title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2020 2020/C 282/05

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/27

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2020
      (2020/C 282/05)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Nemecko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Nemecku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä vysoké prebytky bežného účtu odrážajú utlmenie investícií v porovnaní s úsporami a majú cezhraničný presah.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobilo zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Nemecku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Nemecku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Nemecko predložilo 20. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Nemecko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,25 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 59,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 75,25 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

                  (13)

                  Nemecko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia v roku 2020 úroveň 7,2 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí podpora likvidity pre spoločnosti, cielená pomoc pre malé podniky a samostatne zárobkovo činné osoby prostredníctvom grantov a úverov, ako aj jednoduchší prístup k režimom skráteného pracovného času, aby sa predišlo prepúšťaniu. Nemecko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 24,9 % HDP. Tieto opatrenia pozostávajú zo záruk za úvery, ktoré poskytuje najmä štátna rozvojová banka KfW, ako aj nový fond na stabilizáciu hospodárstva vytvorený v reakcii na pandémiu COVID-19. Na rozdiel od programu stability na rok 2020 sa v odhadoch Komisie odklady platby dane a rozpočtové kompenzácie za klesajúce daňové príjmy v dôsledku hospodárskeho poklesu nepovažujú za diskrečné opatrenia s vplyvom na rozpočet. Celkovo sú opatrenia, ktoré Nemecko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Nemecka v roku 2020 na úrovni -7,0 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,5 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 75,6 % HDP a v roku 2021 úroveň 71,8 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Nemecko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

                  (16)

                  Prvý prípad nákazy bol v Nemecku zaznamenaný 27. januára 2020 a v marci 2020 začal počet prípadov COVID-19 exponenciálne rásť. S cieľom zabrániť šíreniu vírusu nemecké orgány potom zareagovali prijatím opatrení na obmedzenie pohybu, ako napríklad zatvorením všetkých nie nevyhnutných maloobchodných prevádzok, reštaurácií, zábavných a kultúrnych ustanovizní, športových zariadení, škôl a univerzít. Zakázali sa všetky verejné zhromaždenia viac ako dvoch osôb a občania boli požiadaní, aby všetky spoločenské kontakty udržiavali na minimálnej úrovni. Výrobné odvetvia samé osebe nepodliehali opatreniam na obmedzenie pohybu. Veľké závody však boli niekoľko týždňov zatvorené v dôsledku narušenia zahraničného obchodu a priškrteného dopytu. Hospodársky výhľad sa výrazne zhoršil, pričom v prognóze Komisie z jari 2020 sa poukazuje na pokles HDP o 6,5 % v roku 2020. Hoci rozširovanie schém skráteného pracovného času (Kurzarbeit) pomáha spoločnostiam udržať si svojich pracovníkov, zdá sa, že zvyšovaniu nezamestnanosti sa nebude dať vyhnúť. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva zvýšenie nezamestnanosti v roku 2020 na úroveň 4 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 3,5 %.

                  (17)

                  S cieľom zmierniť hospodárske dôsledky nemecká vláda reagovala rýchlo a prijala rozsiahle opatrenia. Malé podniky, samostatne zárobkovo činné osoby a externí pracovníci majú k dispozícii okamžitú pomoc (priame granty) v objeme až 50 miliárd EUR. Vláda prostredníctvom novovytvoreného fondu na stabilizáciu hospodárstva a verejnej rozvojovej banky KfW zväčšila objem úverov a prístup k týmto úverom pre podniky rôznej veľkosti, pričom záruky pokrývajú 80 – 90 % úverového rizika veriteľskej banky (v niektorých osobitných prípadoch až do výšky 100 %). Fond na stabilizáciu hospodárstva môže takisto podporiť veľké spoločnosti tým, že im dočasne poskytne dodatočný vlastný kapitál. S cieľom zvýšiť likviditu spoločností boli prijaté úpravy týkajúce sa odkladov platby dane, preddavkov a sankcií. Pravidlá týkajúce sa platobnej neschopnosti boli upravené tak, aby sa predišlo postupom technickej platobnej neschopnosti. Jednotlivé spolkové krajiny (Länder) dopĺňajú federálne opatrenia svojimi vlastnými programami podpory. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 pravdepodobne vyvinie ďalší tlak na ziskovosť nemeckého bankového sektora, ktorá je už aj tak nízka. Preto sa zdá, že v záujme zvýšenia ziskovosti a uvoľnenia finančných prostriedkov na investície v oblasti informačných technológií a tvorbu organického kapitálu je ďalšie znižovanie nákladov nemeckými bankami opodstatnené. V tejto súvislosti by takisto pomohla ďalšia konsolidácia.

                  (18)

                  Po veľmi dobrom štarte na začiatku roka sa situácia na trhu práce zhoršila v dôsledku pandémie COVID-19 a súvisiacich opatrení na obmedzenie pohybu. S cieľom zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálne dôsledky vláda poskytla značnú podporu prostredníctvom režimu skráteného pracovného času nazývaného „Kurzarbeit“. Zjednodušila podmienky využívania tohto režimu, retroaktívne ho rozšírila na dočasných agentúrnych pracovníkov a zvýšila? úroveň kompenzácie. Prispieva to k zachovaniu pracovných miest a ochrane príjmov domácností. Zamestnávatelia dostávajú finančnú pomoc tým, že za ušlý pracovný čas nemusia platiť príspevky na sociálne zabezpečenie. Zjednodušený prístup k podpore minimálneho príjmu (na základe knihy II nemeckého sociálneho zákonníka „Sozialgesetzbuch/SGB“) poskytuje úľavu pri stratách na príjmoch. Okrem toho sa rodiny s nízkymi príjmami podporujú prostredníctvom ľahšieho prístupu k prídavkom na dieťa. Okrem toho sú nájomníci, ktorí čelia strate príjmu, dočasne chránení pred núteným vysťahovaním. Hoci Nemecko dosiahlo dobré výsledky v rámci sociálneho prehľadu, o ktorý sa opiera Európsky pilier sociálnych práv, medzery v pokrytí obyvateľstva – ak sa ich nepodarí odstrániť – môžu viesť v kontexte súčasnej krízy k zníženiu príjmov zraniteľných skupín.

