title: Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2021

text:
               29.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 304/102

      ODPORÚČANIE RADY
      z 18. júna 2021
      ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2021
      (2021/C 304/22)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecná úniková doložka stanovená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (2) uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia v uvedenom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa každého členského štátu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojom oznámení o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021.

                  (2)

                  Rada 20. júla 2020 prijala odporúčanie (3) (ďalej len „odporúčanie Rady z 20. júla 2020“). Rada odporučila Portugalsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Portugalsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

                  (3)

                  V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na rok 2021 sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách a opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené. Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Členské štáty by mali realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

                  (4)

                  Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Portugalska je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky stanovenými v odporúčaní Rady z 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do návrhu rozpočtového plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty.

                  (5)

                  Nástrojom Next Generation EU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (RRF) sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (4), ktorým sa zriadil Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispeje k obnove hospodárstva a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev členských štátov a ich potenciálny rast. Pomôže tiež k návratu verejných financií k priaznivejším pozíciám v krátkodobom horizonte a prispeje k posilneniu udržateľných verejných financií, ako aj k rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

                  (6)

                  Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanie, že hospodárska činnosť sa bude v druhej polovici roku 2021 postupne normalizovať, by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v Únii treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

                  (7)

                  Vo svojom oznámení z 3. marca 2021 Komisia uviedla, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať ako celkové posúdenie stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v Únii alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna 2021 usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia jednotlivých krajín sa bude naďalej zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky.

                  (8)

                  Portugalsko predložilo 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (9)

                  Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Portugalska na úrovni 5,7 % hrubého domáceho produktu (HDP), zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 133,6 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla - 6 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške približne 3 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Portugalsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme takmer 4 % HDP; skutočné použitie verejných záruk v roku 2020 odhaduje Komisia približne na úrovni rovnajúcej sa 3,5 % HDP.

                  (10)

                  Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 zmluvy. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Portugalska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

                  (11)

                  Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 realistický. V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2021 zvýši o 4 % a v roku 2022 o 4,9 %. To je v súlade s prognózou Komisie z jari 2021. Krízou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19 boli obzvlášť ťažko postihnuté odvetvia, v ktorých dochádza k množstvu kontaktov. Stále prevažujú riziká nepriaznivého vývoja spojené s makroekonomickým výhľadom spôsobené tým, že Portugalsko je do veľkej miery závislé od zahraničného cestovného ruchu, ktorého cesta k obnove je stále spojená s vysokým stupňom neistoty.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 5,7 % HDP v roku 2020 na 4,5 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 znížiť na 128 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu stability na rok 2021 dosiahnuť - 5 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške približne 3 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

                  (13)

                  Portugalsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie ochorenia COVID-19 a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Portugalsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Zdá sa, že niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v období 2020 až 2021, nie sú dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami. V roku 2023, mimo časového rámca prognózy Komisie z jari 2021, sa zostávajúci kumulatívny vplyv uvedených opatrení, ktoré nie sú dočasné, predbežne odhaduje približne na 1 % HDP, pričom ide najmä o dodatočné výdavky na mzdy vo verejnom sektore. Uvedené opatrenia, ktoré nie sú dočasné, zahŕňajú aj investície vo výške približne 0,1 % HDP, ktoré majú podporiť strednodobý potenciálny rast, a tým aj udržateľnosť.

                  (14)

                  V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,3 % HDP v roku 2021, 1,3 % HDP v roku 2022, 1,5 % HDP v roku 2023, 1,3 % HDP v roku 2024 a 1,1 % HDP v roku 2025. V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú aj úvery v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,7 % HDP v roku 2021, 0,2 % HDP v roku 2022 a 0,1 % HDP ročne v rokoch 2023 až 2025. V rámci prognózy Komisie z jari 2021 sú tieto granty zahrnuté do rozpočtových projekcií.

                  (15)

                  Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie ochorenia COVID-19 a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Takisto treba prispôsobiť referenčnú hodnotu pre výdavky (5) a doplniť ju o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

                  (16)

                  Podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z výdavkového agregátu vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu. Na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušného výdavkového agregátu mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti). Celkové zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

                  (17)

                  V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Portugalska v roku 2022 klesne na 3,2 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021, ako aj v dôsledku očakávaného oživenia hospodárstva. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 123 % HDP. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021. Na základe prognózy Komisie z jari 2021 a osobitnej metodiky, ktorá zohľadňuje uvedené výzvy, sa celkové zámery fiškálnej politiky odhadujú na -1,1 % HDP (6) – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie sa má zvýšiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP (7). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,7 percentuálneho bodu HDP.

                  (18)

                  Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobejšom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, a to spôsobom, ktorý je konzistentný s plnením cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej – zelenej a digitálnej – transformácie. Národné plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

                  (19)

                  Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži z 2,2 % HDP v roku 2023 na 1,6 % HDP v roku 2024. Predpokladá sa teda, že deficit verejných financií prestane prekračovať referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve v roku 2023. Na základe programu stability na rok 2021 sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 0,3 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie má zostať nezmenený. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP (8). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP. Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 3 % (9). Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a mohli by preto posilniť potenciálny rast Portugalska.

