title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/98

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2017
   (2017/C 261/22)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Rumunsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Rumunska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Rumunsko predložilo 5. mája 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Medzi rokmi 2009 a 2015 Rumunsko využilo tri programy pomoci pre platobnú bilanciu, ktoré viedla Komisia spolu s Medzinárodným menovým fondom, s podporou Svetovej banky. Platby sa realizovali iba v rámci prvého programu v rokoch 2009 – 2011, zatiaľ čo programy v rokoch 2011 – 2013 a 2013 – 2015 mali len preventívny charakter. Dohľad po ukončení programu v mene Komisie s cieľom monitorovať schopnosť Rumunska splácať úvery poskytnuté v rámci prvého programu sa začal v októbri 2015 a bude pokračovať dovtedy, pokým nebude splatených aspoň 70 % úveru, ktorý je splatný na jar 2018.

               (6)

               Na Rumunsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 plánuje dosiahnuť celkový deficit na úrovni 2,9 % HDP tak v roku 2017, ako aj v roku 2018, a do roku 2020 jeho postupné zníženie na úroveň 2,0 % HDP. Neočakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, sa dosiahne do roku 2020, t. j. v časovom rámci programu. Očakáva sa, že prepočítané (4) štrukturálne saldo do roku 2020 dosiahne -2,6 %. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že sa pomer dlhu verejnej správy k HDP zvýši z 37,6 % HDP v roku 2016 na 38,3 % HDP v roku 2018, pričom v roku 2020 poklesne na 37,6 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je optimistický. Hlavné negatívne riziko pre makroekonomický výhľad spočíva v menšom vplyve fiškálnych a štrukturálnych opatrení na blízke a strednodobé vyhliadky rastu. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov neboli dostatočne konkretizované. Návrh zjednoteného zákona o mzdách navyše predstavuje značné negatívne riziko pre fiškálnu prognózu.

               (7)

               Rada 12. júla 2016 Rumunsku odporučila znížiť odchýlku od strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 a dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP v roku 2017, ak nie je možné dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ s vyvinutím menšieho úsilia. Na základe výsledných údajov z roku 2016 sa zistilo, že Rumunsko sa nachádza v situácii značnej odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa. Komisia v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97 vydala 22. mája 2017 varovanie pre Rumunsko týkajúce sa skutočnosti, že v roku 2016 bola pozorovaná značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa. Rada 16. júna 2017 prijala následné odporúčanie (5), v ktorom potvrdila, že Rumunsko bude musieť prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v roku 2017 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej úpravy.

               (8)

               Vzhľadom na fiškálnu situáciu sa očakáva, že Rumunsko v roku 2018 dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nesmie prekročiť 4,3 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. V prognóze Komisie z jari 2017 sa okrem toho predpokladal deficit verejných financií na úrovni 3,5 % HDP na rok 2017 a 3,7 % HDP na rok 2018, čo presahuje referenčnú hodnotu 3 % HDP uvedenú v zmluve. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2017 budú potrebné ďalšie podstatné opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu, a to vzhľadom na značne sa zhoršujúci fiškálny výhľad, v súlade s odporúčaním určeným Rumunsku 16. júna 2017 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

               (9)

               Fiškálny rámec Rumunska je solídny, ale nie je v plnej miere presadzovaný. Rozpočet na rok 2016 sa podstatne odchýlil od strednodobého cieľa štrukturálneho deficitu vo výške 1 % HDP a porušuje tým pravidlo o deficite vo vnútroštátnom fiškálnom rámci. Rozpočet na rok 2017 sa ešte viac odchýlil od vnútroštátnych fiškálnych pravidiel. V roku 2016, rovnako ako ani v predchádzajúcich rokoch, rumunské orgány do zákonom stanovenej lehoty (august) parlamentu nezaslali aktualizovanú fiškálnu stratégiu. Výsledkom toho je, že zostavovanie ročného rozpočtu nebolo usmernené strednodobou fiškálnou stratégiou.

               (10)

               Vďaka zaisteným kapitálovým rezervám a zvyšujúcej sa ziskovosti sa v roku 2016 zdravie bankového sektora naďalej zlepšovalo. Rumunské orgány sa zaviazali vykonať komplexné preskúmanie kvality aktív a stresové testovanie bankového sektoru v roku 2018. Zákon o oddlžení nadobudol účinnosť v máji 2016, ale riziká bankového sektora sa vo veľkej miere zmiernili rozhodnutím ústavného súdu, na základe ktorého budú súdy musieť posúdiť, či dlžníci spĺňajú právne ustanovenia upravujúce hospodárske ťažkosti. Zákon o konverzii úverov denominovaných v švajčiarskych frankoch, ktorý parlament prijal v októbri 2016, bol nedávno súdnym rozhodnutím vyhlásený za protiústavný. Legislatívne iniciatívy však stále neprispievajú k právnej predvídateľnosti, čo môže mať negatívny dosah na nastavenie investorov.

               (11)

               Daňové úniky v Rumunsku sú bežným javom, čo znižuje príjmy z daní a daňovú spravodlivosť a narušuje chod hospodárstva. Rumunsko dosiahlo obmedzený pokrok, pokiaľ ide o odporúčanie pre túto krajinu, podľa ktorého malo posilniť dodržiavanie daňových predpisov a výber daní. V roku 2016 sa zmenili postupy registrácie a vrátenia DPH a momentálne sa na celom území zavádzajú elektronické registračné pokladnice napojené na daňový orgán. Od roku 2017 sa na odvetvia, ako sú hotelierske, cateringové a iné súvisiace odvetvia, vzťahuje osobitná úprava, pri ktorej sa daň určuje bez ohľadu na príjmovú skupinu. Okrem toho boli takisto prijaté obmedzenia vo vzťahu k samostatnej zárobkovej činnosti a rodinným podnikom s cieľom odrádzať od vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Zlepšenie disciplíny sa v roku 2016 zaznamenalo v oblasti daňových priznaní a platieb, ale prostredníctvom spoločných daňových a pracovných inšpekcií a auditov sa nepodarilo dosiahnuť lepšie výsledky. Okrem toho sa podstatne zvýšil limit obratu pre daňový režim pre mikropodniky, zatiaľ čo sadzba sa znížila, čo umožní dodržiavanie daňových predpisov na úkor rozpočtových príjmov. Prístupy k zdaňovaniu podnikov na základe odvetví a kategórií nesú so sebou riziko administratívneho zaťaženia podnikov aj daňového orgánu, a nevedú k zlepšeniu výberu daní.

               (12)

               Rozdelenie disponibilného príjmu domácností (pri zohľadnení veľkosti domácností) je v Rumunsku mimoriadne nerovné, čo znižuje potenciál krajiny pre udržateľný a inkluzívny rast. Najbohatších 20 % obyvateľstva má príjem viac ako osemkrát vyšší ako je príjem najchudobnejších 20 %. Tento pomer je výrazne vyšší ako priemer Únie. Sociálnu nerovnosť spôsobuje vo veľkej miere nerovný prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu, službám a na trh práce. Okrem toho patrí rozdiel v nerovnosti príjmov pred zdanením a po ňom, ako aj sociálne transfery medzi najnižšie v Únii. Sociálny referenčný ukazovateľ, na ktorom sa zakladajú hlavné sociálne dávky, nebol aktualizovaný od svojho zavedenia v roku 2008. Nelegálna práca vrátane miezd v obálke je stále bežným javom a aj naďalej má veľký dosah na daňové príjmy, narúša hospodárstvo a oslabuje spravodlivosť a účinnosť daňového systému a systému dávok. Ako súčasť pilotného projektu boli vykonané spoločné vnútroštátne kontroly zo strany daňovej správy a inšpektorátov práce, ktoré však zatiaľ nemali žiaden systémový dosah. Zdroje sa nesústreďujú do odvetví s najvyšším rizikom daňových únikov, mzdám vyplácaným v hotovosti sa venuje len obmedzená pozornosť a donucovacie opatrenia prevládajú nad preventívnymi opatreniami.

               (13)

               Trh práce zaznamenal v roku 2016 lepšie výsledky, keď miera nezamestnanosti klesla na predkrízovú úroveň. Pracovná sila sa naďalej zmenšuje, keďže obyvateľstvo starne a emigrácia je naďalej vysoká. Nízka nezamestnanosť je sprevádzaná jednou z najvyšších mier neaktivity v Únii. Miera zamestnanosti a aktivity mladých ľudí, žien, pracovníkov s nízkou kvalifikáciou, osôb so zdravotným postihnutím a predovšetkým Rómov sú hlboko pod priemerom Únie. Počet mladých ľudí, ktorí nemajú zamestnanie, nevzdelávajú sa a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave, je naďalej veľmi vysoký.

               (14)

               Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia je stále veľmi vysoké, hoci postupne klesá. Týka sa to najmä rodín s deťmi, osôb so zdravotným postihnutím, Rómov a vidieckeho obyvateľstva. V roku 2016 bol prijatý komplexný balík na boj proti chudobe, ktorý znamená zmenu politiky svojím zameraním na zvýšené poskytovanie služieb určitým skupinám obyvateľstva. V jeho rámci sa plánuje pilotný projekt vytvárania integrovaných služieb v marginalizovaných komunitách. Celoštátnym zavedením by sa výrazne zlepšil v súčasnosti malý rozsah poskytovania integrovaných služieb. S cieľom reagovať na niekoľko po sebe nasledujúcich odporúčaní adresovaných Rumunsku bol prijatý zákon o minimálnom inkluzívnom príjme, ktorý nadobudne účinnosť v roku 2018. Prostredníctvom minimálneho inkluzívneho príjmu sa zvyšuje primeranosť a pokrytie sociálnej pomoci. Minimálny inkluzívny príjem kombinuje pasívnu podporu s povinnými aktívnymi opatreniami trhu práce a inšpekciami. Jeho aktivačný potenciál je však len mierny, keďže cieľom je, aby opatrenia aktívnej politiky trhu práce do roku 2021 mali dosah na 25 % príjemcov.

               (15)

               V kontexte reformy Národného úradu práce boli posilnené aktivačné politiky. Reformy zahŕňajú lepšiu individualizovanú podporu a integrované služby pre uchádzačov o zamestnanie a zamestnávateľov. Osvetová činnosť a služby ponúkané mladým ľuďom, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave, sa zlepšujú. Aktivačné politiky ponúkané skupinám, ktoré sú od trhu práce najviac vzdialené, majú však naďalej len obmedzený rozsah, pričom aktivačné opatrenia navrhnuté naposledy sa už na tieto osobitné skupiny nezameriavajú. Ich rozsah a prepojenie so sociálnymi službami sú na výrazné zlepšenie účasti na trhu práce nedostatočné, a to najmä v prípade týchto skupín.

