               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 343 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej určila Rumunsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o krajine za rok 2016 bola pre Rumunsko
                  6
                uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri riešení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015 a pokrok Rumunska smerom k dosiahnutiu vnútroštátnych cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 predstavila výsledky hĺbkového preskúmania.
                  7
                Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Rumunsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (3)Rumunsko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie 2014 – 2020. Ako sa predpokladá v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)V poradí tretí program finančnej pomoci v oblasti platobnej bilancie (2013 – 2015) sa skončil v septembri 2015 bez akéhokoľvek preskúmania. Tretia formálna hodnotiaca misia (16. – 30. júna 2015), ktorej cieľom bolo posúdiť plnenie podmienok programu, nebola dokončená. Napriek tomu, že v niektorých oblastiach sa dosiahol pokrok, v kľúčových oblastiach došlo k ohrozeniu súčasných aj predošlých výsledkov. Dohľad po ukončení programu začal 1. októbra 2015 a bude pokračovať, až kým nebude splatených aspoň 70 % úveru poskytnutého v rámci prvého programu platobnej bilancie, t. j. aspoň do jari 2018.

               (6)Rumunsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu na rok 2016 vláda plánuje zhoršenie celkového salda z –0,7 % HDP v roku 2015 na –2,9 % HDP v rokoch 2016 a 2017. Očakáva sa, že štrukturálne saldo sa tiež zhorší. Predpokladá sa, že program bude vychádzať zo strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, ktorý sa dosiahol v rokoch 2014 a 2015 a návrat k nemu sa počas programového obdobia nepredpokladá. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane počas trvania programu na úrovni 40 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na rok 2016 a mierne priaznivý na rok 2017. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje riziko významného odklonu v roku 2016, ako aj v roku 2017, pokiaľ nedôjde k zmene politík. Prognóza Komisie z jari 2016 ďalej predpokladá celkový deficit verejných financií na úrovni 3,4 % HDP na rok 2017, čo presahuje referenčnú hodnotu 3 % uvedenú v Zmluve. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Rumunsku hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. V snahe zabezpečiť súlad budú preto v rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)Ustanovenia fiškálneho rámca v Rumunsku sú vyhovujúce, ale jeho uplatnenie nie je účinné. Žiadne z nedávnych fiškálnych opatrení zvyšujúcich deficit nebolo iniciované ani prijaté ako súčasť štandardného rozpočtového postupu. V roku 2015 nebola splnená požiadavka na zahrnutie overeného posúdenia vplyvu zo strany ministerstva financií pre nové legislatívne iniciatívy, ktoré zvyšujú verejné výdavky alebo znižujú verejné príjmy, s cieľom rešpektovať výdavkové stropy a navrhnúť kompenzačné opatrenia k zníženiu príjmov. Fiškálna rada má v skutočnosti veľmi málo času, aby dokázala reagovať na rozpočtové návrhy a jej stanoviská a odporúčania nie sú dostatočne zohľadňované. V zákone o rozpočte na rok 2016 je fiškálny deficit stanovený na 2,95 % HDP, čo vedie k významnej odchýlke od strednodobého cieľa. Toto predstavuje odklon od národného fiškálneho rámca.

               (8)Na zlepšenie výberu daní a dodržiavania daňových predpisov sa vykonáva viacero opatrení. Tieto opatrenia zahŕňajú povinné registračné pokladnice, posilnenie pravidiel pre platby v hotovosti, nový postup registrácie platcov DPH, posilnenie auditu daňového úradu (ANAF) a jeho prebiehajúca reorganizácia. Vysoká miera daňových únikov a nízka úroveň dodržiavania daňových predpisov sú však naďalej výzvou. Nelegálna práca a priznávanie nižších než skutočných zárobkov aj naďalej zaťažujú daňové príjmy a narúšajú hospodárstvo. Účinnosť opatrení určených na zamedzenie nelegálnej práce, medzi ktoré patria aj opatrenia inšpektorátu práce, je naďalej obmedzená.

               (9)Zákon o vyrovnaní veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy čaká na schválenie parlamentom od roku 2013. Jeho prijatie by významne zvýšilo účasť starších žien na trhu práce, čím by sa znížili rozdiely v dôchodkoch žien a mužov a zmiernilo by sa riziko ich chudoby v starobe.

               (10)Podmienky trhu práce sa v roku 2015 zlepšili. Nezamestnanosť je nízka a miera zamestnanosti sa zvyšuje. Dlhodobá nezamestnanosť je pod priemerom EÚ. Pretrvávajú však významné výzvy, najmä v súvislosti s vysokou mierou nezamestnanosti mladých ľudí, vzdelávaním a odbornou prípravou, a na ich účinné riešenie existuje len obmedzený dosah.

               (11)Národný úrad práce zaostáva v sprostredkovaní personalizovaných služieb pre uchádzačov o zamestnanie a neposkytuje dostatočné služby zamestnávateľom napriek tomu, že ho povinne upovedomujú o voľných pracovných miestach. Bol prijatý postup na poskytovanie podpory, osobitne prispôsobený rôznym kategóriám nezamestnaných osôb, zatiaľ sa však nevykonáva. Spolupráca medzi službami v oblasti zamestnanosti a sociálnymi službami je veľmi obmedzená, čo ešte viac sťažuje aktiváciu sociálnej pomoci pre jej príjemcov.

               (12)Minimálna mzda, ktorá je jednou z najnižších v rámci EÚ, od roku 2013 výrazne vzrástla a nedostatok objektívnych kritérií jej stanovenia spôsobuje neistotu. Bola zriadená tripartitná pracovná skupina s cieľom pracovať na reforme stanovenia minimálnej mzdy, stále však neexistujú jasné usmernenia, ktoré by zohľadňovali jej vplyv na vytváranie pracovných miest, sociálne podmienky a konkurencieschopnosť. Sociálny dialóg je vo všeobecnosti naďalej slabý.

               (13)Rumunsko je jednou z krajín s najvyšším rizikom chudoby a sociálneho vylúčenia v EÚ. Aktivácia osôb, ktoré sú odkázané na sociálnu pomoc, je na trhu práce, najmä vo vidieckych oblastiach, veľmi obmedzená. Sociálny referenčný ukazovateľ, na ktorom sa zakladajú sociálne dávky, sa neaktualizuje pravidelne v súlade s hospodárskym kontextom, čo môže postupom času ovplyvniť primeranosť dávok. Zákon o minimálnom inkluzívnom príjme, od ktorého sa očakáva zlepšenie zacielenia a primeranosti dávok a aktivácia príjemcov minimálneho inkluzívneho príjmu na trhu práce, čaká na prijatie parlamentom. Viaceré opatrenia vládneho balíčka boja proti chudobe však majú za cieľ riešenie tejto otázky, pričom využívajú interaktívny prístup (vzdelávanie, zdravotníctvo, bývanie, sociálna ochrana, doprava).

               (14)Rumunsko naďalej čelí výzvam v oblasti vzdelávania. Viacero stratégií sa venuje celoživotnému vzdelávaniu, odbornému vzdelávaniu a príprave, terciárnemu vzdelávaniu a predčasnému ukončeniu školskej dochádzky. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky však zostáva výrazne nad priemerom EÚ, čo je sčasti spôsobené oneskoreným vykonávaním stratégie schválenej roku 2015. Programy prevencie a nápravy sú obmedzené. Zraniteľné skupiny ako Rómovia alebo deti z chudobných rodín, naďalej čelia prekážkam súvisiacim s prístupom ku kvalitnému vzdelaniu a jeho ukončením, najmä vo vidieckych oblastiach. V oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve podniklo Rumunsko opatrenia na podporu zapojenia znevýhodnených žiakov v rámci materských škôl (4- až 6-roční). Poskytovanie služieb v ranom detstve pre deti vo veku od 0 do 3 rokov je naďalej obmedzené. Nedávna legislatíva v oblasti rozšírenia ustanovení o rodičovskej dovolenke spolu s nedostatočnými pracovnými stimulmi môže zvýšiť prekážky účasti žien na pracovnom trhu. Účasť na vyššom sekundárnom odbornom vzdelávaní a príprave je nad priemerom EÚ, ale miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je stále vysoká. Miera dosiahnutia terciárneho vzdelávania vzrastá, ale obmedzená je kvalita a význam vyššieho vzdelávania pre pracovný trh. Účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka.

