               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 11. 2017
            COM(2017) 803 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
                  1
               , a najmä na jeho článok 10 ods. 2 štvrtý pododsek,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rada 16. júna 2017 rozhodla v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), že v Rumunsku existuje značná zistená odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

               (2)Vzhľadom na zistenú značnú odchýlku Rada 16. júna 2017 adresovala Rumunsku odporúčanie, aby prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  2
                v roku 2017 nepresiahla 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Rumunsku sa odporučilo, aby na zníženie deficitu použilo všetky neočakávané zisky, zatiaľ čo opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast. Rada stanovila Rumunsku lehotu do 15. októbra 2017 na predloženie správy o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie.

               (3)V dňoch 26. a 27. septembra 2017 Komisia vykonala misiu zvýšeného dohľadu v Rumunsku na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. Po zaslaní predbežných zistení rumunským orgánom na pripomienkovanie podala Komisia 24. októbra 2017 správu o svojich zisteniach Rade. Tieto zistenia sa následne zverejnili. Zo správy Komisie vyplýva, že rumunské orgány nemajú v úmysle riadiť sa odporúčaním Rady zo 16. júna 2017. Orgány uviedli, že ich cieľom na rok 2017 je naďalej celkový deficit vo výške 3 % HDP. Vzhľadom na kladnú a rastúcu produkčnú medzeru by to v roku 2017 viedlo k zhoršenie štrukturálneho deficitu v rozpore s odporúčaním Rady. To je odrazom jasne expanzívnej fiškálnej politiky.

               (4)Rumunské orgány 13. októbra 2017 predložili správu o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017. V správe rumunské orgány znova potvrdili, že ich cieľom na rok 2017 je naďalej celkový deficit vo výške 3 % HDP. Jediným opatrením uvedeným v správe, ktoré má v roku 2017 výrazný vplyv na rozpočet, je zvýšenie spotrebnej dane z energetických výrobkov späť na ich úroveň z roku 2016 (t. j. zrušenie predtým schváleného zníženia spotrebnej dane, ktoré nadobudlo účinnosť v januári 2017). Fiškálny vplyv oznámených opatrení tak výrazne zaostáva za požiadavkou uvedenou v odporúčaní Rady.

               (5)Na základe prognózy Komisie z jesene 2017 sa má štrukturálne saldo zhoršiť o 1,1 % HDP a deficit v roku 2017 tak dosiahne 3,3 %. To je opakom odporúčaného štrukturálneho zlepšenia na úrovni 0,5 % HDP oproti roku 2016. Zodpovedajúci rast čistých primárnych verejných výdavkov dosiahol 4,9 %, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou na 3,3 %. Toto zhoršenie v porovnaní s rokom 2016 bolo spôsobené znížením nepriamych daní, najmä DPH a spotrebnej dane, ktoré nadobudlo účinnosť na začiatku roka, a zvýšeniami miezd vo verejnom sektore a sociálnych dávok, ktoré boli zavedené v priebehu roka. Od prijatia odporúčania Rady zo 16. júna 2017 malo na deficit verejných financií pozitívny vplyv zvýšenie spotrebnej dane z energetických výrobkov späť na ich úroveň z roku 2016 a zníženie verejných investícií v septembrovej oprave rozpočtu, hoci účinok týchto opatrení bol do veľkej miery neutralizovaný zvýšeniami miezd vo verejnom sektore, ktoré boli takisto súčasťou uvedenej opravy rozpočtu.

               (6)Uvedené skutočnosti vedú k záveru, že reakcia Rumunska na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017 bola nedostatočná. Fiškálne úsilie v roku 2017 nespĺňa požiadavku na ročnú štrukturálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP, čo zodpovedá nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov, ktorá v roku 2017 nepresiahne 3,3 %,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sa zohľadňujú. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sa vzájomne započítavajú.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 1. 2019
            COM(2019) 15 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode so Spojenými štátmi americkými o posudzovaní zhody

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               •Dôvody a ciele odporúčania

               Predseda Európskej komisie a prezident Spojených štátov amerických dosiahli 25. júla 2018 dohodu o začatí novej fázy obchodných vzťahov medzi Spojenými štátmi a Európskou úniou s cieľom uľahčiť obchod a zabrániť ďalšiemu stupňovaniu napätia v oblasti obchodu. V spoločnom vyhlásení sa predpokladá zriadenie výkonnej pracovnej skupiny, ktorej cieľom je okrem iného zvážiť opatrenia na zníženie administratívnych prekážok a nákladov, pričom sa zachová vysoká úroveň ochrany každej strany.

               Toto odporúčanie na začatie rokovaní so Spojenými štátmi je súčasťou širšieho súboru opatrení zameraných na zlepšenie spolupráce medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi v regulačných otázkach a v oblasti využívania noriem na podporu regulačných predpisov. V odporúčaní sa stanovujú návrhy smerníc na rokovania s cieľom uľahčiť obchod, a tým zvýšiť obchodné toky priemyselných výrobkov medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi recipročným a vyváženým znížením nákladov na posudzovanie zhody.

               EÚ a USA sú najväčšie a najintegrovanejšie ekonomiky na svete s dlhou spoločnou históriou obchodu a s podobnou mierou hospodárskeho rozvoja. Do USA smeruje najväčšia časť vývozu priemyselných výrobkov z EÚ a USA sú zároveň druhým najväčším vývozcom priemyselných výrobkov do EÚ (po Číne). V roku 2017 dosiahol objem obchodu s tovarom medzi EÚ a USA 633 miliárd EUR a najväčší podiel na ňom mali priemyselné výrobky (598 miliárd EUR, pričom najvýznamnejšou zložkou bol obchod so strojmi a zariadeniami v objeme 166 miliárd EUR). Na výrobu na vývoz do USA je v EÚ naviazaných približne 4,7 milióna pracovných miest. Priemyselné výrobky predstavujú väčšinu nášho obchodu s tovarom s USA (94 % vývozu EÚ a 95 % dovozu). Obchod s tovarom medzi EÚ a USA sa za posledných desať rokov neustále zvyšoval. Vzhľadom na tieto významné obchodné toky môžu hospodárske subjekty na oboch stranách Atlantiku očakávať významné výhody plynúce z odstránenia duplicity skúšania a požiadaviek na kontrolu a certifikáciu, čím sa znížia náklady spoločností na prístup na trh druhej strany.

               Európska únia a Spojené štáty americké majú vlastné postupy posudzovania zhody, ktoré zabezpečujú, že výrobcovia môžu uviesť výrobok na trh iba vtedy, keď spĺňa všetky príslušné požiadavky. Zaisťujú tak, aby sa na ich trhy nedostali nebezpečné alebo inak nevyhovujúce výrobky. Súčasťou týchto postupov môže byť skúšanie, kontroly a certifikácia. Rozdiely v prístupoch k posudzovaniu zhody môžu viesť k dodatočným nákladom a zdĺhavým a zložitým administratívnym postupom bez toho, aby sa nevyhnutne zlepšila bezpečnosť výrobkov. V prípade povinného posudzovania zhody treťou stranou (približne 70 % prípadov v Spojených štátoch) možno obchod uľahčiť tým, že vývozcovia budú môcť na preukázanie súladu s platnými pravidlami v krajine dovozu požiadať o certifikáciu v krajine vývozu výrobkov. Táto možnosť existuje len pre určité odvetvia na základe platnej dohody o vzájomnom uznávaní uzavretej medzi EÚ a USA v roku 1998, ktorá však v niektorých zahrnutých odvetviach dobre nefunguje. Pri vývoze z EÚ môžu byť preto náklady na posudzovanie zhody značné, a to najmä v kľúčových odvetviach, ako sú stroje a zariadenia.

