierňuje tým, že takmer 3,5 milióna pracovníkov bolo zahrnutých do režimu skráteného pracovného času (ERTE), v dôsledku čoho sa doposiaľ predchádza bezprostredným stratám pracovných miest. Následky pandémie ochorenia COVID-19 v Španielsku ešte zhorší vysoký podiel zamestnancov malých a stredných podnikov (MSP), váha odvetví, ktoré sú pandémiou najviac zasiahnuté a ktoré sa budú pravdepodobne zotavovať oveľa pomalšie, ako napríklad cestovný ruch a maloobchod, a vysoký percentuálny podiel zamestnancov s dočasnými zmluvami (v roku 2019 to bolo 26,3 %). Všetky tieto faktory by mohli viesť k rozsiahlym poklesom zamestnanosti a k zosilneniu hospodárskeho otrasu. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 18,9 % (pričom vo februári 2020 bola na úrovni 13,6 %) a v roku 2021 jej pokles na úroveň 17 %.

                  (18)

                  Španielske orgány sa vplyv pandémie ochorenia COVID-19 a obdobia izolácie snažia zmierniť rozličnými balíkmi opatrení, ktorých celková hodnota je 145 miliárd EUR. V snahe zvládnuť boj proti ochoreniu COVID-19 navýšili verejné orgány objem výdavkov smerujúcich do zdravotníctva a sociálnych služieb. Zároveň uľahčili využívanie režimu ERTE s cieľom udržať ľudí v zamestnaní a podporiť príjmy domácností. Zamestnanci, ktorých sa týka režim ERTE, dostávajú dávku vo výške 70 % základu svojho príspevku na sociálne zabezpečenie, pričom sa uplatňuje minimálny a maximálny limit (502 EUR, resp. 1 402 EUR). Pracovný vzťah tak zostáva počas trvania režimu ERTE zachovaný a možnosť použitia tohto právneho nástroja z dôvodu vyššej moci v súvislosti s ochorením COVID-19 sa nedávno predĺžila minimálne do 30. júna 2020. Podniky, ktoré realizujú ERTE, sú oslobodené od povinnosti platiť za pracovníkov, na ktorých sa režim vzťahuje, veľkú časť príspevkov na sociálne zabezpečenie za predpokladu, že títo pracovníci pracovné miesto nestratia aspoň počas šiestich mesiacov po tom, ako dôjde k oživeniu podnikateľských činností. Tieto opatrenia sprevádza osobitná pomoc pre MSP a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sú chrbtovou kosťou španielskeho hospodárstva (odklad daňových platieb, zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie a štátne záruky), pričom sú pokusom pomôcť im predísť bankrotu a po skončení krízy spôsobenej ochorením COVID-19 rýchlo obnoviť činnosť. Prijaté boli aj opatrenia, ktoré majú dočasne zaručovať podporu príjmu samostatne zárobkovo činným osobám, neštandardným a zraniteľným pracovníkom, ktorí za normálnych okolností nemajú prístup k sociálnemu zabezpečeniu.

                  (19)