               (15)Výsledky v oblasti zdravia sú v Rumunsku neuspokojivé. Stredná dĺžka života pri narodení je, ako u mužov, tak aj u žien, pod priemerom EÚ. Prístup k zdravotnej starostlivosti a prílišné spoliehanie sa na nemocničnú starostlivosť zostávajú hlavnými problémami. Rozšírené neformálne platby znižujú možnosť prístupu k zdravotnej starostlivosti pre osoby s nízkymi príjmami. Rumunsko prijalo opatrenia na zlepšenie prístupu k zdravotnej starostlivosti pre dôchodcov s nízkymi príjmami a osoby vo vzdialených a izolovaných komunitách. Vytvára sa sieť sociálnych a zdravotných mediátorov a existuje aj návrh zákona o komunitných službách. Výzvou zostáva aj deinštitucionalizácia osôb so zdravotným postihnutím.

               (16)Rumunsko podniklo opatrenia na riešenie otázky nízkej úrovne financovania systému zdravotnej starostlivosti a neefektívneho využívania verejných zdrojov v tejto oblasti. Uvedené reformy zahŕňali vyrovnávanie nedoplatkov v sektore zdravotníctva, zvyšovanie udržateľnosti výdavkov na farmaceutický priemysel, zavádzanie elektronických zdravotníckych riešení, zlepšovanie financovania systému zdravotnej starostlivosti, vytváranie stratégie na presun zdrojov z nemocničnej starostlivosti smerom k preventívnej a primárnej starostlivosti a centralizované postupy obstarávania. Nedostatok administratívnych kapacít však odďaľuje vykonávanie národnej stratégie v oblasti zdravotníctva na roky 2014 – 2020. Účinnosť systému zdravotnej starostlivosti je obzvlášť obmedzená oneskorením zjednocovania postupov v rámci nemocničného sektora a zmeny z nemocničnej na nákladovo účinnejšiu ambulantnú zdravotnú starostlivosť.

               (17)Kľúčové rozdiely v Rumunsku sa týkajú rozvoja mestských a vidieckych oblastí. Výsledky v oblasti zamestnanosti, sociálnej a zdravotnej starostlivosti a vzdelávania sú vo vidieckych oblastiach horšie a obyvateľstvo sa musí vyrovnať s obmedzeným prístupom k vzdelávaniu, zdravotníckym službám, základným a verejným službám, a to v dôsledku roztrieštených administratívnych kapacít na miestnej úrovni. Okrem toho sociálno-ekonomický rozvoj vidieckych oblastí je obmedzený nedostatočne rozvinutou dopravnou infraštruktúrou a limitovanou verejnou a súkromnou dopravou, spolu s vysokými nákladmi na dochádzanie a nedostatočným prístupom k širokopásmovej infraštruktúre. Nízka pridaná hodnota v poľnohospodárstve a nedostatok hospodárskej diverzifikácie vo vidieckych oblastiach oslabujú rozvoj udržateľného vidieckeho hospodárstva. Veľká časť vidieckej pracovnej sily pracuje v samozásobiteľskom alebo polosamozásobiteľskom poľnohospodárstve, ktoré je spojené so skrytou nezamestnanosťou alebo nezárobkovou činnosťou v domácnosti, nízkou produktivitou a chudobou. Balíček opatrení boja proti chudobe, ktorý je financovaný najmä z fondov EÚ, poskytuje integrovaný prístup k boju proti chudobe a zahŕňa aj vidiecke oblasti. Plány na vytvorenie integrovaných komunitných tímov, ktoré poskytnú viaceré integrované služby znevýhodneným komunitám, však ešte neboli zavedené.

               (18)Strategický rámec reformy verejnej správy sa vykonáva od roku 2014, tento proces však bol v roku 2015 veľmi pomalý. Niektoré kľúčové iniciatívy prijaté v roku 2016 majú za cieľ zvýšenie transparentnosti a účinnosti fungovania verejnej správy. Oneskorenia v prijímaní všeobecného a transparentného prístupu k riadeniu ľudských zdrojov, najmä pokiaľ ide o prijímanie alebo vymenúvanie zamestnancov, hodnotenie ich výsledkov, platové ohodnotenie, kariérny postup vo všetkých zamestnaneckých kategóriách a ich odbornú prípravu, však vytvárajú priestor pre svojvoľný prístup ku kľúčovým postupom a rozhodnutiam. Spolu s nestabilnými organizačnými štruktúrami má toto negatívny vplyv na nezávislosť a profesionalitu štátnej služby a tým aj na jej účinnosť a efektivitu. Zložité administratívne postupy, neefektívny systém verejného obstarávania a rozšírená korupcia obmedzujú poskytovanie služieb (vrátane služieb elektronickej verejnej správy) štátnym aj súkromným podnikom. Strategické plánovanie, programové rozpočtovanie, konzultačné postupy a tvorba politík založených na dôkazoch sú naďalej nedostatočne využité. Tieto výzvy brzdia vykonávanie dôležitých politík v mnohých oblastiach, vrátane účinného využívania dostupných fondov EÚ a ďalšej finančnej podpory.

               (19)Štátne podniky, ktoré prevládajú v kľúčových sektoroch hospodárstva, majú tendenciu dosahovať nižšiu výkonnosť. Ovládajú najmä kľúčové priemyselné odvetvia, ako je sektor energetiky, v ktorom sa podieľajú 44 % na obrate a 77 % na zamestnanosti, alebo sektor dopravy, v ktorom vytvárajú 24 % obratu a zamestnávajú 28 % pracovnej sily. Mimoriadny výnos vlády 109/2011 o správe a riadení štátnych podnikov bol 10. mája 2016 zmenený na zákon so zmenami, vďaka ktorým je lepšie zosúladený s medzinárodne osvedčenými postupmi. Rumunsko obnovilo spoluprácu s odborníkmi v oblasti riadenia a nahradilo dočasný manažment vo viacerých štátnych podnikoch, pokrok v tejto oblasti je však pomalší, než sa pôvodne očakávalo. K transparentnosti a zodpovednosti štátnych podnikov by prispelo urýchlenie schvaľovania ročných rozpočtov a odsúhlasovania a zverejňovania auditovaných ročných účtovných závierok. Pripravuje sa nový zákon o privatizácii. Je však možné, že bude obsahovať ustanovenia, ktoré budú v rozpore s legislatívou v oblasti správy a riadenia spoločností. Pravdepodobné sú najmä presahy zodpovednosti osobitného správcu privatizácie a vedenia spoločnosti.

               (20)Napriek úsiliu súdnych orgánov o vyriešenie problému korupcie na vysokej úrovni je tento problém stále aktuálny v mnohých hospodárskych sektoroch a týka sa aj vymenovaných a volených činiteľov na všetkých vládnych úrovniach, ako aj štátnych úradníkov a zamestnancov verejných inštitúcií. Napriek tomu, že sa vykonávajú zásadné reformy v justičnej oblasti, naďalej pretrvávajú obavy z vysokej pracovnej záťaže na súdoch, predvídateľnosti, riadneho vykonávania súdnych rozhodnutí a vonkajšieho tlaku na súdnictvo. V rámci mechanizmu spolupráce a overovania dostáva Rumunsko odporúčania v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii. Tieto oblasti preto v prípade Rumunska nie sú zahrnuté do odporúčaní pre jednotlivé krajiny.

               (21)Stav finančného sektora sa zlepšil. Sektor je však aj naďalej citlivý na domáce zákonné iniciatívy. Nedávno prijatý zákon o oddlžení existujúcich úverov so spätným uplatňovaním môže znamenať výzvu pre viacero úverových inštitúcií a viesť k oslabeniu úverovej činnosti. Zákon môže zvýšiť riziká stability finančného sektora so značným vplyvom na hospodárstvo ako celok. K ďalším opatreniam, ktoré môžu mať negatívny vplyv na banky, patrí návrh na zmenu úverov v cudzej mene na úvery v miestnej mene a niektoré rozhodnutia súdov o neprijateľných zmluvných podmienkach v úverových zmluvách.