                  (20)

                  Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne zo 120,7 % HDP v roku 2023 na 117,1 % HDP v roku 2024. Vzhľadom na vysokú mieru zadlženosti, ktorá má časom postupne klesať, možno konštatovať, že Portugalsko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby.

                  (21)

                  Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

                  (22)

                  Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Portugalskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

            TÝMTO ODPORÚČA PORTUGALSKU:

         1.

            Využiť v roku 2022 Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovať obozretnú fiškálnu politiku. Zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Obmedziť rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

         2.

            Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

         3.

            V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov štátneho rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä investície zamerané na podporu zelenej a digitálnej transformácie. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to prípadne aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

         V Luxemburgu 18. júna 2021

               Za Radu

               predseda

            J. LEÃO

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 142).

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

         (6)  Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

         (7)  Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

         (8)  Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.

         (9)  Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.


title: Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2021

text:
               29.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 304/107

      ODPORÚČANIE RADY
      z 18. júna 2021
      ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2021
      (2021/C 304/23)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecná úniková doložka stanovená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (2) uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia v uvedenom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa každého členského štátu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojom oznámení o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021.

                  (2)

                  Rada 3. apríla 2020 prijala rozhodnutie (EÚ) 2020/509 (3) o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku z dôvodu nedodržania kritéria deficitu v roku 2019. Vychádzalo z aktualizovaných fiškálnych cieľov vlády, pričom následné uverejnenie výsledného deficitu verejných financií vo výške 4,3 % HDP potvrdilo porušenie. Prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve bolo výsledkom nepretržitého hromadenia fiškálnych nerovnováh v dôsledku expanzívnej fiškálnej politiky od roku 2016 v období silného hospodárskeho rastu. Rada takisto vydala 3. apríla 2020 odporúčanie (4) s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku najneskôr do roku 2022.

                  (3)

                  Rada 20. júla 2020 prijala odporúčanie (5) (ďalej len „odporúčanie Rady z 20. júla 2020“). Odporučila Rumunsku uskutočňovať fiškálne politiky v súlade s odporúčaním Rady z 3. apríla 2020 a zároveň prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy.

                  (4)

                  Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (6), ktorým sa zriadil Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispeje k obnove hospodárstva a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev členských štátov a ich potenciálny rast. Pomôže tiež k návratu verejných financií k priaznivejším pozíciám v krátkodobom horizonte a prispeje k posilneniu udržateľných verejných financií, ako aj k rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

                  (5)

                  Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. V tomto oznámení bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať ako celkové posúdenie stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v Únii alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna 2021 usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia jednotlivých krajín sa bude naďalej zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky.

                  (6)

                  Rumunsko predložilo 5. mája 2021 svoj konvergenčný program na rok 2021 po lehote stanovenej v článku 8 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (7)

                  Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Rumunska na úrovni 9,2 % hrubého domáceho produktu (HDP), zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 47,3 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla -3,6 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 1,5 % na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Rumunsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 4 % HDP; skutočné využitie verejných záruk v roku 2020 odhaduje Komisia približne na úrovni rovnajúcej sa 1,5 % HDP.

                  (8)

                  Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 realistický. Podľa konvergenčného programu na rok 2021 sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 5,0 % v roku 2021 a 4,8 % v roku 2022. V oboch rokoch sa očakáva, že hlavnou hnacou silou bude domáci dopyt spolu so silným rastom spotreby a investícií. V prognóze Komisie z jari 2021 je rast Rumunska mierne nad úrovňou rastu v konvergenčnom programe na rok 2021, a to 5,1 % v roku 2021 a 4,9 % v roku 2022, čo je spôsobené aj domácim dopytom.

                  (9)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 9,2 % HDP v roku 2020 na 8 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 zvýšiť na 50,8 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa konvergenčného programu na rok 2021 dosiahnuť 3,3 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 1,5 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto prognózy sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

                  (10)

                  Rumunsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie ochorenia COVID-19 a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Opatrenia, ktoré Rumunsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň pretrváva fiškálny vplyv expanzívnych opatrení, ktoré boli prijaté pred pandémiou ochorenia COVID-19. Tieto opatrenia zahŕňali najmä zvýšenie dôchodkov a iných sociálnych výdavkov a zníženie daní.

                  (11)

                  V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,1 % HDP v roku 2021, 0,6 % HDP v roku 2022, 1,2 % HDP v roku 2023, 1,2 % HDP v roku 2024, 0,9 % HDP v roku 2025 a 0,9 % HDP v roku 2026. V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladajú aj úvery v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 2,3 % HDP v roku 2025 a 2,5 % HDP v roku 2026. Rozpočtové prognózy uvedené v prognóze Komisie z jari 2021 zahŕňajú len granty, keďže v konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladá, že úvery sa začnú po období prognózy Komisie z jari 2021.