               Zníženie nákladov na posudzovanie zhody môže priniesť značné hospodárske výhody, a to najmä malým a stredným podnikom (MSP), ktoré tieto náklady neúmerne zaťažujú. Vzhľadom na ich veľkosť je pre MSP často oveľa ťažšie vyrovnať sa s obchodnými prekážkami než pre väčšie firmy. Nezriedka nemajú kapacitu a/alebo zdroje na to, aby mohli riešiť rozdiely v požiadavkách na výrobky a uplatniteľných postupoch posudzovania zhody, a majú ťažkosti s vyhľadávaním príslušných informácií. Zníženie počtu prekážok vo vzťahu k posudzovaniu zhody by preto mohlo byť obzvlášť prínosné pre vyvážajúce MSP vo výrobných odvetviach. Je pravdepodobné, že zo zníženia nákladov na obchodovanie budú mať pomerne väčší prospech. Tento pokles nákladov na obchodovanie môže v niektorých prípadoch predstavovať rozdiel medzi tým, či bude podnik vyvážať alebo nie

                  Aby sa uľahčilo prijímanie výsledkov posudzovania zhody, je potrebná medzinárodná dohoda, ktorá po splnení príslušných požiadaviek umožní orgánom posudzovania zhody, ktoré nie sú usadené na území EÚ, osvedčiť súlad výrobkov s príslušnými právnymi predpismi EÚ. V tomto odporúčaní sa preto navrhuje začať rokovania s USA s cieľom znížiť náklady na posudzovanie zhody pre hospodárske subjekty na oboch stranách Atlantiku prostredníctvom dohody o prijímaní výsledkov posudzovania zhody vykonaného orgánmi posudzovania zhody, ktoré majú sídlo na území vyvážajúcej zmluvnej strany, na území dovážajúcej zmluvnej strany v súlade s technickými požiadavkami tejto dovážajúcej zmluvnej strany.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Rozsah pôsobnosti tohto odporúčania sa obmedzuje na vykonávanie časti spoločného vyhlásenia z 25. júla 2018 týkajúcej sa zlepšenia obchodu s tovarom prostredníctvom uľahčenia prijímania výsledkov posudzovania zhody pri plnom zachovaní vysokej úrovne ochrany. Cieľom je uľahčiť obchod a zmierniť napätie v obchodných vzťahoch medzi EÚ a USA a je plne v súlade so Zmluvou o Európskej únii (ZEÚ), v ktorej je zakotvené, že EÚ by mala podporovať integráciu všetkých krajín do svetového hospodárstva, a to aj postupným odstraňovaním prekážok v medzinárodnom obchode
                     1
                  .

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Toto odporúčanie je v súlade s ostatnými politikami Únie.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právny základ

                  Článok 207 ods. 3 a ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Podľa článku 5 ods. 3 ZEÚ sa zásada subsidiarity neuplatňuje v oblastiach, ktoré sú vo výlučnej právomoci EÚ. Spoločná obchodná politika sa uvádza medzi oblasťami vo výlučnej právomoci Únie v článku 3 ZFEÚ. Táto politika zahŕňa rokovanie o obchodných dohodách okrem iného podľa článku 207 ZFEÚ.

               Proporcionalita

                  Toto odporúčanie Komisie je v súlade so zásadou proporcionality a je potrebné vzhľadom na náš cieľ zmierniť napätie v obchodných vzťahoch s USA.

               Výber nástroja

                  Rozhodnutie Rady Európskej únie.

               2.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Od roku 2012 sa uskutočnilo niekoľko konzultácií so zainteresovanými stranami v podobe vypočutí a stretnutí v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou s cieľom zvážiť možné prínosy z užšej spolupráce medzi EÚ a USA v oblasti regulácie. Okrem toho Európsky parlament a členské štáty EÚ zorganizovali verejné diskusie.

                  V súvislosti s týmto odporúčaním sa čoskoro začne nové kolo konzultácií so zainteresovanými stranami o možných iniciatívach v oblasti regulačnej spolupráce s USA, ktorého súčasťou bude uverejnenie plánu, v ktorom sa stanoví stratégia konzultácií so zainteresovanými stranami (s možnosťou spätnej väzby zainteresovaných strán v lehote štyroch týždňov).

                  Výsledky konzultácií budú zhrnuté v krátkej súhrnnej správe. Komisia sa tiež vyjadrí k odporúčaniam hlavných zainteresovaných strán. Konzultácia nebude obmedzená na otázku posudzovania zhody, ale zameria sa aj na identifikáciu iných iniciatív so Spojenými štátmi, ktoré by mohli byť výrazným prínosom a súčasne zachovať – či dokonca zvýšiť – existujúcu úroveň ochrany.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Rozsiahle odborné znalosti o možnom prínose užšej spolupráce medzi EÚ a USA v oblasti posudzovania zhody boli zhromaždené už v rámci predchádzajúcich konzultačných činností, ktoré prebiehali od roku 2012 (pozri odkazy a dokumenty na tomto webovom sídle:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ). Táto expertíza sa však bude aktualizovať v rámci uvedených nových konzultácií so zainteresovanými stranami.

               •Posúdenie vplyvu

               Vzhľadom na politickú nevyhnutnosť rýchlo napredovať v záujme zmiernenia napätia v obchodných vzťahoch medzi EÚ a USA, na ktorú poukázal predseda Komisie po stretnutí s prezidentom USA a s ktorou sa stotožnila Európska rada na neformálnom zasadnutí 16. mája 2018 v Sofii, sa namiesto formálneho procesu posudzovania vplyvu zvolil primeranejší prístup na účely zhromaždenia dôkazov a konzultácie so zainteresovanými stranami. Tento primeraný prístup je odôvodnený aj vzhľadom na to, že sa očakáva, že nová dohoda nebude mať významné hospodárske, sociálne alebo environmentálne vplyvy nad rámec prínosov vyplývajúcich zo zjednodušenia posudzovania zhody pre konkrétne sektory výrobkov.

               •Základné práva

                  Toto odporúčanie je v súlade s ostatnými politikami EÚ a Chartou základných práv Európskej únie.

               3.VPLYV NA ROZPOČET

                  Dohoda o posudzovaní zhody medzi Spojenými štátmi a Európskou úniou nebude mať žiadny negatívny vplyv na rozpočet EÚ. Nepriame pozitívne vplyvy možno očakávať v dôsledku zvýšenia obchodných tokov.

               4.ĎALŠIE PRVKY

               •Procedurálne aspekty

               V mene EÚ bude rokovať Komisia. V súlade s článkom 218 ods. 4 ZFEÚ sa navrhuje, aby Rada Európskej únie určila za výbor, po porade s ktorým sa musia viesť rokovania, Výbor pre obchodnú politiku.

               Európsky parlament bude informovaný vo všetkých etapách konania v súlade s článkom 218 ods. 10 ZFEÚ.

               Komisia zverejní toto odporúčanie a prílohu k nemu bezprostredne po jeho prijatí.

               Komisia odporúča, aby sa smernice na rokovania zverejnili bezprostredne po ich prijatí Radou.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode so Spojenými štátmi americkými o posudzovaní zhody

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 3 a ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje začať rokovania v mene Európskej únie so Spojenými štátmi americkými o dohode o posudzovaní zhody.

               Článok 2

               Rokovania sa povedú na základe smerníc Rady na rokovania stanovených v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 3

               Komisia vedie rokovania po porade s [názov osobitného výboru, ktorý vloží Rada].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie a príloha k nemu sa zverejnia bezprostredne po ich prijatí.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Článok 21 ods. 2 písm. e) ZEÚ.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 1. 2019
            COM(2019) 15 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na rozhodnutie Rady
            o poverení začať rokovania o dohode so Spojenými štátmi americkými o posudzovaní zhody

               PRÍLOHA

               SMERNICE NA ROKOVANIA O DOHODE SO SPOJENÝMI ŠTÁTMI AMERICKÝMI O POSUDZOVANÍ ZHODY

               Charakter a rozsah pôsobnosti dohody

               1.Dohoda by mala obsahovať výhradne ustanovenia o posudzovaní zhody medzi zmluvnými stranami.

               2.Dohoda by mala byť v plnom súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie (WTO) a s povinnosťami vyplývajúcimi z členstva v nej.

               3.V dohode by sa mali stanoviť vzájomné záväzky v oblasti posudzovania zhody.

               Ciele

               4.Cieľom rokovaní je uľahčiť obchod medzi EÚ a USA prostredníctvom rozvoja zjednodušených postupov uľahčujúcich uznávanie výsledkov posudzovania zhody, ktoré potvrdzujú súlad výrobkov s technickými predpismi zmluvnej strany, pri plnom zachovaní vysokej úrovne ochrany.

               Obsah

               Dohoda o zjednodušenom horizontálnom posudzovaní zhody

               5.Strany preskúmajú uskutočniteľnosť zavedenia menej zaťažujúcich požiadaviek v oblasti posudzovania zhody založených na posúdení rizika spojeného s výrobkom.

               6.Zmluvné strany by mali vypracovať požiadavky, ktoré by dovážajúcej zmluvnej strane umožňovali prijať výsledky posudzovania zhody potvrdzujúce súlad s jej technickými predpismi, ktoré vydali orgány posudzovania zhody so sídlom na území druhej zmluvnej strany.

               7.Dohoda by tiež mala obsahovať ustanovenia na zaistenie lepších a účinných postupov a prístupov v odvetviach, v ktorých v súčasnosti existujú prekážky, a to najmä v odvetví strojárstva a elektrických a elektronických výrobkov.

               8.Dohoda by sa vzťahovať predovšetkým na odvetvia, v rámci ktorých dovážajúca zmluvná strana vyžaduje posudzovanie zhody treťou stranou, a bola by podmienená tým, že sa zmluvné strany dohodnú na účinnom dohľade nad orgánmi posudzovania zhody so sídlom na ich území, ktorý by vykonával verejný orgán.