               (16)

               Primeranosť dôchodkov a chudoba v starobe majú výrazný rodový rozmer, keďže, keď sú všetky ostatné faktory rovnaké, nižší vek odchodu do dôchodku v prípade žien má za následok ich nižšie dôchodkové nároky. Rumunsko patrí k veľmi malému počtu členských štátov, ktoré zatiaľ neupravili zbližovanie veku odchodu do dôchodku žien a mužov. Zákon o vyrovnaní veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy bol parlamentu predložený v roku 2013. Dosiaľ ho schválil jedine rumunský senát.

               (17)

               Vzhľadom na vývoj produktivity, príjmovú konvergenciu a úroveň konkurencieschopnosti Rumunska je potrebné nárastu miezd vo verejnom a v súkromnom sektore venovať osobitnú pozornosť. Nárast miezd vo verejnom sektore má potenciál rozšíriť sa aj do súkromného sektora a ovplyvniť konkurencieschopnosť Rumunska. Úroveň minimálnej mzdy sa v Rumunsku za posledné roky značne zvýšila, i keď stále patrí k najnižším v celej Únii. Zvýšenie minimálnej mzdy ad hoc výrazne zvýšilo podiel pracovníkov zarábajúcich minimálnu mzdu a v poslednom čase viedlo k silnej mzdovej kompresii na dolnom konci mzdového rozpätia. S cieľom reagovať na odporúčanie pre Rumunsko bola začiatkom roka 2016 zriadená tripartitná pracovná skupina v záujme vytvorenia mechanizmu stanovovania minimálnej mzdy na základe objektívnych ekonomických a sociálnych kritérií, ako aj kritérií pracovného trhu, ale v jej činnosti došlo k významnému časovému sklzu, ktorý bude potrebné dohnať. Sociálny dialóg naďalej charakterizuje nízky záber kolektívneho vyjednávania na úrovni jednotlivých odvetví a inštitucionálne nedostatky, kvôli ktorým je účinnosť reforiem obmedzená.

               (18)

               Dostatočné základné zručnosti sú kľúčové pre získanie a udržanie kvalitného a stabilného pracovného miesta a úspešnú účasť na hospodárskom a sociálnom živote. Medzinárodné prieskumy poukazujú na závažné nedostatky v základných zručnostiach rumunských tínedžerov. Vysoká miera predčasného ukončenia školskej dochádzky, nízka miera dosahovania vysokoškolského vzdelania a vysoká miera emigrácie majú za následok nedostatočnú ponuku kvalifikovanej pracovnej sily. Prístup ku kvalitnému vzdelávaniu v hlavnom vzdelávacom prúde je obmedzený vo vidieckych oblastiach, a najmä pre rómske deti. Ťažkosti prilákať dobrých učiteľov do vidieckych oblastí a škôl s prevažne rómskymi žiakmi má v spojení so segregáciou a často diskriminačným postojom za následok horšie výsledky vzdelávania rómskych detí. V reakcii na opakované odporúčania Rumunsko prijalo a začalo vykonávať stratégiu na zníženie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky. Najnovšie opatrenia zahŕňajú integrované zásahy, pilotný program poskytovania vareného jedla, lepší systém náhrad nákladov na dochádzanie a sociálne poukazy na podporu predškolského vzdelávania chudobných detí. Opatrenia vychádzajúce z jednotlivých projektov financovaných Úniou s cieľom zlepšiť kvalitu vyučovania v znevýhodnených školách sú naplánované na jeseň 2017 a modernizácia osnov, aj keď neúplná, práve prebieha. Právne predpisy proti segregácii sa zlepšili, a to vrátane posilnenia mandátu školských inšpektorátov v tejto oblasti. Metodika monitorovania však stále chýba. Na to, aby sa dosiahol trvalý pokrok v boji proti sociálno-ekonomickým nerovnostiam vo vzdelávaní, sú potrebné ďalšie kroky. Záruku pre mladých ľudí využívajú osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, zatiaľ len čiastočne, a programy druhej šance nie sú ľahko dostupné. Systém odborného vzdelávania a prípravy nie je dostatočne zosúladený s potrebami trhu práce a účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka.

               (19)

               Výsledky v oblasti zdravia obyvateľstva sú v Rumunsku neuspokojivé. Dostupnosti kvalitnej zdravotnej starostlivosti stojí v ceste nedostatok zdravotníckych pracovníkov, nedostatok finančných prostriedkov a nadmerné spoliehanie sa na nemocnice, ako aj korupcia, čo postihuje najmä ľudí s nízkymi príjmami a ľudí z vidieckych oblastí. Popri neformálnych platbách zdravotníckym pracovníkom sa korupcia týka verejného obstarávania v nemocniciach, poistných podvodov a úplatkárstva pri vydávaní potvrdení zakladajúcich nárok na poskytnutie dávok. V reakcii na odporúčanie pre danú krajinu a v kontexte ex ante kondicionality v období financovania 2014 – 2020 zo strany Únie Rumunsko prijalo niektoré politické opatrenia na posun od nemocničnej zdravotnej starostlivosti k ambulantnej zdravotnej starostlivosti. Vypracovali sa regionálne plány zdravotnej starostlivosti s cieľom identifikovať potreby infraštruktúry a služieb, pričom vykonávanie národnej stratégie v oblasti zdravia sa monitoruje. V súlade s vnútroštátnou stratégiou boja proti korupcii na roky 2016 – 2020 boli prijaté právne predpisy na prepracovanie systému spätnej väzby o neformálnych platbách a platy zdravotníckych pracovníkov sa zvýšili. Protikorupčná stratégia zahŕňa komplexné opatrenia v oblasti zdravotnej starostlivosti vrátane podpory zodpovednosti a transparentného náboru vedúcich pracovníkov nemocníc. Napriek tomu je posilnenie komunitnej starostlivosti, ambulantnej starostlivosti a systémov odosielania na vyšetrenia stále v počiatočnom štádiu, neformálne platby sú naďalej bežným javom, transparentnosť v oblasti riadenia nemocníc je ešte potrebné zabezpečiť a národná stratégia v oblasti zdravotníckeho personálu ešte nebola prijatá.

               (20)

               Administratívna kapacita a kapacita tvorby politiky Rumunska trpí kvôli nejasným postupom a rozhodovaniu, zaťažujúcim administratívnym postupom, nedostatočnému opieraniu sa o kvalitné dôkazy, slabej koordinácii medzi odvetvovými politikami a rozbujnenej korupcii. Pokrok v súvislosti s reformou verejnej správy bol obmedzený. Organizačné štruktúry zostávajú nestabilné, čo má dosah na nezávislosť a efektívnosť verejnej správy. Stratégie týkajúce sa štátnych zamestnancov boli zavedené v roku 2016, právny rámec však ešte stále nezahŕňa niektoré z ich hlavných cieľov, konkrétne pokiaľ ide o objektívne kritériá prijímania zamestnancov do služobného pomeru a posudzovanie a odmeňovanie výkonu. Navrhuje sa čiastočná platová harmonizácia, na ústrednej a ani na miestnej úrovni však neexistuje jasné prepojenie medzi výkonom a odmeňovaním. Stále je nutné posilniť kapacitu a právomoc Národnej agentúry pre štátnych zamestnancov. O niektorých z opatrení v oblasti transparentnosti pri tvorbe politiky iniciovaných v roku 2016 sa rozhodlo, že nebudú prijaté. Strategické plánovanie a posudzovanie vplyvu regulácie nie sú v administratívnej praxi pevne vžité.

               (21)

               Kvalitatívne a kvantitatívne nedostatočná dopravná infraštruktúra je jednou z hlavných prekážok hospodárskeho rozvoja v Rumunsku. S cieľom riešiť príslušné nedostatky v reakcii na odporúčanie pre túto krajinu Rumunsko prijalo nosný dopravný plán na jeseň 2016. S cieľom urýchliť investície do cestnej infraštruktúry bolo riadenie investícií do infraštruktúry oddelené od orgánu zodpovedného za správu infraštruktúry. V roku 2016 bol s cieľom reformovať železničný systém zriadený orgán, ktorý by mal začať fungovať do polovice roka 2017.

               (22)

               Podiel investícií v Rumunsku je jeden z najvyšších v Únii za posledné obdobie. V roku 2016 však klesli verejné investície, a to aj v dôsledku nízkej miery čerpania prostriedkov z fondov Únie. Vysoká miera čerpania a efektívne využívanie finančných prostriedkov Únie sú kľúčovými aspektmi, ktoré Rumunsku pomôžu využiť jeho potenciál rozvoja v kľúčových odvetviach, akými sú hlavne doprava alebo odpadové hospodárstvo. Kvalitu verejných investícií oslabili, okrem iných dôvodov, nedostatky v riadení a meniace sa priority. V reakcii na odporúčanie pre Rumunsko sa dosiahol len malý pokrok, pokiaľ ide o posilnenie prioritizácie a prípravy projektov verejných investícií. Od augusta 2016 sa od ministerstiev požaduje, aby zohľadňovali investičné priority vo svojich plánoch výdavkov, ale neprijali sa žiadne iné opatrenia na posilnenie úlohy ministerstva financií v oblasti investičných priorít a lepšej koordinácie prípravy verejných investičných projektov medzi ministerstvami. K prijatiu národného plánu nakladania s odpadom a programu predchádzania vzniku odpadu, ktoré sa očakávalo do konca roku 2016, ešte nedošlo. Potrebné sú aj plány na zlepšenie správy vecí verejných a presadzovanie regulácie, aby bolo možné sústrediť vnútroštátne finančné prostriedky finančné prostriedky Únie na dosiahnutie environmentálnych noriem zodpovedajúcich úrovni Únie.

               (23)

               Efektívne verejné obstarávanie je kľúčovým prvkom na dosiahnutie strategických cieľov a riešenie kľúčových politických výziev Rumunska vrátane efektívneho vynakladania verejných zdrojov, modernizácie verejnej správy, boja proti korupcii a podpory inovácií a udržateľného a inkluzívneho rastu. Je takisto predpokladom dôvery občanov k verejným orgánom a v demokraciu. Rumunsko nedávno podniklo kroky s cieľom implementovať stratégiu a akčný plán verejného obstarávania. V nadväznosti na zákon o verejnom obstarávaní, ktorý nadobudol účinnosť v máji 2016, sa v júni 2016 prijali vykonávacie právne predpisy týkajúce sa verejného obstarávania a obstarávania v odvetviach verejnoprospešných služieb, sekundárne právne predpisy týkajúce sa koncesných zmlúv sa prijali do konca roka 2016 a v národnom programe verejného obstarávania sa stanovuje predchádzanie korupcie a jej kontrola. Viaceré kľúčové opatrenia v rámci stratégie, ako sú napríklad posilnenie kontrol a ostatných opatrení na boj proti korupcii, úplné zavedenie elektronického verejného obstarávania a odborná príprava úradníkov zodpovedných za verejné obstarávanie, sa ešte neprijali.