               (22)Nedostatočná alebo nekvalitná infraštruktúra patrí medzi najproblematickejšie faktory podnikania v Rumunsku a predstavuje prekážku obchodu a hospodárskeho rozvoja. Napriek nedávnemu miernemu zlepšeniu sa Rumunsko naďalej nachádza na poslednom mieste v porovnaní so susednými krajinami v danom regióne, pokiaľ ide o vnímanie kvality dopravy a komunikačnej infraštruktúry. Cestná a diaľničná sieť je redšia v porovnaní so susednými krajinami a v pomere k veľkosti krajiny. Prijatie nosného dopravného plánu a s ním spojená železničná reforma boli opakovane odložené.

               (23)Rumunsko má druhú najnižšiu úroveň verejných investícií spomedzi susedných krajín v regióne a je jedinou krajinou z tejto skupiny, v ktorej verejné investície od roku 2008 každoročne klesali. V poslednom období sa vyvinulo úsilie na posilnenie medzirezortnej spolupráce, reorganizáciu systému verejného obstarávania a zlepšenie plánovania a vykonávania investičných projektov. Príprava verejných investičných projektov však stále nie je dostatočná a naďalej podlieha vonkajším vplyvom. Výber projektov je obmedzený nedostatkom strednodobého a dlhodobého plánovania a strategických priorít, potrebou dosiahnuť dohodu medzi viacerými subjektmi s rozhodovacou právomocou, nedostatočnou právomocou presadzovania práva zo strany oddelenia pre posudzovanie verejných investícií ministerstva verejných financií a nedostatočnými výberovými kritériami v národnom programe miestneho rozvoja.

               (24)Napriek významným zlepšeniam v oblasti nákladovej účinnosti a obchodných výsledkov zostáva necenová konkurencieschopnosť Rumunska naďalej výzvou. Štrukturálne prekážky bránia prechodu k hospodárstvu s vyššou pridanou hodnotou a obmedzujú schopnosť Rumunska podporovať udržateľný rast. Zložitosť administratívnych postupov, kolísavosť fiškálnej a daňovej politiky a slabo rozvinuté podnikateľské prostredie naďalej negatívne ovplyvňujú investičné rozhodnutia. Vysoká úroveň daňových únikov a nelegálna práca znižujú daňové príjmy a narúšajú hospodárstvo. Prístup k financovaniu malých a stredných podnikov je naďalej obmedzený.

               (25)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska a uverejnila ju v správe o krajine z roku 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (26)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Rumunska a jej stanovisko
                  9
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Znížiť odchýlku od strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 a dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP v roku 2017, ak nie je možné dosiahnuť tento cieľ s vyvinutím menšieho úsilia. Zabezpečiť uplatňovanie fiškálneho rámca a ďalšie posilnenie dodržiavania daňových predpisov a výberu daní. Zabezpečiť, aby legislatívne iniciatívy neohrozovali právnu istotu a fiškálnu stabilitu. Ak to bude potrebné, prijať opatrenia na zmiernenie uvedených rizík.

               2.Posilniť služby Národného úradu práce poskytované zamestnávateľom a uchádzačom o zamestnanie, najmä tým, že sa prispôsobia profilom uchádzačov, lepšie sa prepoja so sociálnymi službami a zahrnú aj nezaregistrovaných mladých ľudí. V konzultácii so sociálnymi partnermi stanoviť objektívne kritériá stanovenia minimálnej mzdy. Podniknúť opatrenia na zamedzenie predčasného ukončenia školskej dochádzky a na skvalitnenie vzdelávania, najmä u rómskych detí. Prijať opatrenia na vyrovnanie veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy.

               3.Obmedziť neformálne platby v systéme zdravotnej starostlivosti a zvýšiť dostupnosť ambulantnej starostlivosti. Posilniť nezávislosť a transparentnosť riadenia ľudských zdrojov vo verenej správe. Zjednodušiť administratívne postupy pre podniky a verejnosť. Posilniť správu a riadenie štátnych podnikov.

               4.Zlepšiť prístup k integrovaným verejným službám, rozšíriť a podporiť hospodársku diverzifikáciu, najmä vo vidieckych oblastiach. Prijať a realizovať nosný dopravný plán. Posilniť prioritizáciu a prípravu projektov verejných investícií.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 343 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 91final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 345 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  6
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Slovensko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)Správa o Slovensku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016
                  7
               . Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Slovensko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)Slovensko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje zlepšiť celkový deficit na úroveň –1,9 % HDP v roku 2016 a ďalej postupne na úroveň –1,3 % HDP v roku 2017. Podľa programu stability by sa mal strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP, dosiahnuť v roku 2019. Na základe programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2016 52,9 % a bude ďalej klesať až na úroveň 47,3 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že v prípade Slovenska existuje v roku 2016 riziko určitej odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa, pričom v roku 2017 krajina pri nezmenených politikách podľa očakávaní dosiahne odporúčanú úpravu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Slovenska sa vo všeobecnosti očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 však budú potrebné ďalšie opatrenia. Na tento účel by malo zásadný význam prijatie dlho odkladaných záväzných výdavkových stropov a vykonávanie programu „Hodnota za peniaze“ na zvýšenie efektívnosti verejných výdavkov, v rámci ktorého sa plánuje revízia výdavkov vo vybraných oblastiach.

               (6)Dlhodobá udržateľnosť verejných financií na Slovensku je naďalej problematická. Príčinou je najmä predpokladaný rast nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva v oblasti zdravotnej starostlivosti a dôchodkov. Očakáva sa, že nárast dôchodkových výdavkov Slovenska do roku 2060 bude jeden z najvyšších v EÚ, pričom ho spôsobí starnutie obyvateľstva a nízka miera pôrodnosti. Zákonný vek odchodu do dôchodku na Slovensku je relatívne nízky – čiastočne kvôli faktorom súvisiacim so strednou dĺžkou života. Výdavky na zdravotnú starostlivosť sú hlavným faktorom zvyšovania nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Výdavky na verejnú zdravotnú starostlivosť podľa očakávaní v dlhodobom horizonte výrazne narastú, hoci pôjde o nárast z relatívne nízkej úrovne. Zdravotné ukazovatele sú na Slovensku napriek istému zlepšeniu stále veľmi nízke. S cieľom zvýšiť nákladovú účinnosť v zdravotníctve prijala vláda opatrenia v oblasti nemocničnej aj ambulantnej starostlivosti. Pokračujú snahy zaviesť model integrovanej starostlivosti. Úspech tejto reformy bude pravdepodobne závisieť od toho, do akej miery sa ho zhostia kľúčové zainteresované strany, ako aj od integrácie centier zdravotnej starostlivosti a nemocníc a od primeraného personálneho zabezpečenia. Napriek opatreniam prijatým s cieľom predísť ďalšiemu hromadeniu dlhu verejných nemocníc sú viaceré z nich stále v zlej finančnej situácii. Na úplné zvrátenie negatívnych trendov vo výdavkovej oblasti treba ešte riešiť výzvy, ako je reštrukturalizácia nemocničných kapacít, zavedenie systému prospektívnych náhrad a posilnenie hospodárskej súťaže pri verejnom obstarávaní v oblasti zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o ambulantnú starostlivosť, všeobecní lekári si neplnia dostatočne svoju úlohu prvotného kontaktu. Táto situácia je dôsledkom neoptimálneho rozdelenia kompetencií medzi všeobecnými lekármi a špecialistami a vedie k tomu, že pacienti sa uchyľujú k nákladnejšej špecializovanej starostlivosti. Pokiaľ ide o zdaňovanie, opatrenia vlády na boj proti daňovým podvodom prispeli k lepšiemu výberu daní, najmä v oblasti dane z pridanej hodnoty (DPH). Výpadky príjmov z DPH sú však naďalej vysoké, čiže problém v oblasti dodržiavania predpisov pretrváva. V dôsledku silného dôrazu na výber DPH v posledných rokoch sa venovala menšia pozornosť iným dôležitým daňovým oblastiam, ako je napríklad zdaňovanie príjmov. Dôraz kladený na audit navyše spôsobil, že iné funkcie daňovej správy – napríklad vymáhanie daňových dlhov – sú nedostatočne rozvinuté. Zdá sa preto, že v prideľovaní zdrojov v rámci daňového systému existuje priestor na zlepšenie. Stratégia, v ktorej by sa stanovili ciele na zlepšovanie daňovej disciplíny, zatiaľ nebola vypracovaná.