               9.V dohode by sa mal v náležitých prípadoch upraviť jej vzťah k platným dohodám medzi EÚ a USA o vzájomnom uznávaní.

               Záverečné ustanovenia

               10.V dohode by sa mala stanoviť inštitucionálna štruktúra na zaistenie vykonávania dohody.

               11.Dohoda by mala obsahovať ustanovenia o vypovedaní a/alebo (čiastočnom) pozastavení uplatňovania dohody.

               12.Znenia dohody vo všetkých úradných jazykoch EÚ by mali byť rovnako autentické a do dohody sa na tento účel zahrnie jazyková doložka.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 1. 2019
            COM(2019) 16 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode so Spojenými štátmi americkými o odstránení ciel na priemyselné výrobky

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               •Dôvody a ciele odporúčania

               Predseda Európskej komisie a prezident Spojených štátov amerických sa 25. júla 2018 dohodli na začatí novej fázy obchodných vzťahov medzi Spojenými štátmi a Európskou úniou s cieľom uľahčiť obchod a zabrániť vystupňovaniu napätia v oblasti obchodu.

               Dňa 25. júla 2018 bolo prijaté spoločné vyhlásenie, ktoré obsahuje ustanovenia týkajúce sa odstránenia ciel na priemyselné výrobky, zvýšenej spolupráce v oblasti regulácie a noriem, uľahčenia obchodu so sójovými bôbmi a zvýšeného obchodu so skvapalneným zemným plynom (LNG) s cieľom umožniť Európskej únii lepšiu diverzifikáciu zásobovania energiou. Strany sa takisto dohodli, že spoja svoje sily, aby lepšie chránili európske a americké spoločnosti pred nekalými obchodnými praktikami vo svete a aby úzko spolupracovali s podobne zmýšľajúcimi partnermi na reforme Svetovej obchodnej organizácie (WTO).

               Na realizáciu tohto spoločného programu bola zriadená výkonná pracovná skupina, ktorá mala okrem iného určiť krátkodobé opatrenia na uľahčenie obchodnej výmeny. Dohodlo sa, že Európska únia a Spojené štáty budú počas vykonávania spoločného vyhlásenia plne rešpektovať ducha tejto dohody, pokiaľ niektorá zo strán neukončí rokovania. Obe strany sa takisto dohodli na tom, že chcú vyriešiť problematiku ciel na oceľ a hliník.

               Európska komisia sa zaviazala vykonávať spoločné vyhlásenie z 25. júla 2018 v dobrej viere. Komisia pozastaví rokovania so Spojenými štátmi, ak Spojené štáty nedodržia záväzok prijatý 25. júla 2018, že sa zdržia prijímania nových opatrení voči EÚ podľa článku 232 zákona o rozšírení obchodu (Trade Expansion Act). Komisia môže takisto pozastaviť rokovania, ak Spojené štáty prijmú obchodné obmedzenia vývozu z EÚ na základe článku 301 obchodného zákonníka (Trade Act) z roku 1974 alebo akýchkoľvek iných podobných právnych predpisov Spojených štátov.

               Cieľom rokovaní o odstránení ciel bude odstrániť všetky clá na priemyselné výrobky na recipročnom základe, pričom zámerom bude podstatnú časť ciel odstrániť pri nadobudnutí platnosti dohody a postupne v krátkom časovom rámci odstrániť takéto clá úplne. Priemyselné výrobky zahŕňajú všetok tovar okrem tovaru uvedeného v prílohe I k Dohode WTO o poľnohospodárstve. Pri určitých výrobkoch možno zohľadniť ich mimoriadne citlivý charakter. V tejto súvislosti je EÚ pripravená zohľadniť potenciálnu citlivosť USA týkajúcu sa určitých výrobkov automobilového priemyslu.

               EÚ a USA sú najväčšími a najintegrovanejšími ekonomikami vo svete, s dlhou spoločnou históriou obchodu a podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja. Do USA smeruje najväčšia časť vývozu priemyselných výrobkov z EÚ a USA sú zároveň druhým najväčším vývozcom priemyselných výrobkov do EÚ (po Číne). V roku 2017 dosiahol objem obchodu s tovarom medzi EÚ a USA 633 miliárd EUR a najväčší podiel na ňom mali priemyselné výrobky (598 miliárd EUR, pričom obchod so strojmi a zariadeniami predstavoval objem 166 miliárd EUR). Na výrobu na vývoz do USA je v EÚ naviazaných približne 4,7 milióna pracovných miest. Priemyselné výrobky predstavujú väčšinu nášho obchodu s tovarom s USA (94 % vývozu z EÚ a 95 % dovozu). Obchod s tovarom medzi EÚ a USA sa za posledných 10 rokov neustále zvyšoval.

               Vo všeobecnosti majú EÚ aj USA nízke clá na priemyselné výrobky. Jednoduchá priemerná sadzba na nepoľnohospodárske výrobky uplatňovaná podľa doložky najvyšších výhod dosahuje 4,2 % v prípade EÚ a 3,1 % v prípade USA. Hoci sú uplatňované sadzby pomerne nízke, už len vzhľadom na objem našich obchodných vzťahov je zrejmé, že odstránenie všetkých ciel na priemyselné výrobky bude mať významný vplyv na podniky a spotrebiteľov na oboch stranách Atlantiku.

               Interná analýza s modelom vypočítateľnej všeobecnej rovnováhy MIRAGE poukazuje na to, že pokiaľ ide o zvýšenie dvojstranného obchodu, odstránenie ciel na priemyselné výrobky by bolo pre oboch partnerov prínosom približne v rovnakej miere. Vývoz tovaru z EÚ do USA by sa zvýšil o 10 % a vývoz z USA do EÚ by sa zvýšil o 13 %.

               Následkom odstránenia ciel na priemyselné výrobky by boli v prvom rade významné hospodárske výhody pre malé a stredné podniky (MSP), na ktoré neúmerne vplývajú náklady na umiestňovanie výrobkov na trh. Zníženie nákladov vrátane odstránenia ciel môže prispieť k zvýšeniu konkurencieschopnosti vývozu zo strany MSP, a tým vyriešiť ich dilemu, či majú svoje výrobky vyvážať alebo nie.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Rozsah pôsobnosti tohto odporúčania sa vzťahuje len na tú časť spoločného vyhlásenia z 25. júla 2018, ktorá sa týka odstránenia ciel na priemyselné výrobky. Spoločné vyhlásenie bolo prijaté za výnimočných okolností s cieľom zabrániť eskalácii napätia v oblasti obchodu medzi EÚ a Spojenými štátmi americkými.

                  Cieľ, ktorým je znížiť napätie v oblasti obchodu medzi EÚ a USA, je v úplnom súlade so Zmluvou o Európskej únii (ZEÚ), v ktorej je zakotvené, že EÚ by mala povzbudzovať integráciu všetkých krajín do svetového hospodárstva aj prostredníctvom postupného odstraňovania prekážok v medzinárodnom obchode
                     1
                  .

                  Odporúčanie na začatie rokovaní s USA o odstránení ciel by sa v žiadnom prípade nemalo vykladať ako náznak toho, že by Komisia bola ochotná odchýliť sa od existujúcej obchodnej a investičnej politiky, ako sa stanovuje v oznámení Komisie s názvom „Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike“
                     2
                  .

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Odporúčanie je v súlade s ostatnými politikami Únie.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Článok 207 ods. 3 a 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Podľa článku 5 ods. 3 ZEÚ sa zásada subsidiarity neuplatňuje v oblastiach, ktoré sú vo výlučnej právomoci EÚ. Spoločná obchodná politika sa uvádza medzi oblasťami vo výlučnej právomoci Únie v článku 3 ZFEÚ. Táto politika zahŕňa rokovanie o obchodných dohodách okrem iného podľa článku 207 ZFEÚ.

               •Proporcionalita

                  Odporúčanie Komisie je v súlade so zásadou proporcionality a potrebné vzhľadom na náš cieľ, ktorým je zmiernenie napätia v obchodných vzťahoch s USA.

               •Výber nástroja

                  Rozhodnutie Rady Európskej únie.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Od roku 2012 sa o možných ziskoch vyplývajúcich z odstránenia ciel uskutočnilo značné množstvo konzultácií so zainteresovanými stranami. Zorganizovalo sa viacero vypočutí a stretnutí v rámci dialógu s občianskou spoločnosťou. Tieto sa uskutočnili popri verejných diskusiách v Európskom parlamente alebo organizovaných Európskym parlamentom a v členských štátoch EÚ.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               O možných ziskoch vyplývajúcich z odstránenia ciel medzi EÚ a USA sa zhromaždili rozsiahle poznatky už v predchádzajúcich konzultačných činnostiach, ktoré prebiehali od roku 2012 (pozri odkazy a dokumenty na tomto webovom sídle:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ).