                  Španielsky systém zdravotnej starostlivosti dosahuje napriek pomerne nízkej úrovni investícií dobré zdravotné výsledky. V dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 sa však systém nevídane zaťažil a odhalila sa jeho náchylnosť na otrasy. Bezprostredné opatrenia sa zameriavajú na posilňovanie kapacít, pokiaľ ide o zdravotný personál, kritický zdravotnícky materiál a infraštruktúru potrebné na záchranu životov a obnovenie verejného zdravia v čase pandémie. Osobitne zraniteľné sú počas tejto krízy spôsobenej ochorením COVID-19 najmä osoby so zdravotným postihnutím a starší občania v rezidenčnej starostlivosti. Treba zabezpečiť ich nepretržitý prístup k zdravotnej a sociálnej starostlivosti vrátane pohotovostných služieb a služieb intenzívnej starostlivosti. V ďalšej fáze by sa úsilie malo zamerať na zlepšenie odolnosti zdravotníctva, aby dokázalo čo najskôr pokračovať v optimálnych výkonoch a aby dokázalo lepšie zvládať nové otrasy. Pandémia ochorenia COVID-19 odhalila existujúce štrukturálne problémy, z ktorých niektoré sú dôsledkom istých nedostatkov v oblasti investícií do fyzickej infraštruktúry a nedostatkov v najímaní zdravotného personálu a v jeho pracovných podmienkach. Pokiaľ ide o výdavky, fyzické zdroje a personál, možno pozorovať regionálne rozdiely a koordinácia medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy nie je vždy účinná. V strednodobom horizonte by poskytovanie zdravotnej starostlivosti mohlo lepšie reagovať na výzvy súvisiace so starnutím obyvateľstva, nárastom počtu chronických diagnóz a zdravotného postihnutia. Ústrednú úlohu v tejto súvislosti zohráva primárna zdravotná starostlivosť a rozvoj služieb elektronického zdravotníctva. V strednodobom horizonte bude dôležité zabezpečiť, aby pravdepodobné znižovanie zdrojov spôsobené hospodárskym poklesom nemalo vplyv na zdravotnú starostlivosť ľudí a aby nespôsobilo nerovnosť v prístupe k tejto starostlivosti.

                  (20)

                  Napriek dlhým rokom intenzívneho vytvárania pracovných miest zaznamenal španielsky trh práce vysokú úroveň nezamestnanosti a segmentácie trhu práce aj pred pandémiou ochorenia COVID-19. Z predbežných údajov vyplýva, že v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 dôjde v Španielsku k veľmi výraznému nárastu nezamestnanosti, čo bude mať negatívny vplyv na už aj tak obmedzenú schopnosť služieb zamestnanosti podporovať pracovníkov a zamestnávateľov, ako aj na obmedzené kapacity sociálnych služieb. V strednodobom horizonte by sa malo oživenie zabezpečiť tak, že sa po dohode so sociálnymi partnermi prijmú opatrenia na podporu zamestnanosti, ako napríklad postupné ukončovanie režimov skráteného pracovného času, preskúmanie systému stimulov v oblasti najímania pracovníkov na lepšiu podporu udržateľných foriem zamestnanosti – najmä pre pracovníkov v mladom veku – a to aj prostredníctvom flexibility pracovných podmienok. Ak by sa zvýšil podiel študentov vedných odborov a digitálnych technológií, zatraktívnilo odborné vzdelávanie a príprava a zabezpečili pružnejšie príležitosti na zlepšovanie zručností a rekvalifikáciu, mohlo by to pomôcť splniť čoraz väčší dopyt po technických zručnostiach, ktoré sú potrebné na zelenú a digitálnu transformáciu, ktorá bude sprevádzať oživenie hospodárstva. Všeobecnejšie možno konštatovať, že k lepším výsledkom v oblasti vzdelávania by mohlo prispieť zlepšenie študijného a kariérového poradenstva a poskytovanie primeranej podpory znevýhodneným študentom a zaostávajúcim regiónom. Úspech opatrení, ktoré možno prijať v snahe dosiahnuť tieto ciele, bude vo veľkej miere závisieť od toho, aby sa v súvislosti s reformami neuponáhľalo dosahovanie širokého a dlhotrvajúceho sociálneho a politického konsenzu.

                  (21)

                  Účinky pandémie ochorenia COVID-19 na trh práce vyvolali naliehavú potrebu podporiť príjem domácností zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19. V tejto snahe má kľúčový význam to, aby sa uľahčilo využívanie režimov skráteného pracovného času. Dočasní pracovníci s pracovnými zmluvami na veľmi krátky čas, ktorí predstavujú väčšinu novo nezamestnaných, medzi ktorými často figurujú pracovníci v mladom veku, však často nemajú nárok na štandardnú ochranu v nezamestnanosti. Treba zabezpečiť, aby všetci pracovníci – vrátane dočasných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb – mali okrem núdzových opatrení, ktoré už vláda prijala, prístup k primeranej forme sociálnej ochrany a k aktívnym politikám trhu práce, čím sa podporí udržateľné oživenie a sociálna kohézia.