               (7)Napriek zlepšeniam na trhu práce, ktoré sú výsledkom značného hospodárskeho oživenia a nedávnych politických opatrení, zostáva dlhodobá nezamestnanosť problémom aj naďalej. Miera dlhodobej nezamestnanosti je stále jedna z najvyšších v EÚ (7,6 % v porovnaní so 4,3 % v EÚ ako celku v treťom štvrťroku 2015). Týka sa predovšetkým marginalizovaných Rómov, osôb s nízkou kvalifikáciou a mladých ľudí. Opatrenia na riešenie nezamestnanosti boli prijaté v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, dotovaných pracovných miest a pracovného poradenstva. Úspešná realizácia väčšiny z týchto reforiem však bude závisieť od kapacity verejných služieb zamestnanosti. Napriek tomu, že na Ústredí práce, sociálnych vecí a rodiny došlo k reorganizácii a že sa zlepšil prístup k odbornej príprave, stále pretrvávajú ťažkosti pri zavádzaní individualizovanej podpory pre dlhodobo nezamestnaných a zraniteľné skupiny. Účasť Rómov na slovenskom trhu práce je naďalej veľmi nízka a zvyšovanie miery ich zamestnanosti napreduje len pomaly. Nízky stupeň vzdelania a úroveň zručností spolu s diskrimináciou sú faktormi, ktoré ovplyvňujú ich nízku účasť na trhu práce. Nízka miera zamestnanosti žien v plodnom veku odzrkadľuje dlhú materskú dovolenku (až tri roky), nedostatok zariadení starostlivosti o deti (najmä v prípade detí do troch rokov), vysoké náklady na starostlivosť o dieťa a obmedzené využívanie pružného pracovného času. Okrem toho pretrvávajú aj regionálne rozdiely – miera nezamestnanosti na východnom Slovensku je stále dvakrát taká vysoká ako v Bratislave. Pokiaľ ide o riadenie služieb trhu práce, opatrenia prijaté v posledných mesiacoch neposkytujú na mieru šitý prístup k štrukturálnym problémom slovenského trhu práce.

               (8)Vzdelávací systém nie je dostatočne zameraný na zvyšovanie hospodárskeho potenciálu Slovenska. Výsledky v oblasti vzdelávania sú v medzinárodnom porovnaní slabé a ešte viac sa zhoršili. Do veľkej miery to súvisí s neprimeraným vzdelávaním učiteľov a nízkou atraktívnosťou učiteľského povolania. Napriek tomu, že platy učiteľov sa v roku 2016 zvýšili o 4 %, nízke mzdy a nedostatočná praktická príprava spolu s ďalšími faktormi spôsobujú, že toto povolanie je pre mladých ľudí neatraktívne. Nedávno prijaté právne predpisy proti segregácii sa ešte musia implementovať, aby priniesli pozitívne zmeny a zvýšili zapojenie Rómov do hlavného prúdu vzdelávania (vrátane predškolského vzdelávania).

               (9)Verejnú správu stále brzdí neefektívnosť. Vzhľadom na jej fragmentovanú a nepružnú štruktúru chýba účinná koordinácia. Prijatie stratégie riadenia ľudských zdrojov (v októbri 2015) je krok správnym smerom. Nový zákon o štátnej službe, ktorý je nevyhnutným predpokladom jej úspešného vykonávania, však zatiaľ prijatý nebol. Vláda prijala viaceré opatrenia na boj proti korupcii, ich účinok bol však doposiaľ len mierny. Slovensko dosahuje obmedzené výsledky, pokiaľ ide o začatie trestných konaní a stíhanie prípadov korupcie vrátane nezákonných postupov pri verejnom obstarávaní. Postupy pri udeľovaní stavebného povolenia v prípade rozsiahlych investičných a infraštruktúrnych projektov sa skrátili. Kvalitatívne orientované súťaženie o zákazky prebieha len v obmedzenom rozsahu. Príčinami sú nekonsolidované riadenie, chýbajúce koncipovanie postupov verejného obstarávania založené na dôkazoch, nedostatočná odbornosť, konflikty záujmov, súťažné špecifikácie šité na mieru a nadužívanie kritéria najnižšej ceny. V správach sa neustále poukazuje na nedostatky vo verejnom obstarávaní, ktoré negatívne ovplyvňujú efektívnosť prideľovania verejných zdrojov. Časté zmeny právnych predpisov a zaťažujúce administratívne postupy a požiadavky nepriaznivo vplývajú na podnikanie na Slovensku. Vysoké administratívne a regulačné prekážky v súvislosti s niektorými odbornými službami a sieťovými odvetviami, nedostatky v niektorých oblastiach, ako je vymáhateľnosť zmlúv a riešenie platobnej neschopnosti, ako aj dlhotrvajúce obavy týkajúce sa kvality súdneho systému poškodzujú podnikateľské prostredie a odrádzajú investorov. Boli prijaté určité opatrenia na uľahčenie podnikania, ako napríklad Centrum lepšej regulácie zriadené v októbri 2015 a otvorenie Národného podnikateľského centra začiatkom roka 2016. Implementácia iniciatívy „Small Business Act“ (SBA) v rámci stratégie rozvoja MSP však bola odložená.

               (10)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (11)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť v roku 2016 ročnú fiškálnu úpravu o 0,25 % HDP a v roku 2017 o 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Zvýšiť nákladovú efektívnosť v systéme zdravotnej starostlivosti. Prijať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny.

               2.Zlepšiť aktivačné opatrenia pre dlhodobo nezamestnané osoby a iné znevýhodnené skupiny, vrátane individualizovaných služieb a cielenej odbornej prípravy. Uľahčiť zamestnávanie žien, a to najmä rozšírením poskytovania cenovo dostupnej a kvalitnej starostlivosti o deti. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania zvyšovaním atraktívnosti učiteľského povolania a posilňovaním účasti rómskych detí od raného detstva v hlavnom prúde vzdelávania.

               3.Skonsolidovať spôsob riadenia, posilniť prechod od súťaží orientovaných výlučne na cenu k obstarávaniu na základe kvality a zlepšiť stíhanie nezákonných praktík pri verejnom obstarávaní. Zlepšiť transparentnosť, kvalitu a účinnosť riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe – najmä prijatím nového zákona o štátnej službe –, ako aj účinnosť súdneho systému. Prijať komplexný plán na odstránenie administratívnych a regulačných prekážok pre podnikateľský sektor.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 345 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 93 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 346 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  7
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Fínsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní.

               (2)Správa o Fínsku na rok 2016
                  8
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania
                  9
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Fínsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Predovšetkým je nevyhnutné riešiť stratu nákladovej konkurencieschopnosti, ktorá sa naakumulovala počas niekoľkých rokov najmä v dôsledku toho, že mzdy rástli rýchlejším tempom než produktivita počas dlhšieho obdobia, čo viedlo k prudkému zhoršeniu bežného účtu v rokoch 2008 až 2012. Analýza takisto poukazuje na značné strednodobé a dlhodobé riziká pre udržateľnosť už aj tak zaťažených verejných financií.

               (3)Fínsko predložilo 14. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  10
               .

               (5)V programe stability na rok 2016 sa uvádza, vplyv mimoriadneho prílevu utečencov na rozpočet je značný, a poskytuje dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie dosiahli oprávnené dodatočné výdavky v roku 2015 výšku 0,05 % HDP a podľa súčasného odhadu by v roku 2016 mali dosiahnuť výšku 0,2 % HDP. Podľa ustanovení článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa môžu tieto dodatočné výdavky považovať za výdavky spĺňajúce podmienky, pretože prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, jej vplyv na verejné financie Fínska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Preto požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2015 bola znížená s ohľadom na tieto náklady. Pokiaľ ide o rok 2016, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa vykoná na jar 2017 na základe zistených údajov poskytnutých fínskymi orgánmi.