               •Posúdenie vplyvu

               Proces formálneho posúdenia vplyvu sa vynechal, a to vzhľadom na politickú nevyhnutnosť rýchlo dosiahnuť zníženie napätia v oblasti obchodu medzi EÚ a USA, ktorú zdôraznil predseda Komisie po stretnutí s prezidentom USA a ktorú schválila Európska rada na neformálnom zasadnutí 16. mája 2018 v Sofii.

               •Základné práva

                  Odporúčanie je v súlade so zmluvami EÚ a Chartou základných práv Európskej únie.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Dohoda o odstránení ciel bude mať negatívny vplyv na rozpočet EÚ vo forme ušlých ciel v dôsledku odstránenia ciel na priemyselné výrobky, ktoré predstavujú približne 2,2 mld. EUR (údaje za rok 2017). Nepriamy pozitívny vplyv sa očakáva v podobe zvýšenia príjmov z DPH a iných daní a zvýšenia hrubého národného dôchodku.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Procedurálne aspekty

               V mene EÚ bude rokovať Komisia. V súlade s článkom 218 ods. 4 ZFEÚ sa navrhuje, aby Rada Európskej únie určila za výbor, po porade s ktorým sa musia viesť rokovania, Výbor pre obchodnú politiku.

               Európsky parlament bude informovaný vo všetkých etapách konania v súlade s článkom 218 ods. 10 ZFEÚ.

               Komisia zverejní toto odporúčanie a prílohu k nemu bezprostredne po jeho prijatí.

               Komisia odporúča, aby sa smernice na rokovania zverejnili bezprostredne po ich prijatí Radou.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode so Spojenými štátmi americkými o odstránení ciel na priemyselné výrobky

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 3 a 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje začať rokovania v mene Európskej únie so Spojenými štátmi americkými o dohode o odstránení ciel na priemyselné výrobky.

               Článok 2

               Rokovania sa povedú na základe smerníc Rady na rokovania stanovených v prílohe.

               Článok 3

               Komisia vedie rokovania po porade s [názov osobitného výboru, ktorý vloží Rada].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie a príloha k nemu sa zverejnia bezprostredne po ich prijatí.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Článok 21 ods. 2 písm. e) ZEÚ.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf
                  .

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 1. 2019
            COM(2019) 16 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu rozhodnutia Rady
            o poverení začať rokovania o dohode so Spojenými štátmi americkými o odstránení ciel na priemyselné výrobky

               PRÍLOHA

               SMERNICE NA ROKOVANIA O DOHODE SO SPOJENÝMI ŠTÁTMI AMERICKÝMI O ODSTRÁNENÍ CIEL NA PRIEMYSELNÉ VÝROBKY

               Charakter a rozsah pôsobnosti dohody

               1.Dohoda by mala obsahovať ustanovenia o odstránení ciel na priemyselné výrobky medzi zmluvnými stranami dohody
                  1
               , a tak ustanoviť recipročné odstránenie ciel.

               2.Dohoda by mala byť plne v súlade s pravidlami a povinnosťami vyplývajúcimi z členstva vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO).

               Ciele

               3.Cieľom dohody je zvýšiť obchod medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými so zámerom vytvoriť nové hospodárske príležitosti, ktoré by so sebou priniesli tvorbu pracovných miest a rast v dôsledku zvýšeného prístupu na trh vďaka recipročnému odstráneniu ciel na priemyselné výrobky.

               Obsah dohody

               Povinnosti a ostatné požiadavky týkajúce sa dovozu a vývozu

               4.Cieľom dohody by malo byť odstránenie všetkých ciel na priemyselné výrobky na recipročnom základe, pričom zámerom je podstatnú časť ciel odstrániť pri nadobudnutí platnosti dohody a postupne v krátkom časovom rámci takéto clá odstrániť úplne. V súlade so spoločným vyhlásením z 25. júla 2018 by sa pri určitých výrobkoch mal zohľadniť ich mimoriadne citlivý charakter. Všetky clá, dane, poplatky alebo platby za vývoz a kvantitatívne obmedzenia alebo požiadavky na povolenia na vývoz do krajiny, ktorá je druhou zmluvnou stranou dohody, ktoré nie sú odôvodnené výnimkami podľa dohody, by sa mali zrušiť pri začatí uplatňovania dohody. Dohodou by nemalo byť dotknuté právo ktorejkoľvek zmluvnej strany dohody prijať vhodné ochranné, antidumpingové alebo vyrovnávacie opatrenia v súlade s dohodou o WTO.

               Pravidlá pôvodu

               5.Rokovania by sa mali zamerať na zosúladenie prístupov Európskej únie a Spojených štátov k pravidlám pôvodu vrátane postupov stanovovania pôvodu spôsobom, ktorý uľahčí obchod medzi zmluvnými stranami dohody a ktorý zohľadní najnovší vývoj preferenčných pravidiel pôvodu Európskej únie a záujmy hospodárskych subjektov Európskej únie.

               Inštitucionálny rámec

               6.Dohodou by sa mala vytvoriť inštitucionálna štruktúra na monitorovanie vykonávania dohody.

               Urovnávanie sporov

               7.Dohoda by mala obsahovať vhodný mechanizmus urovnávania sporov, aby sa zabezpečilo, že zmluvné strany dohody budú dodržiavať vzájomne dohodnuté pravidlá.

               Záverečné ustanovenia

               8.Dohoda by mala obsahovať ustanovenie, ktoré by Európskej únii umožnilo jednostranne pozastaviť uplatňovanie v podstate rovnocenných koncesií alebo záväzkov, ak Spojené štáty prijmú voči Európskej únii akékoľvek opatrenia podľa článku 232 zákona o rozšírení obchodu (Trade Expansion Act), podľa článku 301 obchodného zákonníka (Trade Act) z roku 1974 alebo podľa akýchkoľvek iných podobných právnych predpisov Spojených štátov.

               9.Znenia dohody vo všetkých úradných jazykoch EÚ by mali byť rovnako autentické a do dohody sa na tento účel zahrnie jazyková doložka.

               Vedenie rokovaní

               10.Komisia pozastaví rokovania so Spojenými štátmi, ak Spojené štáty nedodržia záväzok prijatý 25. júla 2018, že sa počas rokovaní zdržia prijímania nových opatrení voči Európskej únii podľa článku 232 zákona o rozšírení obchodu z roku 1962. Komisia môže takisto pozastaviť rokovania, ak Spojené štáty prijmú obchodné obmedzenia vývozu z Európskej únie na základe článku 301 obchodného zákonníka z roku 1974 alebo akýchkoľvek iných podobných právnych predpisov Spojených štátov.

               11.Pred ukončením rokovaní Komisia potvrdí, že Spojené štáty odstránili všetky opatrenia platné pre vývoz ocele a hliníka s pôvodom v Európskej únii podľa článku 232 zákona Spojených štátov o rozšírení obchodu z roku 1962.

                     (1)

                        Priemyselné výrobky zahŕňajú všetok tovar okrem tovaru uvedeného v prílohe I k Dohode WTO o poľnohospodárstve.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli19. 4. 2017
            COM(2017) 191 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa povoľuje začatie rokovaní o úprave protokolov k dohode medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Pred takmer polstoročím EÚ a Maroko nadviazali plodné a mnohostranné partnerstvo, na základe ktorého bol Maroku v roku 2008 udelený „posilnený štatút“, ktorý odzrkadľoval dvojstranné väzby, ako aj spoločné ambície a záväzky oboch strán napredovať v ich spoločnej agende.

                  EÚ zároveň konzistentne a opakovane potvrdzuje svoj záväzok k vyriešeniu konfliktu v Západnej Sahare. Plne podporuje úsilie generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov a jeho osobného vyslanca pomôcť dotknutým stranám dosiahnuť spravodlivé, trvalé a obojstranne prijateľné politické riešenie, ktoré by prinieslo ľudu Západnej Sahary sebaurčenie, a to v rámci dohôd, ktoré sú v súlade so zásadami a cieľmi Charty Organizácie Spojených národov, ako sa stanovuje v rezolúciách Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov vrátane rezolúcie č. 2152 (2014) a rezolúcie č. 2218 (2015).

               Na účely udelenia colných preferencií sa má týmto návrhom upraviť protokol 4
                  1
                a protokol 1
                  2
                k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda o pridružení medzi EÚ a Marokom“ alebo „dohoda o pridružení“) v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 21. decembra 2016 vo veci C-104/16 P, podľa ktorého sa dohoda o pridružení a poľnohospodárska dohoda medzi EÚ a Marokom neuplatňujú na Západnú Saharu.

               Pred rozsudkom Súdneho dvora sa obchodné preferencie stanovené v dohode o pridružení a jej protokoloch de facto uplatňovali na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare – na nesamosprávnom území. Táto prax však po rozsudku Súdneho dvora nemôže pokračovať, pokiaľ sa protokol 4 o pôvode nezmení tak, aby výrobky zo Západnej Sahary mohli byť považované za rovnocenné s výrobkami vyrobenými v Maroku. Neistota na trhoch, ktorá nastala po rozsudku Súdneho dvora, poškodila dvojstranné obchodné vzťahy.