                  (12)

                  Na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušného výdavkového agregátu mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti). Celkové zámery fiškálnej politiky sa preto merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

                  (13)

                  V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Rumunska v roku 2022 klesne na 6,2 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa v roku 2022 zvýši na úroveň 52,9 % HDP. Tieto prognózy sú optimistickejšie než v prognóze Komisie z jari 2021. Na základe prognózy Komisie z jari 2021 a osobitnej metodiky, ktorá zohľadňuje uvedené výzvy, sa celkové zámery fiškálnej politiky odhadujú na -0,5 % HDP (7) – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie sa má zvýšiť o 0,4 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP (8). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať neutrálny príspevok.

                  (14)

                  Podľa strednodobých rozpočtových plánov konvergenčného programu na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži zo 4,4 % HDP v roku 2023 na 2,9 % HDP v roku 2024. Predpokladá sa, že deficit verejných financií prestane prekračovať referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve v roku 2024. Na základe konvergenčného programu na rok 2021 sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 0,6 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie sa má zvýšiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP (9). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,8 percentuálneho bodu HDP. Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 5,75 % (10). Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti, a mohli by preto posilniť potenciálny rast Rumunska.

                  (15)

                  Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa v roku 2023 zvýši na 53,3 % HDP a v roku 2024 klesne na 52,4 % HDP. Vzhľadom na mimoriadne rýchlo narastajúci trend dlhu v strednodobom horizonte, najmä v dôsledku veľkého deficitu predpokladaného na rok 2022 a nepriaznivých podmienok financovania v porovnaní s inými členskými štátmi, sa usudzuje, že Rumunsko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby.

                  (16)

                  Komisia 2. júna 2021 navrhla odporúčanie Rady na nápravu nadmerného deficitu Rumunska do roku 2024. Podľa uvedeného odporúčania by Rumunsko malo dosiahnuť v roku 2021 celkový cieľový deficit verejných financií vo výške 8,0 % HDP, v roku 2022 vo výške 6,2 % HDP, v roku 2023 vo výške 4,4 % HDP a v roku 2024 vo výške 2,9 %, čo je v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov vo výške 3,4 % v roku 2021, 1,3 % v roku 2022, 0,9 % v roku 2023 a 0,0 % v roku 2024. Tieto údaje zodpovedajú ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,7 % HDP v roku 2021, 1,8 % HDP v roku 2022, 1,7 % HDP v roku 2023 a 1,5 % HDP v roku 2024.

                  (17)

                  Rada posúdila konvergenčný program na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Rumunskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

            TÝMTO ODPORÚČA RUMUNSKU, ABY:

         1.

            uskutočňovalo fiškálne politiky v súlade s odporúčaním Rady z 18. júna 2021 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku (11).

         V Luxemburgu 18. júna 2021

               Za Radu

               predseda

            J. LEÃO

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/509 z 3. apríla 2020 o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku (Ú. v. EÚ L 110, 8.4.2020, s. 58).

         (4)  Odporúčanie Rady z 3. apríla 2020 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 116, 8.4.2020, s. 1).

         (5)  Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 149).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (7)  Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

         (8)  Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

         (9)  Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

         (10)  Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

         (11)  Pozri stranu XX tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady z 18. júna 2021 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku

text:
               29.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 304/111

      ODPORÚČANIE RADY
      z 18. júna 2021
      s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku
      (2021/C 304/24)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

                  (2)

                  Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

                  (3)

                  Rada v nadväznosti na odporúčanie Komisie rozhodla 3. apríla 2020 rozhodnutím (EÚ) 2020/509 (1) v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy, že v Rumunsku existuje nadmerný deficit a vydala odporúčanie na nápravu nadmerného deficitu najneskôr do roku 2022 (2) (ďalej len „odporúčanie Rady z 3. apríla 2020“), a to v súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (3).

                  (4)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Táto doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 (4) a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia v uvedenom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie.

                  (5)

                  Rumunsko 15. septembra 2020 predložilo svoju správu o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady z 3. apríla 2020. V uvedenej správe sa poukazuje na výrazné zhoršenie stavu jeho verejných financií počas roku 2020, hlavne z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19.

                  (6)

                  Komisia 18. novembra 2020 prijala oznámenie o fiškálnej situácii Rumunska. Vzhľadom na pretrvávajúcu výnimočnú neistotu spôsobenú pandémiou ochorenia COVID-19 a jej mimoriadny makroekonomický a fiškálny vplyv Komisia usúdila, že v tejto situácii nemohlo byť prijaté žiadne rozhodnutie o ďalších krokoch v rámci postupu pri nadmernom deficite iniciovaných pre Rumunsko. Najmä výnimočná neistota, a to aj pokiaľ ide o navrhnutie dôveryhodného smerovania fiškálnej politiky, neumožnila Komisii predložiť v tejto fáze odporúčanie na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 zmluvy. Komisia konštatovala, že na jar 2021 prehodnotí rozpočtovú situáciu Rumunska na základe výsledných údajov za rok 2020, rozpočtu na rok 2021 a hospodárskej prognózy Komisie z jari 2021 a prípadne navrhne nové kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite, pričom zohľadní pokračujúce uplatňovanie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu v roku 2021.