                  (19)

                  Pri riešení zdravotných dôsledkov Nemecko využilo svoj systém všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti, ktorý zabezpečuje prístup k starostlivosti vysokej kvality, a podarilo sa mu rýchlo zvýšiť svoje kapacity v oblasti testovania a intenzívnej starostlivosti. Pokračujúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 však poukazuje na pretrvávajúcu potrebu posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Problémom je aj naďalej dostupnosť zdravotného ošetrujúceho personálu a atraktívnosť profesie zdravotnej sestry. Napriek pomerne vysokému počtu zdravotných sestier na obyvateľa nemocnice čoraz viac vykazujú neobsadené miesta zdravotných sestier. Pomocou digitálnych nástrojov by sa takisto dala zlepšiť a podporiť koordinácia medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti v oblasti primárnej a nemocničnej starostlivosti a medzi zdravotnou a sociálnou starostlivosťou. Rýchlejším tempom sa zavádza infraštruktúra v oblasti elektronického zdravotníctva, ale využívanie služieb elektronického zdravotníctva a elektronickej starostlivosti, elektronických lekárskych predpisov a výmeny zdravotných údajov je aj naďalej výrazne pod priemerom Únie. Nový zákon prijatý v marci 2020 pomáha zmierniť hospodárske dôsledky spôsobené ochorením COVID-19 v prvom rade pre nemocnice a lekárov pôsobiacich v súkromnej praxi. Napriek tomu sa bude musieť zabezpečiť dlhodobé financovanie zdravotníckych zariadení, aby sa zachovala starostlivosť vo všetkých oblastiach, keďže v dôsledku odkladu nekritických chirurgických zákrokov a liečby klesajú príjmy zdravotníckych zariadení a dostupné zdroje sa využívajú na nákup prioritných testov a vybavenia. Nemecko, ktoré disponuje silnou výskumnou základňou, má kapacity na to, aby sa podieľalo na osobitných opatreniach v oblasti výskumu a inovácií s cieľom reagovať na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 vrátane vývoja vakcín a terapeutík a budovania výskumnej siete s cieľom previazať a posilniť výskumné činnosti nemeckých lekárskych fakúlt, a aby poskytlo podporu Koalícii pre inovácie v oblasti pripravenosti na epidémie.

                  (20)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora. Hoci sa verejné a súkromné investície v roku 2019 naďalej výrazne zvyšovali, za investičnými potrebami zaostávali. Verejné investície sú nižšie ako miera reprodukcie na komunálnej úrovni, kde sa objem nahromadených nerealizovaných investícií síce znížil, ostáva však naďalej vysoký na úrovni 4,0 % HDP a jeho znižovanie stále brzdia kapacitné a plánovacie obmedzenia. Už plánované investície do zelených technológií a energie možno prednostne realizovať, napríklad projekty zamerané na obnovu budov a obnoviteľné zdroje energie. Splnenie krátkodobých a strednodobých cieľov v oblasti dekarbonizácie a cieľov v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050 zostáva výzvou, a to aj napriek nedávno prijatým iniciatívam. Platí to aj pre environmentálne ciele a ciele v oblasti energetickej efektívnosti, keďže cenové stimuly, najmä nízke ceny ropy v dôsledku súčasnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19, odrádzajú od správania, ktoré je šetrné ku klíme a k životnému prostrediu. Prechod Nemecka na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície do energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti, obehového hospodárstva a udržateľnej dopravy. Spolkový kontrolný úrad Nemecka okrem toho kritizoval nákladovú efektívnosť opatrení súvisiacich s prechodom na ekologickú energiu. Aby sa využili výhody plne integrovaného systému energie z udržateľných zdrojov s konzistentnými cenovými signálmi, treba vynaložiť väčšie úsilie a trvalé investície do energetických sietí. Ekologickú mobilitu možno podporiť vhodnými regulačnými opatreniami a rozsiahlejšími a rýchlejšími investíciami do udržateľnej dopravnej infraštruktúry a riešení v oblasti čistej mobility. Dodatočné investície do výskumu a vývoja sú nevyhnutné na podporu oživenia vedúceho k udržateľnejšiemu a konkurencieschopnejšiemu hospodárstvu. Výdavky na vzdelávanie a výskum sa v roku 2017 mierne zvýšili z 9,2 % na úroveň 9,31 % HDP v roku 2018, takže nedosiahli predchádzajúci národný cieľ na úrovni 10 %. Súkromné investície v oblasti výskumu a vývoja sa čoraz viac sústreďujú vo veľkých podnikoch. Napriek politickým opatreniam je ponuka bývania naďalej výrazne pod ročným cieľom v oblasti bytovej výstavby, ktorým je postavenie 375 000 nových bytov v rokoch 2017 až 2021. Politiky, ktoré podporujú investície do výstavby nových bytov, by túto nerovnováhu riešili a zlepšili by cenovú dostupnosť bývania. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Nemecku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Nemecku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (21)