               (24)

               Viac ako 45 % rumunského obyvateľstva žije vo vidieckych oblastiach, ktoré naďalej veľmi zaostávajú za mestskými oblasťami z hľadiska zamestnanosti a vzdelávania, prístupu k službám a infraštruktúre a materiálneho blahobytu. V reakcii na odporúčanie pre túto krajinu, ktorým je zlepšenie prístupu k integrovaným verejným službám, rozšírenie základnej infraštruktúry a podpora hospodárskej diverzifikácie, najmä vo vidieckych oblastiach, prijalo Rumunsko v roku 2016 komplexný súbor opatrení, ktoré sa týkajú rozvoja vidieka, modernizácie malých poľnohospodárskych podnikov, podpory nepoľnohospodárskych MSP, investícií do infraštruktúry vrátane sociálnych služieb a vzdelávania, ako aj formalizácie zamestnania. Z dlhodobého hľadiska bude ich úspech závisieť od schopnosti spustenia pilotných akcií vo väčšom rozsahu a účinného zacielenia a čerpania dostupných finančných prostriedkov Únie.

               (25)

               Štátne podniky zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárstve, najmä v kľúčových odvetviach infraštruktúry. Nedostatky v riadení štátnych podnikov sa premietajú do ich nižšej ziskovosti v porovnaní so súkromnými podnikmi, čo má negatívny vplyv na verejné financie. V reakcii na odporúčanie, ktoré dostalo, dosiahlo Rumunsko výrazný pokrok pri zlepšovaní správy a riadenia štátnych podnikov. Na jeseň roku 2016 boli urýchlene prijaté interné predpisy na podporu hlavných právnych predpisov týkajúcich sa správy a riadenia štátnych podnikov. Právny rámec odzrkadľuje osvedčené medzinárodné postupy na zabezpečenie transparentnosti pri vymenovávaní členov správnej rady a riadenia štátnych podnikov a poskytuje ministerstvu financií osobitné právomoci týkajúce sa monitorovania a presadzovania práva. Takisto boli prijaté opatrenia na zvýšenie informovanosti miestnych orgánov o nových pravidlách a boli zverejnené informácie o rozpočte štátnych podnikov. Oneskorenia pri vymenovávaní odborníkov v oblasti riadenia však vyvolávajú znepokojenie, pokiaľ ide o ďalšie vykonávanie.

               (26)

               Konkurencieschopnosť Rumunska trpí nedostatkami vyplývajúcimi z necenovej konkurencieschopnosti a štrukturálnych prekážok brániacich prechodu k hospodárstvu s vyššou pridanou hodnotou, ku ktorým patria napríklad zložité administratívne postupy. Rumunsko prijalo v reakcii na odporúčanie pre túto krajinu z roku 2016 viacero legislatívnych aktov na zjednodušenie administratívnych postupov a uľahčenie vzťahu medzi občanmi a verejnou správou, hoci sa vzťahovali len na obmedzený počet postupov.

               (27)

               Na všetkých úrovniach pretrváva korupcia, ktorá je naďalej prekážkou pre podnikanie. Rumunsko dosiahlo značný pokrok, pokiaľ ide o väčšiu časť reformy justičného systému a boj proti korupcii na vysokej úrovni. Aby boli reformy udržateľné a nezvratné, musia sa ešte podniknúť kroky na riešenie problematických otázok v tejto oblasti. Určitý pokrok sa dosiahol pri príprave ďalších opatrení na prevenciu korupcie a boj proti nej, najmä v rámci miestnej samosprávy, no stále pretrvávajú značné problémy, pokiaľ ide o účinné vykonávanie národnej stratégie boja proti korupcii prijatej v roku 2016. Je potrebné vynaložiť úsilie, pokiaľ ide o rešpektovanie nezávislosti súdnictva v rumunskom verejnom živote, dokončenie reforiem trestného a občianskeho zákonníka a zabezpečenie výkonu súdnych rozhodnutí. V rámci mechanizmu spolupráce a overovania dostáva Rumunsko odporúčania v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii. Tieto oblasti preto nie sú zahrnuté do týchto odporúčaní pre Rumunsko.

               (28)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (29)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2017 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť v roku 2017 súlad s odporúčaním Rady zo 16. júna 2017 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu. Zabezpečiť úplné uplatňovanie fiškálneho rámca. Posilniť dodržiavanie daňových predpisov a výberu daní. Bojovať proti nelegálnej práci, a to aj zabezpečením systematického využívania integrovaných kontrol.

               2.

               Posilniť cielené aktivačné politiky a integrované verejné služby so zameraním na tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení. Prijať právne predpisy na vyrovnanie veku odchodu do dôchodku mužov a žien. V konzultácii so sociálnymi partnermi zaviesť transparentný mechanizmus pre stanovovanie minimálnej mzdy. Zlepšiť prístup ku kvalitnému vzdelávaniu v hlavnom vzdelávacom prúde, najmä v prípade Rómov a detí vo vidieckych oblastiach. V oblasti zdravotnej starostlivosti uprednostňovať ambulantnú zdravotnú starostlivosť a obmedziť neformálne platby.

               3.

               Prijať právne predpisy na zabezpečenie profesionálnej a nezávislej štátnej služby, na základe objektívnych kritérií. Posilniť prioritizáciu a prípravu projektov verejných investícií. Zabezpečiť včasné, úplné a udržateľné vykonávanie národnej stratégie v oblasti verejného obstarávania.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (5)  Odporúčanie Rady zo 16. júna 2017 s cieľom napraviť značnú pozorovanú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 216, 6.7.2017, s. 1).

      (6)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/87

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2016
   (2016/C 299/21)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada 17. – 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Dánsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Dánsko 26. apríla 2016 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu na rok 2016 vláda plánuje zlepšenie celkového salda, aby sa v roku 2020 dosiahol vyrovnaný rozpočet. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa predpokladov dosiahne v roku 2016. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2020 úroveň 35,1 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že Dánsko v rokoch 2016 a 2017 dosiahne odporúčanú fiškálnu úpravu. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Dánsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)

               Zabezpečenie ponuky pracovnej sily vzhľadom na starnutie obyvateľstva je nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku. Viaceré zásadné reformy trhu práce za posledné roky sa zamerali najmä na zvýšenie pracovných stimulov a zlepšenie efektívnosti aktívnych politík trhu práce. Tieto reformy by mohli prispieť k dosiahnutiu dánskeho cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti a k udržateľnosti dánskeho modelu sociálneho zabezpečenia. Národný cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa sociálneho začlenenia, zameraný na zníženie počtu ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce, však nie je ani zďaleka dosiahnutý. Začlenenie na trh práce a zlepšenie zamestnateľnosti znevýhodnených skupín naďalej zostáva výzvou. Platí to predovšetkým pre ľudí s prisťahovaleckým pôvodom z tretích krajín vrátane tých, ktorí majú bydlisko v Dánsku už dlhú dobu, a mladých ľudí s nízkym dosiahnutým vzdelaním. Opatrenia týkajúce sa pracovnej integrácie, ktoré boli odsúhlasené na trojstranných rokovaniach v roku 2016, by mohli zlepšiť situáciu utečencov a migrantov, ktorí práve pricestovali. Mali by sa však prijať ďalšie opatrenia s cieľom účinnejšie zahrnúť na trh práce ďalšie marginalizované skupiny.

               (7)

               Na udržanie relatívne vysokej úrovne sociálneho zabezpečenia v Dánsku je nevyhnutný väčší rast produktivity. V priebehu posledných dvoch desaťročí bol však rast produktivity pomalý. K faktorom, ktoré k takémuto stavu prispievajú, aj naďalej patrí nedostatočná hospodárska súťaž v sektore domácich služieb, najmä v oblasti maloobchodu a stavebníctva. Dánsko preto musí zvýšiť úsilie na zlepšenie produktivity v sektore stavebníctva odstránením prekážok a zabezpečením primeraných systémov udeľovania povolení tam, kde sa takéto systémy považujú za potrebné. Takisto je potrebné zredukovať obmedzenia pre maloobchodné prevádzky, najmä vykonávaním reforiem, ktoré vláda načrtla.

               (8)

               Od prudkého poklesu súkromných investícií počas hospodárskej krízy je celková úroveň investícií v Dánsku nízka. Táto situácia čiastočne odzrkadľuje nízke investície do bývania v nadväznosti na prasknutie bubliny na trhu s nehnuteľnosťami a nevyužitú kapacitu v podnikovom sektore. Oživenie investícií by Dánsku pomohlo posilniť hospodársky rast a zvýšiť produktivitu. Prekážky brániace investíciám boli identifikované v sektore služieb a vo výskumnom sektore. Sektory maloobchodu a stavebníctva čelia prekážkam vstupu na trh, čo má následne vplyv na hospodársku súťaž a rast produktivity. Mohlo by sa posliniť úsilie premieňať výsledky univerzitného výskumu na obchodné inovácie.

               (9)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté v nižšie uvedených odporúčaniach 1 a 2.

               (10)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (4) sa uvádza najmä v nižšie uvedenom odporúčaní 1.

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Dodržať strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2016 a dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,25 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017.

               2.

               Zvýšiť produktivitu a investície súkromného sektora zvýšením hospodárskej súťaže v sektore domácich služieb, najmä uľahčením vstupu na trh v oblasti maloobchodu a stavebníctva. Podnecovať spoluprácu medzi podnikmi a univerzitami.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady zo  4. októbra 2011 o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky

text:
               11.10.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 265/29

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 4. októbra 2011
   o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
   (2011/669/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 283 ods. 2,
   so zreteľom na Protokol o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 11.2,
   TÝMTO ODPORÚČA EURÓPSKEJ RADE:
   vymenovať pána Jörga ASMUSSENA za člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov.

