				|

		52013DC0396

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Slovinsku /* COM/2013/0396 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií v Slovinsku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) členské štáty musia
predchádzať nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade s článkom 126
ods. 6 ZFEÚ Rada 2. decembra 2009 rozhodla, že v Slovinsku existuje nadmerný
deficit, a v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a s článkom 3
nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a
objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[1] vydala odporúčanie[2]
na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2013 . S
cieľom znížiť deficit verejných financií pod 3 % HDP dôveryhodným a
udržateľným spôsobom sa slovinským orgánom odporučilo, aby v roku
2010 vykonali fiškálne konsolidačné opatrenia podľa plánu, zaistili
priemernú ročnú štrukturálnu úpravu vo výške ¾ % HDP počas obdobia
rokov 2010 – 2013 a aby konkretizovali opatrenia, ktoré sú potrebné na
dosiahnutie odstránenia nadmerného deficitu do roku 2013, ak to umožnia
cyklické podmienky, a aby urýchlili znižovanie deficitu, ak sa hospodárske
alebo rozpočtové podmienky ukážu lepšie, než sa očakávalo v uvedenom
čase.
(4)       Komisia 15. júna 2010 dospela
k záveru, že na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2010 Slovinsko prijalo
účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady z 2.
decembra 2009 s cieľom znížiť deficit verejných financií pod
referenčnú hodnotu 3 % HDP a vyjadrila presvedčenie, že
v rámci postupu pri nadmernom deficite preto neboli potrebné žiadne
ďalšie kroky.
(5)       Na základe článku 3 ods.
5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie
rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku
126 ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté účinné opatrenia a po prijatí uvedeného
odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti
so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na verejné financie. Výskyt
neočakávaných nepriaznivých ekonomických udalostí so zásadnými
nepriaznivými rozpočtovými účinkami sa posúdi na základe ekonomickej
prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie Rady.
(6)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby predložila príslušnému členskému
štátu odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit
v stanovenej lehote. V odporúčaní sa musí stanoviť
maximálna lehota šesť mesiacov na to, aby príslušný členský štát
prijal účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu. V
odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu by Rada navyše mala
požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú
na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie, v súlade
s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, t. j. cyklicky
upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení vo výške
referenčnej hodnoty na úrovni minimálne 0,5 % HDP.
(7)       Na základe hĺbkového
preskúmania Komisie z roku 2013 pre Slovinsko sa Komisia domnieva, že v
Slovinsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Udržateľné
zlepšenie fiškálnych a makroekonomických výsledkov, ako aj výsledkov trhu práce
vyžaduje súčasne pokrok pri znižovaní makroekonomických nerovnováh a
odstraňovaní nadmerného deficitu.
(8)       Podľa prognózy útvarov
Komisie z jesene 2009, ktorá tvorila základ pre odporúčanie Rady
podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009, sa
predpokladalo, že slovinské hospodárstvo v roku 2010 porastie o 1,3 %
a v roku 2011 o 2,0 %. Roky 2012 a 2013 neboli v horizonte
tejto prognózy, ale na základe hypotézy, že do roku 2015 dôjde
k postupnému odstráneniu vysokej negatívnej produkčnej medzery, sa na
roky 2012 a 2013 očakával vyšší rast než na rok 2011. Zatiaľ
čo rast HDP v roku 2010 bol takmer rovnaký, ako sa očakávalo v prognóze
útvarov Komisie z jesene 2009, v roku 2011 bol pod predpokladanou
úrovňou 2,0 %. V roku 2012 slovinské hospodárstvo skĺzlo späť do
recesie. Z aktualizovanej prognózy útvarov Komisie z jari 2013[3] vyplýva aj pre rok 2013
oveľa nepriaznivejší scenár, než sa predpokladalo v čase
odporúčania Rady. Celkovo sa ukázalo, že rast HDP bol výrazne nižší, než
sa predpokladalo v prognóze útvarov Komisie z jesene 2009. To má nepriaznivé
účinky na stranu príjmov i výdavkov v porovnaní s tým, čo sa
očakávalo v čase odporúčania Rady.
(9)       V Slovinsku došlo k výraznému
poklesu reálneho HDP, ktorý bol intenzívnejší než v eurozóne ako celku, a to v
dôsledku globálnej hospodárskej a finančnej krízy, ako aj domácich
nerovnováh. Pokles reálneho HDP o 7,8 % v roku 2009 bol spôsobený hlavne
trendmi v tvorbe hrubého kapitálu. Miera oživenia vďaka vývozu, ku ktorému
došlo v Slovinsku k v rokoch 2010 a 2011, keď reálny HDP stúpol o 1,2 % v
roku 2010 a o 0,6 % v roku 2011, bola mierna v dôsledku záťaže, ktorú
predstavoval slabý domáci dopyt. V roku 2012 slovinské hospodárstvo skĺzlo
do dvojitej recesie s negatívnym rastom reálneho HDP –2,3 %. Pozitívny prínos
čistého vonkajšieho dopytu k rastu bol výsledkom masívneho rastu vývozu na
trhy mimo EÚ a prudkého poklesu dovozu v dôsledku slabého domáceho dopytu.
(10)     V aktualizovanej prognóze
útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá ďalší pokles reálneho HDP o 2,0
% v roku 2013, a to z dôvodu klesajúcej zamestnanosti, negatívneho
rastu reálnych miezd a pokračujúceho znižovania investícií.
Predpokladá sa, že oddlžovanie nefinančných korporácií a rehabilitácia
bankového sektora budú pokračovať, nebude to však stačiť na
začatie nového investičného cyklu. Predpokladá sa teda, že hlavnou
brzdou rastu zostane súkromná spotreba a investície. Predpokladá sa mierny
pokles pozitívneho prínosu čistého zahraničného dopytu k rastu.
Podľa prognózy je pokračovanie recesie s rastom HDP vo výške –0,1 % v
roku 2014 výsledkom zdržaní pri riešení bankovej krízy
a reštrukturalizácii vysoko zadlženého podnikového sektora. Rast reálneho
HDP dosiahne podľa predpokladov v roku 2015 úroveň 1,3 % v
dôsledku postupného posilňovania domáceho dopytu vyplývajúceho hlavne z
rehabilitácie bankového sektora, pokroku pri oddlžovaní podnikov
a zlepšenia dôvery spotrebiteľov.
(11)     Deficit verejných financií v
roku 2009 prudko stúpol na 6,2 % HDP v dôsledku intenzívnej integrovanej
dynamiky výdavkov, a to hlavne úrokových výdavkov a sociálnych transferov.
Do veľkej miery ad-hoc konsolidačné opatrenia v roku 2010 sa
zameriavali na nižší rast mzdových nákladov vo verejnom sektore, a najmä na
sociálne transfery. Indexácia sadzieb sociálnych dávok vrátane dôchodkov a
miezd vo verejnom sektore sa na rok 2010 znížila na polovicu a obmedzili sa aj
niektoré odmeny súvisiace s prácou. Na strane príjmov došlo k zvýšeniu sadzieb
spotrebných daní z alkoholu, cigariet a minerálnych olejov.
Prostredníctvom týchto opatrení schválených pred prijatím odporúčania Rady
v rámci postupu pri nadmernom deficite sa prispelo k miernemu zníženiu
celkového deficitu v roku 2010 na 5,9 % HDP.
(12)     V
rozpočte na rok 2011 sa rozšírili a posilnili konsolidačné
opatrenia na strane výdavkov od roku 2010 väčšinou na ďalší rok. Na
strane príjmov sa ďalej zvýšili sadzby spotrebných daní z cigariet.
Celkový deficit sa však v roku 2011 ďalej zvýšil na 6,4 % HDP v dôsledku
kapitálových podporných operácií pre štátne podniky vytvárajúce stratu
a jednorazové opatrenia prispeli k deficitu sumou 1,4 % HDP.
(13)     V oznámení v rámci postupu pri
nadmernom deficite z marca 2013, ktoré validovala Komisia (Eurostat), sa uvádza
deficit verejných financií v roku 2012 vo výške 4,0 % HDP. V tejto výslednej
hodnote je zahrnutá ďalšia rekapitalizácia najväčšej banky približne
o 0,2 % HDP v júni 2012, ktorá sa považuje za jednorazové opatrenie. Vláda
zaviedla zásadné obmedzenie bežných výdavkov prostredníctvom škrtov mzdových
nákladov vo verejnom sektore a sociálnych transferov. Väčšina
konsolidačných opatrení však opäť platí iba dočasne. Okrem toho
sa opäť znížili verejné investície, čo viedlo k poklesu vo výške 45 %
v reálnom vyjadrení od roku 2009. Kapitálové injekcie vrátane jednorazových
opatrení do verejných podnikov boli napokon oveľa nižšie než v roku 2011.
Na strane príjmov vláda znížila dane z príjmu právnických osôb a zaviedla
štedrejšie investície a príspevky na výskum a vývoj.
(14)     Podľa aktualizovanej
prognózy útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá, že deficit verejných
financií v roku 2013 dosiahne úroveň 5,5 % HDP. Pri absencii dvoch
jednorazových konverzií hybridných nástrojov dlhového kapitálu do vlastného kapitálu
dvoch najväčších bánk, ktoré predstavovali 1,2 % HDP, by podľa
predpokladov deficit na rok 2013 dosiahol 4,3 % HDP. Deficit v prognóze vo
výške 5,5 % HDP je porovnateľný s vnútroštátnym cieľovým deficitom na
rok 2013 vo výške 7,9 % HDP z aktualizácie programu stability z roku 2013,
ktorý zahŕňa rekapitalizácie bánk vo výške 3,7 % HDP. Očakáva
sa, že verejné financie budú v roku 2013 profitovať z celoročných
účinkov úsporných opatrení v zákone o vyrovnávaní verejných financií,
ktorý nadobudol účinnosť v júni 2012 a z novoschválených
opatrení na zvýšenie príjmov z rozpočtu na rok 2013. Predpokladá sa,
že v dôsledku zhoršujúceho sa trhu práce dôjde k poklesu sociálnych príspevkov.
Sociálne transfery by sa naopak mali opäť zvýšiť z dôvodu stále
vysokého počtu nových dôchodcov na konci roku 2012 a na začiatku roku