                  Moderná digitálna infraštruktúra a digitálne služby majú kľúčový význam, keď je mobilita obmedzená. Investície do digitálnej infraštruktúry a verejných služieb môžu podporiť oživenie hospodárstva a pomôcť Nemecku znížiť naďalej výrazné zaostávanie oproti iným krajinám, pokiaľ ide o pokrytie sieťami s veľmi vysokou kapacitou. V Nemecku bolo toto pokrytie v roku 2019 na úrovni 32,7 % – na porovnanie bol priemer Únie na úrovni 44 %, zatiaľ čo pokrytie pripojením pomocou optického kábla do budovy, resp. areálu bolo na úrovni 10,5 %, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 33,5 %. Krízou spôsobenou ochorením COVID-19 sa zvýraznila dôležitosť prepojených digitálnych služieb. Nedostatky v oblasti prepojiteľnosti môžu byť jedným z hlavných faktorov, ktorý brzdí investície v oblasti digitalizácie, najmä v prípade malých a stredných podnikov (MSP), ktoré sú naďalej pomalé pri začleňovaní digitálnych technológií. Spomedzi členských štátov Nemecko naďalej zaostáva v digitálnych verejných službách, a to aj napriek zlepšeniu týchto služieb pre podniky. Digitálna komunikácia medzi verejnými orgánmi a širokou verejnosťou je však na veľmi nízkej úrovni. Vykonávanie zákona o online prístupe postupuje pomaly a pre všetkých 575 služieb bude výzvou, aby cieľ digitalizácie splnili do konca roka 2022. Aby sa dosiahlo výraznejšie zlepšenie v oblasti digitálnej verejnej správy, tento zákon by mali vykonávať všetky zúčastnené verejné orgány – spolkové, krajinské a miestne orgány.

                  (22)

                  Je dôležité, aby sa v záujme vykonávania podporných a ďalších opatrení regulačné a administratívne zaťaženie zachovalo na nízkej úrovni. Pokiaľ ide o prístup k podporným opatreniam, udržaním administratívnej záťaže na minimálnej úrovni by sa malo zabezpečiť, aby menšie podniky dostali rovnakú podporu od sprostredkovateľov ako väčšie podniky. Dodatočná pomoc malým a stredným podnikom sa môže zabezpečiť všeobecne znížením ďalšieho administratívneho zaťaženia, t. j. nad rámec podporných opatrení, napríklad uplatnením flexibility v prípade menej podstatných byrokratických postupov.

                  (23)

                  Už pred vznikom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 prechádzal trh práce vďaka technologickému pokroku transformáciou, čo si vyžaduje väčší objem financovania do vzdelávania a odbornej prípravy vrátane rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností, ako aj zlepšovania digitálnych zručností. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa táto potreba stala naliehavejšou, najmä pokiaľ ide o pracovníkov zamestnaných v odvetviach, ktoré môžu byť dlhšie zasiahnuté sociálnym odstupom, alebo pracovníkov ohrozených stratou zamestnania. Náhly posun k viac digitalizovanej spoločnosti a domácemu vzdelávaniu môžu predstavovať osobitnú výzvu pre zraniteľných žiakov a študentov, ktorí doma nemajú prístup k digitálnym riešeniam a podpore. Platí to aj pre študentov so zdravotným postihnutím. Osobitne sa treba postarať o to, aby sa zabezpečilo, že všetci žiaci a študenti získajú kľúčové zručnosti stanovené v učebnom pláne, a aby mesiace narušenia výuky v dôsledku ochorenia COVID-19 nespôsobili znevýhodnenie na celý život. Existujúce nerovnosti v základných zručnostiach, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým a prisťahovaleckým pôvodom, by sa mohli prehĺbiť. Kríza poukázala na dôležitosť ďalšieho rozvíjania systému vzdelávania, aby sa podporilo inteligentné a inkluzívne oživenie a zotrvanie na ceste k zelenej a digitálnej transformácii.

                  (24)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (25)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Nemecko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (26)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom rýchleho zotavenia z ekonomických následkov pandémie ochorenia COVID-19. Nemecko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenia Euroskupiny.

                  (27)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie poskytnutím vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

                  (28)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

                  (29)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v nižšie uvedenom odporúčaní 2,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Mobilizovať primerané zdroje a posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj využívaním služieb elektronického zdravotníctva.

                  2.

                  Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä do udržateľnej dopravy, čistých, účinných a integrovaných energetických systémov, digitálnej infraštruktúry a digitálnych zručností, bytovej výstavby, vzdelávania a výskumu a inovácií. Zlepšiť digitálne verejné služby na všetkých úrovniach a podporiť digitalizáciu v MSP. Znížiť regulačné a administratívne zaťaženie podnikov.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 24.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2020 2020/C 282/06

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/33

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2020
      (2020/C 282/06)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Estónsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Estónsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Estónsku dôjde k prehlbovaniu rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Estónsko predložilo 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 28. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Rada v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala 13. júla 2018 (7), odporučila Estónsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (8) v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdzuje, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky však nie sú ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke opodstatnené.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z deficitu vo výške 0,3 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 10,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 3,8 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 8,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 21,9 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  V reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Estónsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli osobitne zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,3 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach, dočasné mzdové dotácie a vyššie verejné investície. Estónsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky za úvery a úvery pre podniky až do výšky 8,7 % HDP. Celkovo sú opatrenia, ktoré Estónsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Estónska v roku 2020 na úrovni –8,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,4 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP a v roku 2021 dosiahne 22,6 % HDP. Komisia vo svojej prognóze z jari 2020 predpokladá nižší deficit verejných financií na rok 2020, než sa uvádza v programe stability na rok 2020, čo odráža rozdiely v makroekonomických prognózach.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Estónsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