      V Luxemburgu 4. októbra 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52013DC0394

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Portugalsku /* COM/2013/0394 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií v Portugalsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty majú
vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade
s článkom 126 ods. 6 ZFEÚ Rada 2. decembra 2009 rozhodla, že v
Portugalsku existuje nadmerný deficit a v súlade s článkom 126
ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97[1] zo 7. júla 1997 o
urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
vydala odporúčanie na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku
2013[2].
(4)       Komisia 15. júna 2010 dospela
k záveru, že Portugalsko prijalo účinné opatrenia v súlade
s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009 s cieľom
znížiť deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP
a vyjadrila presvedčenie, že v tom čase neboli v rámci
postupu pri nadmernom deficite preto potrebné žiadne ďalšie kroky.
(5)       Rada 9. októbra 2012
v súlade s článkom 3 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97
dospela k záveru, že boli prijaté účinné opatrenia, ale vyskytli sa
neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými
následkami pre verejné financie. V dôsledku toho Rada prijala revidované
odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ (ďalej len
„revidované odporúčanie v rámci postupu pri nadmernom deficite“) a
odporučila Portugalsku, aby odstránilo nadmerný deficit najneskôr do roku
2014. Portugalsku sa odporučilo, aby v záujme zníženia celkového deficitu
verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP do roku 2014
uskutočnilo zlepšenie štrukturálneho salda vo výške 2,3 % HDP v roku 2012,
1,6 % HDP v roku 2013 a 1,3 % HDP v roku 2014. Ciele celkového deficitu v
súlade s požadovanými zlepšeniami štrukturálneho rozpočtového salda boli
vo výške 5 % HDP na rok 2012, 4,5 % HDP na rok 2013 a 2,5 % HDP na rok 2014.
(6)       Portugalským orgánom sa
takisto odporučilo, aby vykonali opatrenia prijaté v rozpočte na rok
2012 a v jeho marcovom dodatku a aby prijali dodatočné
opatrenia vo výške 0,3 % HDP. Portugalsku sa odporučilo, aby prijalo
trvalé konsolidačné opatrenia vo výške najmenej 3 % HDP, ktoré sa majú
zahrnúť do rozpočtu na rok 2013, aby prijalo dodatočné opatrenia
v prípade sklzov a aby vymedzilo opatrenia vo výške 1¾ % HDP
v roku 2014 na základe komplexného prieskumu verejných výdavkov. Navyše by
Portugalsko malo vykonať požiadavky uvedené vo vykonávacom rozhodnutí
Rady 2011/344/EÚ o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku zo
17. mája 2011 v znení neskorších zmien. Zákon o rozpočtovom
rámci by sa mal upraviť tak, aby zahŕňal pravidlá fiškálneho
riadenia EÚ a Portugalsko by malo pokračovať v zlepšovaní transparentnosti
a kontroly vo všetkých fázach rozpočtu, ako aj v dodržiavaní
strednodobého rozpočtového rámca.
(7)       Podľa článku 3 ods.
5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie
rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku
126 ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté účinné opatrenia a po prijatí pôvodného
odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti
so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na verejné financie. Výskyt
neočakávaných nepriaznivých hospodárskych udalostí so zásadnými
nepriaznivými rozpočtovými účinkami sa má posúdiť na základe
hospodárskej prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie Rady.
(8)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby príslušnému
členskému štátu predložila odporúčanie s cieľom odstrániť
nadmerný deficit v stanovenej lehote. V odporúčaní sa musí
stanoviť maximálna lehota šesť mesiacov na to, aby príslušný
členský štát prijal účinné opatrenia na odstránenie nadmerného
deficitu. V odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu by Rada navyše
mala požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov,
ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie,
v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t.
j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení,
vo výške referenčnej hodnoty na úrovni najmenej 0,5 % HDP.
(9)       V prognóze,
z ktorej vychádza revidované odporúčanie z októbra 2012, sa
očakávalo, že reálny HDP sa zníži o 3 % v roku 2012
a o 1 % v roku 2013. Vyhliadky rastu sa odvtedy výrazne zhoršili,
keďže posledný štvrťrok roku 2012 sa ukázal ako významne horší, než
sa očakávalo, a to pokiaľ ide o hospodársku
činnosť aj vývoj na trhu práce, čo viedlo k poklesu
reálneho HDP v roku 2012 o 3,2 %. So zreteľom na negatívny
prenos z roku 2012 a zhoršenie perspektívy rastu na portugalských
vývozných trhoch sa v poslednej aktualizácií útvarov Komisie týkajúcej sa
hospodárskeho výhľadu Portugalska revidoval rast reálneho HDP v roku
2013 smerom nadol na –2,3 %.
(10)     Deficit verejných financií
v roku 2012 dosiahol 6,4 % HDP, čo je nad cieľom v rámci
postupu pri nadmernom deficite vo výške 5,0 %. Celkový deficit ovplyvnilo
niekoľko jednorazových operácií, ktoré neboli v čase
odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite známe. Medzi tieto
operácie patrí: kapitálová injekcia do štátnej banky CGD (0,5 % HDP); vládou
presmerovaná premena pôžičiek akcionárov na vlastný kapitál zo
spoločnosti Parpública na SAGESTAMO, čo sú dve neštátne
spoločnosti (0,5 % HDP); znehodnotenie v súvislosti s prevodom aktív od BPN
(0,1 % HDP). Okrem toho bol na základe poradenstva Eurostatu predaj
prevádzkových koncesií na hlavné letiská v Portugalsku považovaný za
čerpanie vlastného kapitálu, a nemal teda vplyv na saldo verejných
financií, v rozpore s tým, čo vláda predpokladala
v rozpočte (0,7 % HDP). Nezahrnutím vplyvu týchto jednorazových
činiteľov do celkového salda by deficit verejných financií dosiahol
4,7 % HDP, čo je pod cieľovou úrovňou.
(11)     Prísne kontroly výdavkov
kompenzovali značné, makroekonomicky podmienené, nedostatočné príjmy
v poslednom štvrťroku daného roku. Úspory výdavkov sa dosiahli
prevažne v prípade miezd vo verejnom sektore, keďže zníženie zamestnanosti
vo verejnom sektore prebehlo rýchlejšie, než sa očakávalo, a to
znížením medzispotreby a zmrazením rozpočtových prostriedkov na nové
investičné projekty. Plnenie rozpočtu na regionálnej a miestnej
úrovni bolo takisto lepšie, než sa očakávalo. Celkovo Portugalsko prijalo
v roku 2012 trvalé konsolidačné opatrenia vo výške takmer 6 % HDP, čo
je viac než výška opatrení požadovaných v revidovanom odporúčaní v rámci
postupu pri nadmernom deficite. Podľa prognózy útvarov Komisie z mája 2013
zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2012 predstavovalo 2,4 % HDP v
porovnaní s 2,3 % HDP, ako sa vyžadovalo v revidovanom odporúčaní v rámci
postupu pri nadmernom deficite. S prihliadnutím na revíziu rastu
potenciálneho produktu od revidovaného odporúčania v rámci postupu
pri nadmernom deficite by fiškálne úsilie bolo najmenej o 0,2
percentuálneho bodu vyššie. Navyše bola odhadovaná zmena štrukturálneho salda
ovplyvnená výpadkami na strane príjmov v porovnaní so scenárom,
z ktorého vychádza odporúčanie v rámci postupu pri nadmernom
deficite, pri použití štandardnej elasticity príjmov. Tieto výpadky dosiahli
približne 0,4 percentuálneho bodu. Zohľadnením týchto účinkov
dosiahla upravená zmena štrukturálneho salda 3,0 % HDP, čo značne
prevyšuje úsilie požadované v revidovanom odporúčaní v rámci postupu pri
nadmernom deficite.
(12)     Na rok 2013 sa v aktualizácii
hospodárskeho výhľadu útvarov Komisie pre Portugalsko z mája 2013
predpokladá, že deficit verejných financií dosiahne 5,5 % HDP v porovnaní
s cieľom vo výške 4,5 % HDP v revidovanom odporúčaní
v rámci postupu pri nadmernom deficite. Rozpočtová konsolidácia
v roku 2013 musí kompenzovať vysokú negatívnu odchýlku primárneho
salda, v ktorej sa odráža pomalší vývoj na trhu práce a rast, ako aj
pokračujúce snahy o nastolenie rovnováhy smerom k hospodárstvu, ktoré je
viac zamerané na vývoz, ale takisto menej daňovo intenzívne, v porovnaní
s prognózami, z ktorých vychádza revidované odporúčanie
v rámci postupu pri nadmernom deficite. Navyše 5. apríla ústavný súd
rozhodol proti rôznym opatreniam vo výške 0,8 % HDP, ktoré boli zahrnuté do
rozpočtu na rok 2013, čo sa muselo kompenzovať. Rozhodnutie súdu
sa týkalo predovšetkým zrušenia jednej z dvoch prémií pre pracovníkov vo
verejnom sektore, zníženia jednej z dvoch prémií pre príjemcov dôchodkov
o 90 % a zavedenia príspevkov sociálneho zabezpečenia
na dávky v nezamestnanosti a nemocenské dávky.
(13)     Útvary Komisie v
aktualizovanom hospodárskom výhľade pre Portugalsko z mája 2013
predpokladajú v roku 2013 štrukturálne úsilie vo výške 0,6 % HDP. To je
menej než vo výške 1,6 % HDP podľa odporúčania Rady. Po úprave
revízie rastu potenciálneho produktu smerom nadol od posledného revidovaného
odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite by odhadované
štrukturálne úsilie v roku 2013 bolo približne o 0,2 percentuálneho
bodu vyššie. Zmena štrukturálneho salda je navyše takisto značne ovplyvnená
výpadkami na strane príjmov (t. j. vo vzťahu k vývoju HDP pri použití
štandardnej elasticity príjmov), ktoré predstavujú približne 0,5 percentuálneho
bodu. Celkovo by odhadované štrukturálne úsilie pri zohľadnení týchto
faktorov bolo 1,3 % HDP. Upravené fiškálne úsilie je preto trochu nižšie než
úsilie vyžadované v revidovanom odporúčaní v rámci postupu pri
nadmernom deficite.
(14)     Úpravu rozpočtu
v roku 2013 podporujú trvalé konsolidačné opatrenia
v čistej hodnote vo výške 3,5 % HDP, ktoré zahŕňajú opatrenia
začlenené do zákona o rozpočte na rok 2013, ktorý sa má do konca mája
zmeniť prostredníctvom dodatkového rozpočtu, prednostné
uskutočnenie opatrení znižujúcich výdavky, ktoré sa identifikovali
v kontexte preskúmania verejných výdavkov, ako aj iných opatrení, ktoré
nahradia rozpočtové opatrenia, ktoré boli vyhlásené za protiústavné. Suma
konsolidačných opatrení presahuje rámec toho, čo sa predpokladalo