2013.
(15)     Na základe predpokladu
nezmenenej politiky sa v aktualizovanej prognóze útvarov Komisie z jari 2013
predpokladá v roku 2014 deficit vo výške 4,9 % HDP. V rozpočte na rok 2014
nie sú zahrnuté nové diskrečné opatrenia s výnimkou zníženia sadzby dane z
príjmu právnických osôb na 16 % a širokej stabilizácie mzdových nákladov vo
verejnom sektore na úrovni roku 2013. Na strane výdavkov sa predpokladá, že sa
budú naďalej zvyšovať najmä úrokové výdavky a sociálne transfery, a
to z dôvodu vysokého dlhu, rastúceho počtu starobných dôchodkov a
indexácie dôchodkov. Za predpokladu nezmenenej politiky sa predpokladá, že
deficit v roku 2015 dosiahne 5,5 % HDP. Prognóza zahŕňa ďalšie
zvýšenie úrokových výdavkov, vyššie mzdové náklady vo verejnom sektore po
skončení platnosti dočasných opatrení obmedzujúcich platy
zamestnancov verejného sektora a záverečný krok postupného znižovania
sadzby dane z príjmu právnických osôb o 1 percentuálny bod na 15 %.
(16)     Po vylúčení
dodatočných fiškálnych zdrojov na posilnenie bánk sa riziká predpokladov
deficitu javia vyrovnané. Riziká nárastu vyplývajú z oznámených nových
úsporných opatrení v doplňujúcom rozpočte z roku 2013, zatiaľ
čo riziká poklesu majú pôvod v slabom plnení rozpočtu a súdnom
rozsudku, ktorý vláda stále spochybňuje, v ktorom sa stanovuje vyplatenie
zvýšenia platov zamestnancom verejnej správy odložené v roku 2010.
(17)     Podľa prognózy útvarov
Komisie z jari 2013 sa priemerné ročné fiškálne úsilie v nominálnej
hodnote odhaduje na 0,5 % HDP počas rokov 2010 – 2013. Konsolidácia bola
orientovaná na roky 2012 a 2013. Pri úprave o vplyv revízií v raste
potenciálnej produkcie medzi súčasnou prognózou a prognózou vychádzajúcou
z odporúčaní Rady z 2. decembra 2009, ako aj o vplyv vývoja príjmov v
porovnaní s vývojom zahŕňajúcim štandardné pružné prvky, sa
priemerné ročné upravené štrukturálne úsilie od roku 2010 do roku 2013
odhaduje na 1,1% HDP, čo je viac než odporúčané priemerné ročné
fiškálne úsilie vo výške ¾ % HDP.
(18)     Celkový
objem dodatočných konsolidačných opatrení, ktoré vykonali slovinské
orgány v reakcii na odporúčanie Rady v rámci postupu pri nadmernom
deficite počas rokov 2010 – 2013, sa odhaduje približne na 6¾ % HDP pri
vzostupnom prístupe. V tomto odhade nie sú zahrnuté konsolidačné opatrenia
predstavujúce približne 0,8 % HDP z rozpočtu na rok 2010, ktoré sú už
zahrnuté do prognózy útvarov Komisie z jesene 2009. Opatrenia predstavujúce
približne 5 % HDP zahŕňali najmä mechanizmy zníženej indexácie, škrty
miezd vo verejnom sektore a sadzieb sociálnych dávok, ako aj vyššie
nepriame dane. Orgány okrem toho významne znížili v rokoch 2010 – 2012 verejné
investície približne o 1¾ % HDP.
(19)     Slovinsko čelí prudko sa
zvyšujúcemu dlhu v dôsledku trvalo vysokých primárnych deficitov a menšej miere
zosúladenia deficitu a dlhu, ako aj vyšším úrokovým platbám. Verejný dlh
vzrástol približne z 22 % HDP v roku 2008 na 54 % HDP v roku 2012. V
aktualizovanej prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá jeho
zvýšenie na 61 % HDP v roku 2013, čím sa poruší referenčná hodnota uvedená
v zmluve. Za predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2015 predpokladá
ďalšie zvýšenie dlhu na 69 % HDP. Tieto prognózy nezahŕňajú až
11 % HDP štátnych záruk za transfery aktív do spoločnosti na riadenie
aktív bánk a až 3 % HDP peňažných prostriedkov na rekapitalizácie, ako sa
stanovuje v zákone o stabilite bánk.
(20)     Slovinsko zasiahol
neočakávaný nepriaznivý hospodársky vývoj. Hospodárstvo sa dostalo do
dvojitej recesie, ktorá má podľa predpokladov trvať do roku 2014.
Negatívne to ovplyvnilo zamestnanosť, prudko vzrástla nezamestnanosť
a rast reálnych miezd sa stal negatívnym. V Slovinsku takisto existujú nadmerné
makroekonomické nerovnováhy, ktoré vážne brzdia investície. Domáci dopyt preto
naďalej klesá. To má nepriaznivé účinky na stranu príjmov i výdavkov
v porovnaní s tým, čo sa očakávalo v čase odporúčania Rady.
V súlade s pravidlami Paktu stability a rastu z toho vyplýva, že je vhodné
stanoviť nový termín na odstránenie nadmerného deficitu v Slovinsku do
roku 2015.
(21)     Poskytnutie dvoch ďalších
rokov na odstránenie nadmerného deficitu by bolo primerané priebežným celkovým
cieľovým deficitom vo výške 4,9 % HDP na rok 2013 (3,7
% HDP bez jednorazových výdavkov na rekapitalizáciu dvoch najväčších bánk
vo výške 1,2 % HDP), 3,3 % HDP v roku 2014 a 2,5 % HDP v roku 2015.
Následné zlepšenie štrukturálneho rozpočtového salda vyplývajúce z
uvedených cieľov je 0,7 % HDP v roku 2013, 0,5 % HDP v roku 2014 a 0,5 %
HDP v roku 2015, pričom posledné dva ciele zodpovedajú minimálnemu zlepšeniu
požadovanému v článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7.
júla 1997. Na dosiahnutie uvedených štrukturálnych cieľov by slovinské
orgány potrebovali vykonať dodatočné konsolidačné opatrenia vo
výške 1 % HDP v roku 2013, 1½ % HDP v roku 2014 a 1½ % HDP v roku 2015 nad
rámec opatrení už zahrnutých v základnom scenári. Pri týchto cieľoch sa
zohľadňuje potreba kompenzovať negatívne druhotné účinky
fiškálnej konsolidácie na verejné financie prostredníctvom ich vplyvu na rast
HDP.
(22)     Zo správy Európskej komisie o
fiškálnej udržateľnosti z roku 2012 vyplýva, že v Slovinsku existuje
vysoké riziko udržateľnosti v strednodobom a dlhodobom horizonte. Zo
správy o starnutí obyvateľstva z roku 2012 vyplýva vysoké
predpokladané zvýšenie celkových verejných výdavkov súvisiacich s vekom
počas rokov 2010 – 2060. Zdá sa, že na tento účel je potrebné
dodatočné obmedzenie rastu výdavkov súvisiacich s vekom, a to ďalšou
úpravou všetkých príslušných parametrov dôchodkového systému a systému
sociálneho zabezpečenia s cieľom prispieť k udržateľnosti
verejných financií v dlhodobom horizonte.
(23)     Slovinsko spĺňa
podmienky na predĺženie termínu na odstránenie nadmerného deficitu
verejných financií v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č.
1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri
nadmernom schodku,
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
(1)
Slovinsko by malo odstrániť súčasný
nadmerný deficit do roku 2015.
(2)
Slovinsko by malo dosiahnuť celkový
cieľový deficit verejných financií vo výške 4,9 % HDP v roku 2013 (3,7 %
HDP bez jednorazových výdavkov na rekapitalizáciu dvoch najväčších bánk vo
výške 1,2 % HDP ), 3,3 % HDP v roku 2014 a 2,5 % HDP v roku 2015, čo je v
súlade s ročným zlepšením štrukturálneho salda o 0,7 % HDP v roku 2013,
0,5 % HDP v roku 2014 a 0,5 % HDP v roku 2015 s cieľom znížiť
celkový deficit verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP
do roku 2015 na základe aktualizácie prognózy útvarov Komisie z jari 2013.
(3)
Slovinsko by malo prísne vykonať opatrenia,
ktoré už boli prijaté, na zvýšenie hlavne príjmov z nepriamej dane a na
zníženie mzdových nákladov vo verejnom sektore s sociálnych transferov
a zároveň byť pripravené doplniť ich o dodatočné
opatrenia, ak sa ich prínos ukáže menší, než sa predpokladalo, alebo ak nejaké
opatrenia zruší justičný systém.
(4)
Slovinsko by malo okrem toho konkretizovať,
prijať a vykonať nové štrukturálne konsolidačné opatrenia
nad rámec tých opatrení, ktoré sú už zahrnuté v aktualizovanej prognóze útvarov
Komisie z roku 2013, ktoré sú potrebné s cieľom dosiahnuť odstránenie
nadmerného deficitu do roku 2015.
(5)
Rada stanovuje pre Slovinsko termín [1. október
2013] na prijatie účinných opatrení a v súlade
s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 na
predloženie podrobnej správy o konsolidačnej stratégii, ktorá sa
predpokladá pri dosahovaní cieľov.
Slovinské orgány by ďalej mali i)
zrýchliť znižovanie celkového deficitu v roku 2014 a 2015, ak sa
hospodárske alebo rozpočtové podmienky ukážu lepšie, než sa očakáva v
súčasnosti, ii) konkretizovať, prijať a vykonať
štrukturálne konsolidačné opatrenia, ktorými sa postupne zníži
súčasný pomer výdavkov k HDP, zaistiť trvalé zlepšenie štrukturálneho
salda verejných financií, podporiť rastový potenciál hospodárstva,
a to aj prostredníctvom zabránenia ďalším škrtom v oblasti verejných
investícií a postupne dosiahnuť znižovanie pomeru dlhu. Napokon s
cieľom zaistiť úspešný priebeh fiškálnej konsolidačnej stratégie
bude takisto dôležité podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými
štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady
adresovanými Slovinsku v kontexte európskeho semestra a postupu pri
makroekonomických nerovnováhach.
Okrem správy predpokladanej v odporúčaní
5 by slovinské orgány mali podávať správy o pokroku pri vykonávaní
uvedených odporúčaní aspoň každých [šesť mesiacov], ako aj v
osobitnej kapitole programov stability, a to až do úplného odstránenia
nadmerného deficitu.
Toto odporúčanie je určené
Slovinskej republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Všetky dokumenty týkajúce sa
postupu pri nadmernom deficite Slovinska sa nachádzajú na adrese:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm.
[2]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[3]               Táto prognóza vychádza z prognózy útvarov Komisie z jari
2013, ktorej horizont sa rozšíril až na rok 2015. Aktualizácia okrem toho
zahŕňa dva dlhopisy na trhu USA z 2. mája 2013 s vplyvom na úrokové
výdavky, deficit a dlh.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  1. februára 2006  — Rade Európskej únie o externých audítoroch Oesterreichische Nationalbank (ECB/2006/1)