                  (16)

                  Estónska vláda vyhlásila medzi 12. marcom 2020 a 17. májom 2020 v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 núdzovú situáciu. Cieľom okamžitej reakcie vlády bolo zabrániť ďalšiemu šíreniu vírusu a zabezpečiť fungovanie estónskeho hospodárstva v čo najväčšej miere. Obmedzenia týkajúce sa zastavenia šírenia pandémie mali vážny vplyv na hospodárstvo. Od vyhlásenia núdzovej situácie sa počet evidovaných nezamestnaných zvýšil o 35 %. Najväčší počet novo nezamestnaných osôb bol zaznamenaný v odvetviach, ako je maloobchod a poskytovanie zákazníckych služieb, stavebníctvo, catering, ubytovanie a riadenie podujatí. Očakáva sa, že miera nezamestnanosti sa v roku 2020 zvýši na úroveň 9,2 % a v roku 2021 klesne na úroveň 6,5 %. Estónsky parlament schválil 15. apríla 2020 doplňujúci rozpočet na rok 2020. Zaviedli sa nové opatrenia zamerané na zachovanie pracovných miest, zabránenie masovému prepúšťaniu a zabezpečenie likvidity podnikov. Rozpočet obsahuje širokú škálu opatrení vrátane podpory sektoru zdravotnej starostlivosti, obcí, niektorých investičných programov a necielenej podpory likvidity pre spoločnosti (ako sú záručné schémy a odklady platieb daní). Niektoré osobitné opatrenia sú určené pre mikropodniky a odvetvie cestovného ruchu vrátane niektorých cielených opatrení pre najviac postihnuté regióny. Zaviedli sa dodatočné daňové opatrenia, ako napríklad dočasné zníženie spotrebných daní na motorovú naftu, zemný plyn a elektrickú energiu. V balíku opatrení sa predpokladá dočasné pozastavenie štátnych príspevkov do druhého piliera dôchodkového systému.

                  (17)

                  Estónsko prijalo významné opatrenia s cieľom zamedziť šíreniu ochorenia COVID-19 a jeho vplyvu na zdravie. Pandémia COVID-19 však odhalila niektoré štrukturálne nedostatky v systéme zdravotnej starostlivosti týkajúce sa obmedzených disponibilných finančných a ľudských zdrojov. Odolnosť systému bola oslabená nedostatkom zdravotníckych pracovníkov a nerovným prístupom k primárnej starostlivosti, ako aj slabou dostupnosťou kritického zdravotníckeho materiálu. Estónsko takisto čelí výzve, ako realizovať odkladané a nedostupné liečby spôsobené núdzovou situáciou. Navyše subjektívne neuspokojené potreby lekárskej starostlivosti v Estónsku mali ešte pred vypuknutím pandémie COVID-19 jednu z najvyšších hodnôt v Únii z dôvodu dlhých čakacích lehôt v prípade primárnej aj špecializovanej starostlivosti. Tieto faktory a riziká spojené so životným štýlom pomáhajú vysvetliť zlý zdravotný stav obyvateľstva. Zlepšenie prístupnosti a odolnosti systému zdravotnej starostlivosti sú predpokladmi na zabezpečenie účinnej reakcie na šírenie pandémie a riešenie výziev spojených so zdravotným stavom obyvateľstva.

                  (18)

                  Zlepšenie primeranosti záchrannej sociálnej siete je v Estónsku dlhodobou výzvou. Dokonca aj pred najnovšou krízou boli dávky sociálneho zabezpečenia v Estónsku vyhodnotené ako menej účinné, než je priemer EÚ pri znižovaní výskytu chudoby. Okrem toho existujú nedostatky v rozsahu systému dávok v nezamestnanosti pre osoby v neštandardných formách zamestnania a pre osoby s krátkymi obdobiami zamestnanosti. Negatívny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zamestnanosť a príjmy by mohol v kombinácii s nedostatočným rozsahom systému dávok v nezamestnanosti zvýšiť chudobu, najmä pokiaľ ide o domácnosti nezamestnaných osôb. Estónsko zaviedlo dočasný režim skráteného pracovného času ako osobitnú subvenciu pre dotknuté spoločnosti, aby mohli udržať zamestnanosť. Toto opatrenie je obmedzené na dva mesiace, čo nemusí stačiť na zmiernenie vplyvu krízy, keďže ťažkosti môžu trvať dlhšie a zasiahnuť niektoré hospodárske odvetvia s oneskorením. Pandémia COVID-19 zhoršila ťažkosti pri poskytovaní cenovo prijateľných a dostupných sociálnych služieb vrátane služieb dlhodobej starostlivosti, najmä pre starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s nízkymi príjmami. Zachovanie plánu na rozvoj integrovaného poskytovania sociálnych a zdravotníckych služieb by pomohlo riešiť tieto výzvy. Je dôležité zabezpečiť zmysluplné a včasné zapojenie sociálnych partnerov do tvorby opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou a oživením a zároveň posilniť ich kapacitu na to.