v čase revidovaného odporúčania v rámci postupu pri
nadmernom deficite z októbra 2012. Opatrenia zahŕňajú okrem
iného reštrukturalizáciu dane z príjmu fyzických osôb, ako
aj zvýšenie spotrebných daní a zdanenie majetku. Na strane výdavkov
opatrenia predpokladajú značné zníženie mzdových nákladov vo verejnom sektore
prostredníctvom zníženia počtu pracovných miest a zníženie platieb
a náhrad za nadčasy; zvýšenú efektívnosť fungovania verejnej
správy; nižšiu verejnú medzispotrebu vrátane úspor v oblasti
verejno-súkromných partnerstiev; ďalšie úsilie o racionalizáciu
v zdravotníctve a štátnych podnikoch a uprednostňovanie
príjmov z fondov EÚ.
(15)     Útvary Komisie
v aktualizovanom hospodárskom výhľade pre Portugalsko z mája
2013 očakávajú, že v roku 2014 deficit verejných financií poklesne na 4,0
% HDP v porovnaní s cieľom vo výške 2,5 % HDP v revidovanom
odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom deficite z októbra
2012. V tejto odchýlke sa odrážajú vyššie celkové deficity
v predchádzajúcich rokoch, ako aj tlmenejšie oživenie hospodárstva.
Podľa prognóz bude štrukturálne úsilie v roku 2014 na úrovni 1,4 % HDP,
čo je o 0,1 percentuálneho bodu nad úsilím požadovaným v revidovanom
odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom deficite. Vývoj potenciálneho
produktu medzi prognózami, z ktorých vychádzajú revidované
odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite, a aktualizovanou
prognózou by mal odhadované fiškálne úsilie zvýšiť o 0,1 percentuálneho
bodu. Navyše úpravou o neočakávané výpadky na strane príjmov by sa
toto úsilie zvýšilo na 1,8 % HDP. Upravené štrukturálne úsilie v roku 2014
by tak bolo značne nad hodnotou požadovanou v revidovanom
odporúčaní v rámci postupu pri nadmernom deficite.
(16)     Tieto prognózy vychádzajú z
diskrečných opatrení vo výške najmenej 2 % HDP. Na strane výdavkov sa
tieto opatrenia opierajú o výsledky prieskumu verejných výdavkov, ktorého
cieľom je zjednodušenie a modernizácia verejnej správy, zníženie
nadbytočných funkcií a subjektov vo verejnom sektore, zlepšenie
udržateľnosti dôchodkového systému a dosiahnutie cieľových úspor
nákladov na jednotlivých odvetvových ministerstvách. V priebehu apríla
a začiatkom mája prijala vláda balíček trvalých opatrení
znižujúcich výdavky s kumulatívnymi výnosmi vo výške 4,7 miliardy EUR (2,8 %
HDP) v období rokov 2013 – 2014. Vláda iniciovala rozsiahlu konzultáciu so
sociálnymi a politickými partnermi s cieľom plne vymedziť
tieto reformy a vykonať ich. Na strane príjmov orgány predpokladajú
komplexnú reformu dane z príjmu právnických osôb v roku 2014.
Cieľom je oživiť investície a rast, a to zjednodušením
systému dane z príjmu právnických osôb. Vzhľadom na obmedzený
fiškálny priestor by táto reforma mala byť príjmovo neutrálna.
(17)     Hrubý verejný dlh vzrástol
z 108,3 % v roku 2011 na 123,6 % HDP v roku 2012
a podľa poslednej aktualizácie hospodárskeho výhľadu útvarov
Komisie pre Portugalsko sa očakáva, že vrchol dosiahne v roku 2014
úroveň približne 124,2 %, čím prekročí referenčnú hodnotu
stanovenú v zmluve vo všetkých rokoch. Vzostupný trend v prognózach
na rok 2012 je spôsobený najmä štatistickým spracovaním prevodu príjmov
z privatizácie od spoločnosti Parpública štátu, ako aj účinkom
menej priaznivej trajektórie HDP a revidovanými prognózami deficitu. Vláda
predloží niekoľko opatrení na obmedzenie zvyšovania miery zadlženia, ako
je predaj zahraničných aktív fondu sociálneho zabezpečenia
a dokončenie úsilia v oblasti privatizácie. Primárny prebytok,
aj keď malý, sa očakáva už v roku 2014. Odráža sa
v ňom silný účinok fiškálnej konsolidácie a priaznivejší
makroekonomický vývoj.
(18)     Podnikli sa dôležité kroky na
zlepšenie riadenia verejných financií v Portugalsku. Od Portugalska sa
takisto požadovalo, aby pokračovalo v zlepšovaní transparentnosti a
kontroly vo všetkých fázach rozpočtu na všetkých úrovniach verejnej
správy. Zákon o rozpočtovom rámci sa v decembri 2012 zmenil tak, aby
zahŕňal zásady Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v
hospodárskej a menovej únii (fiškálna dohoda) a balíka šiestich legislatívnych
aktov o správe ekonomických záležitostí. Ďalšia revízia je naplánovaná do
konca roka 2013 s cieľom ďalej zlepšiť rozpočtové postupy a
zásady rozpočtového riadenia, zodpovednosti, transparentnosti
a zjednodušenia. Navyše bol do parlamentu na konci decembra 2012
predložený návrh regionálnych a miestnych finančných zákonov.
V uvedených zákonoch sa stanovujú lepšie mechanizmy koordinácie medzi
ústrednými, miestnymi a regionálnymi správami, viacročný
rozpočtový rámec a prísnejšie fiškálne pravidlá, ako aj
uplatňovanie zásad zmeneného zákona o rozpočtovom rámci.
Portugalsko takisto zintenzívnilo úsilie o obmedzenie podmienených
záväzkov, a to zapojením sa do ďalekosiahleho opätovného prerokovania
verejno-súkromných partnerstiev so značnými úsporami, ktoré sa
predpokladali už v roku 2013, a reštrukturalizácia štátnych podnikov
pokračuje dobrým tempom. Štátne podniky na odvetvovej úrovni dosiahli na
konci roka 2012 prevádzkovú rovnováhu a očakáva sa ďalšie
zvyšovanie efektivity. Orgány skúmajú spôsoby riadenia vysokého zadlženia
štátnych podnikov. Tieto reformy poukazujú na významný záväzok smerom
k dosiahnutiu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.
(19)     Útvary Komisie
v aktualizovanom hospodárskom výhľade pre Portugalsko predpokladajú,
že Portugalsko nesplní nominálne rozpočtové ciele stanovené
v odporúčaní Rady z 9. októbra 2012. S prihliadnutím na
zmeny hospodárskeho vývoja v porovnaní s makroekonomickým scenárom,
z ktorého vychádza revidované odporúčanie Rady, sa však zdá, že
Portugalsko prijalo účinné opatrenia, ktoré predstavujú primeraný pokrok
smerom k odstráneniu nadmerného deficitu v rokoch 2012 a 2013 v rámci obmedzení
špecifikovaných Radou 9. októbra 2012. Portugalsko predovšetkým prijalo
značné konsolidačné opatrenia dosahujúce takmer 6 % HDP v roku 2012 a
3½ % HDP v roku 2013. Štrukturálne úsilie dosiahnuté v roku 2012,
upravené o rast potenciálneho produktu a výpadky na strane príjmov,
bolo značne nad požadovaným úsilím v revidovanom odporúčaní
v rámci postupu pri nadmernom deficite. Očakáva sa, že štrukturálne
úsilie v roku 2013 nedosiahne požadovanú úroveň, najmä z dôvodu
nepriaznivého hospodárskeho vývoja, ako aj načasovania rozhodnutia
ústavného súdu práve v rozpočtovom roku, čo sťažilo
nájdenie náhradných opatrení rovnakej štrukturálnej kvality. Očakáva sa,
že štrukturálne úsilie v roku 2014 bude opäť nad požadovanou úrovňou.
Vzhľadom na všetky uvedené faktory a v súlade
s flexibilitou, ktorú poskytuje Pakt stability a rastu, sa zdá, že
ďalší rok na odstránenie nadmerného deficitu je oprávnený.
(20)     Poskytnutie ďalšieho roku
na odstránenie nadmerného deficitu by vyžadovalo strednodobé ciele pre celkový
deficit vo výške 5,5 HDP v roku 2013, 4,0 % HDP v roku 2014 a 2,5 %
HDP v roku 2015, čo je na základe poslednej aktualizácie
hospodárskeho výhľadu útvarov Komisie pre Portugalsko v súlade
so zlepšením štrukturálneho fiškálneho salda vo výške 0,6 % HDP v roku
2013, 1,4 % HDP v roku 2014 a 0,5 % HDP v roku 2015, pričom
posledný údaj zodpovedá minimálnemu zlepšeniu, ktoré sa požaduje
v článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla
1997[3]. Súčasne
s pravidelnými preskúmaniami programu makroekonomických úprav pre Portugalsko,
ako sa vymedzujú vo vykonávacom rozhodnutí Rady 2011/344/EÚ, sa
v trojmesačných intervaloch bude sledovať pokrok v plnení jeho
záväzkov vyplývajúcich z postupu pri nadmernom deficite.
(21)     Portugalsko spĺňa
podmienky na predĺženie lehoty na odstránenie nadmerného deficitu
verejných financií podľa článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č.
1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom
schodku,
TÝMTO
ODPORÚČA:
1.
Portugalské orgány by mali odstrániť
súčasný nadmerný deficit do roku 2015.
2.
Portugalské orgány by mali dosiahnuť ciele pre
celkový deficit vo výške 5,5 % HDP v roku 2013, 4,0 % HDP v roku 2014
a 2,5 % HDP v roku 2015, čo je v súlade so zlepšením
štrukturálneho salda vo výške 0,6 % HDP v roku 2013, 1,4 % HDP v roku
2014 a 0,5 % HDP v roku 2015 na základe aktualizácie hospodárskeho
výhľadu útvarov Komisie pre Portugalsko z mája 2013.
3.
Portugalské orgány by mali vykonať opatrenia
vo výške 3½ % HDP na obmedzenie deficitu v roku 2013 na 5,5 % HDP. Ide o
opatrenia vymedzené v zákone o rozpočte na rok 2013
a ďalšie zníženia mzdových nákladov, zvýšenú efektívnosť vo
fungovaní verejnej správy, nižšiu verejnú spotrebu a lepšie využívanie
fondov EÚ.
4.
Portugalské orgány by mali na základe prieskumu
verejných výdavkov prijať trvalé konsolidačné opatrenia vo výške
aspoň 2 % HDP so zreteľom na dosiahnutie celkového deficitu vo výške
4,0 % HDP v roku 2014. Portugalsko by sa malo zamerať na zjednodušenie
a modernizáciu verejnej správy, zníženie nadbytočných funkcií a subjektov
vo verejnom sektore, zlepšenie udržateľnosti dôchodkového systému
a dosiahnutie cieľových úspor nákladov na jednotlivých odvetvových
ministerstvách.
5.
Portugalské orgány by mali prijať potrebné
trvalé konsolidačné opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu vo
výške 2,5 % HDP v roku 2015.
6.
Portugalská vláda má prijať účinné
opatrenia na vykonanie tohto odporúčania do 1. októbra 2013
a v súlade s článkom 10 ods. 2a nariadenia Európskeho
Parlamentu a Rady (ES) č. .../2013 podať podrobnú správu o
konsolidačnej stratégii, ktorá sa predpokladá na dosiahnutie cieľov.
Portugalsko by takisto malo udržať tempo
reforiem správy verejných financií prostredníctvom revízie zákona
o rozpočtovom rámci do konca roku 2013 na ďalšie zlepšenie
rozpočtových postupov a zásad rozpočtového riadenia, zodpovednosti,
transparentnosti a zjednodušenia a pokračovať v úsilí
o obmedzenie podmienených záväzkov vyplývajúcich zo štátnych podnikov
a verejno-súkromných partnerstiev.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom
deficite Portugalska sa nachádzajú na:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm
[3]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 5.