                  (7)

                  Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenie v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. V uvedenom oznámení Komisia vyjadrila svoj názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu by malo obsahovať celkové posúdenie stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v Únii alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Komisia 2. júna 2021 prijala oznámenie s názvom „Koordinácia hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva“. Podľa uvedeného oznámenia sa všeobecná úniková doložka Paktu stability a rastu bude uplatňovať naďalej aj v roku 2022 a od roku 2023 sa očakáva jej deaktivácia.

                  (8)

                  Podľa aktualizácie Monitora Komisie týkajúceho sa udržateľnosti dlhovej služby za rok 2020, ktorej cieľom je odzrkadliť hospodársku prognózu Komisie z jari 2021, zostávajú riziká v oblasti strednodobej a dlhodobej fiškálnej udržateľnosti Rumunska vysoké. Uvedené riziká sa musia riešiť na základe primeraného strednodobého fiškálneho plánu podporovaného štrukturálnymi opatreniami.

                  (9)

                  Vzhľadom na hlboký pokles hospodárskej činnosti spojený s pandémiou ochorenia COVID-19 a v súvislosti s potrebou, aby fiškálne politiky podporovali obnovu v rokoch 2021 a 2022, už odporúčanie Rady z 3. apríla 2020 neposkytuje relevantný základ pre usmernenie v oblasti fiškálnej politiky pre Rumunsko.

                  (10)

                  Podľa poslednej vety článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada v prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v Únii ako celku na základe odporúčania Komisie rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 zmluvy, a to za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte.

                  (11)

                  V súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa vyžaduje, aby Rada pre dotknutý členský štát vypracovala odporúčanie stanovujúce lehotu na nápravu nadmerného deficitu. V uvedenom odporúčaní sa má stanoviť maximálna lehota v trvaní šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia na nápravu nadmerného deficitu a ktorá sa môže skrátiť na tri mesiace, ak si to vyžiada závažnosť situácie. V odporúčaní týkajúcom sa nápravy nadmerného deficitu má Rada navyše požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza uvedené odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t. j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške referenčnej hodnoty na úrovni najmenej 0,5 % HDP.

                  (12)

                  Reálny HDP Rumunska klesol v roku 2020 o 3,9 %. Na základe hospodárskej prognózy Komisie z jari 2021 sa očakáva, že rast reálneho HDP sa v roku 2021 zvýši na 5,1 % a v roku 2022 na 4,9 %. Po nasadení vakcíny a postupnom zrušení opatrení na obmedzenie kontaktu medzi ľuďmi sa očakáva obnovenie súkromnej spotreby, ako aj pretrvávanie silného rastu miezd. Zavádzanie projektov v rámci plánu obnovy a odolnosti uvedeného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (5) má priniesť nový impulz pre rast investícií. Očakáva sa, že príspevok čistého vývozu (t. j. vývoz mínus dovoz) zostane počas prognózovaného obdobia negatívny. Je to tak preto, lebo sa očakáva, že dovoz bude stimulovaný oživením súkromnej spotreby, ako aj zvyšovaním investícií. Očakáva sa, že oživenie zahraničného dopytu podporí vývoz, ktorý však naďalej zostane menej dynamický ako dovoz. Výhľad rastu je ohrozený v dôsledku vyvážených rizík. Na jednej strane môže dôveryhodná strednodobá fiškálna stratégia pomôcť rozptýliť obavy týkajúce sa fiškálnej udržateľnosti, najmä v kombinácii s ambicióznymi reformami (vrátane tých, ktoré sú obsiahnuté v pláne obnovy a odolnosti). Pomohlo by to riešiť makroekonomické nerovnováhy Rumunska, zmierniť riziká finančnej stability a prispieť k udržateľnému rastu, a to aj zlepšením investičného prostredia. Na druhej strane neistota, pokiaľ ide o tvorbu verejných politík, a zdržania či neefektívnosti pri realizácii plánu obnovy a odolnosti, by mohli viesť k negatívnym vplyvom na dôveru.

                  (13)

                  Rumunský parlament 2. marca 2021 prijal rozpočet Rumunska a strednodobú fiškálnu stratégiu na rok 2021. Uvedená fiškálna stratégia spolu s informáciami o profile nenávratnej finančnej podpory a úverov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zriadeného nariadením (EÚ) 2021/241 (ďalej len „mechanizmus“) bola zohľadnená v konvergenčnom programe Rumunska na rok 2021 (ďalej len „konvergenčný program“), ktorý bol predložený Komisii 5. mája 2021. Počnúc deficitom verejných financií na úrovni 9,2 % HDP v roku 2020 sa konvergenčný program zameriava na dosiahnutie deficitu verejných financií pod úrovňou 3 % HDP do roku 2024, a to v nasledujúcich krokoch: 8,0 % HDP v roku 2021, 6,2 % HDP v roku 2022, 4,4 % HDP v roku 2023 a 2,9 % HDP v roku 2024. Fiškálna úprava stanovená v konvergenčnom programe je založená hlavne na výdavkoch. Kontrola výdavkov (zníženie ako percentuálny podiel HDP) sa plánuje najmä v oblasti miezd vo verejnom sektore (od roku 2022 do roku 2024 pokles o 1,4 percentuálneho bodu) a sociálnych transferov (od roku 2022 do roku 2024 pokles o 0,9 percentuálneho bodu).