                  (22)

                  V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa v Španielsku s veľkou pravdepodobnosťou zvýšia už aj tak vysoké úrovne chudoby alebo sociálneho vylúčenia, a to najmä v rodinách s deťmi. V roku 2019 malo Španielsko spomedzi členských štátov najnižšiu priemernú výšku rodinných dávok na dieťa. Rodiny s nízkymi až strednými príjmami nemajú nárok na prísne štátne prídavky na deti, a ani daňové odpočty ich príliš nezvýhodňujú. Výdavky na sociálne zabezpečenie sú do veľkej miery zamerané na staršie osoby, pričom ak sa ohlásené odklony od dôchodkovej reformy z roku 2013 stanú trvalými a neprijmú sa primerané kompenzačné opatrenia, úroveň výdavkov na starobné dôchodky sa v strednodobom až dlhodobom horizonte výrazne zvýši. Náročný hospodársky a sociálny kontext spôsobený pandémiou ochorenia COVID-19 namiesto toho nabáda na medzigeneračnú solidaritu zameranú na mladšie generácie. Pomoc v nezamestnanosti pre dlhodobo nezamestnaných a pracovníkov, ktorí nemajú nárok na príspevkové systémy, je momentálne rozdrobená medzi mnohé schémy, následkom čoho je miera pokrytia nízka. Existujúce regionálne schémy minimálneho príjmu majú dosah len na 20 % potenciálnych príjemcov v krajine, pričom existujú značné regionálne rozdiely, pokiaľ ide o mieru pokrytia, trvanie, podmienky prístupu a primeranosť podpory. V súčasnej naliehavej situácii sa nedávno prijal trvalý celoštátny systém záruky príjmu, na ktorý budú mať odhadom nárok vyše 2 milióny príjemcov, a očakáva sa, že parlament ho ratifikuje, a že sa doplní o existujúce regionálne systémy minimálneho príjmu. Ich vplyv na znižovanie chudoby a ich udržateľnosť v krátkodobom až strednodobom horizonte v tejto fáze nemožno vyhodnotiť.

                  (23)

                  Ďalším priťažujúcim faktorom, pokiaľ ide o krízu spôsobenú ochorením COVID-19 v Španielsku je to, že veľká časť zamestnanosti v krajine pripadá na vysoký počet MSP. Aby sa predišlo bankrotom, ktorým by sa dalo zabrániť, urýchlene boli prijaté určité opatrenia na poskytnutie likviditnej podpory podnikom prostredníctvom úverov a záruk, pričom tieto opatrenia sú zamerané na MSP a na odvetvia, ktoré kríza spôsobená ochorením COVID-19 zasiahne výraznejšie a dlhodobejšie, ako napríklad cestovný ruch (na ktorý v roku 2019 pripadalo 12 % španielskeho HDP). Ak finanční sprostredkovatelia hodlajú využiť účinky týchto opatrení, mali by ich efektívne a urýchlene vykonať. Pomôcť zlepšiť peňažné toky MSP by malo aj to, že sa im umožní odklad platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchlia sa zmluvné platby verejných orgánov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. V snahe zabezpečiť účinnosť týchto opatrení je dôležité, aby sa zachovala intenzita úsilia zameraného na znižovanie administratívneho zaťaženia a ponúkanie efektívnych digitálnych služieb verejnej správy. Pre úspešné oživenie hospodárstva je nevyhnutné podporovať podniky v odvetviach najviac zasiahnutých krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a chrániť konkurencieschopnosť vyvážajúcich spoločností, ako aj presadzovať internacionalizáciu ako prostriedok na posilnenie odolnosti firiem.