title: Odporúčanie Komisie z  28. apríla 2010 o spoločnej výskumnej programovej iniciatíve Poľnohospodárstvo, potravinová bezpečnosť a zmena klímy

text:
               4.5.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 111/27

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 28. apríla 2010
   o spoločnej výskumnej programovej iniciatíve Poľnohospodárstvo, potravinová bezpečnosť a zmena klímy
   (2010/253/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 181,
   keďže:

               (1)

               Odvetvie poľnohospodárstva a lesníctva je vo veľkej miere vystavené vplyvom zmeny klímy, keďže priamo závisí od klimatických podmienok, pričom emisie, ktoré vznikajú v poľnohospodárstve Únie, tvoria 14 % globálnych emisií skleníkových plynov.

               (2)

               Zmena klímy je jednou z hlavných výziev pre poľnohospodárstvo pri zabezpečovaní potravín pre obyvateľstvo sveta, ktoré podľa predpokladov dosiahne 9 miliárd do roku 2050.

               (3)

               Predpokladá sa, že globálny dopyt po potravinách sa zvýši do roku 2030 o 50 % a na dvojnásobok do roku 2050, a to v čase, keď sa očakáva mohutný nárast dopytu po biomase na nepotravinárske účely.

               (4)

               Poľnohospodárstvo a lesníctvo čelí mohutnému nárastu nepotravinárskeho dopytu po biomase, ktorého hnacou silou je úsilie o zmiernenie v iných odvetviach a potreba prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo.

               (5)

               Globálne zásoby niektorých základných potravín sa znižujú a špičkové nárasty cien potravín, ako v roku 2008, sa môžu vyskytovať častejšie, ak zásobovanie nebude môcť dôsledne uspokojovať stúpajúci dopyt.

               (6)

               Zmena klímy môže ovplyvniť výnosy plodín, chov hospodárskych zvierat a umiestnenie výroby a v určitých častiach Únie môže mať významné dôsledky na príjmy poľnohospodárskych podnikov, využívanie pôdy a vidiecke hospodárstva.

               (7)

               Odvetvie poľnohospodárstva v tropických a subtropických krajinách, najmä v subsaharskej Afrike, je mimoriadne citlivé na zmenu klímy a každá veľká potravinová kríza v týchto regiónoch by mala vplyv na Európu.

               (8)

               S cieľom zabrániť nenávratným škodám, ktoré by vyvolalo spojené pôsobenie týchto hrozieb, a dosiahnuť udržateľné zásobovanie potravinami v meniacich sa klimatických podmienkach sú potrebné zosúladené akcie.

               (9)

               Táto spoločná programová iniciatíva je takisto významná na vytvorenie spoločnej poľnohospodárskej politiky.

               (10)

               Rada pre konkurencieschopnosť na svojom zasadnutí 3. decembra 2009 uznala iniciatívu Poľnohospodárstvo, potravinová bezpečnosť a zmena klímy za oblasť, v ktorej by sa spoločným programovaním vniesla veľká pridaná hodnota do súčasného roztriešteného výskumného úsilia členských štátov. Preto prijala závery, ktorými uznala potrebu začať spoločnú programovú iniciatívu na túto tému, a vyzvala Komisiu, aby prispela k príprave tejto iniciatívy. Rada takisto znovu potvrdila, že spoločné programovanie je proces, ktorý vedú členské štáty a pri ktorom Komisia pôsobí ako sprostredkovateľ.

               (11)

               Spoločným programovaním vo výskume v oblasti poľnohospodárstva, potravinovej bezpečnosti a zmeny klímy by sa podporilo zlúčenie schopností, znalostí a zdrojov s cieľom dosiahnuť pokrok vo výskume zameranom na riešenie problému potravinovej bezpečnosti a hrozby, ktorú prináša zmena klímy, celosvetový nárast počtu obyvateľov a dopyt po potravinárskych a nepotravinárskych výrobkoch.

               (12)

               V snahe splniť ciele stanovené v tomto odporúčaní by členské štáty mali s Komisiou spolupracovať na preskúmaní možných iniciatív Komisie na pomoc členským štátom pri vytvorení a vykonaní tohto strategického výskumného plánu. Členské štáty by takisto mali spolupracovať so Stálym výborom pre poľnohospodársky výskum, a tým zabezpečiť, aby sa činnosti spoločného programovania koordinovali so širším plánom poľnohospodárskeho výskumu.

               (13)

               S cieľom umožniť Komisii informovať o tejto záležitosti Európsky parlament a Radu by členské štáty mali Komisii pravidelne podávať správy o pokroku dosiahnutom v tejto spoločnej programovej iniciatíve,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členským štátom sa odporúča vypracovať spoločnú víziu v súvislosti s tým, ako môže spolupráca a koordinácia v oblasti výskumu na úrovni Únie pomôcť riešiť problém potravinovej bezpečnosti a hrozby zmeny klímy, celosvetového rastu počtu obyvateľov a dopytu po potravinárskych a nepotravinárskych výrobkoch.

               2.

               Členským štátom sa odporúča vytvoriť spoločný strategický výskumný plán so stanovením strednodobých až dlhodobých potrieb a cieľov výskumu v oblasti potravinovej bezpečnosti prostredníctvom prispôsobenia sa vplyvom zmeny klímy a zmiernenia týchto vplyvov v poľnohospodárstve. Tento strategický výskumný plán by mal obsahovať plán vykonávania so stanovením priorít a časových lehôt a s určením akcií, nástrojov a zdrojov potrebných na vykonanie tohto strategického výskumného plánu.

               3.

               Členským štátom sa odporúča zahrnúť do strategického výskumného plánu a plánu vykonávania tieto akcie:

                           a)

                           určenie a výmena informácií o príslušných národných programoch a výskumných činnostiach;

                           b)

                           posilnenie spoločného vykonávania prognózovania a kapacít hodnotenia technológií s cieľom zabezpečiť, aby vznikajúce a nové hrozby boli nepretržite monitorované a aby sa o nich pravidelne predkladali správy;

                           c)

                           výmena informácií, zdrojov, osvedčených postupov, metodík a usmernení;

                           d)

                           určenie oblastí alebo výskumných činností, v ktorých by koordinácia, spoločné výzvy na predkladanie návrhov alebo zlúčenie zdrojov boli prínosom;

                           e)

                           vymedzenie tých postupov vo výskume, ktoré sa majú v oblastiach uvedených v písmene d) vykonať spoločne;

                           f)

                           kde je to vhodné, spoločné využívanie existujúcej výskumnej infraštruktúry alebo vyvíjanie nových nástrojov;

                           g)

                           exportovanie a šírenie poznatkov, inovácií a interdisciplinárnych prístupov do iných častí Európy a do celého sveta a zabezpečovanie účinného využívania výsledkov výskumu s cieľom posilniť európsku konkurencieschopnosť a tvorbu politiky;

                           h)

                           povzbudzovanie užšej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, ako aj otvorenej inovácie medzi rôznymi podnikateľskými sektormi;

                           i)

                           pri stanovovaní cieľov súvisiacich programov zohľadnenie meniacich sa potrieb spotrebiteľov a potrieb agropotravinárskeho priemyslu v Únii.

               4.

               Členským štátom sa odporúča vytvoriť spoločnú riadiacu štruktúru v oblasti poľnohospodárstva, potravinovej bezpečnosti a zmeny klímy s mandátom na ustanovenie spoločných podmienok, pravidiel a postupov spolupráce a koordinácie a monitorovať vykonávania tohto strategického výskumného plánu.

               5.

               Členským štátom sa odporúča spoločne vykonávať strategický výskumný plán vrátane vykonávania prostredníctvom svojich národných výskumných programov alebo iných národných výskumných činností.

               6.

               Členským štátom sa odporúča spolupracovať s Komisiou so zámerom preskúmať možné iniciatívy Komisie na pomoc členským štátom pri vytváraní a vykonávaní uvedeného strategického výskumného plánu a koordinovať spoločné programy s inými iniciatívami Únie v tejto oblasti.

               7.

               Členským štátom sa odporúča preskúmať v spolupráci s Komisiou možné formy zapojenia poľnohospodárskeho spoločenstva a iných zainteresovaných strán do uplatňovania získaných výsledkov a posúdiť, ako možno spoločnú programovú iniciatívu najlepšie začleniť do vývoja spoločnej poľnohospodárskej politiky.

               8.

               Členským štátom sa odporúča využiť v spolupráci s Komisiou všetky významné nástroje inovačnej politiky na uľahčenie premeny výsledkov výskumu na produkty a služby, a najmä sprístupniť všetky formy inovácií malým a stredným podnikom vrátane poľnohospodárov.

               9.

               Členským štátom sa odporúča preskúmať v spolupráci s Komisiou možné formy konzultácií a spolupráce na tejto téme s príslušnými orgánmi alebo skupinami na medzinárodnej úrovni.

               10.

               Členským štátom sa odporúča zabezpečiť v spolupráci so Stálym výborom pre poľnohospodársky výskum koordináciu spoločného programovania so širším plánom poľnohospodárskeho výskumu.

               11.

               Členským štátom sa odporúča pravidelne podávať Komisii správy o pokroku dosiahnutom v tejto spoločnej programovej iniciatíve.

      V Bruseli 28. apríla 2010

            Za Komisiu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komisie


title: Odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 s cieľom ukončiť nesúlad so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky v Grécku a odstrániť riziko ohrozenia správneho fungovania hospodárskej a menovej únie

text:
               30.3.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 83/65

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 16. februára 2010
   s cieľom ukončiť nesúlad so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky v Grécku a odstrániť riziko ohrozenia správneho fungovania hospodárskej a menovej únie
   (2010/190/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
   so zreteľom na odporúčanie Komisie,
   keďže:

               (1)

               V poslednom roku výrazne sa zhoršila makroekonomická a rozpočtová situácia v Grécku vrátane verejných financií Grécka, ktoré sa zhoršili vysoko nad rámec toho, čo by sa mohlo očakávať v dôsledku poklesu hospodárskeho rastu. Tento vývoj je vo veľkej miere spôsobený vnútroštátnymi faktormi, ktoré sa vyvíjali dlhší čas a viedli k zhoršeniu čistej úverovej pozície gréckeho hospodárstva a k vysokým a trvalým vonkajším nerovnováham, v ktorých sa odzrkadľuje veľká strata konkurencieschopnosti a výrazné zhoršenie fiškálnej pozície.

               (2)

               K zlým hospodárskym a fiškálnym výsledkom prispeli vnútroštátne politiky v súvislosti s výkonom fiškálnej politiky, efektívnosťou verejnej správy a chýbajúcimi štrukturálnymi reformami (pričom z ukazovateľov vyplýva, že Grécko dosahuje zlé výsledky v porovnaní s medzinárodnými štandardmi).

               (3)

               Súčasná situácia prináša veľké problémy pre dlhodobú udržateľnosť gréckeho hospodárstva a hospodárska a fiškálna situácia môže mať negatívne vedľajšie účinky na ostatných členov eurozóny, čo dokazujú pohyby finančných rozpätí v mnohých členských štátoch. Súčasná situácia tiež predstavuje riziko ohrozenia správneho fungovania hospodárskej a menovej únie.

               (4)

               Rada a Komisia opakovane poukazovali na dlhodobejšie štrukturálne problémy gréckeho hospodárstva v rámci viacerých viacstranných procesov dohľadu. Patrí sem rozpočtový dohľad v rámci Paktu rastu a stability a lisabonskej stratégie, v ktorej všeobecné usmernenia pre hospodárske politiky (1) predstavujú všeobecný referenčný rámec pre štrukturálnu reformu v Únii a v eurozóne. Medzi tieto usmernenia patria odporúčania určené členským štátom, aby plnili svoje strednodobé rozpočtové ciele a podnikali účinné kroky na zabezpečenie rýchleho odstránenia nadmerného deficitu a aby sa usilovali odstrániť deficit bežného účtu realizáciou štrukturálnych reforiem, podporou vonkajšej konkurencieschopnosti a prispievaním k jeho odstráneniu prostredníctvom fiškálnych politík.