                  (14)

                  V hospodárskej prognóze Komisie z jari 2021 predĺženej do roku 2024 sa predpokladá deficit verejných financií v roku 2021 na úrovni 8,0 % HDP, v roku 2022 na úrovni 7,1 % HDP a v rokoch 2023 a 2024 na úrovni 6,8 % HDP. V uvedenej prognóze sa zohľadňujú výdavky, ktoré majú byť podľa očakávaní financované z nenávratnej finančnej podpory a úverov v rámci mechanizmu, ako sa uvádza v konvergenčnom programe a dodatočných informáciách, ktoré poskytli rumunské orgány. Zníženie celkového deficitu verejných financií, ktoré predpokladá Komisia, je spôsobené hlavne postupným ukončením platnosti núdzových opatrení prijatých v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19, vyššími príjmami v dôsledku predpokladanej hospodárskej obnovy a dodatočným pozitívnym vplyvom investícií a reforiem, ktoré sa majú podľa očakávaní financovať z mechanizmu. Rumunská vláda sa navyše rozhodla, že v rokoch 2021 a 2022 zmrazí mzdy vo verejnom sektore, odloží zvýšenie dôchodkov v roku 2021 a mierne zvýši dôchodky v roku 2022, čo sú opatrenia, ktoré prispejú k zlepšeniu výhľadu v porovnaní s výhľadom uvedeným v hospodárskej prognóze Komisie z jesene 2020. Uvedené opatrenia už boli prijaté. Rumunská vláda má okrem toho v úmysle prijať nové právne predpisy v oblasti dôchodkov, ktoré by udržali výdavky na dôchodky ako percentuálny podiel HDP vo všeobecnosti stabilné. Predpoklad vyššieho deficitu v hospodárskej prognóze Komisie z jari 2021 v porovnaní s konvergenčným programom vyplýva z toho, že plánovaná konsolidácia nie je v plnej miere podporovaná prijatými alebo dôveryhodne oznámenými opatreniami, a preto nemusela byť zohľadnená v uvedenej prognóze. Podľa predpokladov Komisie sa štrukturálny deficit v roku 2021 zlepší o 0,7 percentuálneho bodu HDP a v roku 2022 o 0,5 percentuálneho bodu HDP, zatiaľ čo v roku 2023 sa zhorší o 0,1 percentuálneho bodu HDP a v roku 2024 o 0,4 percentuálneho bodu HDP.

                  (15)

                  Verejný dlh sa na konci roku 2018 nachádzal na úrovni 34,7 % HDP, na konci roku 2019 na úrovni 35,3 % HDP a na konci roku 2020 na úrovni 47,3 % HDP. Podľa hospodárskej prognózy Komisie z jari 2021 sa na konci roku 2021 predpokladá zvýšenie verejného dlhu na 49,7 % HDP, na konci roku 2022 na 52,7 % HDP a na konci roku 2024 na 59,5 % HDP, v dôsledku čoho sa po prvýkrát priblíži k referenčnej hodnote 60 % HDP stanovenej v zmluve, ak sa neprijmú dodatočné nápravné opatrenia k opatreniam, ktoré už boli prijaté alebo dôveryhodne oznámené.

                  (16)

                  Analýza strednodobej až dlhodobej udržateľnosti dlhovej služby aktualizovaná v nadväznosti na hospodársku prognózu Komisie z jari 2021 potvrdzuje, že riziká v oblasti udržateľnosti sú v strednodobom horizonte vysoké. Podľa základného scenára desaťročnej prognózy by sa pomer dlhu verejnej správy k HDP počas prognózovaného obdobia naďalej zvyšoval a dosiahol by úroveň blízko 90 % HDP. Riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby vyplývajú zo značných fiškálnych deficitov, z nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva a zo zraniteľnosti v oblasti vývoja dlhu spôsobenej makrofiškálnymi otrasmi. Hlavným zdrojom rizík v oblasti udržateľnosti dlhovej služby je zvýšenie dôchodkov prijaté v lete 2019 a nateraz odložené do konca roka 2022. Dlhová štruktúra s vysokým podielom dlhu denominovaného v cudzej mene a významným podielom dlhu v držbe nerezidentov ďalej prispieva k rizikám v oblasti udržateľnosti dlhovej služby, a to aj napriek tomu, že intervencie Národnej banky Rumunska na sekundárnom trhu pomohli udržať štátne pôžičky v roku 2020 na priaznivých úrovniach. Navyše existujú riziká spojené s podmienenými záväzkami vyplývajúcimi zo štátnych záruk (na úrovni 1,4 % HDP) poskytnutých firmám a samostatne zárobkovo činným osobám počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Predpokladá sa zvýšenie hrubých potrieb v oblasti financovania. Naopak, očakáva sa, že reformy a investície v rámci nástroja NextGenerationEU, ak sa realizujú účinne, budú mať v nadchádzajúcich rokoch pozitívny vplyv na rast HDP, čo by malo prispieť k udržateľnosti dlhovej služby.