                  (19)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 postihla estónske spoločnosti v mnohých odvetviach, najviac však zasiahla malé a stredné podniky (MSP). Negatívny vplyv na hospodárske činnosti bol spôsobený nielen obmedzeniami, ale aj klesajúcim dopytom na vývozných trhoch a narušeniami globálnych hodnotových reťazcov. Opatrenia na podporu likvidity, ktoré prijala vláda, sú navrhnuté s cieľom pomôcť zmierniť vplyv, ale ich rýchle a účinné vykonávanie bude kľúčové pre podporu životaschopných podnikov vo všetkých postihnutých odvetviach, pričom sa musí zachovať odolnosť bankového sektora. Zlepšiť peňažný tok MSP môžu pomôcť aj odklady platieb daní, ako aj úverové prázdniny. Proces oživenia bude navyše závisieť od presnosti zamerania investícií. Súčasná kríza ozrejmila význam digitálnych a inovatívnych riešení pri udržiavaní chodu hospodárstva. Zatiaľ čo elektronická verejná správa funguje dobre, ďalšia digitalizácia MSP by zvýšila ich odolnosť a prispela by k urýchleniu oživenia, čo by v strednodobom horizonte prinieslo nárast produktivity. V posledných rokoch bolo hospodárstvo ako celok čoraz viac digitalizované. Zavádzanie informačných a komunikačných technológií vo výrobe je však zatiaľ pomalé. Zatiaľ čo celková inovačná výkonnosť Estónska sa v roku 2019 zlepšila, úroveň inovačnej kapacity a činností založených na výskume je v podnikateľskom sektore naďalej nízka. Inovácie založené na výskume a zavádzanie inovačných riešení v podnikoch by mohli zlepšiť konkurenčné postavenie krajiny a povzbudiť hospodársky rast. S cieľom pomôcť spoločnostiam prekonať krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 bude dôležité zabezpečiť dobrý prístup k finančným prostriedkom vrátane kapitálového financovania startupov.

                  (20)

                  S cieľom posilniť oživenie hospodárstva bude dôležité prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporovať súkromné investície, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Ako sa konkrétne uvádza v národnom energetickom a klimatickom pláne, udržateľný rast Estónska závisí od pokroku v oblasti dekarbonizácie v odvetviach energetiky, dopravy a v sektore budov prostredníctvom znižovania uhlíkovej náročnosti, reštrukturalizácie odvetvia roponosnej bridlice a zlepšovania produktivity zdrojov vrátane uplatňovania obchodných modelov obehového hospodárstva. Produktivita zdrojov v Estónsku je jedna z najnižších v Únii, zatiaľ čo úroveň spotreby energie je nad priemerom Únie. Prierezová stratégia obehového hospodárstva ako doplnok k národnému energetickému a klimatickému plánu by mohla pomôcť pri prechode na dekarbonizáciu, znížiť negatívny vplyv odvetvia roponosnej bridlice na životné prostredie a oživiť hospodárstvo. Keďže Estónsko je periférnou krajinou s nízkou hustotou obyvateľstva, dobre fungujúci a prepojený dopravný systém je kľúčový pre jeho hospodárske činnosti a vývoz. Dopravná infraštruktúra Estónska čelí určitým nedostatkom, pokiaľ ide o prepojenosť a udržateľnosť. Železničná a intermodálna doprava je naďalej nedostatočne rozvinutá. Emisie skleníkových plynov z cestnej dopravy sa v posledných rokoch zvýšili a energia z obnoviteľných zdrojov v doprave zostáva pod úrovňou vnútroštátnych cieľov. Projekt Rail Baltica a projekty týkajúce sa prepojenia energetických sietí patria medzi kľúčové investičné priority Estónska zamerané na zlepšenie jeho bezpečnosti a integrácie do vnútorného trhu. Kľúčom k udržateľnému hospodárskemu oživeniu a k zníženiu regionálnych rozdielov je podpora investičných projektov, ktoré zohľadňujú environmentálne a klimatické aspekty. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Estónsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Estónsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (21)

                  Estónsky bankový sektor je celkovo zdravý, ale riziká spojené s praním špinavých peňazí pretrvávajú. Hoci sa prijali opatrenia na obmedzenie rizikových expozícií znižovaním vkladov nerezidentov, vnútroštátne posudzovanie rizika sa nevzťahuje na iné produkty, ktoré by mohli predstavovať riziká, ako je napríklad držiteľská správa cenných papierov pre zákazníkov, ktorí nie sú rezidentmi. Aktualizáciou vnútroštátneho posudzovania rizika by sa zabezpečila primeraná identifikácia rizík a umožnilo by sa zavedenie potrebných zmierňujúcich opatrení. Zatiaľ čo sa podnikli opatrenia v oblasti dohľadu voči bankám a platobným inštitúciám, ktoré nedodržiavajú právne predpisy, existuje priestor na ďalšie zvýšenie účinnosti dohľadu a presadzovania predpisov. Najmä súbor legislatívnych aktov na posilnenie preventívneho rámca a konfiškácie, ako aj zvýšenie administratívnych sankcií ešte nebol prijatý. Vyšetrovania prípadov prania špinavých peňazí napredujú pomaly. Právomoci estónskeho orgánu finančného dohľadu ešte neboli dostatočne posilnené a prístup k dohľadu založený na riziku sa ešte nevykonáva v plnej miere, najmä pokiaľ ide o tematické kontroly na mieste. Výmena informácií medzi finančnou spravodajskou jednotkou a orgánmi presadzovania práva nie je dostatočne proaktívna.

                  (22)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (23)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Estónsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (24)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (25)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (26)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť prístupnosť a odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov, posilnením primárnej starostlivosti a zabezpečením dodávok kritického zdravotníckeho materiálu.

                  2.

                  Posilniť primeranosť záchrannej sociálnej siete, a to aj rozšírením pokrytia dávkami v nezamestnanosti.

                  3.

                  Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na digitalizáciu podnikov, výskum a inovácie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, efektívne využívanie zdrojov a udržateľnú dopravu, čím sa prispeje k postupnej dekarbonizácii hospodárstva. Podporiť inovačnú kapacitu malých a stredných podnikov a zabezpečiť dostatočný prístup k finančným prostriedkom.