text:
               10.2.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 34/30

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 1. februára 2006
   Rade Európskej únie o externých audítoroch Oesterreichische Nationalbank
   (ECB/2006/1)
   (2006/C 34/08)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 37 ods. 1 spolkového zákona o Oesterreichische Nationalbank volí valné zhromaždenie Oesterreichische Nationalbank (OeNB) každý rok dvoch audítorov a dvoch náhradných audítorov. Náhradní audítori budú poverení vykonať audit iba v prípade, keď ho nemôžu vykonať audítori.

               (3)

               Mandát súčasných externých audítorov OeNB sa nemôže po vykonaní auditu za finančný rok 2005 obnoviť na ďalšie funkčné obdobie. Je preto nevyhnutné vymenovať externých audítorov od finančného roku 2006.

               (4)

               OeNB vybrala spoločnosti KPMG Alpen-Treuhand GmbH, TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH, Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH a BDO Auxilia Treuhand GmbH za svojich nových externých audítorov v súlade s právnou úpravou Spoločenstva a rakúskou právnou úpravou verejného obstarávania a ECB je toho názoru, že títo audítori spĺňajú podmienky nevyhnutné na vymenovanie.

               (5)

               Mandát externých audítorov možno každý rok obnoviť, pričom nepresiahne celkové obdobie piatich rokov,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Odporúča sa, aby sa spoločnosti KPMG Alpen-Treuhand GmbH a TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH vymenovali spoločne za externých audítorov OeNB na finančný rok 2006.

               2.

               Odporúča sa, aby sa spoločnosti Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH a BDO Auxilia Treuhand GmbH vymenovali spoločne za náhradných audítorov OeNB na finančný rok 2006.

               3.

               Tento mandát možno každý rok obnoviť, pričom nepresiahne celkové obdobie piatich rokov a skončí najneskôr finančným rokom 2010.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 1. februára 2006