               (6)Na Fínsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Komisia 18. mája 2016 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože dlh verejnej správy Fínska prekročil v roku 2015 referenčnú hodnotu 60 % HDP. V rámci analýzy sa dospelo k záveru, že dlhové kritérium dlhu by sa v danom čase malo považovať za dodržané. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje zlepšiť celkové saldo tak, aby v roku 2016 dosiahlo úroveň –2,5 % HDP a v roku 2020 úroveň –1,3 % HDP. Vláda plánuje dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2019 na úrovni 67,4 % a postupne klesne na 67,2 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa do roku 2019 neboli dostatočne konkretizované. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že existuje riziko určitej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2016. Záver týkajúci sa roku 2016 by sa nezmenil ani v prípade, ak by bol z posúdenia vylúčený vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2017. Podľa prognózy bude pomer dlhu k HDP aj naďalej vykazovať stúpajúci trend a v roku 2017 dosiahne úroveň 66,9 %. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Fínsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v rokoch 2016 a 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)Predpokladá sa, že výdavky na dôchodky, zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sa v dôsledku starnutia obyvateľstva a zmenšovania objemu pracovnej sily zvýšia z 23,1 % HDP v roku 2013 na 26,9 % HDP do roku 2030
                  11
               . V januári 2016 Fínsko schválilo dôchodkovú reformu, na základe ktorej sa od roku 2017 naviažu dôchodky na strednú dĺžku života. Sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti poskytované obcami dosahujú 10 % HDP. Ak nedôjde k reforme systému, výdavky budú podľa prognózy každoročne rásť o 2,4 % v nominálnom vyjadrení a budú rásť aj ako podiel HDP. Boli dohodnuté hlavné črty rozsiahlej administratívne reformy a reštrukturalizácie služieb zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb. K hlavným cieľom reformy patrí zníženie medzery udržateľnosti v dlhodobom horizonte o 3 miliardy EUR prostredníctvom lepšej kontroly nákladov. To sa dosiahne prostredníctvom integrácie služieb, väčších poskytovateľov služieb a digitalizácie. Je ešte potrebné rozpracovať všetky podrobnosti a prijať plány riadenia zmien, aby sa reforma mohla začať vykonávať od roku 2019, tak ako bolo naplánované. Vláda oznámila, že opatrenia na vykonanie reformy budú predstavené koncom roka 2016. Veľký rozsah reformy a jej prísny harmonogram znamenajú, že jej realizácia bude výzvou. Preto je dôležité, aby sa legislatívne návrhy prijali včas.

               (8)S cieľom obnoviť konkurencieschopnosť Fínska je potrebné viacerými spôsobmi zlepšiť fungovanie trhu práce. Na agregovanej úrovni bol rast miezd miernejší od prijatia centrálne odsúhlasenej dohody o mzdách v roku 2013. Podľa tejto dohody sa medziročný nárast dohodnutých miezd spomalil z 1,3 % v poslednom štvrťroku 2013 na 0,5 % vo štvrtom štvrťroku 2015. V júni 2015 sa sociálni partneri rozhodli predĺžiť platnosť dohody do roku 2016. Doposiaľ však nedošlo k obnove rastu produktivity práce a preto sa očakáva, že nominálne jednotkové náklady práce budú rásť, hoci pomalším tempom. Uskutočnili sa rokovania v záujme obnovy nákladovej konkurencieschopnosti. Sociálni partneri sa 29. februára 2016 dohodli na pakte pre konkurencieschopnosť. Táto dohoda sa musí premietnuť do odvetvových dohôd predtým, než ju bude možné vykonať. Pakt pre konkurencieschopnosť budú dopĺňať opatrenia, na ktorých sa dohodli sociálni partneri v záujme zabezpečenia väčšej flexibility trhu práce a nového modelu rastu miezd prostredníctvom zafixovania miezd v iných odvetviach na mzdy v odvetviach, ktoré sú vystavené vonkajšej konkurencii. Je dôležité vykonať opatrenia trhu práce spôsobom, ktorý plne rešpektuje úlohu sociálnych partnerov.

               (9)Vzhľadom na klesajúci počet obyvateľov v produktívnom veku je dôležité zvýšiť mieru účasti na trhu práce. To si vyžaduje nepretržité snahy o začlenenie starších pracovníkov, mladých ľudí, dlhodobo nezamestnaných a osôb s nízkou kvalifikáciou na trh práce. Miera zamestnanosti klesla o viac ako dva percentuálne body z predkrízového maxima 70,6 % v roku 2008 na 68,5 % v roku 2015, pričom nezamestnanosť stúpla zo 6,4 % na 9,4 %. Miera zamestnanosti starších ľudí sa postupne zlepšuje, ale niektoré možnosti predčasného odchodu do dôchodku pretrvávajú vo forme predĺženého poskytovania dávok v nezamestnanosti starším pracovníkom až do ich odchodu do dôchodku a ak sa tieto možnosti neobmedzia, môže to podkopať pozitívny vplyv dôchodkovej reformy prijatej v roku 2016. Účinky dôchodkovej reformy sa posúdia v roku 2019. Dlhodobá nezamestnanosť sa v období rokov 2008 až 2014 značne zvýšila z 1,2 % na 1,9 % celkovej pracovnej sily, napriek tomu, že mnoho dlhodobo nezamestnaných už netvorí súčasť pracovnej sily. Nezamestnanosť mladých ľudí sa v roku 2015 zvýšila na úroveň 22,4 %. Osoby s nízkou kvalifikáciou sú najviac ovplyvnené nedostatočnou výkonnosťou trhu práce. Zníženie rozpočtu pre aktívne politiky trhu práce v čase, keď rastie dopyt po takýchto opatreniach, by mohlo narušiť príležitosti uvedených skupín osôb, aby sa vrátili do práce. Pokiaľ ide o aktiváciu, zložitý systém dávok a rôzne druhy jeho príspevkov môžu viesť k významným pasciam nečinnosti a nízkej mzdy. Vzhľadom na zníženie rozpočtu pre aktívne politiky trhu práce je mimoriadne dôležité riešiť tieto pasce a zavádzať pozitívne stimuly, ktoré budú motivovať k práci, napríklad tým, že sa zlepšia možnosti kombinovať prácu a dávky. Príchod pomerne vysokého počtu migrantov a utečencov do Fínska v roku 2015 by mohol prispieť k boju proti vplyvom starnutia obyvateľstva, ale len vtedy, ak sa dokážu úspešne začleniť na trh práce a systému vzdelávania. Na trhu práce existujú problémy so zosúlaďovaním dopytu po pracovných miestach s ponukou, čo je čiastočne spôsobené štrukturálnymi zmenami v hospodárstve, keďže nové pracovné miesta vznikajú v iných zemepisných oblastiach a odvetviach než tých, v ktorých došlo k ich zániku. Je potrebné prijať opatrenia, ktoré zlepšujú prístup k cenovo dostupnému bývaniu v oblasti Helsínk, a účinné politiky, ktoré majú ľuďom pomôcť zvýšiť si zručnosti a nájsť si prácu.

               (10)Podnikateľské prostredie vo Fínsku je rovnako dobré, ak nie lepšie, ako v ostatných vyspelých ekonomikách. Nedostatočná hospodárska súťaž, a to najmä v službách zameraných predovšetkým na domáci trh ako napríklad maloobchodné a dopravné služby, však ovplyvňuje celkovú konkurencieschopnosť fínskeho hospodárstva. Podniky považujú prehnané regulačné požiadavky za prekážky pre vstup na niektoré trhy a rast na týchto trhoch. Tieto prehnané požiadavky je potrebné riešiť v záujme podpory podnikania a investícií. V maloobchodnom sektore sa reformou predpisov o plánovaní stanovia pružnejšie pravidlá, pokiaľ ide o veľkosť a umiestnenie maloobchodných predajní. Obchodovateľný sektor bude pokračovať vo svojej reštrukturalizácii a mal by prínos z rozvoja nových trhov, výrobkov a služieb, najmä tých s vysokou pridanou hodnotou. Štrukturálnu zmenu môžu byť uľahčiť politiky podporujúce expanziu, internacionalizáciu a inovácie spoločností. Legislatívne zmeny boli prijaté na jeseň 2015, ale väčšina z nich sa má vykonať až v období rokov 2016 – 2018. Vláda oznámila, že sa vykonajú ďalšie štrukturálne reformy s cieľom zvýšiť hospodársku súťaž na trhu.

               (11)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  12
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (13)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 2 a 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na úrovni najmenej 0,5 % HDP v roku 2016 a 0,6 % v roku 2017. Použiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru verejného dlhu. Zabezpečiť včasné prijatie a vykonanie administratívnej reformy s cieľom zlepšiť nákladovú efektívnosť sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti.