                  (24)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Vyhliadky Španielska v oblasti oživenia hospodárstva budú závisieť od jeho schopnosti zvyšovať produktivitu a podporovať inovácie, a to aj prostredníctvom digitálnej a zelenej transformácie. Inovačná výkonnosť Španielska je pod priemerom Únie vo všetkých regiónoch krajiny. Španielsko dosahuje podpriemerné výsledky v oblasti schopnosti podnikov inovovať, investovať do hmotných a nehmotných aktív a optimálne využívať zručnosti svojho obyvateľstva, čo by mohlo oslabiť ich konkurencieschopnosť v oblasti vedomostnej ekonomiky. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila význam digitalizácie v oblasti zachovávania prístupu k službám verejnej správy a vzdelávaniu a odbornej príprave, ako aj v oblasti ochrany pracovných miest a hospodárskej činnosti. Pred nástupom obdobia izolácie mala primerané platformy digitálneho vzdelávania zavedené len polovica škôl v Španielsku, pričom existovali značné regionálne rozdiely. Náhly prechod na digitálne vzdelávanie bol zároveň veľkou výzvou pre zraniteľných študentov, ktorí doma nemali prístup k digitálnym riešeniam. Španielsko by malo zabezpečiť, aby k digitálnemu vzdelávaniu mali prístup všetci študenti vrátane tých, ktorí žijú vo vidieckych oblastiach, a tých, ktorí sú zo zraniteľných domácností. Podporou digitalizácie podnikov by sa zároveň podporila aj konkurencieschopnosť španielskych podnikov v globálnych hodnotových reťazcoch a zvýšila by sa ich schopnosť vyvážať, čo platí najmä pre MSP a mikropodniky. Digitálnou transformáciou – vrátane využívania pokročilých digitálnych technológií – a zmenšením digitálnej priepasti medzi mestskými a vidieckymi oblasťami by sa zvýšila schopnosť španielskeho hospodárstva inovovať. Navyše možno konštatovať, že ak sa na všetkých úrovniach posilní správa a riadenie výskumu a inovácií, ak sa prostredníctvom systematických hodnotení a motivácie výskumných organizácií spolupracovať so súkromným sektorom skvalitní výskum, politiky v oblasti výskumu a inovácií by sa tak mohli stať účinnejšími a mohlo by sa urýchliť šírenie inovácií s cieľom podporiť oživenie hospodárstva.

                  (25)

                  Prechod Španielska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného bude vyžadovať rozsiahle dlhodobé investície do energie z obnoviteľných zdrojov, udržateľnej energetickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a udržateľnej dopravy. Zároveň by malo dôjsť k čo najskoršej realizácii investícií, aby sa v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom Španielska napomohlo počas oživenia zelenej transformácii. Podpora integrovaných energetických systémov by mala uľahčiť intenzívnejšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Ak by sa prostredníctvom rozsiahlych renovácií znížila spotreba energie v súkromných a verejných budovách a ak by sa rozvinuli inteligentné siete a uskladňovanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, pomohlo by to lepšie riadiť dopyt po energii, pričom by sa počas oživenia zároveň podporilo vytváranie pracovných miest. Ďalšie investície do energetickej infraštruktúry – vrátane investícií do elektrických prepojení so zvyškom Únie – by pomohli zlepšiť integráciu vnútorného trhu Únie s energiou, pričom by sa súčasne zaviedla väčšia miera hospodárskej súťaže a uľahčilo využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Ďalším úsilím by sa zároveň mala podporiť udržateľná a efektívna doprava vrátane posilnenia služieb verejnej dopravy, zavádzania infraštruktúry pre alternatívne palivá, najmä pre elektrické vozidlá. Investície budú potrebné aj na to, aby sa umožnilo intenzívnejšie využívanie železničnej nákladnej dopravy, vrátane investícií do cezhraničných prepojení s Francúzskom a Portugalskom a prepojení s prístavmi a dopravnými uzlami. Určité oblasti Španielska navyše figurujú medzi oblasťami, ktoré sú v Európe najviac vystavené zmene klímy. Pod tlakom sa nachádzajú vodné zdroje krajiny, pričom infraštruktúra vodohospodárstva a odpadového hospodárstva je v krajine nerovnomerne rozvinutá. Zelené investície môžu pomôcť zvládať nepriaznivé účinky zmeny klímy, vrátane ochrany lesov, ako napríklad vlny horúčav, sucho, povodne a lesné požiare, zlepšiť kvalitu ovzdušia, vodohospodárstva a odpadového hospodárstva a napomôcť rozvoju potenciálu v oblasti obehového hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Španielsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Španielsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (26)