                  4.

                  Zintenzívniť úsilie na zabezpečenie účinného dohľadu nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 30.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 24.

         (8)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2020 2020/C 282/07

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/39

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2020
      (2020/C 282/07)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Írsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Írsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Tieto nerovnováhy sa týkajú najmä vysokých objemov verejného dlhu, súkromného dlhu a čistých zahraničných záväzkov.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Írsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí značné riziko, že v Írsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

                  (10)

                  Írsko predložilo 21. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Írsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 7,4 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,1 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 58,8 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 69,1 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  Írsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň približne 2,0 % HDP. Zahŕňajú podporu zamestnanosti a podporu v nezamestnanosti na obdobie 12 týždňov (približne 1,4 % HDP) a dodatočné výdavky na zvýšenie kapacity a prístupnosti systému zdravotnej starostlivosti (približne 0,6 % HDP). Írsko okrem toho ohlásilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na zhruba 0,3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú úverové záruky a rôzne úverové programy, pozastavenie úrokov a sankcií za určité oneskorené platby zo strany zamestnávateľov, pozastavenie vymáhania dlhov a prestávky v splácaní v trvaní až do troch mesiacov v prípade podnikateľských úverov. Vláda ohlásila 2. mája 2020 nový balík opatrení na podporu dlhu a kapitálu pre podniky v hodnote približne 2 % HDP, ktoré neboli zahrnuté do programu stability na rok 2020 ani do prognózy Komisie. Celkovo sú opatrenia, ktoré Írsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Írska roku v 2020 na úrovni –5,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 66,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 66,7 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Írsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nie je splnené.

                  (16)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 tvrdo postihla Írsko a vystavila systém zdravotnej starostlivosti extrémnemu tlaku. Írsko zaviedlo na zmiernenie účinkov pandémie naliehavé opatrenia na posilnenie systému zdravotníctva, ako aj opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu, čo v určitých odvetviach viedlo k výraznému obmedzeniu hospodárskej činnosti. Vláda okrem toho v rámci možností zaviedla širokú škálu hospodárskych opatrení zameraných na zmiernenie dôsledkov krízy vyvolanej ochorením COVID-19. Tieto opatrenia zahŕňali schémy dotácií miezd v záujme ochrany pracovných miest, platby na sociálne zabezpečenie, dočasný zákaz zvyšovania nájomného a vysťahovania, ako aj opatrenia týkajúce sa likvidity a úverovej podpory pre firmy. Hoci cieľom týchto opatrení je zmierniť hospodársky otras vyvolaný pandémiou, riziko výraznej straty produkcie, konkurzov, platobnej neschopnosti, zvyšovania nezamestnanosti a počtu ľudí ohrozených chudobou zostáva vysoké.

                  (17)

                  Nemocnice mali už pred pandémiou ochorenia COVID-19 takmer vyčerpané kapacity s mierou obsadenosti lôžok v akútnej starostlivosti, ktorá patrila medzi najvyššie v krajinách OECD. Bolo to spôsobené najmä absenciou všeobecného prístupu k primárnej zdravotnej starostlivosti a značným spoliehaním sa na nemocničnú starostlivosť. Problémy spojené s náborom a udržaním pracovníkov viedli v určitých regiónoch a nemocniciach k nedostatku zdravotníckych pracovníkov. Dlhodobá domáca starostlivosť bola nedostatočná a nebola súčasťou zákonného nároku, pričom politiky uprednostňovali využívanie inštitucionálnej starostlivosti. Ochorenie COVID-19 vyvinulo na systém zdravotnej starostlivosti bezprecedentný tlak. Na zvýšenie kapacity nemocníc a v záujme poskytovania dočasných všeobecných služieb zdravotnej starostlivosti sa zaviedli včasné núdzové opatrenia. V strednodobom horizonte však Írsko stále musí riešiť štrukturálnu obmedzenú efektívnosť, flexibilitu, odolnosť a dostupnosť svojho systému zdravotnej starostlivosti. Cieľom ambicióznych reformných plánov Sláintecare je zabezpečiť prístup k všeobecne dostupnému a udržateľnému systému zdravotnej starostlivosti. Plány na ich vykonávanie je však potrebné zlepšiť z hľadiska čiastkových cieľov a objasniť v nich, ako sa dosiahne pokrok v prístupe k verejnej primárnej starostlivosti počas obdobia ich zavádzania, a to až kým sa nedosiahne všeobecné pokrytie. Stanovenie jasných míľnikov a lehôt môže spolu so spoľahlivým rámcom monitorovania prispieť k včasnému zavedeniu univerzálneho pokrytia. Uskutočňovanie reforiem dlhodobej starostlivosti vrátane nových spôsobov práce v komunite prostredníctvom podpory domácej opatery a reorganizácie opatrovateľských zdrojov by si mohlo vyžiadať inventarizáciu existujúcich zariadení, prognózy týkajúce sa budúceho rastu dopytu a primeranú analýzu „medzier“, po ktorej by nasledoval plán realizácie.