                  (17)

                  Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 by sa náprava nadmerného deficitu mala ukončiť v roku nasledujúcom po jeho zistení, ak nenastanú osobitné okolnosti. Postup úprav by sa mal určiť v súlade s nariadením (ES) č. 1467/97, pričom by sa mala zohľadniť hospodárska a fiškálna pozícia dotknutého členského štátu.

                  (18)

                  V súčasnej situácii v Rumunsku takéto osobitné okolnosti existujú. Ak by sa Rumunsku poskytol jeden rok navyše, čo je v súlade s pravidlom stanoveným v článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, vyžadovalo by si to veľmi výrazné fiškálne úpravy, ktorých výsledkom by boli značné straty produkcie, v dôsledku čoho by bola ohrozená hospodárska obnova po pandémii ochorenia COVID-19. Aj keď si postup úprav s lehotou na nápravu nadmerného deficitu do roku 2024 stále vyžaduje značné ročné úpravy, predstavoval by postupné úsilie a nájdenie primeranej rovnováhy medzi fiškálnou konsolidáciou a podporovaním hospodárskej obnovy. V novom postupe úprav sa takisto zohľadňuje zmenená fiškálna situácia, ako aj vývoj rozpočtu v roku 2020 a nová rozpočtová stratégia, ktorú zaviedla rumunská vláda. Pri zabezpečovaní trvalej nápravy nadmerného deficitu by pomohli reformy vrátane tých, ktoré zlepšujú riadenie verejných financií. Vzhľadom na tieto skutočnosti a v súlade s usmerneniami fiškálnej politiky uvedenými v oznámení Komisie z 3. marca 2021 je stanovenie lehoty na nápravu nadmerného deficitu do roku 2024 odôvodnené.

                  (19)

                  Dôveryhodný a udržateľný postup úprav v uvedenej lehote by si vyžadoval, aby Rumunsko dosiahlo celkový cieľový deficit verejných financií vo výške 8,0 % HDP v roku 2021, 6,2 % HDP v roku 2022, 4,4 % HDP v roku 2023 a 2,9 % HDP v roku 2024 v súlade s vlastnými cieľmi vlády. Na základe hospodárskej prognózy Komisie z jari 2021 je to v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni 3,4 % v roku 2021, 1,3 % v roku 2022, 0,9 % v roku 2023 a 0,0 % v roku 2024 (6). Takéto miery rastu čistých primárnych verejných výdavkov budú primárnym ukazovateľom použitým na posúdenie fiškálneho úsilia, ak bude potrebná starostlivá analýza. Príslušná ročná fiškálna úprava štrukturálneho salda je na úrovni 0,7 % HDP v roku 2021, 1,8 % HDP v roku 2022, 1,7 % HDP v roku 2023 a 1,5 % HDP v roku 2024.

                  (20)

                  Na posúdenie potenciálneho vplyvu celkovej fiškálnej politiky na produkciu v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné platby z rozpočtu Únie (z mechanizmu a iných fondov Únie) ako miera zámerov fiškálnej politiky (7). Na základe toho sa očakáva, že fondy Únie budú mať v nadchádzajúcich rokoch významný pozitívny vplyv na rumunské hospodárstvo. Konkrétne investície a reformy podporované z mechanizmu poskytujú Rumunsku príležitosť zlepšiť si základnú fiškálnu pozíciu v strednodobom horizonte a zároveň podporiť rast a tvorbu pracovných miest.

                  (21)

                  Opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu, pričom sa orientujú na zlepšenie kvality verejných financií a posilnenie rastového potenciálu hospodárstva. Reformy fiškálnej a širšej hospodárskej povahy vrátane reforiem dôchodkového systému, daňovej správy, miezd vo verejnom sektore a riadenia štátom vlastnených podnikov by mali podporovať úsilie v oblasti fiškálnej konsolidácie a zabezpečiť jeho udržateľnosť.

                  (22)

                  Od roku 2016 sa Rumunsko systematicky a opakovanie odchyľovalo od svojich vnútroštátnych fiškálnych pravidiel a od harmonogramu pre prijatie strednodobej fiškálnej stratégie zakotvených vo vnútroštátnom fiškálnom rámci. V budúcnosti by rozpočtovú úpravu Rumunska podporilo úplné uplatňovanie vnútroštátneho fiškálneho rámca,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         1.

            Rumunsko by malo najneskôr do roku 2024 odstrániť nadmerný deficit.

         2.