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52013DC0379

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro /* COM/2013/0379 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa vykonávania všeobecných usmernení
k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s jej
článkom 121 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č.
1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o
dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Euroskupina má
v eurozóne osobitnú zodpovednosť za správu hospodárskych záležitostí.
Hospodárska kríza naplno odhalila úzke prepojenia v eurozóne a zvýraznila
potrebu koherentnej celkovej politickej pozície, ktorá by
zohľadňovala silné účinky presahovania medzi krajinami, ktorých
menou je euro, ako aj potrebu účinných mechanizmov koordinácie politík,
ktoré by umožňovali rýchlo reagovať na zmeny hospodárskeho
prostredia.
(2)       Členské štáty, ktorých
menou je euro, sa podpisom Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe
v hospodárskej a menovej únii 2. marca 2012 zaviazali vykonať
súbor ďalekosiahlych dodatočných reforiem politík a politickú
koordináciu. Nadobudnutie účinnosti tzv. balíka dvoch nariadení[5] v roku 2013 prehĺbi
koordináciu rozpočtovej a hospodárskej politiky v eurozóne.
(3)       Prebiehajú práce na
ďalšom prehlbovaní hospodárskej a menovej únie. Komisia predložila
28. novembra 2012 oznámenie o koncepcii pre rozsiahlu a skutočnú
hospodársku a menovú úniu[6].
V koncepcii sa uvádza opodstatnenie a ciele skutočnej
hospodárskej a menovej únie, ako aj nástroje a kroky, ktoré by
umožnili dosiahnutie týchto cieľov. Cieľom vypracovania koncepcie je
spustiť európsku diskusiu. Komisia predložila 12. septembra 2012 plán
vedúci k vytvoreniu bankovej únie[7].
Tento návrh bol sprevádzaný návrhom dvoch nariadení potrebných na zriadenie
jednotného mechanizmu dohľadu[8].
Predseda Európskej rady vydal 5. decembra 2012 správu, ktorá bola
vypracovaná v úzkej spolupráci s predsedom Komisie, predsedom
Euroskupiny a predsedom ECB a ktorá obsahovala konkrétny
a časovo vymedzený plán na vytvorenie skutočnej hospodárskej
a menovej únie. Štruktúra plánu pozostáva z rámca integrovanej
finančnej, rozpočtovej a hospodárskej politiky a demokratickej
legitímnosti a zodpovednosti. Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 14.
decembra 2012 rozhodli o tom, že by sa malo pokročiť v prácach
na pláne na dokončenie hospodárskej a menovej únie, pričom
uznali vzájomnú závislosť hospodárstiev členských štátov eurozóny a
výhody, ktoré stabilita v eurozóne môže priniesť svojim členom
a Európskej únii ako celku.
(4)       Európsky parlament sa
náležite zapojil do európskeho semestra a vyjadril svoje názory na
prehlbovanie hospodárskej a menovej politiky vo svojom uznesení z 20.
novembra 2012 „Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii“[9].
(5)       Krízové riadenie
v eurozóne sa vyznačovalo silným odhodlaním. O záväzku všetkých
členských štátov a inštitúcií EÚ chrániť integritu eurozóny
nemožno vôbec pochybovať. Účinnosť riadenia a správy eurozóny,
ako aj vykonávanie krízového riadenia Euroskupinou sa musia ďalej
zlepšovať, aby sa v plnej miere zabezpečila efektívna koordinácia na
úrovni eurozóny. Zároveň je potrebná posilnená koordinácia, aby sa dospelo
ku koherentnej celkovej politickej pozícii v eurozóne a aby sa
zabezpečilo vykonávanie potrebných politických opatrení. Dosiahnutie
týchto cieľov zvýši dôveru občanov a trhov, čo prispeje k
hospodárskemu oživeniu a finančnej stabilite v eurozóne.
(6)       Vykonávanie balíka dvoch
nariadení ešte viac posilní rozpočtový dohľad v eurozóne.
V balíku dvoch nariadení sa Euroskupine prisúdila úloha prerokovať
návrhy rozpočtov jednotlivých členských štátov, ako aj
rozpočtové vyhliadky eurozóny ako celku s cieľom zabezpečiť
náležitú celkovú fiškálnu pozíciu. Tieto rokovania prebiehajú na základe
stanovísk Komisie k návrhom rozpočtových plánov členských štátov
eurozóny a na základe celkového posúdenia návrhov rozpočtových plánov
eurozóny a ich interakcie Komisiou. Výzvou pre fiškálnu konsolidáciu
v eurozóne je časom zabezpečiť neustále klesajúcu tendenciu
pomeru dlhu k HDP. Môže sa tak stať presadzovaním diferencovaných
politík rastovo orientovanej fiškálnej konsolidácie, ktoré budú podporovať
potenciál rastu eurozóny. V rámci nápravnej časti Paktu stability
a rastu sa predpokladá štrukturálne vymedzená rozpočtová úprava, v
ktorej sa zohľadňujú rozdiely medzi krajinami, pokiaľ ide
o riziká ohrozujúce udržateľnosť v krátkodobom
i strednodobom horizonte, a umožňuje pôsobenie automatických
stabilizátorov v procese úprav. V rámci preventívnej časti Paktu
stability a rastu sa predpokladá postupná úprava vedúca
k strednodobým cieľom s ročným štrukturálnym zlepšením
o referenčnú úroveň 0,5 %. Môže sa to upraviť podľa
jednotlivých krajín v závislosti od cyklických podmienok a rizika
udržateľnosti zadlženosti. Dôveryhodnosť fiškálnej politiky
v strednodobom horizonte by sa posilnila, ak by sa zabezpečilo, aby
zloženie štátnych výdavkov a príjmov lepšie odzrkadľovalo vplyv
jednotlivých výdavkových položiek a zdrojov príjmov na rast. Potenciál
rastu hospodárstva sa okrem toho môže posilniť prijatím ďalších
štrukturálnych reforiem a využívaním všetkých dostupných rozpočtových
rezerv na podporu verejných investícií v eurozóne v rámci rozsahu, ktorý
poskytuje Pakt stability a rastu.
(8)       V porovnaní s rokom
2012 sa zlepšila väčšina ukazovateľov rizika na finančných
trhoch EÚ, ako aj nálada na trhu, keďže miera rizika samorealizačných
a deštruktívnych špirál v oblasti dôvery sa zmenšila. Aj napriek tomu
pretrváva výrazné roztrieštenie trhu. Zlepšené podmienky financovania bánk sa
ešte len musia premietnuť do zlepšenia v oblasti poskytovania úverov
v reálnom hospodárstve, pričom medzi členskými štátmi
pretrvávajú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o poskytovanie úverov
bankami a náklady na financovanie v súkromnom sektore.
V súčasnej kritickej situácii sú hlavnými výzvami uľahčenie
usporiadaného oddlžovania bankového sektora i nefinančného súkromného
sektora a súčasné zachovanie toku nových úverov na produktívne účely
v reálnom hospodárstve, najmä pre malé a stredné podniky.
(9)       Ďalšie ozdravenie súvah bánk a pokračujúce
posilňovanie kapitálovej rezervy tam, kde je to potrebné, by mohlo
prispieť k ozdraveniu úverového kanálu. V tejto
súvislosti hodnotenie kvality aktív a záťažové testy, ktoré vykonáva
jednotný mechanizmus dohľadu a Európsky orgán pre bankovníctvo,
zabezpečia transparentnosť súvah bánk a pomôžu určiť
všetky zostávajúce slabé miesta, a tým opätovne nastoliť dôveru
k sektoru ako celku. Riziko ďalšej
roztrieštenosti finančného trhu a finančné otrasy poukazujú na
to, že je dôležité, aby eurozóna urýchlene pokročila vo vytváraní bankovej
únie a súčasne sa vyhla prístupom ad hoc k riešeniu