               Cieľom tohto odporúčania je povoliť rokovania, ktoré majú vytvoriť právny základ na ďalšie poskytovanie preferencií pre výrobky s pôvodom v Západnej Sahare tak, ako tomu bolo v minulosti. Keďže tieto obchodné preferencie na trhu EÚ pre poľnohospodárske výrobky a výrobky rybného hospodárstva sú stanovené v protokole 1 k dohode o pridružení, mal by sa objasniť aj rozsah uplatňovania uvedeného protokolu. Tým sa zamedzí narušeniam obchodu, pričom sa zachová stabilná úroveň prístupu na trh EÚ, keďže by sa neudelili žiadne nové preferencie. Je možné, že zmeny príslušných protokolov k dohode o pridružení budú v neskoršom štádiu v prípade potreby doplnené následnou zmenou samotnej dohody o pridružení. V neposlednom rade by sa nemalo zabúdať na to, že Súdny dvor Európskej únie sa ešte bude zaoberať dvoma vecami (C-266/16 and T-180/14) spojenými s Marokom, ktoré sa týkajú dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Marokom a ktoré pravdepodobne poskytnú ďalšie usmernenia, pokiaľ ide o podmienky rozšírenia takejto dohody na nesamosprávne územie. Okrem toho sa vychádza z toho, že akékoľvek dojednanie bude mať len dočasný charakter, pokým nedôjde k vyriešeniu konfliktu v rámci Organizácie Spojených národov a v súlade s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Toto odporúčanie je plne v súlade so súčasnou obchodnou politikou, keďže colné orgány de facto uplatňovali preferencie na výrobky zo Západnej Sahary osvedčené ako výrobky s pôvodom v Maroku. Maroku by sa neudelili žiadne nové obchodné preferencie, keďže cieľom je iba rozšíriť geografickú oblasť, na ktorú sa preferencie vzťahujú, a nie zmeniť ich úroveň.

                  Návrh je v súlade s celkovými cieľmi európskej susedskej politiky, keďže prispieva k zlepšovaniu obchodných a ekonomických vzťahov v južnom susedstve v duchu úzkej spolupráce. Návrh je zároveň v súlade s celkovou politikou EÚ voči Maroku, ktorá sa zameriava na rozvíjanie privilegovaného partnerstva s Marokom bez toho, aby bol dotknutý výsledok procesu pod vedením OSN týkajúceho sa Západnej Sahary.

                  Možný širší rozsah pôsobnosti obchodných preferencií nie je bezprecedentný, keďže dohoda o pridružení medzi EÚ a Marokom obsahuje dve spoločné vyhlásenia o tom, že výrobky s pôvodom Sanmarínskej republike a v Andorre „bude Maroko akceptovať ako výrobky s pôvodom v Spoločenstve podľa tejto dohody“.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  EÚ vždy zastávala stanovisko, že jej dvojstranné vzťahy s Marokom možno za určitých podmienok rozšíriť aj na Západnú Saharu, čo dokazuje napríklad aj dohoda o partnerstve v sektore rybolovu, ktorá sa výslovne vzťahuje na vody pri pobreží Západnej Sahary. Zmena príslušných protokolov dohody o pridružení by zároveň umožnila udelenie colných preferencií EÚ na základe posúdenia prínosov pre miestne obyvateľstvo a dodržiavania ľudských práv.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Základom pre toto odporúčanie je článok 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Spoločná obchodná politika je výlučnou právomocou Únie (článok 3 ods. 1 ZFEÚ) a zásada subsidiarity sa podľa článku 5 ods. 3 ZEÚ v oblastiach výlučnej právomoci neuplatňuje.

               •Proporcionalita

                  Odporúčanie je primeranou odpoveďou na predmetnú záležitosť. Danou dohodou by sa nezmenil stupeň prístupu na trh Únie. Pravidlá pôvodu sú vymedzené v protokole k dohode o pridružení; zmeny tohto protokolu sú potrebné na dosiahnutie daného cieľa a predstavujú relatívne rýchlu odpoveď na súčasnú obchodnú neistotu poškodzujúcu Maroko, bez toho, aby bol dotknutý proces pod vedením OSN týkajúci sa Západnej Sahary a konečný výsledok konfliktu.

                  Z toho vyplýva, že odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa Komisia poveruje rokovať o dohode medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o úprave protokolov k dohode o pridružení, pokiaľ ide o pôvod tovaru, neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné alebo primerané na dosiahnutie daných cieľov politiky.

               •Výber nástroja

                  Príslušné protokoly možno zmeniť iba dohodou medzi zmluvnými stranami. Tá zahŕňa aj spoluprácu jednotlivých orgánov, ktorá je potrebná pri vykonávaní obchodných preferencií.

                  Dohoda bude mať formu výmeny listov medzi EÚ a Marockým kráľovstvom.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Uskutočnili sa prieskumné rozhovory s marockými orgánmi a členskými štátmi prostredníctvom príslušných štruktúr Rady.

                  Komisia by sa mala usilovať o to, aby v čase jej návrhu na podpis a uzavretie dohody už došlo k primeranému zapojeniu obyvateľstva, ktorého sa dohoda týka.

               •Posúdenie vplyvu

                  Posúdenie vplyvu nebolo vykonané, keďže odporúčanie vo svojej podstate poskytuje právny základ pre preferenčné zaobchádzanie, ktoré sa v minulých rokoch a až dosiaľ de facto konzistentne uplatňovalo na výrobky zo Západnej Sahary. Z tohto dôvodu, keďže stupeň prístupu na trh sa nezmení, je nepravdepodobné, že by návrh mal značný vplyv na obchod z hľadiska obchodných tokov, v porovnaní s tokmi zaznamenanými za posledné roky.

                  Komisia však v čase podpisu a aj v ďalšom období čo najvhodnejšie zaistí, aby Únia mohla zohľadňovať informácie, ktoré sa týkajú trvalo udržateľného rozvoja Západnej Sahary, najmä s ohľadom na prínosy dohody pre miestne obyvateľstvo a na využívanie prírodných zdrojov.

               •Základné práva

                  Článok 2 dohody o pridružení obsahuje ustanovenie o ľudských právach a základných slobodách. Toto ustanovenie je definované ako základný prvok dohody, ktorého porušenie môže viesť k pozastaveniu vykonávania dohody. Zaistí sa, aby sa protokoly uplatňovali v súlade s ustanoveniami dohody o pridružení týkajúcimi sa dodržiavania základných slobôd a ľudských práv.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Pokiaľ ide colné príjmy EÚ, v porovnaní so súčasnou situáciou nemožno očakávať žiadny vplyv na rozpočet, keďže výrobky s pôvodom v Západnej Sahare už de facto využívali oslobodenie od ciel pri ich vstupe do EÚ.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa povoľuje začatie rokovaní o úprave protokolov k dohode medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej, ďalej len „dohoda o pridružení“, nadobudla platnosť 1. marca 2000.

               (2)Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci C-104/16 P objasnil, že dohoda o pridružení sa vzťahuje iba na Marocké kráľovstvo, ale nevzťahuje sa na Západnú Saharu – nesamosprávne územie. Od nadobudnutia platnosti dohody sa však výrobky pochádzajúce zo Západnej Sahary a osvedčené ako výrobky s pôvodom v Maroku dovážali do Únie so zvýhodnenými colnými sadzbami stanovenými v príslušných ustanoveniach dohody o pridružení.

               (3)Je dôležité, aby nedošlo k prerušeniu obchodných tokov, ktoré sa za tie roky vytvorili, a aby sa súčasne zaistila existencia vhodných záruk, pokiaľ ide o ochranu ľudských práv a trvalo udržateľný rozvoj dotknutých území.

               (4)Európska únia podporuje úsilie Organizácie Spojených národov pri hľadaní obojstranne prijateľného politického riešenia, ktoré by prinieslo ľudu Západnej Sahary sebaurčenie v súlade so zásadami a cieľmi Charty Organizácie Spojených národov.

               (5)Preto je vhodné rokovať o zmene príslušných protokolov dohody o pridružení,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o medzinárodnej dohode o úprave protokolov k dohode o pridružení medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom. Komisia povedie rokovací tím, ktorého súčasťou je aj vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa povedú po porade s [názov osobitného výboru vloží Rada].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Protokol 4 k Euro-stredomorskej dohode, týkajúci sa vymedzenia pojmu „pôvodné výrobky“ a metód administratívnej spolupráce.