            Rumunsko by malo dosiahnuť cieľ celkového deficitu verejných financií na úrovni 8,0 % HDP v roku 2021, 6,2 % HDP v roku 2022, 4,4 % HDP v roku 2023 a 2,9 % HDP v roku 2024, čo je v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni 3,4 % v roku 2021, 1,3 % v roku 2022, 0,9 % v roku 2023 a 0,0 % v roku 2024. Tieto údaje zodpovedajú ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,7 % HDP v roku 2021, 1,8 % HDP v roku 2022, 1,7 % HDP v roku 2023 a 1,5 % HDP v roku 2024.

         3.

            Rumunsko by malo v plnej miere vykonať opatrenia, ktoré už boli prijaté na rok 2021. Malo by spresniť a vykonať dodatočné opatrenia, ktoré sú potrebné na nápravu nadmerného deficitu do roku 2024. Opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť udržateľnú nápravu spôsobom, ktorý podporuje rast. Všetky neočakávané zisky by sa mali použiť na znižovanie deficitu verejných financií.

         4.

            Rada stanovuje Rumunsku lehotu do 15. októbra 2021, aby prijalo účinné opatrenia a aby v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 predložilo správu o konsolidačnej stratégii, ktorú plánuje v záujme dosiahnutia stanovených cieľov. Potom by Rumunsko malo podávať správu o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania aspoň raz za šesť mesiacov, kým sa nedosiahne náprava nadmerného deficitu. Rumunsko by okrem toho malo zabezpečiť úplné a účinné uplatňovanie svojho vnútroštátneho fiškálneho rámca. Na zabezpečenie úspechu strednodobej fiškálnej stratégie bude takisto dôležité, aby fiškálnu konsolidáciu podporili komplexné reformy.

         Toto odporúčanie je určené Rumunsku.
         V Luxemburgu 18. júna 2021

               Za Radu

               predseda

            J. LEÃO

         (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/509 z 3. apríla 2020 o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku (Ú. v. EÚ L 110, 8.4.2020, s. 58).

         (2)  Odporúčanie Rady z 3. apríla 2020 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 116, 8.4.2020, s. 1).

         (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (6)  Čisté primárne výdavky verejnej správy pozostávajú z celkových výdavkov verejnej správy bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátom financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Celkové zámery fiškálnej politiky sa merajú na základe porovnania zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a dočasných opatrení, ale vrátane zmien vo výdavkoch financovaných z mechanizmu a inej nenávratnej finančnej podpory Únie) s desaťročnou priemernou potenciálnou mierou rastu. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast rumunského hospodárstva. Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.


title: Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2021

text:
               29.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 304/116

      ODPORÚČANIE RADY
      z 18. júna 2021
      ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2021
      (2021/C 304/25)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecná úniková doložka stanovená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (2) uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia v uvedenom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa každého členského štátu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojom oznámení o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021.

                  (2)

                  Rada 20. júla 2020 prijala odporúčanie (3) (ďalej len „odporúčanie Rady z 20. júla 2020“). Rada 20. júla 2020 odporučila Slovinsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Slovinsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

                  (3)

                  V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na rok 2021 sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách, pričom opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené. Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Členské štáty by mali realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

                  (4)

                  Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Slovinska je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré boli stanovené v odporúčaní Rady z 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do návrhu rozpočtového plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty.

                  (5)

                  Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (4), ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispeje k obnove hospodárstva a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev členských štátov a ich potenciálny rast. Pomôže tiež k návratu verejných financií k priaznivejším pozíciám v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, ako aj k rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

                  (6)

                  Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanie, že hospodárska činnosť sa bude v druhej polovici roku 2021 postupne normalizovať, by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v Únii treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

                  (7)

                  Vo svojom oznámení z 3. marca 2021 Komisia uviedla, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať ako celkové posúdenie stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v Únii alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna 2021 usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia jednotlivých krajín sa bude naďalej zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky.

                  (8)

                  Slovinsko predložilo 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (9)

                  Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Slovinska na úrovni 8,4 % hrubého domáceho produktu (HDP), zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 80,8 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla -8,9 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 5,2 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Slovinsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 5,5 % HDP; skutočné využitie verejných záruk v roku 2020 odhaduje Komisia približne na menej ako 0,5 % HDP.

                  (10)

                  Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 zmluvy. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Slovinska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

                  (11)