problémov bánk.
(10)     V celej eurozóne sú
potrebné štrukturálne reformy s cieľom zlepšiť fungovanie trhu
s výrobkami a trhu práce v záujme podpory konkurencieschopnosti,
posilnenia prebiehajúceho procesu úprav a zabezpečenia udržateľného
prerozdeľovania zdrojov. Štrukturálne reformy
okrem toho zohrávajú zásadnú úlohu pri uľahčovaní procesu obnovovania
rovnováhy a procesu znižovania zadlženosti. V prípade krajín
s deficitom zvýši rast konkurencieschopnosti čistý vývoz, ktorý je
nápomocný pri nasmerovaní rastového trendu na produktívnejšie, na prácu menej
náročné obchodovateľné sektory, a zároveň podporuje
hospodárske oživenie a znižuje mieru zadlženosti. Reformy na zlepšenie
hospodárskej súťaže v krajinách s prebytkom bežného účtu by
takisto mohli prispieť k prerozdeleniu zdrojov a podnietiť
investície do neobchodovateľných sektorov. Posilnila by sa tým úloha
domáceho dopytu v zabezpečovaní rastu, čím by sa úpravy
v eurozóne stali symetrickejšími. Kríza mala na zamestnanosť v
členských štátoch eurozóny v značnej miere asymetrický vplyv,
pričom krajiny, ktoré ňou boli najviac zasiahnuté, sú tie, ktoré
najvýraznejšie obmedzili domáci dopyt v dôsledku prudkého zníženia
deficitu bežného účtu. Ak nedôjde k účinnej a rýchlej
absorpcii cyklickej nezamestnanosti, mohlo by dôjsť k hysteréznym
účinkom, a teda nezamestnanosť sa zakorení a bude menej
citlivá na mzdový vývoj. Štrukturálne reformy na trhu práce majú preto aj
naďalej osobitný význam pri zmierňovaní rizík, ktoré hrozia sociálnej
súdržnosti a potenciálnemu budúcemu rastu v eurozóne. Podpisom Zmluvy
o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej
únii 2. marca 2012 sa členské štáty eurozóny zaviazali koordinovať
svoje národné plány veľkých hospodárskych reforiem ešte pred ich
schválením. Euroskupina by mala monitorovať vplyv už prijatých opatrení
s cieľom v prípade potreby prijať ďalšie opatrenia
a zvýšiť ambicióznosť reforiem v súlade
s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny,
TÝMTO ODPORÚČA, aby členské
štáty eurozóny prijali v období rokov 2013 – 2014 individuálne a spoločné opatrenia
bez toho, aby boli dotknuté právomoci Rady pri koordinácii hospodárskych
politík členských štátov, avšak najmä v kontexte koordinácie hospodárskych
politík v rámci Euroskupiny, s cieľom:
1.           Podniknúť v rámci
Euroskupiny kolektívne kroky na zabezpečenie koherentnej politickej
pozície v celej eurozóne a potrebných politických rozhodnutí, ktoré sú nutné na
zabezpečenie dobrého fungovania eurozóny. Umožniť Euroskupine, aby
zohrávala ústrednú úlohu v posilnenom rámci dohľadu, ktorý sa
uplatňuje na členské štáty eurozóny, s cieľom koordinovať a
monitorovať reformy, ktoré sú potrebné pre stabilnú a odolnú
eurozónu, na vnútroštátnej úrovni a na úrovni eurozóny v záujme
zabezpečenia politickej koherentnosti.
2.           Zabezpečiť, aby
Euroskupina monitorovala a koordinovala fiškálne politiky členských
štátov eurozóny, ako aj implicitnú celkovú fiškálnu pozíciu v eurozóne ako
celku s cieľom zaručiť rastovo orientovanú a diferencovanú
fiškálnu politiku. Euroskupina by na tento účel mala prerokovať
stanoviská Komisie k návrhom rozpočtových plánov každého z
členských štátov eurozóny a rozpočtovú situáciu a vyhliadky
eurozóny ako celku na základe celkového posúdenia návrhov rozpočtových
plánov a ich interakcie Komisiou. Koordinácia prispeje
k zabezpečeniu diferencovaného tempa fiškálnej konsolidácie
podľa fiškálnej a hospodárskej situácie členských štátov
eurozóny so štrukturálne vymedzenou rozpočtovou úpravou, umožní
pôsobenie automatických stabilizátorov v procese úprav a zabezpečí, aby
bola fiškálna konsolidácia v záujme posilnenia dôveryhodnosti fiškálnej
politiky v strednodobom horizonte podporovaná celkovou efektívnou skladbou
opatrení v oblasti výdavkov a príjmov podporujúcich rast
a vhodnými štrukturálnymi reformami, ktoré zvyšujú potenciál hospodárskeho
rastu.
3.           V rámci Euroskupiny
posúdiť dôvody vedúce k rozdielom v úrokových sadzbách úverov
v členských štátoch eurozóny, najmä v prípade malých a stredných
podnikov; preskúmať dôsledky roztrieštenosti finančných trhov v eurozóne
a poskytnúť rady, ako ju odstrániť.
4.           Stavajúc na rekapitalizácii a
reštrukturalizácii v uplynulých rokoch, ďalej podporovať ozdravovanie
súvah bánk ako prostriedok na odstraňovanie roztrieštenosti jednotného
trhu a zlepšenie úverového toku v reálnom hospodárstve, najmä pre malé a
stredné podniky. Na tento účel: a) zabezpečiť, aby sa hodnotenia
súvah a záťažové testy, ktoré má vykonávať jednotný mechanizmus
dohľadu v spolupráci s Európskym orgánom pre bankovníctvo,
dokončili v súlade s dohodnutým časovým harmonogramom; b)
zabezpečiť rovnaké podmienky pri uplatňovaní požiadaviek na
rozloženie zaťaženia pri rekapitalizácii bánk; c) zaviesť dôveryhodné
fiškálne preventívne opatrenia na možnú rekapitalizáciu bánk ešte pred
hodnotením súvah a záťažovými testami; d) odstrániť stimuly,
ktoré orgány dohľadu poskytujú bankám, s cieľom zosúladiť aktíva
a pasíva v rámci vnútroštátnych hraníc; a e) urýchliť
potrebné kroky vedúce k vytvoreniu bankovej únie, ktorá bude pozostávať
z jednotného mechanizmu dohľadu, jednotného mechanizmu riešenia
problémov, kapacity na vnútornú rekapitalizáciu, spoločného fondu na
riešenie problémov a spoločných fiškálnych preventívnych opatrení
vrátane možnosti priamej rekapitalizácie finančných inštitúcií.
5.           Koordinovať plány
hlavných hospodárskych reforiem členských štátov, ktorých menou je euro,
ešte pred ich schválením. Monitorovať vykonávanie
štrukturálnych reforiem, najmä na trhu práce a trhu s výrobkami,
a posúdiť ich vplyv na eurozónu pri súčasnom zohľadnení
odporúčaní Rady pre jednotlivé členské štáty eurozóny. Podporovať
ďalšie úpravy v eurozóne a súčasne zabezpečiť,
aby tieto úpravy prebiehali vyváženým a štruktúrovaným spôsobom, a to
dôkladným vykonávaním reforiem, ktoré sa venujú narušeniam sporiaceho
a investičného správania v členských štátoch
s deficitom i prebytkom bežného účtu. Podniknúť potrebné
kroky na účinné vykonávanie postupu pri makroekonomickej nerovnováhe,
predovšetkým posúdením pokroku v reformných záväzkoch členských štátov,
ktoré zažívajú príliš veľké nerovnováhy, a pokroku vo vykonávaní
reforiem v členských štátoch, ktorých nerovnováhy si vyžadujú rozhodné
opatrenia s cieľom obmedziť negatívne účinky presahovania na
zvyšok eurozóny.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 379 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               KOM(2011) 821 v konečnom znení a KOM(2011) 819
v konečnom znení.
[6]               COM(2012) 777 final.
[7]               COM(2012) 510 final.
[8]               COM(2012) 511 final a COM(2012) 512
.
[9]               Uznesenie z 20. novembra 2012 „Smerom k
skutočnej hospodárskej a menovej únii“, pozri P7_TA(2012)0430.