                  (18)

                  Podľa poslednej prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,4 % a v roku 2021 jej mierny pokles na úroveň 7 %. Vláda pri reakcii na pandémiu výrazne využíva politiku podpory príjmov a zamestnanosti, najmä režimy skráteného pracovného času, ktoré by sa mali aj naďalej rýchlo zavádzať. Tieto režimy je potrebné preskúmať a v prípade potreby by sa mali rozšíriť s cieľom pomôcť udržať ľudí v zamestnaní alebo pomôcť im zachovať si príjmy. Relatívne vysoký počet ľudí žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce si vyžaduje ďalšie úsilie na podporu individualizovaných aktivačných stratégií. Problémy, ktorým čelí Írsko, pokiaľ ide o chudobu a kvalitu a podporu zamestnania, a to aj pre osoby so zdravotným postihnutím, stále pretrvávajú a v dôsledku pandémie sa ešte pravdepodobne prehĺbia. V súčasnej situácii treba v spolupráci so sociálnymi partnermi pokračovať v úsilí zameranom na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, aby bolo možné reagovať na meniace sa potreby trhu práce a pripraviť pracovnú silu na transformáciu v oblasti klímy, energetiky a obehového hospodárstva. Zistilo sa, že nedostatok zručností je v sektore bývania, ale očakáva sa, že popri tom, ako bude napredovať transformácia, podobná situácia nastane aj v iných sektoroch. V súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 je nevyhnutné zabezpečiť, aby digitalizácia vzdelávania a práce nezvyšovala vzdelanostné a sociálne nerovnosti.

                  (19)

                  Vláda vykonala rôzne opatrenia na podporu ponuky bývania, čo v priebehu dvoch rokov do septembra 2019 prispelo k zvýšeniu ročného počtu dokončených obytných jednotiek o takmer 57 %. Zdá sa, že to spolu s účinnými makroprudenciálnymi nástrojmi pomohlo obmedziť infláciu cien obytných nehnuteľností. Počet dokončených obytných jednotiek však stále zaostáva za dopytom. Dostupnosť bývania predstavuje pre mnohé domácnosti problém a inflácia v sektore nájomného bývania je stále vysoká. Kritickým faktorom, ktorý by mohol dopomôcť k zlepšeniu ponuky bývania, by mohla byť zlepšená infraštruktúra v kombinácii s priestorovým plánovaním. Vyriešenie administratívnych nedostatkov pri dani z prieluky môže v konečnom dôsledku prispieť k zlepšeniu strednodobej cenovej dostupnosti bývania. Nedostatočná ponuka sociálneho bývania je aj naďalej veľkou výzvou, pokiaľ ide o posilňovanie inklúzie, a to aj v prípade najzraniteľnejších osôb. Nedávne opatrenia v príslušnej oblasti politiky viedli k zrýchleniu zabezpečovania sociálneho bývania, ale v júni 2019 bolo v Írsku na čakacích zoznamoch na sociálne bývanie stále približne 68 700 domácností. Na pokrytie potrieb zostávajúcich domácností na súčasnom čakacom zozname a potrieb potenciálnych nových žiadateľov je potrebné ďalšie úsilie. Spomedzi približne 10 000 ľudí bez domova evidovaných v Írsku je 3 500 detí. To vyvoláva obavy týkajúce sa možných rizík prehlbovania nerovností, zakorenenej chudoby a sociálneho vylúčenia. Medzi skupiny najviac postihnuté bezdomovstvom patria osamelí rodičia s deťmi. Pretrvávajú významné regionálne a mestské rozdiely, pričom 69 % všetkých dospelých osôb bez domova je sústredených v širšej oblasti Dublinu.

                  (20)

                  Domáci bankový systém je pre írske firmy dôležitým zdrojom likvidity. Včasný prístup k pôžičkám sa môže ukázať ako náročný pre malé a stredné podniky (MSP) a pre podniky bez kolaterálu alebo bez existujúceho vzťahu s veriteľom. Írske orgány a banky zaviedli viacero opatrení na zmiernenie finančných ťažkostí, s ktorými sa potýkajú podniky a domácnosti. Je dôležité, aby tieto opatrenia poskytovali potrebnú likviditu a posilnili udržateľné reštrukturalizačné riešenia pre dlžníkov, ktorých finančné ťažkosti sú úzko spojené s vypuknutím nákazy a od ktorých sa po uplynutí prechodného obdobia očakáva návrat k životaschopnosti. Len takýto vyvážený prístup môže pomôcť podnikom a domácnostiam prekonať dočasné problémy bez toho, aby sa podkopala (už aj tak slabá) ziskovosť a rodiaci sa pokrok, ktorý Írsko dosiahlo v posledných rokoch pri zlepšovaní finančnej stability svojho bankového sektora. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

                  (21)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa prednostne realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Obnovenie hospodárstva si vyžaduje, aby Írsko pokročilo vo svojich ambicióznych investíciách v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry. V oblasti eliminácie emisií uhlíka Írsko zatiaľ zaostáva. Emisie skleníkových plynov v doprave a budovách sú vysoké a stále stúpajú. Írsko nedosiahne ciele na rok 2020 v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Írsko je závislé od dovozu energie a patrí medzi členské štáty s najvyššími cenami za elektrinu, čo by mohlo mať negatívny vplyv tak na životné prostredie, ako aj na konkurencieschopnosť podnikov. Prechod Írska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si okrem iného vyžiada značné dlhodobé súkromné aj verejné investície do energie z obnoviteľných zdrojov, elektrickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a udržateľnej dopravy. Akčný plán v oblasti klímy predstavuje vierohodnú iniciatívu na zvrátenie trajektórie emisií. To, aby sa ambície premietli do konkrétnych výsledkov, si bude vyžadovať účinné a nepretržité vykonávanie politík a opatrení v rámci tohto plánu. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Írsku pomôcť vyriešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Írsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (22)