               (5)

               V tejto súvislosti v dôsledku hlbokých štrukturálnych problémov gréckeho hospodárstva, ktorých súčasťou sú fiškálne problémy, problémy trhu práce a problémy trhu výrobkov a služieb, Rada vo svojom odporúčani z 25. júna 2009 (2) uviedla, že pre Grécko je „nevyhnutné zintenzívniť úsilie pri riešení makroekonomickej nerovnováhy a štrukturálnych slabín gréckeho hospodárstva“ a adresovala Grécku odporúčania pre jednotlivú krajinu, vrátane, že by malo pokračovať vo fiškálnej konsolidácii; posilniť hospodársku súťaž v odborných službách, vykonať reformy na zvýšenie investícií do výskumu a vývoja; účinnejšie využívať štrukturálne fondy; vykonať reformu verejnej správy a prijať rozsiahle opatrenia na trhu práce v rámci integrovaného prístupu založeného na flexiistote. Rada súčasne odporučila, aby Grécko ako členo eurozóny, zabezpečilo udržateľnosť a zlepšilo kvalitu verejných financií, modernizovalo verejnú správu a vykonávalo spoločné zásady flexiistoty Únie.

               (6)

               Hospodárske a rozpočtové politiky Grécka nie sú v súlade s odporúčaniami pre jednotlivú krajinu vydaným v rámci všeobecných usmernení pre hospodárske politiky, ani s odporúčaniami určenými členským štátom, ktoré tvoria súčasť eurozóny a sú stanovené v odporúčaní Rady zo 14. mája 2008 o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva.

               (7)

               Grécko 15. januára 2010 predložilo aktualizáciu svojho programu stability z roku 2010 prijatú gréckym parlamentom 23. decembra 2009, ktorá obsahuje ciele v rozpočtovej oblasti na obdobie do roku 2013 a ktorá by sa mala vnímať v kontexte rozpočtu na rok 2010; Rada 16. februára 2010 predložila stanovisko k aktualizácii gréckeho programu stability z roku 2010 v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (3). Rada 16. februára 2010 prijala aj rozhodnutie podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ, ktorým sa upozorňuje Grécko, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu (4) (ďalej len „rozhodnutie Rady zo 16. februára 2010“).

               (8)

               Správne fungovanie koordinácie hospodárskych politík v eurozóne vyžaduje včasné využitie nástrojov dostupných podľa článku 121 ZFEÚ. V článku 121 ods. 4 ZFEÚ sa ustanovuje, že Komisia môže dotknutému členskému štátu adresovať upozornenie a môže odporučiť Rade, aby prijala potrebné odporúčania pre daný členský štát. Vzhľadom na závažnosť situácie a s cieľom zabezpečiť súlad s rozhodnutím Rady zo 16. februára 2010 je vhodné, aby Rada prijala potrebné odporúčania. Okrem toho môže Rada na návrh Komisie rozhodnúť, že svoje odporúčania uverejní.

               (9)

               Hoci zhoršenie makroekonomických podmienok v roku 2009 bolo výraznejšie, ako očakávali vládne orgány, verejné financie sa zhoršili nad rámec toho, čo by sa mohlo očakávať v dôsledku výraznejšieho hospodárskeho poklesu, než sa plánovalo. Toto zhoršenie je vo veľkej miere spôsobené rozpočtovou politikou realizovanou gréckou vládou. Deficit verejných financií v roku 2009 sa v súčasnosti odhaduje na 12,75 % HDP v porovnaní s cieľom 3,75 % HDP v aktualizácii programu stability z januára 2009.

               (10)

               Grécky parlament prijal 23. decembra 2009 rozpočet na rok 2010, v ktorom sa stanovuje cieľový deficit na rok 2010 na úrovni 9,1 % HDP. Grécke orgány medzitým oznámili zámer zrýchliť fiškálnu úpravu už v roku 2010 a stanovili rozpočtový cieľ na rok 2010 na úrovni 8,7 % HDP. V aktualizácii programu stability z januára 2010 bol potvrdený revidovaný rozpočtový cieľ na rok 2010 na úrovni 8,7 % HDP.

               (11)

               Dlhodobý rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na verejné výdavky je výrazne vyšší ako priemer Únie, najmä v dôsledku veľmi vysokého plánovaného zvýšenia výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Dostupné ukazovatele uvedené v správe útvarov Komisie o udržateľnosti z roku 2009 poukazujú na veľmi vysoké riziká udržateľnosti verejných financií, ktoré sa okrem konsolidácie rozpočtu musia riešiť prostredníctvom reformy dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti. Dôchodkový systém Grécka trpí viacerými problémami, vrátane toho, že jeho rámec pôsobnosti je roztrieštený. Hoci Grécko má jednu z najvyšších mier náhrady v Únii, čo má nepriaznivý vplyv na motiváciu k práci, ktorý sa odzrkadľuje najmä v nízkej miere zamestnanosti medzi staršími pracujúcimi, má jednu z najvyšších mier chudoby medzi osobami vyššieho veku. Problémy sú aj so systémami predčasného odchodu do dôchodku, ktoré predstavujú alternatívne, ale nákladné cesty do dôchodku. Systém zdravotnej starostlivosti takisto potrebuje reformu, najmä s cieľom výrazne zlepšiť efektívnosť a riadenie, keďže boli príčinou opakovaných prekročení rozpočtu. Reformy trhu práce by mali podporovať zvýšenú pracovnú ponuku s cieľom zvýšiť základ pre príspevky.

               (12)

               Grécko by malo obnoviť stratenú konkurencieschopnosť a riešiť veľkú vonkajšiu nerovnováhu. V tejto súvislosti by sa Grécko malo v súlade s všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky snažiť odstrániť deficit bežného účtu „prostredníctvom štrukturálnych reforiem, podporou vonkajšej konkurencieschopnosti a (…) prostredníctvom fiškálnej politiky“. Grécke orgány by mali na tento účel vykonať trvalé opatrenia na kontrolu bežných primárnych výdavkov vrátane nákladov na mzdy vo verejnom sektore a naliehavo realizovať štrukturálne reformy trhu práce a trhu výrobkov. Grécke orgány by mali predovšetkým zaistiť, aby opatrenia na fiškálnu konsolidáciu boli zamerané aj na zlepšenie kvality verejných financií v rámci komplexného programu reforiem, pričom by mali rýchlo realizovať politiky na ďalšiu reformu daňovej správy.

               (13)

               Mnoho ukazovateľov a analýz potvrdzuje, že Grécko v posledných desať rokoch stratilo cenovú konkurencieschopnosť na širokom a udržateľnom základe. Vysvetľujúcim faktorom je rast miezd presahujúci rast produktivity. Mzdy vo verejnom sektore vzhľadom na mzdy v súkromnom sektore rástli v Grécku rýchlejšie v porovnaní s inými hospodárstvami eurozóny a ovplyvnili celkové vyjednávanie o mzdách, čím sa zdôraznila potreba, aby pri obnove spomalenia rastu miezd hral verejný sektor hlavnú úlohu. Okrem toho dôvodom nesúladu medzi rastom miezd a rastom produktivity môžu byť aj niektoré črty gréckeho systému kolektívneho vyjednávania (napríklad vyjednávanie na medziúrovni), ktoré vyžadujú, aby sa sociálni partneri dohodli na úpravách. Do budúcna systém vyjednávania o mzdách musí podporovať zmeny miezd, ktoré presnejšie odrážajú konkurencieschopnosť, vývoj produktivity a podmienky miestneho trhu práce.

               (14)

               Verejná správa predstavovala závažnú prekážku rastu efektívnosti v Grécku. Pokiaľ ide o verejný sektor, vo väčšine medzinárodných porovnaní sa postavenie Grécka hodnotí ako slabé, a predpokladá sa, že mnohé problémy majú pôvod v nedostatočnej administratívnej kapacite a efektívnosti. Orgány prijali záväzky na zlepšenie jej fungovania. Tieto záväzky by sa mali odzrkadliť v znížení stavu pracovníkov, zlepšení riadenia ľudských zdrojov vo verejnoprávnych subjektoch, znížení nákladov, zvýšení transparentnosti, zvýšení právnej istoty a účinnej realizácii politík.

               (15)

               Grécko má veľký priestor na zlepšovanie svojho podnikateľského prostredia a fungovania trhu výrobkov. Podniky sú vystavené zložitým, zaťažujúcim a zdĺhavým administratívnym postupom. Odborné služby sú intenzívne regulované a prekážky v oblasti hospodárskej súťaže patria medzi najväčšie v Únii. Okrem toho za priemerom Únie zaostáva liberalizácia sieťových odvetví (napríklad energetiky), ako aj otváranie trhov v odvetví dopravy, najmä v železničnej doprave. Prostredníctvom reforiem v týchto oblastiach by sa mohli zvýšiť súkromné investície a zamestnanosť, a to pri malých nákladoch pre verejné financie. Reformy trhu výrobkov by takisto mohli pomôcť realizácii reforiem trhu práce, a to znížením tlakov na náklady.

               (16)

               Trh práce Grécka takisto potrebuje reformu v súlade so všeobecnými zásadami flexiistoty, ako uvádza Rada vo svojich odporúčaniach na realizáciu politík zamestnanosti z roku 2009. Vzhľadom na ťažkosti, s ktorými sa stretávajú mladí ľudia pri vstupe do oficiálneho zamestnania, je potrebné venovať osobitnú pozornosť mládeži. Značný priestor existuje na podporu prechodu z jedného zamestnania do druhého, ako aj prostredníctvom zlepšenia politík vzdelávania a odbornej prípravy, zvýšenia kvalifikácie pracovnej sily a zlepšenia efektívnosti aktívnych politík trhu práce, čerpajúc aj z podpory Európskeho sociálneho fondu. Existuje tiež potreba zmierniť ochranu zamestnanosti v právnych predpisoch. Navyše politiky by mali podnecovať aktívnu účasť na trhu práce. Realizácia týchto odporúčaní má pre grécke hospodárstvo prvoradú dôležitosť. Náležite by sa preto mali zohľadniť účinky štrukturálnych opatrení vykonaných v hospodárskej oblasti na zamestnanosť.