title: 2005/207/ES: Odporúčanie Rady z 8. marca 2005 o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky

text:
               15.3.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 68/40

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. marca 2005
   o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
   (2005/207/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 112 ods. 2 písm. b) a jej článok 122 ods. 4, ako aj články 11.2 a 43.3 protokolu o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky,
   keďže:
   Funkčné obdobie Tommasa PADOU-SCHIOPPU sa skončí 31. mája 2005. Je potrebné vymenovať jedného člena výkonnej rady Európskej centrálnej banky,
   ODPORÚČA:
   vymenovať Lorenza BINIHO SMAGHIHO za člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky na obdobie ôsmich rokov s účinnosťou od 1. júna 2005.
   Toto odporúčanie sa po porade s Európskym parlamentom a Radou guvernérov Európskej centrálnej banky predkladá na rozhodnutie hlavám štátov a vlád členských štátov, ktorých menou je euro.
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 8. marca 2005

            Za Radu

            predseda

         J.-C. JUNCKER


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 8. septembra 2017 Rade Európskej únie o externom audítorovi Národnej banky Slovenska (ECB/2017/27)

text:
               19.9.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 310/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 8. septembra 2017
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Národnej banky Slovenska
   (ECB/2017/27)
   (2017/C 310/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Národnej banky Slovenska, Ernst & Young Slovakia, spol. s. r. o., skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2016. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2017.

               (3)

               Národná banka Slovenska vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2017 až 2020 spoločnosť Deloitte Audit s. r. o. s možnosťou predĺženia mandátu na finančné roky 2021 až 2023,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Deloitte Audit s. r. o. vymenovaná za externého audítora Národnej banky Slovenska na finančné roky 2017 až 2020 s možnosťou predĺženia mandátu na finančné roky 2021 až 2023.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 8. septembra 2017

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Európskej Centrálnej Banky z  1. júla 2010 Rade Európskej únie o externom audítorovi Národnej banky Slovenska (ECB/2010/6)

text:
               8.7.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 184/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 1. júla 2010
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Národnej banky Slovenska
   (ECB/2010/6)
   2010/C 184/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Národnej banky Slovenska sa skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2009. Je preto potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2010.

               (3)

               Národná banka Slovenska vybrala spoločnosť Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. za svojho externého audítora na finančné roky 2010 až 2014,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. vymenovaná za externého audítora Národnej banky Slovenska na finančné roky 2010 až 2014.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 1. júla 2010

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52014PC0435

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/282/EÚ o existencii nadmerného deficitu v Rakúsku /* COM/2014/0435 final */