               2.Rešpektujúc úlohu sociálnych partnerov zabezpečiť, aby sa systémom stanovovania miezd posilnilo mzdové vyjednávanie na miestnej úrovni a odstránila nepružnosť, čím by sa podporila konkurencieschopnosť a prístup, ktorý by bol viac zameraný na vývozné odvetvie. Zvýšiť stimuly, ktoré motivujú k prijatiu práce, a zabezpečiť cielené a dostatočné aktívne opatrenia trhu práce, a to aj pre osoby s migrantským pôvodom. Prijať opatrenia na zníženie nesúladu medzi dopytom po pracovných miestach a ich ponukou v regiónoch a medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami.

               3.Pokračovať v úsilí o zvýšenie hospodárskej súťaže v oblasti služieb vrátane maloobchodných služieb. Podporovať podnikanie a investície, a to aj prostredníctvom zníženia administratívnej a regulačnej záťaže, s cieľom podporiť rast výroby s vysokou pridanou hodnotou.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 346 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 94 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Správa o starnutí obyvateľstva 2015: hospodárske a rozpočtové prognózy pre členské štáty EÚ-28 (2013 – 2060), European Economy, 3. máj 2015, Brusel.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


                     EURÓPSKA
                     KOMISIA

                                           V Bruseli 13. 5. 2015
                                           COM(2015) 275 final

                                Odporúčanie

                          ODPORÚČANIE RADY

       ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2015

a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2015
 ---pagebreak---                                           Odporúčanie

                                   ODPORÚČANIE RADY

              ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2015

      a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo
16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh2, a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie3,
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu4,
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie
          pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
          hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú
          potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
          a konkurencieschopnosti.
(2)       Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa
          všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky
          2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre
          politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované
          usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej
          vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

1
         Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
2
         Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
3
         COM(2015) 275.
4
         P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak--- (3)    Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem
       Fínska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu
       stability Fínska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ)
       č. 473/20135 predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Fínska na rok
       20156.
(4)    Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu7, čo znamenalo začiatok
       európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia
       v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme
       varovania8, v ktorej určila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým
       sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)    Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií,
       zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej
       konsolidácie podporujúcej rast.
(6)    Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Fínsku na rok 20159. Táto
       správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní
       pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje takisto
       výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011.
       Z analýzy Komisie vyplýva záver, že vo Fínsku existujú makroekonomické
       nerovnováhy, ktoré si vyžadujú opatrenia politiky a monitorovanie. Pozornosť si
       zasluhujú najmä riziká týkajúce sa slabej výkonnosti v oblasti vývozu v kontexte
       reštrukturalizácie priemyslu. Pokles podielov na vývoznom trhu a v elektronickom
       priemysle sa síce do veľkej miere skončil, investície však zostávajú na nízkej úrovni
       a potenciálny rast klesol. Dlh súkromného sektora sa stabilizoval a nezdá sa byť
       zdrojom bezprostredných obáv, ale jeho relatívne vysoká úroveň si vyžaduje
       podrobné monitorovanie.
(7)    Fínsko 2. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj
       program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
       tieto programy posudzovali súčasne.
(8)    Fínsko sa v súčasnosti po prijatí rozhodnutia Rady v súlade s článkom 125 ods. 6
       ZFEÚ dňa [XX] nachádza v [nápravnej] časti Paktu stability a rastu. V programe
       stability na rok 2015, ktorý je založený na predpoklade nezmenenej politiky
       a pokrýva obdobie 2014 – 2019, sa predpokladá ďalšie zhoršenie celkového deficitu,
       ktorý sa v roku 2014 zvýšil na 3,2 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 %
       HDP, a to na 3,4 % HDP v roku 2015, až kým v roku 2017 nezačne postupne klesať
       na 3,1 % a ďalej na 2,5 % HDP v roku 2019. Podľa programu stability na rok 2015
       sa očakáva rast pomeru dlhu verejných financií k HDP počas prognózovaného
       obdobia programu a má dosiahnuť 67,8 % do roku 2019. Strednodobý cieľ –
       štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP – sa do konca programového obdobia
       nesplní. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy,
       je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že deficit
       verejných financií Fínska dosiahne v roku 2015 výšku 3,3 % HDP a v roku 2016
       výšku 3,2 % HDP, zatiaľ čo sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP sa do roku 2016
       zvýši na 64,4 % HDP. Komisia uverejnila 13. mája 2015 správu v súlade s článkom
       126 ods. 3 zmluvy, v ktorej dospela k záveru, že kritérium deficitu ani dlhové

5
      Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
6
      C(2014) 8815 final.
7
      COM(2014) 902.
8
      COM(2014) 904.
9
      SWD(2015) 45 final z 26.2.2015.
 ---pagebreak---        kritérium sa nedali považovať za dodržané. Program stability zabezpečuje, aby sa
       nadmerný deficit včas a trvalo napravil do roku 201X. Preto budú potrebné ďalšie
       opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na
       prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Fínsko nedodrží
       ustanovenia Paktu stability a rastu. Hoci Fínsko dosiahlo určitý pokrok pri
       uskutočňovaní administratívnych reforiem, efektívnosť fínskeho verejného sektora
       by sa mohla ďalej zlepšiť, najmä v oblastiach, ktoré čelia cenovým tlakom
       v budúcnosti zo starnutia populácie. Na jeseň 2014 dosiahli sociálni partneri dohodu
       o obsahu dôchodkovej reformy, ale tá ešte nie je prijatá. Zvýšenie účasti starších
       pracovníkov na trhu práce je mimoriadne dôležité vzhľadom na medzeru
       udržateľnosti verejných financií a plánované zvýšenie zákonného veku odchodu do
       dôchodku. Prípady predčasného odchodu z trhu práce existujú najmä v dôsledku
       zdravotného postihnutia alebo na základe rozšírených dávok v nezamestnanosti pre
       starších pracovníkov. V decembri 2014 bol parlamentu predložený vládny návrh
       zákona o reforme sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti, ale pred
       parlamentnými voľbami v apríli 2015 sa nenašlo riešenie na vyrovnanie
       administratívneho modelu veľkých obecných koalícií s autonómiou jednotlivých obcí
       zaručenou ústavou, a lehota na prijatie návrhu zákona uplynula. Fínske obce sú
       pomerne malé, ale vykonávajú pomerne rozsiahle úlohy v porovnaní s obcami
       v iných európskych krajinách. Reforma štruktúr obcí prebieha s určitým oneskorením
       a obce vykonávajú štúdie o prínosoch spájania sa. Podľa programu národných
       reforiem na rok 2015 sa do konca roku 2016 môže parlamentu predložiť nový
       legislatívny návrh.
(9)    So zreteľom na starnutie a zmenšovanie sa populácie v produktívnom veku je
       dôležité, aby mal trh práce prístup k celej potenciálnej pracovnej sile. Fínsko
       dosiahlo v tejto oblasti určitý pokrok a prijalo niekoľko opatrení vrátane lepšej
       organizácie mzdových dotácií s osobitným dôrazom na starších ľudí a verejných
       služieb zamestnanosti. Miera nezamestnanosti bola v roku 2014 na úrovni 8,7 %
       a stúpa, a to najmä u mladých ľudí a starších pracovníkov. Dohoda o miernejších
       mzdách z roku 2013 podporuje obnovu nákladov a vývoznej konkurencieschopnosti
       prostredníctvom nižšieho rastu jednotkových nákladov práce.
(10)   Fínsko dosiahlo určitý pokrok pri posilňovaní svojej schopnosti dodávať inovačné
       výrobky. Vláda uskutočňuje komplexnú reformu výskumných inštitúcií
       a financovania. Programy politík pre čisté technológie, biotechnológie a digitalizáciu
       sú sľubné, ale pomerne malého rozsahu. Hoci investície do výskumu a vývoja patria
       medzi najvyššie v EÚ, Fínsko stále čelí výzvam v oblasti ich prevodu do úspešných
       vývozných produktov a služieb. Vláda sa snažila zjednodušiť a zefektívniť systémy
       podpory pre podniky, zvýšiť financovanie pre začínajúce podniky a podporovať ich
       internacionalizáciu. Miera investícií vo Fínsku však zostáva nízka, ťažkosti
       s vývozom pretrvávajú a zamestnanosť klesá. Je takisto potrebné úsilie na posilnenie
       hospodárskej súťaže na trhoch s výrobkami a službami, najmä v odvetví
       maloobchodu, ktoré zostáva vysoko koncentrované.
(11)   Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej
       politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň
       posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia
       v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch.
       Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú
       politiku Fínska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
       potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
       zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej
 ---pagebreak---         odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených
        odporúčaní 1 až 4.
(12)    Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Fínska a jej
        stanovisko10 je premietnuté najmä do odporúčania 1.
(13)    Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto
        posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej
        odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do
        odporúčaní 2 a 3.
(14)    V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky
        eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania
        adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Fínsko by malo takisto
        zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:
1.      Do [XX] zabezpečiť, aby sa nadmerný deficit včas a trvalo znížil pod hranicu 3 %
        HDP v súlade so záväzkami Fínska na základe článku 126 ZFEÚ. Pokračovať v úsilí
        znížiť medzeru udržateľnosti verejných financií a posilňovať podmienky pre rast.
2.      Prijať dohodnutú dôchodkovú reformu a postupne odstraňovať možnosti
        predčasného odchodu do dôchodku. Zabezpečiť účinné navrhnutie a uskutočnenie
        administratívnych reforiem týkajúcich sa štruktúry obcí, sociálnych služieb a služieb
        zdravotnej starostlivosti s cieľom zvýšiť produktivitu a nákladovú účinnosť pri
        poskytovaní verejných služieb, a zároveň zabezpečiť ich kvalitu.
3.      Pokračovať v úsilí o zlepšenie zamestnateľnosti mladých ľudí, starších pracovníkov
        a dlhodobo nezamestnaných so zameraním najmä na rozvoj pracovných zručností.
        V konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi
        zabezpečiť, aby vývoj miezd zodpovedal vývoju produktivity.
4.      Prijať opatrenia s cieľom otvoriť odvetvie maloobchodu efektívnej hospodárskej
        súťaži.
V Bruseli