                     (2)

                        Protokol 1 k Euro-stredomorskej dohode, o úpravách dovozu poľnohospodárskych výrobkov, spracovaných poľnohospodárskych výrobkov, rýb a výrobkov rybného hospodárstva s pôvodom v Marockom kráľovstve do Európskej únie.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli19. 4. 2017
            COM(2017) 191 final
            PRÍLOHA
            k
            ODPORÚČANIU NA ROZHODNUTIE RADY
            ktorým sa povoľuje začatie rokovaní o úprave protokolov k dohode medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom

               PRÍLOHA

               SMERNICE NA ROKOVANIA O DOHODE MEDZI

               Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o úprave protokolov k dohode o pridružení medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom

               Rokovania by mali vychádzať z privilegovaného partnerstva vybudovaného medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom a ich cieľom by mala byť úprava nástrojov tohto partnerstva v zmysle spoločnej ambície dotknutých strán toto partnerstvo ďalej rozvíjať, pričom dohoda o pridružení a protokoly k nej sú jeho kľúčovou súčasťou.

               Komisia by mala zaistiť, aby sa obchodné preferencie stanovené v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom a v jej protokoloch poskytovali na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare. Predmetom rokovaní by nemali byť žiadne dodatočné colné preferencie ako také. Komisia by mala takisto zaistiť, aby sa v uvedenej dohode výslovne stanovil primeraný rámec a postup, ktoré dotknutým stranám umožnia na základe pravidelnej výmeny informácií vyhodnocovať účinok dohody počas jej vykonávania a diskutovať o prekážkach riadneho fungovania dohody.

               To znamená, že sú potrebné primerané zmeny v príslušných protokoloch k dohode o pridružení.

               Dohoda by sa mala uzavrieť vo forme výmeny listov.

               Komisia by mala mať v čase podpisu dostatočné informácie na to, aby mohla posúdiť potenciálny vplyv dohody na trvalo udržateľný rozvoj, najmä s ohľadom na prínosy pre miestne obyvateľstvo a na využívanie prírodných zdrojov dotknutých území.

               Zaistí sa, aby sa protokoly uplatňovali v súlade s ustanoveniami dohody o pridružení týkajúcimi sa dodržiavania základných slobôd a ľudských práv.

               Komisia by sa mala usilovať o to, aby v čase jej návrhu na podpis a uzavretie dohody už došlo k primeranému zapojeniu obyvateľstva, ktorého sa dohoda týka.

               Komisia by mala vyvinúť maximálne úsilie, aby sa dohoda mohla vykonávať čo najskôr.

               Rokovania a ich výsledok by sa mali niesť v duchu podpory úsilia generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov pri hľadaní riešenia, ktoré by prinieslo ľudu Západnej Sahary sebaurčenie v súlade so zásadami a cieľmi Charty Organizácie Spojených národov.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 505 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Nemecko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Nemecko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 a 2. Predovšetkým platí, že investičné opatrenia a podpora rastu miezd pomôžu riešiť prvé odporúčanie pre eurozónu týkajúce sa obnovenia rovnováhy v eurozóne a odklon daňového zaťaženia od práce pomôže riešiť tretie odporúčanie pre eurozónu týkajúce sa fungovania trhu práce.

               (3)27. februára 2019 bola uverejnená správa o Nemecku na rok 2019
                  3
               . Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 27. februára 2019
                  4
               . Na základe analýzy Komisia dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä pomaly klesajúci prebytok bežného účtu je stále vysoký a má cezhraničný presah. V roku 2018 sa prebytok mierne znížil v súvislosti s obnovením domáceho dopytu a v nasledujúcich rokoch sa očakáva jeho ďalší postupný pokles, ale stále zostáva vyšší ako prahová hodnota stanovená v postupe pri makroekonomickej nerovnováhe. Na prebytku sa odráža utlmenie domácich investícií v porovnaní s úsporami v súkromnom aj verejnom sektore. Podnikli sa kroky na podporu súkromných a verejných investícií, ktoré sa výrazne zvýšili. To viedlo k zvýšeniu rastu, ktorý je viac poháňaný domácim dopytom. Vzhľadom na priaznivé podmienky financovania, sklz verejných investícií najmä na komunálnej úrovni a dostupný fiškálny priestor sa však dal očakávať vyšší rast investícií a spotreby v pomere k HDP. Súbežne s prehrievaním pracovného trhu sa mierne zvýšili mzdy, ale reálny rast miezd je stále nízky.

               (4)Nemecko predložilo 16. apríla 2019 národný program reforiem na rok 2019 a 17. apríla 2019 program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (6)Nemecko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje rozpočtový prebytok na úrovni medzi 0,5 a 0,75 % HDP v období 2019 – 2023. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  7
                sa počas celého programového obdobia naďalej s rezervou plní strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa v roku 2019 zníži pod 60 % HDP, čo je referenčná hodnota stanovená v Zmluve, a do roku 2023 postupne klesne na 51,25 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 1,1 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,8 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Dlh verejnej správy má podľa prognózy vykazovať aj naďalej pevnú klesajúcu tendenciu. Rada celkovo zastáva názor, že Nemecko v roku 2019 a 2020 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Zároveň by bolo pri dodržaní strednodobého rozpočtového cieľa potrebné využiť fiškálne a štrukturálne politiky na to, aby sa najmä na regionálnej a komunálnej úrovni dosiahol udržateľný vzostupný trend v oblasti verejných a súkromných investícií.

               (7)V roku 2018 sa výrazne zvýšili verejné a súkromné investície, hoci podiel investícií je naďalej pod priemernou úrovňou eurozóny. Verejné investície sa v roku 2018 nominálne zvýšili o 7,7 % a reálne o 3,8 %, ale na vyriešenie veľkého investičného sklzu je potrebné ďalšie úsilie, najmä pokiaľ ide o investície do infraštruktúry a vzdelávania. Po období negatívneho reálneho rastu verejných investícií sa počas posledných troch rokov zaznamenal pozitívny rast. Bolo to prejavom úsilia vlády o povzbudenie investícií. Investície na komunálnej úrovni však zostali na nižšej úrovni ako devalvácia a investičný sklz sa do roku 2018 zvýšil na 5 % HDP. Spolu s priaznivým stavom rozpočtu z toho vyplýva, že existuje priestor na zvýšenie investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, predovšetkým na regionálnej a komunálnej úrovni. Brzdou pre investície do verejnej infraštruktúry sú aj naďalej kapacitné a plánovacie obmedzenia na komunálnej úrovni. Na ich odstránenie sa prijali opatrenia, ktoré však ešte nepriniesli trvalé a hmatateľné výsledky. Okrem toho existuje priestor na skvalitnenie digitálnych verejných služieb a verejného obstarávania. Výrazne sa zvýšili súkromné investície, aj keď nie do všetkých druhov aktív. Na rekordne vysokú mieru využívania kapacít reagovali prudkým zvýšením investície do zariadení. Ďalej sa zvyšujú investície do bývania. Sektor stavebníctva však na naopak hlási kapacitné obmedzenia a rast cien. Nebytová výstavba reálne rastie pomaly, takže sa predpokladá, že základná infraštruktúra pravdepodobne nevyhovuje potrebám hospodárstva.

               (8)Verejné výdavky na vzdelávanie v roku 2017 na úrovni 4,1 % HDP zostali pod priemerom Únie (4,6 %). Z celkových verejných výdavkov išlo 9,3 % na vzdelávanie, čo je takisto pod priemernou úrovňou EÚ (10,2 %). Výdavky na vzdelávanie a výskum zostali v roku 2017 na úrovni 9 % HDP, takže nedosiahli národný cieľ na úrovni 10 %. Hoci sa výdavky na vzdelávanie reálne zvyšujú, v dôsledku demografického vývoja sa ďalej prehĺbil už aj tak značný investičný sklz. Očakáva sa pozitívny vplyv legislatívnych zmien, ktoré umožnia, aby sa k prostriedkom spolkových krajín na digitálne vzdelávanie (Digitalpakt) pridali priame investície spolkovej vlády. Tento vplyv sa však ešte len má prejaviť. Riešenie problémov ako zvyšujúci sa počet žiakov, nedostatok učiteľov, digitalizácia a ďalšie rozširovanie vzdelávania a starostlivosti v rannom detstve si bude vyžadovať zodpovedajúce verejné finančné prostriedky. Pre zvýšenie potenciálneho rastu Nemecka a jeho prispôsobenie technologickej zmene sú zásadne dôležité ďalšie výdavky na vzdelávanie a na výskum a inovácie.