			   	Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/282/EÚ o existencii
nadmerného deficitu v Rakúsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 126
ods. 12,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Na základe odporúčania
Komisie sa rozhodnutím Rady 2010/282/EÚ z 2. decembra 2009 rozhodlo,
že v Rakúsku existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že deficit
verejných financií plánovaný na rok 2009 predstavoval 3,9 % HDP, teda
prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve,
zatiaľ čo hrubý verejný dlh mal podľa plánu dosiahnuť
v roku 2009 úroveň 68,2 % HDP, čo je nad referenčnou
hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve[1].
(2)       V súlade s článkom
126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č.
1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní
vykonania postupu pri nadmernom schodku[2]Rada
na základe odporúčania Komisie vydala 2. decembra 2009
odporúčanie Rakúsku, aby odstránilo nadmerný deficit najneskôr
do roku 2013. Odporúčanie bolo zverejnené.
(3)       V súlade s článkom 4
Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k zmluvám,
Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako
súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty
oznamovať údaje o deficite verejných financií a o verejnom
dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne,
a to do 1. apríla a do 1. októbra, v súlade s článkom
3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní
Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve
o založení Európskeho spoločenstva[3].
(4)       Pri posudzovaní toho, či
by sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť, by
Rada mala prijať rozhodnutie na základe oznámených údajov. Okrem toho by
sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len
vtedy, keď Komisia vo svojich prognózach uvádza, že deficit v predpovedanom
období neprekročí hranicu 3 % HDP[4].
(5)       Na základe údajov, ktoré
poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia
(ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Rakúska z apríla
2014 a na základe programu stability na rok 2014 a prognózy útvarov
Komisie z jari 2014 možno prijať tieto závery:
–
Po dosiahnutí maximálnej úrovne 4,5 % HDP
v roku 2010 sa deficit verejných financií Rakúska už v roku 2011
znížil pod referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.
K tomuto zlepšeniu v porovnaní s pôvodne plánovaným fiškálnym
výsledkom došlo vďaka uznaniu výdavkov verejnej správy na rekapitalizáciu „zlej
banky“ KA Finanz (približne 0,4 % HDP), a ktoré sa prejavili na
účtoch verejnej správy v roku 2012, keď boli výsledné vplyvy
potvrdené na základe finančných výkazov banky. Pokles deficitu vyplýva
v menšej miere z nižších ako plánovaných výdavkov na všetkých
úrovniach správy a z priaznivejších hospodárskych podmienok, čo
viedlo k vyšším rastom príjmov, ako sa plánovalo. V roku 2012,
v rozpore s národnou prognózou aj prognózou Komisie sa deficit
verejných financií naďalej udržal pod úrovňou 3 % HDP. Vzhľadom
na hroziace riziká súvisiace s možným ďalšími nápravnými operáciami
finančného sektora, čo by mohlo mať v nasledujúcich rokoch
za následok deficit nad úrovňou 3 % HDP, však Komisia
neodporučila včasné zrušenie postupu pri nadmernom deficite. Tieto
riziká sa však neobjavili a Rakúsko oznámilo na rok 2013 deficit vo výške
1,5 % HDP. K tomuto ďalšiemu zníženiu deficitu došlo vo
veľkej miere v dôsledku nečakaného rozsahu jednorazových opatrení,
ktorého súčasťou bol predaj spektra mobilných telefónov, ktorý
predstavoval takmer 0,6 % HDP.
–
Podľa programu stability na roky 2014 −
2018, ktorý prijala rakúska vláda 29. apríla 2014, by sa mal deficit
verejných financií v roku 2014 zvýšiť na 2,7 % HDP a neskôr
v roku 2015 klesnúť na 1,4 % HDP. Podľa prognózy
útvarov Komisie z jari 2014 by mal deficit dosiahnuť v roku 2014
úroveň 2,8 % HDP a v roku 2015 úroveň 1,5 % HDP.
Deficit by teda mal počas prognózovaného obdobia zostať pod
referenčnou hodnotou 3 % HDP. Okrem toho vláda na základe nariadenie
(EÚ) č. 473/2013 oznámila a listom potvrdila Komisii rad
ďalších úspor a vyšších príjmov, ktoré sú podľa posúdenia
Komisie vo výške 0,2 % HDP a ktoré majú zabrániť plánovanému
značnému odchýleniu od požadovaného postupu prispôsobovania sa v záujme
splnenia strednodobého cieľa.
–
Zvýšenie deficitu verejných financií v roku
2014 je spôsobené vytvorením konsolidačnej spoločnosti
(likvidačný subjekt, Abbaueinheit) na likvidáciu aktív so zníženou
hodnotou Hypo Alpe Adria. Externá expertná skupina znalcov vymenovaných vládou
odhaduje, že vplyv založenia likvidačného subjektu pre Hypo Alpe Adria
bude predstavovať až 4 miliardy EUR (1,2 % HDP) vrátane účinku
kapitálovej injekcie vo výške 750 miliónov EUR, ktorá sa už poskytla v roku
2014. Konečné určenie vplyvu na zvýšenie deficitu bude závisieť
od nezávislého posúdenia kvality aktív Hypo Alpe Adria, ktoré sa uskutoční
neskôr tento rok, aby Eurostat mohol vyhodnotiť štatistický vplyv tejto
operácie. Zdá sa, že súčasné hodnotenie vypracované expertnou skupinou je
charakterizované primeranou mierou obozretnosti a preto ho možno
považovať za prijateľné; avšak: nie je možné vylúčiť
značný vplyv deficitu spôsobeného touto operáciou. To predstavuje hlavné
riziko nepriaznivého vývoja voči prognóze deficitu na rok 2014.
Zároveň však, a to aj s prihliadnutím na dodatočné
diskrečné opatrenia oznámené vládou po uverejnení prognózy Komisie, ktoré
by mali viesť k ďalšiemu zníženiu celkového deficitu, zdá sa, že
riziká pre deficit na rok 2014 sú celkovo vyvážené.
–
Štrukturálne saldo, t. j. upravené podľa
hospodárskeho cyklu a bez jednorazových a iných dočasných
opatrení, sa v období od roku 2011 do roku 2013 každý rok zlepšilo v priemere
o takmer 0,7 % HDP, čo je vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami
Rady. Podľa prognózy Komisie z jari, jej posúdenia aktualizovaného
návrhu rozpočtového plánu predloženého 29. apríla 2014 a dodatočných
opatrení, ktoré vláda oznámila 12. mája 2014, sa očakáva mierne
zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2014. V tejto súvislosti sa
zdá, že tu v súčasnosti vzniká medzera 0,5 % HDP vo vzťahu
k požadovanej úprave štrukturálneho salda na dosiahnutie strednodobého
cieľa v roku 2014, čo naznačuje, že je potrebné
posilniť rozpočtové opatrenia s cieľom zabezpečiť
úplný súlad s preventívnou časťou paktu vzhľadom na
vznikajúce riziko významnej odchýlky od požadovaného postupu prispôsobovania
sa.
–
Pomer dlhu k HDP stúpol zo 69,2 % v roku
2009 na 74,5 % v roku 2013. Odhaduje sa, že dlh verejných financií sa
v roku 2014 zvýši na približne 80 % HDP, a to najmä v dôsledku
skutočnosti, že do všeobecného dlhu verejných financií sa zahrnú záväzky
vzniknuté v súvislosti s prevodom aktív so zníženou hodnotou Hypo
Alpe Adria na likvidačný subjekt.
(6)       Rada pripomína, že od roku
2014, t. j. roku nasledujúcom po odstránení nadmerného deficitu, Rakúsko
podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a malo by
primeraným tempom pokročiť smerom k dosiahnutiu strednodobého
cieľa vrátane dodržania referenčnej hodnoty pre výdavky
a v súlade s článkom 2 ods. 1a nariadenia Rady č. 1467/97
zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania
postupu pri nadmernom schodku dosiahnuť dostatočný pokrok,
pokiaľ ide o dodržanie kritéria v súvislosti s dlhom.
(7)       V súlade s článkom 126
ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom
členskom štáte odstránil nadmerný deficit.
(8)       Podľa názoru Rady sa
nadmerný deficit v Rakúsku odstránil, a preto by sa malo rozhodnutie
2010/282/EÚ zrušiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný
deficit v Rakúsku sa odstránil.
Článok 2
Rozhodnutie 2010/282/EÚ sa týmto zrušuje.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Rakúskej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Deficit verejných financií a verejný dlh na rok
2009 boli následne zrevidované na súčasných 5,5 % a 116,4 % HDP.
[2]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[3]               Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.
[4]               V súlade so „Špecifikáciami implementácie Paktu
stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a
konvergenčných programov“ z 3. septembra 2012. Pozri:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/102