                                                 Za Radu
                                                 predseda

10
       Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 252 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Belgicka na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Belgicka na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  5
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgicka na rok 2015
                  6
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej určila Belgicko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Belgicku na rok 2015
                  9
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o Belgicku tiež obsahuje výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Analýza Komisie vedie k záveru, že v Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú politické opatrenia a monitorovanie. Rizikový je najmä vývoj týkajúci sa vonkajšej konkurencieschopnosti tovaru, ktorej je potrebné venovať pozornosť, pretože jeho ďalšie zhoršenie by mohlo ohroziť makroekonomickú stabilitu. Ďalšie opatrenia na zabezpečenie konvergencie nákladových parametrov by spomalili znižovanie zamestnanosti v obchodovateľných sektoroch, zatiaľ čo hmatateľný pokrok pri vyrovnávaní historicky najväčších rozdielov v nákladoch by bolo možné posilniť presunom daňového zaťaženia z práce na iné daňové základy. Verejný dlh je aj naďalej vysoký, ale niekoľko faktorov zmierňuje súvisiace makroekonomické riziká.

               (7)Belgicko 30. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Belgicko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a v období rokov 2014 – 2016 sa naň vzťahuje prechodné dlhové pravidlo. Komisia 27. februára 2015 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ
                  10
                vzhľadom na to, že sa neočakávalo, že Belgicko dosiahne v rokoch 2014 – 2015 dostatočný pokrok v úsilí o zabezpečenie súladu s dlhovým pravidlom, ako aj na to, že v roku 2014 došlo k porušeniu referenčnej hodnoty pre deficit stanovenej na 3 % HDP. Z analýzy vyplynulo, že dlhové kritérium by sa v danom čase malo považovať za splnené a že prekročenie referenčnej hodnoty pre deficit bolo mierne, dočasné a výnimočné (z dôvodu metodologických štatistických zmien). Táto analýza je do značnej miery stále platná. Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánuje postupne zlepšovať štrukturálne saldo s cieľom dosiahnuť vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení do roku 2018. Prepočítané štrukturálne saldo
                  11
                však poukazuje na štrukturálny deficit vo výške 0,3 % HDP v roku 2018. Vláda neplánuje dosiahnuť strednodobý cieľ – ktorým je prebytok na úrovni 0,75 % HDP v štrukturálnom vyjadrení – počas programového obdobia. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 106,9 % a že postupne klesne na 102 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2016 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa očakáva, že čistý rast výdavkov bude v roku 2015 v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky. V období rokov 2014 – 2015 však hrozí určité odchýlenie, a to najmä z dôvodu sklzu v roku 2014. Ak nedôjde k zmene politiky, hrozí takisto významné odchýlenie od postupu úpravy požadovaného v záujme dosiahnutia strednodobého cieľa v období rokov 2015 – 2016. V období oboch rokov budú preto potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že Belgicku hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu

               (9)Federálna vláda odsúhlasila rozsiahlu dôchodkovú reformu, ktorej cieľom je znížiť rozdiely medzi skutočným a zákonným vekom odchodu do dôchodku a zvýšiť zákonný vek odchodu do dôchodku. Vek predčasného odchodu do dôchodku sa má po roku 2016 ďalej zvýšiť, a to na 63 rokov do roku 2019, pričom požiadavka na minimálnu dĺžku výkonu zamestnania je 42 rokov. Z dlhodobejšieho hľadiska sa plánuje zvýšiť zákonný vek odchodu do dôchodku zo 65 na 66 rokov v roku 2025 a na 67 rokov v roku 2030. Plánuje sa postupné zavádzanie dôchodkového systému založeného na kreditných bodoch s mechanizmami úprav, ktoré budú reagovať na demografický alebo ekonomický vývoj, ako napr. vyššia stredná dĺžka života alebo zmeny v pomere ekonomickej závislosti. Úspech konsolidačnej stratégie, ktorá neutralizuje vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet a zaručuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií, závisí od rýchleho vykonania dôchodkovej reformy. Vzhľadom na niekoľko zostávajúcich stimulov na podporu zamestnateľnosti starších pracovníkov by sa k týmto dôchodkovým reformám mali pridružiť opatrenia na podporu zamestnanosti a reformy trhu práce, ktoré zabezpečia priaznivé podmienky pre aktívne starnutie.

               (10)Belgický daňový systém charakterizuje vysoké celkové daňové zaťaženie, pomerne vysoké sadzby a úzke základy daní. Daňové zaťaženie je príliš orientované na prácu. To vedie k vysokým nákladom práce, ktoré odrádzajú od vytvárania pracovných miest, a k vysokému daňovo-odvodovému zaťaženiu, ktoré prispieva k pasciam nezamestnanosti. Snahy o zmiernenie vysokých daňových sadzieb okrem toho sčasti vedú k tomu, že daňové základy vo všeobecnosti narúšajú početné osobitné výnimky, úľavy, znížené sadzby a daňové výdavky, ktoré zapríčiňujú zníženie efektívnosti a spôsobujú deformácie v systéme a možné medzery v právnych predpisoch. Určité aspekty daňového systému majú neblahý vplyv pre životné prostredie. Vzhľadom na tieto nedostatky bolo Belgicku opakovane odporúčané, aby zjednodušilo a prepracovalo svoj daňový systém s cieľom vyvážiť daňové zaťaženie, odstrániť medzery v daňových právnych predpisoch a znížiť miestami škodlivú diferenciáciu zapríčinenú špecifickými daňovými režimami. Doposiaľ sa dosiahol len obmedzený pokrok pri vykonávaní komplexnej daňovej reformy, ktorej súčasťou je najmä presun daňového zaťaženia z práce na daňové základy, ktoré menej narúšajú rast. Priestor pre rozšírenie daňového základu existuje v prípade environmentálnych daní a spotrebných daní, ako aj určitých druhov finančných príjmov. Presun daňového zaťaženia z práce v kombinácii s rozšírením daňového základu (preskúmanie súčasných daňových ustanovení, dotácií, výnimiek a úľav) by mohol zlepšiť celkovú vyváženosť a spravodlivosť daňového systému, podporiť zamestnanosť, hospodársku súťaž a sociálne a environmentálne ciele a byť prostriedkom boja proti daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu.