                  Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 opatrný. V programe stability na rok 2021 sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 4,6 % v roku 2021 a 4,4 % v roku 2022. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 4,9 % v roku 2021 a 5,1 % v roku 2022. V prognóze Komisie z jari 2021 sa očakáva o niečo rýchlejšie oživenie súkromnej spotreby než v programe stability na rok 2021, a to v dôsledku dopytu nahromadeného v súvislosti s krízou a vyššieho predpokladaného rastu zamestnanosti a miezd. V prognóze Komisie z jari 2021 sa očakáva aj vyššia dynamika investícií v roku 2022 a silnejší vývoz v rokoch 2021 a 2022.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zvýšenie deficitu verejných financií z 8,4 % HDP v roku 2020 na 8,6 % HDP v roku 2021 a zníženie miery zadlženosti v roku 2021 na 80,4 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu stability na rok 2021 dosiahnuť -9,2 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 2,6 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto prognózy sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021, podľa ktorej má deficit verejných financií dosiahnuť 8,5 % HDP a miera zadlženosti dosiahne 79,0 % HDP. Hoci sa v oboch prognózach predpokladá výrazné zvýšenie primárnych výdavkov, ktoré nemožno vysvetliť dočasnými núdzovými opatreniami súvisiacimi s krízou, zloženie týchto výdavkov sa líši. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá slabší trend verejných investícií v dôsledku nižšej miery čerpania finančných prostriedkov Únie v roku 2021 a pomalšie rozbiehanie investičných projektov financovaných z vnútroštátnych zdrojov. Očakáva sa aj vyšší nominálny rast v niektorých kategóriách bežných výdavkov. Miera zadlženosti predpokladaná v prognóze Komisie z jari 2021 je nižšia v dôsledku priaznivejšieho vývoja nominálneho HDP.

                  (13)

                  Slovinsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu na obnovu bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Slovinsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

                  (14)

                  V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,6 % HDP v roku 2021, 1,2 % HDP v roku 2022 a 0,7 % HDP v roku 2023. V programe sa predpokladajú ďalšie výdavky vo výške 0,2 % HDP v roku 2024 a približne 0,3 % HDP v rokoch 2025 a 2026. V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú aj úvery v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,1 % HDP v roku 2022 a vo výške až 0,4 %HDP v roku 2025. V prognóze Komisie z jari 2021 nie sú tieto granty plne zahrnuté do rozpočtových prognóz, keďže tieto informácie neboli k dátumu uzávierky tejto prognózy k dispozícii. Namiesto toho sa v prognóze Komisie z jari 2021 predpokladajú výdavky financované z grantov vo výške 0,2 % HDP v roku 2021 a 0,6 % HDP v roku 2022, pričom sa vychádzalo z informácií uvedených v pláne obnovy a odolnosti, ktorý vláda prijala 28. apríla 2021.

                  (15)

                  Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie ochorenia COVID-19 a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Takisto treba prispôsobiť referenčnú hodnotu pre výdavky (5) a doplniť ju o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

                  (16)

                  Podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z výdavkového agregátu vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu. Na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušného výdavkového agregátu mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti). Celkové zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

                  (17)

                  V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Slovinska v roku 2022 klesne na 5,7 % HDP, a to najmä v dôsledku obnovy hospodárstva a ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 79,6 % HDP. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá nižšia miera deficitu (4,7 % HDP) a nižšia miera zadlženosti (76,7 % HDP). V oboch prognózach sa predpokladá, že trend vysokých primárnych výdavkov (bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) bude pokračovať. Rozdiel v prognózach deficitu možno do veľkej miery vysvetliť priaznivejším makroekonomickým scenárom v prognóze Komisie z jari 2021, a teda nižším podielom celkových výdavkov na HDP. Ani v jednej z prognóz nie je zahrnutý vplyv viacerých opatrení vrátane veľkého balíka daňových reforiem, ktorý nedávno prijala vláda. Podľa informácií uvedených v programe stability na rok 2021 môžu mať tieto opatrenia v prípade, že ich parlament prijme, vplyv na zvýšenie deficitu v roku 2022 minimálne o 0,7 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2021 a na základe osobitnej metodiky, ktorá zohľadňuje uvedené výzvy, sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na -0,1 % HDP (6) – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie sa má zvýšiť o 0,3 percentuálneho bodu HDP. Investície financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok (7). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.

                  (18)

                  Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, a to spôsobom, ktorý je konzistentný s plnením cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej – zelenej a digitálnej – transformácie. Národné plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

                  (19)

                  Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži z 3,8 % HDP v roku 2023 na 2,8 % HDP v roku 2024. Predpokladá sa teda, že deficit verejných financií prestane prekračovať referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve v roku 2024. Na základe programu stability na rok 2021 sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na 1,5 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie sa má znížiť o 0,6 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP (8). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP. Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 4,25 % (9). Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti, a môžu teda posilniť potenciálny rast Slovinska.

                  (20)

                  Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne zo 79,0 % HDP v roku 2023 na 78,0 % HDP v roku 2024. Možno konštatovať, že Slovinsko čelí v strednodobom horizonte stredným rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby.

                  (21)

                  Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

                  (22)

                  Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Slovinskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

            TÝMTO ODPORÚČA SLOVINSKU:

         1.

            V roku 2022 zachovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

         2.

            Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvyšovať investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

         3.

            V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä investície zamerané na podporu zelenej a digitálnej transformácie. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to prípadne aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

         V Luxemburgu 18. júna 2021

               Za Radu

               predseda

            J. LEÃO

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1

         (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 157).

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

         (6)  Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

         (7)  Iné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú takisto predstavovať neutrálny príspevok.

         (8)  Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

         (9)  Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.