                  Úsilie Írska o znižovanie rozdielu v produktivite medzi jeho zahraničnými a domácimi sektormi stále stagnuje. Je vítaná priama podpora prostredníctvom inovačného fondu pre prelomové technológie pre spoluprácu medzi firmami a verejnými výskumnými centrami, napríklad prostredníctvom projektov spolupráce medzi odvetvím – vrátane MSP – a výskumnými organizáciami. Napriek tomu, že Írsko poskytuje spoločnostiam relatívne vysokú verejnú podporu, táto podpora sa realizuje najmä prostredníctvom schémy daňových úľav vo výskume a vývoji. Zatiaľ čo nedávne zmeny v rozpočte na rok 2020 zvyšujú atraktívnosť daňových úverov pre MSP, väčšinou ich využívajú väčšie nadnárodné spoločnosti. V medziach rámca Future Jobs Ireland sa určujú kľúčové opatrenia, ktoré by mohli pomôcť pri riešení nedostatkov domácej ekonomiky. Ide najmä o iniciatívy na posilnenie produktivity miestnych firiem, predovšetkým MSP. Je dôležité, aby sa tieto opatrenia realizovali účinne. Prebiehajúca kríza poukázala aj na potreby MSP v oblasti digitalizácie, najmä pokiaľ ide o riešenia v oblasti práce na diaľku, odbornú prípravu pracovníkov a kybernetickú bezpečnosť. Pre zvyšovanie produktivity MSP a podporu podnikania má zásadný význam digitálna infraštruktúra. Ultrarýchle širokopásmové pripojenie je dostupné len pre 5 % vidieckych oblastí, čo je výrazne pod priemerom Únie na úrovni 29 %, a Írsko je takisto jedným z členských štátov s najvyššími cenami za pevné širokopásmové pripojenie. Vzhľadom na to, že v rámci národného plánu pre širokopásmové pripojenie bola podpísaná zmluva na významnú verejnú investíciu zameranú na riešenie nedostatkov v infraštruktúre, je dôležité dôkladne monitorovať a zabezpečiť včasné vykonávanie zavádzania verejne podporovanej ultrarýchlej širokopásmovej siete, najmä vo vidieckych oblastiach.

                  (23)

                  Ako sa uvádza v odporúčaní o hospodárskej politike eurozóny na rok 2020, kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy Únie. Írsko podniklo kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania, a to realizáciou dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív a prijatím niekoľkých dodatočných vnútroštátnych opatrení. Vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podielu z HDP však naznačuje, že daňové predpisy Írska využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania, a účinnosť týchto vnútroštátnych opatrení bude treba posúdiť. Rozšírenie daňového základu by zvýšilo odolnosť príjmov voči hospodárskym výkyvom a idiosynkratickým otrasom a posilnilo by fungovanie automatických stabilizátorov. Vysoká koncentrácia daní z príjmov právnických osôb (najväčších desať spoločností predstavuje 45 % daní z príjmov právnických osôb), ich volatilita a potenciálne prechodná povaha vyzdvihujú spolu s ich rastúcim podielom na celkových výnosoch z daní (rekordných 18,7 % v roku 2018) riziko nadmerného spoliehania sa na tieto príjmy na financovanie stálych bežných výdavkov.

                  (24)

                  Írsko napriek úsiliu o posilnenie rámca boja proti praniu špinavých peňazí (AML) stále čelí rizikám z dôvodu medzinárodnej orientácie svojho hospodárstva, čo zahŕňa významný prílev priamych zahraničných investícií a existenciu zložitých právnych štruktúr so zahraničnými sponzormi. Vnútroštátne posúdenie rizika sa preskúmalo s cieľom lepšie zohľadniť skutočnú expozíciu pracovníkov, ktorí sú zapojení do poskytovania služieb spoločnostiam a trustom, voči riziku. Nedostatočné pochopenie expozície týchto pracovníkov voči riziku vedie k nízkemu nahlasovaniu podozrivých transakcií. Intenzita dohľadu je so zreteľom na nápravu týchto problémov nedostatočná a nepoužíva sa pri nej prístup založený na rizikách, čo brzdí účinnosť rámca AML. Pre spoločnosti sa zriadil národný register konečných užívateľov výhod, ktorým sa obmedzuje bankové tajomstvo a identifikujú sa koneční užívatelia výhod. Kvalitu poskytnutých informácií a účinnosť tohto registra treba priebežne monitorovať.

                  (25)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú stále relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (26)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Írsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (27)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Írsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (28)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (29)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

                  (30)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, ktoré sú prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaniach 1, 2 a 4,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť prístupnosť systému zdravotnej starostlivosti a posilniť jeho odolnosť, a to aj reagovaním na potreby pracovnej sily v zdravotníctve a zabezpečením univerzálneho pokrytia, pokiaľ ide o primárnu zdravotnú starostlivosť.

                  2.

                  Prostredníctvom rozvoja zručností podporovať zamestnanosť. Riešiť riziko digitálnej priepasti, a to aj v sektore vzdelávania. Zvýšiť poskytovanie sociálneho a cenovo dostupného bývania.

                  3.

                  Pokračovať v poskytovaní podpory spoločnostiam, najmä MSP, a to najmä prostredníctvom opatrení na zabezpečenie ich likvidity. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú verejnú dopravu, zásobovanie vodou a čistenie odpadových vôd, výskum a inovácie a digitálnu infraštruktúru.

                  4.

                  Rozšíriť daňový základ. Zintenzívniť opatrenia na odstránenie tých prvkov daňového systému, ktoré uľahčujú agresívne daňové plánovanie, vrátane odlevu platieb do zahraničia. Zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí, pokiaľ ide o pracovníkov poskytujúcich služby trustom a spoločnostiam.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 35.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.