                  Ďalšími oblasťami, ktoré v Španielsku bránia podnikom využívať úspory z rozsahu a negatívne vplývajú na produktivitu, sú regulačná fragmentácia a regulačné prekážky. Zákon o jednote trhu, ktorý už presadzujú súdy a orgány na ochranu hospodárskej súťaže, by sa mal počas oživenia aktívnejšie využívať na podporu lepšej právnej regulácie a hospodárskej súťaže. V tomto kontexte by sa čo najskôr – hneď po skončení núdzovej situácie – mali odstrániť prísne vlastnícke a trhové obmedzenia, ktoré počas pandémie ochorenia COVID-19 slúžili na zabezpečenie dodávky strategických tovarov a služieb. Všeobecnejšie možno konštatovať, že väčšia účinnosť politík zameraných na uľahčenie oživenia by sa mohla dosiahnuť lepšou a trvalejšou koordináciou medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Zároveň je nevyhnuté zabezpečiť, aby štruktúra správy vecí verejných, ktorá už bola vytvorená zákonmi o vykonávaní smerníc z roku 2014 o verejnom obstarávaní, mohla čo najskôr začať naplno fungovať, aby sa dosiahlo efektívne využívanie verejných investícií, ktoré môžu podporiť oživenie. V úzkej spolupráci so zástupcami všetkých úrovní verejnej správy (ústredná vláda, regionálne vlády i miestne samosprávy) by sa prostredníctvom výboru pre spoluprácu mala zintenzívniť práca na komplexnej národnej stratégii v oblasti verejného obstarávania.

                  (27)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (28)

                  Pri zabezpečovaní likvidity spoločností a účinnom prerozdeľovaní zdrojov, ako aj pri podpore podnikania a stability finančného sektora bude kľúčovú úlohu zohrávať aj včasné riešenie insolvenčných konaní. Je nevyhnutné udržiavať kapacitu súdnictva v oblasti efektívneho riešenia insolvenčných konaní. Je to obzvlášť dôležité preto, lebo súčasné pozastavenie činnosti súdov a očakávané zvýšenie počtu súdnych konaní v dôsledku recesie spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19 môže ešte viac prehĺbiť už existujúce problémy v oblasti čoraz zdĺhavejších konaní a narastajúceho počtu nevyriešených prípadov.

                  (29)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Španielsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (30)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom, aby sa hospodárstva rýchlo zotavili z ekonomických následkov pandémie COVID-19. Španielsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

                  (31)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (32)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

                  (33)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2, 2 a 4,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť a kapacitu systému zdravotnej starostlivosti, pokiaľ ide o zdravotný personál, kritický zdravotnícky materiál a infraštruktúru.

                  2.

                  Podporiť zamestnanosť prostredníctvom mechanizmov na zachovanie pracovných miest, účinných stimulov v oblasti najímania pracovníkov a rozvoja zručností. Posilniť ochranu v nezamestnanosti, najmä pre atypických pracovníkov. Zlepšiť pokrytie a primeranosť schém minimálneho príjmu a podpory rodín, ako aj prístup k digitálnemu vzdelávaniu.

                  3.

                  Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení, ktorých cieľom je poskytovať likviditu MSP a samostatne zárobkovo činným osobám, a to aj predchádzaním meškaniu platieb. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä v oblasti podpory výskumu a inovácií, čistej a efektívnej výroby a využívania energie, energetickej infraštruktúry, vodohospodárstva, odpadového hospodárstva a udržateľnej dopravy.

                  4.

                  Zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy a posilniť rámec verejného obstarávania s cieľom efektívne podporiť oživenie.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 48.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.