               (9)Nemecko v posledných rokoch napreduje v zintenzívňovaní výskumu a vývoja najmä vďaka zvýšeniu výdavkov na výskum a vývoj vo veľkých spoločnostiach, ku ktorému došlo predovšetkým vo výrobných odvetviach stredne a vysoko vyspelých technológií a zvlášť v automobilovom priemysle. Intenzita výskumu a vývoja v malých a stredných podnikoch je výrazne nižšia ako priemer EÚ a ďalej klesá. Malé a stredné podniky majú tendenciu využívať spoluprácu s verejnými výskumnými ústavmi menej než veľké spoločnosti. Tieto dva faktory majú negatívny vplyv na inováciu podnikov, ktorá sa dlhodobo znižuje. Ďalšie investície do výskumu a vývoja sú dôležité nielen z hľadiska zvýšenia produktivity a inovačnej kapacity v celom hospodárstve, ale aj na zjednodušenie prechodu na nízkouhlíkové a obehové hospodárstvo, ktorý vedie cez udržateľnú dopravu, zelené energetické technológie, ekologickú inováciu a recyklovanie, a na ďalšie zvýšenie výkonnosti verejného výskumu a jeho podielu na plnení týchto cieľov.

               (10)Nemecké hospodárstvo sa digitalizuje len pozvoľna, pričom malé a stredné podniky sú v prijímaní digitálnych technológií aj naďalej pomalé. Pokiaľ ide o zavedenie vysokokapacitného širokopásmového pripojenia (gigabitové rýchlosti) na celoštátnej úrovni, Nemecko zaostáva najmä vo vidieckych oblastiach, kde by zvýšenie investícií mohlo napomôcť rastu produktivity. V porovnaní s priemerom EÚ (30 %) bolo vysokovýkonnými optickými prístupovými sieťami pokrytých len 9 % nemeckých domácností (údaj z polovice roku 2018). Etablovaný poskytovateľ namiesto toho naďalej uprednostňoval technologické riešenie, ktoré spočíva v modernizácii existujúcich metalických sietí (vektorizácia). Hoci sa mnohé služby spoliehajú na veľmi vysokú rýchlosť pripojenia, v roku 2017 nebolo pripojených na optickú sieť 23 700 obchodných parkov a 28 percentám všetkých firiem chýbal prístup k sieti s rýchlosťou aspoň 50 megabitov. Neexistencia takéhoto pripojenia je brzdou pre investície, najmä u malých a stredných podnikov, z ktorých mnohé sa nachádzajú vo vidieckych a polovidieckych oblastiach. Najdôležitejšie je aj naďalej, aby verejný sektor intervenoval do zavádzania infraštruktúry na ultrarýchle širokopásmové pripojenie (≥100 Mbps) vo vidieckych oblastiach. Okrem dotácií možno zároveň skúmať ďalšie možnosti. Výkonnosť v oblasti digitálnych verejných služieb a v elektronickom zdravotníctve je hlboko pod priemerom EÚ. V roku 2018 využilo služby elektronickej štátnej správy len 43 % používateľov internetu v Nemecku (v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 64 %). Pokiaľ ide o elektronické zdravotníctvo, online ponúkané zdravotnícke a opatrovateľské služby využilo 7 % Nemcov (v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 18 %). Elektronický lekársky predpis používa 19 % všeobecných lekárov (v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 50 %).

               (11)Nemecko potrebuje zvýšiť investície do dopravnej infraštruktúry a čistej mobility, aby sa vyriešili problémy s mobilitou a kvalitou ovzdušia a zároveň sa prispelo k zmierneniu zmeny klímy a prispôsobeniu sa tejto zmene. Za posledných 5 rokov došlo k nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Kvalita ovzdušia v Nemecku vzbudzuje vážne obavy najmä v mestských oblastiach, kde za približne 60 % škodlivých emisií oxidov dusíka zodpovedá doprava. Nákladná doprava by mohla využiť vyspelejšie intermodálne riešenia. Suverénne najčastejšie používaným dopravným prostriedkom na každodenné dochádzanie je aj naďalej auto a človek strávi v dopravných zápchach v priemere asi 30 hodín ročne. Preťaženie a hľadanie parkovacích miest stojí ročne odhadovaných 110 miliárd EUR alebo približne 4 % HDP Nemecka. Hoci registrácie vozidiel na alternatívne pohonné látky zaznamenali najprudší nárast, ich počet je stále nízky. Spoločné autá a spoločné jazdy sa aj naďalej využívajú veľmi málo. Značné verejné a súkromné investície budú potrebné aj vzhľadom na vznik nových dodávateľských reťazcov batérií a kritických surovín.

               (12)Elektrické siete Nemecka sa pomaly prispôsobujú výrobe obnoviteľnej energie, no do prenosových a distribučných sietí je potrebné ďalej významne investovať. V súvislosti so značnými omeškaniami v realizácii mnohých projektov utrpeli nemecké a európske elektrické siete a trhy s elektrinou veľké straty. Do konca druhého štvrťroku 2018 sa podarilo dokončiť len asi 800 km z 1800-kilometrovej siete projektov stanovených v zákone o rozšírení energetickej siete z roku 2009, a to čiastočne pre odpor verejnosti. Či už v Nemecku alebo za jeho hranicami, meškajúce rozšírenie siete zvýši náklady spojené s preťažením a bude ďalej narúšať fungovanie trhu. Vzhľadom na energetické a klimatické ciele sú pre flexibilitu energetického systému a lepšiu integráciu rôznych hospodárskych odvetví zásadne dôležité investície do energetických sietí, ktoré podporujú prepájanie odvetví, diverzifikáciu a adekvátnu sieťovú infraštruktúru.

               (13)Bývanie v Nemecku je teraz cenovo menej prístupné. Od roku 2015 rýchlosť rastu cien prenájmov a nehnuteľností prekonáva dlhodobý priemer, a to najmä vo veľkých mestách. V roku 2017 muselo nadmerným nákladom na bývanie (t. j. celkové náklady na bývanie predstavovali viac ako 40 % ich disponibilného príjmu) čeliť 20 % Nemcov vo veku 65 rokov a viac – v porovnaní s 10 % Európanov v rovnakej vekovej kategórii. Pre obyvateľov s najnižšími príjmami presiahla záťažová hranica nákladov na bývanie priemer EÚ na úrovni 35,3 % o 10 percentuálnych bodov. Vláda zareagovala určitými opatreniami vrátanie „cenovej brzdy“, ktorá obmedzila rast cien prenájmov (Mietpreisbremse), podpornej schémy na nákup nových nehnuteľností (Baukindergeld), a zmeny základného zákona, aby sa výstavba sociálneho bývania mohla finančne podporovať aj na spolkovej úrovni. Počet dokončených nových bytov však výrazne zaostáva za dopytom, ako aj za cieľom vlády postaviť ich 375 tisíc ročne. Možno bude nevyhnutné prijať ďalšie opatrenia, napríklad urýchliť výstavbu sociálneho bývania, zlepšiť dopravné možností či zreformovať právnu úpravu využívania pôdy a výstavby.

               (14)Nemecko osobitne profituje z integrácie do jednotného trhu, ktorá v jeho ďalšom vývoji zohráva dôležitú úlohu. Prekážky hospodárskej súťaže v nemeckom sektore služieb pre podniky však zostávajú v porovnaní s inými členskými štátmi EÚ na vysokej úrovni. Týka sa to rôznych oblastí vrátane regulovaných povolaní, ako sú architekti, inžinieri a právnici, v ktorých hospodársku súťaž brzdia regulačné obmedzenia, napr. výhradné činnosti a regulácia cien a poplatkov. V porovnaní s inými členskými štátmi však viacerým obmedzeniam celkového podnikateľského prostredia čelia aj neregulované služby pre podniky. Keby sa vďaka zmene právnej úpravy služieb pre podniky zlepšila hospodárska súťaž, zvýšila by sa efektivita a účinnosť investícií a hospodárskej činnosti.

               (15)Po istých zlepšeniach v predchádzajúcich rokoch sa reforme nemeckého daňového systému na podporu domácich investícií a rastu podarilo za posledný rok dosiahnuť len mierny pokrok. Daňový systém je aj naďalej zložitý, narúša rozhodovanie, napr. v oblasti účasti na trhu práce, investícií a financovania a mohol by účinnejšie stimulovať investície a spotrebu. Pokrok sa dosiahol prevažne v oblasti zdanenia práce, hoci v číslach sa ešte neprejavil. Ešte stále existuje potenciál na zníženie rušivého zdanenia práce, ak by sa ťažisko presunulo z práce na zdroje príjmov, ktoré priaznivejšie vplývajú na inkluzívny a udržateľný rast. Zdanenie príjmov z práce z roku 2018 (tzv. daňový klin alebo daňovo-odvodové zaťaženie) naďalej patrí k najvyšším v EÚ, a to pre ľudí s nízkymi aj priemernými mzdami. Zvlášť vysoké sú v medzinárodnom porovnaní príspevky zamestnancov na sociálne zabezpečenie, ktoré celkovo predstavujú približne dve tretiny daňového klinu, zatiaľ čo jednu tretinu pokrýva daň z príjmu. Na druhej strane príjmy z environmentálnych daní v pomere k HDP patria k najnižším v EÚ. Náklady na kapitál a efektívna priemerná sadzba dane z príjmov právnických osôb, ktorá je v jednotlivých regiónoch rozdielna, patria medzi najvyššie v EÚ. Efektívna priemerná sadzba dane dosiahla 28,8 % (národný priemer) v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 20 %. Vzhľadom na vzájomné pôsobenie dane z príjmu právnických osôb, miestnej živnostenskej dane a solidárneho príplatku je systém podnikových daní zložitý, súvisia s ním vysoké náklady na daňovú správu a rušivo pôsobí na úroveň a umiestňovanie investícií. Okrem toho daň z príjmov právnických osôb narúša rozhodnutia o financovaní, keďže zvýhodňuje dlhové financovanie. Podľa údajov z roku 2017 sa odhaduje, že táto daň je tretia najvyššia v EÚ Zníženie kapitálových nákladov na vlastné imanie by mohlo zvýšiť súkromné investície a posilniť pomerne nedostatočne rozvinutý trh s rizikovým kapitálom.