               (17)

               Rýchlejšie a účinnejšie využívanie štrukturálnych a kohéznych fondov Únie má potenciál hrať rozhodujúcu úlohu pri úspešnosti úsilia o obnovu konkurencieschopnosti a udržateľných verejných financií. V porovnaní s ostatnými členskými štátmi pokrok pri využívaní fondov zaostáva. Grécko by prostredníctvom spolupráce s Komisiou pri prijímaní opatrení na zlepšenie schopnosti využívať fondy a návrhu operačných programov mohlo financovať kľúčové verejné investície, ktoré podporujú dlhodobý rastový potenciál, pričom by sa súčasne umožnilo pokračovať v konsolidácii rozpočtu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať operačným programom „Administratívna reforma“ a „Digitálna konvergencia“, keďže prostredníctvom týchto programov sa podporujú zásadné reformy verejnej správy, ktoré sú podstatné pre stratégiu reforiem uvedenú v aktualizácii programu stability z januára 2010. V rámci týchto operačných programov by sa štrukturálne fondy Únie mohli využívať napríklad na podporu verejného sektora pri reformách v oblasti systému zdravotnej starostlivosti, verejných služieb zamestnanosti, celoživotného vzdelávania, boja proti práci na čierno a pri budovaní kapacít účinnej regulačnej kontroly a presadzovania práva.

               (18)

               Zdá sa, že grécke banky sú z hľadiska ziskovosti a kapitálovej primeranosti relatívne zdravé. Okrem toho odolnosť sektora bola potvrdená rozsiahlym stresovým testovaním. Grécke banky si navyše udržiavajú nízku úroveň problémových úverov (približne 7,2 % z celkových úverov) a relatívne nízky pomer úverov ku vkladom. Grécky bankový sektor však zaznamenal ťažkosti pri prístupe k likvidite na medzibankových trhoch, pričom zostal v podstatnej miere závislý od úverov Eurosystému. Možno konštatovať, že hoci je grécky bankový systém vo všeobecnosti zdravý a utrpel celosvetovou finančnou krízou menej ako niektoré iné členské štáty, pri ťažkostiach gréckych verejných financií pravdepodobne nezostane imúnny. Zdrojom obáv je navyše vplyv hospodárskych a finančných problémov v niektorých susedných krajinách Grécka.

               (19)

               Z hľadiska vplyvu globálnej hospodárskej a finančnej krízy na grécke hospodárstvo sa predpokladaným prehodnocovaním rizík zvyšuje tlak na zadlženosť, zvyšujú sa rizikové prirážky za verejný dlh,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Vzhľadom na inštitucionálne nedostatky gréckych verejných financií a hospodárstva ako celku by Grécko malo navrhnúť a čo najskôr v roku 2010 zaviesť ambiciózny a komplexný balík štrukturálnych reforiem, ktorý ide nad rámec opatrení uvedených v aktualizácii programu stability z januára 2010. Jasné a podrobné časové rozvrhy by sa mali zaviesť pre navrhnuté reformy a mali by sa dodržiavať počas ich vykonávania. Konkrétnejšie, vzhľadom na význam zaistenia efektívnosti systému vyjednávania o mzdách a na potrebu celkového spomalenia rastu miezd by Grécko vzhľadom na stratenú konkurencieschopnosť malo:

                           a)

                           znížiť mzdy vo verejnom sektore s cieľom zaistiť, aby mzdová politika verejného sektora hrala hlavnú úlohu vo vzťahu k tvorbe miezd v súkromnom sektore a prispievala k celkovému spomaleniu rastu miezd;

                           b)

                           zefektívniť mzdový systém pre priamych zamestnancov verejnej správy zabezpečením jednotných zásad určovania a plánovania miezd a zjednodušením mzdových tabuliek; táto mzdová politika by sa mala vzťahovať aj na pravidlá odmeňovania pre zamestnancov verejných podnikov;

                           c)

                           zlepšiť pružnosť systému tvorby miezd podporou decentralizovaného vyjednávania o mzdách (napríklad zabránením administratívneho rozšírenia platnosti kolektívnych zmlúv na podniky, ktoré sa nezúčastňujú vyjednávania), ako aj oddelením od vývoja miezd vo verejnom sektore; zlepšiť vykonávanie zákona o vyjednávaní o mzdách v snahe obmedziť využívanie ustanovení o výnimkách.

               2.

               Vzhľadom na naliehavú potrebu reformovať dôchodkový systém a vzhľadom na výzvy na dlhodobú udržateľnosť verejných financií by Grécko malo:

                           a)

                           prikročiť ku včasnej a komplexnej dôchodkovej reforme, ktorá by mala prispieť k udržateľnosti verejných financií;

                           b)

                           zaistiť zosúladenie zákonného veku odchodu do dôchodku medzi ženami a mužmi a zaviesť doplňujúce parametre, ktorými sa automaticky upravuje úroveň dôchodkov, a zákonný vek odchodu do dôchodku podľa zmien základných hospodárskych a demografických faktorov;

                           c)

                           zaistiť, aby všeobecné reformy trhu práce podporovali zvýšenú pracovnú ponuku a zamestnanosť s cieľom rozšíriť základ pre príspevky;

                           d)

                           upraviť vzorec na výmer dôchodku zosilnením väzby medzi zaplatenými odvodmi a prijatými dávkami a indexáciou dôchodkov podľa cien, namiesto doterajšej diskrečnej indexácie;

                           e)

                           zvýšiť priemerný vek odchodu z trhu práce prostredníctvom prísnejších kritérií oprávnenosti na predčasný odchod do dôchodku; podstatne znížiť súčasný príliš dlhý zoznam povolaní, pri ktorých je možný predčasný odchod do dôchodku,

                           f)

                           zjednodušiť roztrieštený dôchodkový systém a zaviesť univerzálne záväzné právne predpisy pre nárok na dôchodok, odvody, akumuláciu a indexáciu;

                           g)

                           prijať už v roku 2010 potrebné právne akty.

               3.

               V oblasti zdravotnej starostlivosti by sa reformy mali sústrediť na:

                           a)

                           reorganizáciu nadmerne roztrieštenej štruktúry systému zdravotnej starostlivosti a jeho správy;

                           b)

                           zlepšenie kvality a efektívnosť verejných primárnych služieb zdravotnej starostlivosti;

                           c)

                           modernizáciu nemocničnej správy a účtovných postupov a

                           d)

                           postupy obstarávania, a to aj preskúmaním zoznamu zakúpených liekov.

               4.

               Je potrebné zvýšiť efektívnosť verejnej správy. Grécko by na tento účel malo:

                           a)

                           pripraviť, schváliť a realizovať strategickú reformu potrebnú na zaistenie význameného zlepšenia transparentnosti a účinnosti verejnej správy; toto bude vychádzať z nezávislého funkčného preskúmania celkovej štruktúry verejnej správy, s cieľom zvyšiť účinnosť verejnej správy vo viacerých oblastiach politík, najmä rozhodovacie štruktúry, rozdelenie zodpovednosti medzi inštitúcie, internú organizáciu kľúčových ministerstiev, dohľad a zodpovednosť za realizáciu a rozsah úrovní personálneho zabezpečenia a riadenia ľudských zdrojov; trend zvyšovania zamestnanosti vo verejnom sektore by sa mal zvrátiť;

                           b)

                           konsolidovať počet magistrátov a miestnych zastupiteľstiev vrátane rozsiahlych úspor výdavkov;

                           c)

                           prijať opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa verejné obstarávanie vykonávalo nákladovo efektívne, transparentne a na základe hospodárskej súťaže.

               5.

               Ďalšia priorita, ktorej je potrebné venovať pozornosť už v roku 2010, sa týka zlepšení fungovania trhu výrobkov a podnikateľského prostredia. Grécko by na tento účel malo:

                           a)

                           dosiahnuť ciele stanovené v agende pre lepšiu právnu úpravu zjednodušením postupov pre začínanie, povoľovanie a vykonávanie podnikateľskej činnosti. A to aj zefektívnením a zjednodušením gréckeho systému regulácie zriadením špecializovaných útvarov na každom ministerstve pre lepšiu reguláciu, posilnením úlohy posudzovania vplyvu, a vo všeobecnosti zrýchlením realizácie programu znižovania administratívnej záťaže;

                           b)

                           prijať a zaviesť jasný a akčne orientovaný rámec politiky hospodárskej súťaže vrátane preskúmania pravidiel určovania priorít a reformy postupov presadzovania práva; posilniť úlohu a kapacitu Gréckej komisie pre hospodársku súťaž;

                           c)

                           rýchlo a ambiciózne vykonávať pravidlá smernice o službách;

                           d)

                           prijať účinné opatrenia na zvýšenie hospodárskej súťaže v odborných službách;

                           e)

                           ďalej podporovať a monitorovať dereguláciu sektora dopravy a energetického sektora, najmä odstránením cenových obmedzení a prekážok vstupu v sektore cestnej dopravy úplnou realizáciou prvého železničného balíka (5) s cieľom podporovať otváranie trhu v sektore železničnej dopravy a zrýchliť liberalizáciu sektora elektrickej energie rozdelením operácií vykonávaných v súčasnosti;

                           f)

                           zmierniť reguláciu v sektore maloobchodu.

               6.

               S cieľom podporiť produktivitu a rast zamestnanosti Grécko by malo:

                           a)

                           prijať okamžité opatrenia na boj proti nelegálnej práci;

                           b)

                           revidovať reguláciu trhu práce, vrátane právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, s cieľom zvýšiť ponuku pracovných príležitostí;

                           c)

                           podporovať dopyt na trhu práce posilnením plánovaných znížení nákladov na prácu;

                           d)

                           schváliť reformy systému vzdelávania zamerané na zvýšenie úrovne kvalifikácie pracovnej sily a na zlepšenie schopnosti reagovať na potreby trhu práce.

               7.

               Vzhľadom na výzvu zlepšiť produktivitu, a to aj prostredníctvom preferovaných stratégií verejných investícií by Grécko malo prijať všetky potrebné opatrenia na zlepšenie efektívnosti a tempa využívania štrukturálnych fondov EÚ. V rámci toho by sa mala osobitná pozornosť venovať rýchlej a efektívnej realizácii operačných programov „Administratívna reforma“ a „Digitálna konvergencia“, pretože prostredníctvom týchto programov sa podporujú zásadné reformy verejnej správy, ktoré sú rozhodujúce pre stratégiu reforiem uvedenú v aktualizácii programu stability z januára 2010.

               8.

               Grécko sa vyzýva, aby v štvrťročných správach ustanovených v článku 4 ods. 2 rozhodnutia Rady zo 16. februára 2010 oznamovalo opatrenia prijaté v reakcii na toto odporúčanie a kalendár realizácie štrukturálnych opatrení, ako sa uvádza v aktualizácii programu stability z januára 2010.

      Toto odporúčanie je určené Helénskej republike.
      V Bruseli 16. februára 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         E. SALGADO

      (1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/structural_reforms/growth_jobs/guidelines/index_en.htm

      (2)  Odporúčanie Rady z 25. júna 2009 o aktualizácii všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva na rok 2009 a o vykonávaní politík zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 183, 15.7.2009, s. 1).

      (3)  Ú. v. EÚ L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 13.

      (5)  Smernice 91/440/EHS (Ú. v. ES L 237, 24.8.1991, s. 25), 95/18/ES (Ú. v. ES L 143, 27.6.1995, s. 70) a 2001/14/ES (Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 29).