               (11)Štrukturálne problémy, ktoré charakterizujú belgický trh práce, aj naďalej vedú k chronicky nedostatočnému využívaniu pracovnej sily a nízkym mieram celkovej zamestnanosti a hospodárskej aktivity. Nedostatky sa týkajú najmä slabej väzby medzi mzdami a produktivitou a finančných faktorov, ktoré znižujú motiváciu pracovať. Belgicko tiež trpí nedostatkom vysoko kvalifikovanej pracovnej sily a nepomerom medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami. V rôznych vládnych dohodách sa poukazuje na potrebu silnejších väzieb medzi vzdelávaním, odbornou prípravou a zamestnaním s cieľom zlepšiť jazykové vzdelávanie a odborné vzdelávanie a prípravu a vyvinúť alternatívne spôsoby odbornej prípravy pre študentov a nezamestnaných. Pokrok je však pomalý. Tieto štrukturálne faktory majú obzvlášť výrazný vplyv na určité skupiny na trhu práce, ako sú mladí a starší ľudia bez zamestnania a osoby z prostredia migrantov.

               (12)Oslabená vonkajšia konkurencieschopnosť Belgicka aj naďalej vystavuje jeho hospodárstvo makroekonomickým rizikám. Hospodárstvo sa potýka s problémom vysokých nákladov práce, ktoré rástli v priemere rýchlejšie ako náklady práce v susediacich krajinách. Je potrebné lepšie zosúladiť rast miezd s produktivitou a viac spružniť stanovovanie miezd s cieľom zvýšiť potenciál hospodárstva na prispôsobovanie sa zmenám. Prijali sa určité cielené opatrenia na zníženie nákladov práce pre konkrétne skupiny a na zníženie medzery medzi hrubými a čistými mzdami v dolnej časti príjmovej škály. Úplné odstránenie rozdielov si však bude vyžadovať ďalšie kroky, ktoré budú závisieť od reformy systému stanovovania miezd. Strata pracovných miest prináša hromadenie nákladových znevýhodnení, čo si v konečnom dôsledku vyžiada korekciu, ak nedôjde k ich riešeniu. Ďalšími kľúčovými faktormi pre spoločnosti sú náklady na energie a náklady na sprostredkovateľské služby pre podniky, ktoré sú značne regulované a chránené pred hospodárskou súťažou. Takisto je tu stále značný priestor na zlepšenie nenákladových aspektov vonkajšej konkurencieschopnosti. V záujme zaručenia a zvýšenia súčasnej úrovne blahobytu sa bude musieť klásť väčší dôraz na rast produktivity. To si vyžaduje nepretržité úsilie zamerané na produkty a súvisiace služby na vyšších úrovniach hodnotového reťazca na základe silnejšej valorizácie inovácií a výskumu a vývoja. Administratívne prekážky by sa mali znížiť a mali by sa prijať opatrenia na podporu podnikania a uvoľnenie podnikovej dynamiky. Veľmi nízka miera zakladania nových podnikov svedčí o tom, že podnikateľské prostredie neposkytuje priaznivé podmienky na nové aktivity a expanziu. Posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti maloobchodných a odborných služieb takisto predstavuje výzvu. Odstránenie prekážok vo verejnej infraštruktúre a zlepšenie kvality a dostatočnosti kapitálových zásob prostredníctvom ďalších investícií, najmä v oblasti cestnej a železničnej infraštruktúry, by posilnilo celkovú produktivitu krajiny.

               (13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Belgicka a jej stanovisko
                  12
                je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (15)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (16)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Belgicko by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť fiškálnu úpravu na úrovni najmenej 0,6 % HDP v snahe dosiahnuť strednodobý cieľ v rokoch 2015 a 2016. Využiť neočakávané zisky na to, aby pomer dlhu verejnej správy nadobudol klesajúcu tendenciu. Doplniť dôchodkovú reformu o opatrenie, ktorým sa zákonný vek odchodu do dôchodku naviaže na strednú dĺžku života. Dohodnúť sa na vykonateľnom rozdelení fiškálnych cieľov medzi všetky úrovne verejnej správy.

               2.Prijať a vykonať komplexnú daňovú reformu, ktorá bude zahŕňať rozšírenie daňového základu, presunutie daňového zaťaženia z práce a odstránenie neefektívnych daňových výdavkov.

               3.Zlepšiť fungovanie pracovného trhu prostredníctvom oslabenia finančných faktorov, ktoré znižujú motiváciu pracovať, zlepšenia prístupu špecifických cieľových skupín na trh práce a riešenia nedostatku zručností a nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami.

               4.V konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi obnoviť konkurencieschopnosť tým, že sa zabezpečí, aby vývoj miezd zodpovedal vývoju produktivity.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 252.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 21 final/2.

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v programe stability podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 325 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Dánsku na rok 2016
                  6
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Dánsko predložilo 26. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  7
               .

               (5)Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu na rok 2016 vláda plánuje zlepšenie celkového salda, aby sa v roku 2020 dosiahol vyrovnaný rozpočet. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa predpokladov dosiahne v roku 2016. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2020 úroveň 35,1 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že Dánsko v rokoch 2016 a 2017 dosiahne odporúčanú fiškálnu úpravu. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že možno očakávať, že Dánsko dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Zabezpečenie ponuky pracovnej sily vzhľadom na starnutie obyvateľstva je nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku. Viaceré zásadné reformy trhu práce za posledné roky sa zamerali najmä na zvýšenie pracovných stimulov a zlepšenie efektívnosti aktívnych politík trhu práce. Tieto reformy by mohli prispieť k dosiahnutiu dánskeho cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti a k udržateľnosti dánskeho modelu sociálneho zabezpečenia. Národný cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa sociálneho začlenenia, zameraný na zníženie počtu ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce, však nie je ani zďaleka dosiahnutý. Začlenenie na trh práce a zlepšenie zamestnateľnosti znevýhodnených skupín naďalej zostáva výzvou. Platí to predovšetkým pre ľudí s prisťahovaleckým pôvodom z tretích krajín vrátane tých, ktorí majú už dlhšie bydlisko v Dánsku, a mladých ľudí s nízkym dosiahnutým vzdelaním. Opatrenia týkajúce sa pracovnej integrácie, ktoré boli odsúhlasené na trojstranných rokovaniach v roku 2016, by mohli zlepšiť situáciu utečencov a migrantov, ktorí práve pricestovali. Mali by sa prijať ďalšie opatrenia s cieľom účinnejšie zahrnúť na trh práce ďalšie marginalizované skupiny.

               (7)Na udržanie relatívne vysokej úrovne sociálneho zabezpečenia v Dánsku je nevyhnutný väčší rast produktivity. V priebehu posledných dvoch desaťročí bol však rast produktivity pomalý. K faktorom, ktoré k takémuto stavu prispievajú, aj naďalej patrí nedostatočná hospodárska súťaž v sektore domácich služieb, najmä v oblasti maloobchodu a stavebníctva. Dánsko preto musí zvýšiť úsilie na zlepšenie produktivity v sektore stavebníctva odstránením prekážok a zabezpečením primeraných systémov udeľovania povolení tam, kde sa takéto systémy považujú za potrebné. Takisto je potrebné zredukovať obmedzenia pre maloobchodné prevádzky, najmä vykonávaním reforiem, ktoré vláda načrtla.

               (8)Celková úroveň investícií v Dánsku bola nízka, pretože počas hospodárskej krízy došlo k prudkému poklesu súkromných investícií. Táto situácia čiastočne odzrkadľuje nízke investície do bývania v nadväznosti na prasknutie bubliny na trhu s nehnuteľnosťami a nevyužitú kapacitu v podnikovom sektore. Oživenie investícií by Dánsku pomohlo posilniť hospodársky rast a zvýšiť produktivitu. Prekážky brániace investíciám boli identifikované v sektore služieb a vo výskumnom sektore. Sektory maloobchodu a stavebníctva čelia prekážkam vstupu na trh, čo má následne vplyv na hospodársku súťaž a rast produktivity.  Mohlo by sa posliniť úsilie premieňať výsledky univerzitného výskumu na obchodné inovácie.

               (9)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (10)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  8
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dodržať strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2016 a dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,25 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017.

               2.Zvýšiť produktivitu a investície súkromného sektora zvýšením hospodárskej súťaže v sektore domácich služieb, najmä uľahčením vstupu na trh v oblasti maloobchodu a stavebníctva. Podnecovať spoluprácu medzi podnikmi a univerzitami.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 74 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.