               (16)Trh práce je naďalej silný, no potenciál niektorých skupín sa na trhu práce využíva nedostatočne. Miera zamestnanosti vekovej skupiny 20- až 64-ročných dosiahla vo štvrtom štvrťroku 2018 79,9 % a patrí k najvyšším v EÚ. Nezamestnanosť začiatkom roku 2019 klesla na rekordne nízku úroveň 3,2 %. Čoraz viac sa prejavuje vysoká miera voľných pracovných miest a nedostatok pracovnej sily, ktoré v niektorých regiónoch a odvetviach výrazne obmedzujú výrobu. Napriek tomu sa nedostatočne využíva pracovný potenciál niektorých skupín, napríklad žien a osôb s migrantským pôvodom. V Nemecku je u žien veľmi vysoký podiel čiastočných pracovných úväzkov – 46,7 %. Daňové zaťaženie práce je stále pomerne vysoké, a to aj v prípade ľudí s nižšími mzdami. Osobitné pravidlá zdaňovania spoločného príjmu manželských párov (Ehegattensplitting) nemotivujú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, aby pracovali, najmä nie nadčasy. U ľudí s migrantským pôvodom je miera zamestnanosti výrazne nižšia ako u domácich, pričom táto medzera je zvlášť vysoká u žien. Prijali sa opatrenia na podporu zapojenia utečencov do trhu práce, ale problémy pretrvávajú aj vzhľadom na ich nedostatočnú znalosť nemeckého jazyka, chýbajúce alebo neprenosné kvalifikácie, opatrovateľské povinnosti voči deťom a príbuzným a nedostatočné skúsenosti s neformálnymi pravidlami nemeckého trhu práce.

               (17)Odchod populačne silnej generácie do dôchodku sa v Nemecku prejavuje viac ako v iných krajinách EÚ. Táto demografická zmena bude dlhodobo tlačiť na nemecké verejné financie, mohla by ohroziť primeranosť dôchodkov a zvýšiť terajší obmedzený podiel starších ľudí (od 65 rokov), ktorých ohrozuje chudoba a sociálne vylúčenie. Očakáva sa, že krajina zažije do roku 2040 najvyšší nárast výdavkov na verejné dôchodky v pomere k HDP v EÚ (až o 1,9 percentuálneho bodu), zatiaľ čo podľa správy o starnutí obyvateľstva za rok 2018 (Európska komisia, 2018) podiel dôchodkových dávok štátu pravdepodobne klesne o 4,4 percentuálneho bodu na 37,6 %. Vďaka nedávnym reformám sa pre niektoré skupiny úrovne dávok zvýšili, no stále nie je jasné, či dosiahnuté sociálne výhody zodpovedajú vynaloženým značným fiškálnym nákladom. Vláda okrem toho zaviedla dve hraničné hodnoty (doppelte Haltelinie): maximálnu sadzbu dôchodkového príspevku na úrovni 20 % a minimálnu sadzbu náhrady príjmu do roku 2025 na úrovni 48 %. Dodržanie týchto hraničných hodnôt si bude vyžadovať značné fiškálne presuny, čo ďalej zvýši zaťaženie mladších generácií. Aj naďalej vyvoláva obavy adekvátnosť dôchodkového príjmu pracovníkov s nízkymi mzdami.

               (18)Napriek čoraz väčšiemu nedostatku pracovnej sily je reálny rast miezd stále nízky, hoci nominálne zárobky sa v roku 2018 zvýšili o 3,1 %. K celkovému rastu miezd, ktorý mierne predbehol rast produktivity, prispelo aj to, že rast zamestnanosti sa sústredil v lepšie platených pracovných miestach na plný úväzok a podiel marginálnej práce na čiastočný úväzok na celkovej zamestnanosti klesol. Naďalej sa znižovalo pokrytie kolektívneho vyjednávania (od roku 2016 do roku 2017 o 2 percentuálne body), a to na úroveň 49 % v západnej časti a 34 % vo východnej časti krajiny. Medzi jednotlivými odvetviami sú veľké rozdiely v pokrytí, pričom verejný sektor a priemysel sú pokryté lepšie a služby v podstatne nižšej miere. Od roku 2015 sa zavádzala minimálna mzda, z ktorej vo všeobecnosti profitovali pracovníci s nízkymi príjmami. Výrazne sa zvýšila hodinová mzda na samom spodku mzdového spektra, najmä v dvoch najnižších mzdových kategóriách. Podiel pracovníkov s nízkymi príjmami na úrovni 22,5 % v roku 2017 je však stále výrazne vyšší ako priemer EÚ. Počet ľudí zamestnaných v miniprácach klesol v rozmedzí rokov 2010 – 2018 o 6,8 % a podiel sociálne poistených zamestnaných sa v rovnakom období zvýšil približne o 18,1 %. Upevnenie podmienok priaznivých pre zvyšovanie miezd by podporilo domáci dopyt a prispelo k opätovnému nastoleniu rovnováhy v eurozóne.

               (19)V Nemecku je vo vzdelávaní nízka vzostupná sociálna mobilita. Vnútroštátne zdroje potvrdzujú, že pokrok v znižovaní vplyvu sociálno-ekonomického zázemia na výsledky vzdelávania je mierny. Nemecko dosahuje dobré výsledky v integrácii nedávno prišlých migrantov a utečencov do vzdelávania a odbornej prípravy. Ľudia s migrantským pôvodom však spravidla čelia väčším problémom ako študenti z domáceho prostredia (napr. v miere predčasného ukončovania školskej dochádzky alebo pri hľadaní učňovských miest). Čoraz rôznorodejšie triedy si vyžadujú významné úsilie na posilnenie učiteľského povolania, ktoré už dnes čelí značnému nedostatku učiteľov. Účasť zamestnancov na vzdelávaní dospelých vyvoláva obavy, pokiaľ ide o ich šance na trhu práce v budúcnosti, a to najmä v prípade 7,5 milióna osôb, ktorým chýbajú základné zručnosti v čítaní a písaní.

               (20)Hoci počet ľudí, ktorých ohrozuje riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia, od vyvrcholenia v roku 2014 poklesol, rovnosť príležitostí je stále problematická. Konkrétne riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia bolo v roku 2017 o 67 percentuálnych bodov vyššie u detí nízkokvalifikovaných rodičov ako u detí vysokokvalifikovaných rodičov. Tento rozdiel je podstatne vyšší ako priemer EÚ (53,9 percentuálneho bodu).

               (21)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . To by Nemecku umožnilo čo najlepšie využiť uvedené prostriedky v zistených odvetviach a zároveň zohľadniť regionálne rozdiely.

               (22)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (23)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor, že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (24)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a program stability na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 a 2,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Pri dodržaní strednodobého rozpočtového cieľa využiť fiškálne a štrukturálne politiky na to, aby sa najmä na regionálnej a komunálnej úrovni dosiahol udržateľný vzostupný trend v oblasti verejných a súkromných investícií. Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na vzdelávanie; výskum a inovácie; digitalizáciu a veľmi vysokokapacitné širokopásmové pripojenie; udržateľné dopravné a energetické siete a cenovo dostupné bývanie, a pritom zohľadniť regionálne rozdiely. Presunúť daňové zaťaženie z práce na zdroje, ktoré viac podporujú inkluzívny a udržateľný rast. Prehĺbiť hospodársku súťaž v oblasti podnikových služieb a regulovaných povolaní.

               2.Obmedziť prekážky brániace pracovaniu nadčas, ako aj znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, najmä v prípade zamestnancov s nízkou mzdou a druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti. Prijať opatrenia na zaistenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému, a pritom zachovať adekvátnosť dôchodkov. Upevniť podmienky na podporu zvýšenia rastu miezd pri súčasnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a úroveň zručností u znevýhodnených skupín.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1004 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (8)

                        SWD(2019) 1004 final.