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2014
   2014/C 247/20
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov rozhodli 29. júna 2012 o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Na Portugalsko sa do 17. mája 2014 vzťahoval program makroekonomických úprav v súlade s článkom 1 ods. 2 vykonávacieho rozhodnutia Rady 2011/344/EÚ (3), v ktorom sa stanovilo, že finančná pomoc bude k dispozícii tri roky. Rada 23. apríla 2014 rozhodla (4) o predĺžení obdobia dostupnosti finančnej pomoci o šesť týždňov, aby umožnila komplexné a dôkladné posúdenie plnenia podmienok programu a riadne vyplatenie poslednej tranže úveru. Podľa článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 (5) bolo preto Portugalsko počas trvania programu vyňaté z monitorovania a posudzovania európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík. Keďže sa už na Portugalsko program nevzťahuje, malo by sa teraz znova plne integrovať do rámca európskeho semestra.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (6) správu o mechanizme varovania.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Podľa nariadenia (EÚ) č. 472/2013 bolo Portugalsko počas trvania programu makroekonomických úprav oslobodené od povinnosti predložiť svoj národný program reforiem a program stability. Dňa 30. apríla 2014 však predložilo aktualizovaný dokument o rozpočtovej stratégii (Documento de Estratégia Orçamental) a list vlády, v ktorých sa poskytli aktuálne informácie o vývoji v oblasti cieľov stratégie Európa 2020. Vláda 17. mája 2014 predložila svoj program prebiehajúcich reforiem a nové iniciatívy zamerané na udržateľný rast v dokumente nazvanom „Smerom k rastu – strednodobá reformná stratégia pre Portugalsko“.

               (8)

               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v dokumente o rozpočtovej stratégii na rok 2014 je udržateľne napraviť nadmerný deficit do roku 2015 a dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2017. V stratégii sa plánuje zníženie deficitu verejných financií na 4,0 % HDP v roku 2014 a jeho ďalšie zníženie na 2,5 % HDP v roku 2015, čo je v súlade s cieľmi stanovenými v odporúčaní týkajúcom sa postupu pri nadmernom deficite z 21. júna 2013, ktoré boli znovu potvrdené v rámci 12. preskúmania programu makroekonomických úprav. Ústavný súd však 30. mája 2014 zrušil konsolidačné opatrenia, ktoré mali podľa odhadov ovplyvniť rozpočtové výsledky v roku 2014 približne na úrovni 0,4 % HDP a ktorých účinky sa mohli preniesť až do roku 2015. V záujme dosiahnutia dohodnutých cieľov bude musieť vláda zaviesť náhradné opatrenia rovnakého rozsahu. Stále sa však čaká na dve rozhodnutia ústavného súdu, čo bráni úplnej kvantifikácii opatrení, ktoré sa majú prijať. Vzhľadom na časové obmedzenia je možné, že vláda bude musieť prijať opatrenia, ktoré rast podporujú v menšej miere, a to najmä opatrenia na strane príjmov. V stratégii sa na obdobie po roku 2015 potvrdzuje zámer dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2017 realizáciou štrukturálneho úsilia vo výške 0,5 % HDP v roku 2016 a dosiahnutím štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % v roku 2017. Podľa stratégie hrubý dlh verejných financií dosiahne vrchol na úrovni približne 130,2 % HDP v roku 2014 a od roku 2015 začne postupne klesať. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy uvedené v stratégii, je v súlade s jarnou prognózou Komisie a preskúmala ho rada pre verejné financie. Po rozhodnutí ústavného súdu sa fiškálna stratégia v roku 2014 bude musieť revidovať, aby sa dosiahla cieľová hodnota deficitu 4 % HDP. Riziká nedosiahnutia cieľovej hodnoty však pretrvávajú, najmä vzhľadom na právnu neistotu a štatistický vplyv činností zameraných na zefektívnenie správy nadmerného dlhu niektorých štátnych podnikov.
               Rozpočtovú úpravu v roku 2015 podporujú opatrenia na fiškálnu konsolidáciu, ktoré dosahujú 0,8 % HDP. Táto hodnota sa považuje za dostatočnú na dosiahnutie cieľa vo výške 2,5 % HDP. Na základe posúdenia fiškálnej stratégie vlády a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada dospela k záveru, že ciele stratégie sú v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.

               (9)

               Fiškálnu konsolidáciu treba posilniť ďalšími reformami systému hospodárenia s verejnými financiami. Napriek pokroku dosiahnutému v rámci programu makroekonomických úprav je potrebné dokončiť najmä komplexnú reformu zákona o rozpočtovom rámci a vynaložiť ďalšie úsilie na prísnu kontrolu výdavkov presadzovaním zákona o kontrole záväzkov a na predchádzanie ďalšej akumulácii nedoplatkov verejného sektora. Rozhodujúcu úlohu bude zohrávať pokračovanie reštrukturalizácie štátnych podnikov, zabezpečenie ich finančnej udržateľnosti a prísna kontrola výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť. Na strane príjmov existuje priestor na nastavenie daňového systému tak, aby viac podporoval rast, ako aj na ďalšie posilnenie daňovej disciplíny.

               (10)

               Portugalsko čelí výzvam v súvislosti s nezamestnanosťou, ktorá bez ohľadu na nedávny pokles ostáva stále veľmi vysoká, a to najmä v prípade mladých ľudí. Miera nezamestnanosti v roku 2013 dosahovala 16,4 % a miera nezamestnanosti mladých ľudí 38,1 %, teda bola výrazne vyššia než priemer EÚ, ako tomu bolo aj v prípade percentuálneho podielu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Tradične vysoká miera zamestnanosti v Portugalsku vo vekovej kategórii 20 – 64 rokov sa od vypuknutia hospodárskej krízy značne znížila zo 73,1 % v roku 2008 na 65,6 % v roku 2013. Pokiaľ ide o nezamestnanosť mladých ľudí, v súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí hlavné výzvy predstavuje nedostatočná komunikácia s nezaregistrovanými mladými ľuďmi a potreba lepšie zosúladiť vzdelávanie a odbornú prípravu s potrebami trhu práce. Portugalsko v rámci programu makroekonomických úprav zaviedlo celý rad reforiem trhu práce zameraných na uvoľnenie nadmerne reštriktívnych právnych predpisov na ochranu zamestnanosti, spružnenie mechanizmu stanovovania miezd a zlepšenie fungovania verejných služieb zamestnanosti a aktivačných politík. Výzvu však naďalej predstavuje najmä potreba riešiť segmentáciu trhu práce a zlepšiť schopnosť miezd reagovať na hospodársku situáciu. Nezávislé hodnotenie účinkov nedávnych reforiem systému ochrany zamestnanosti by pomohlo posúdiť najmä ich vplyv na vytváranie pracovných miest, neistotu, celkové náklady práce a na množstvo opravných prostriedkov podaných na súde v prípade prepustenia a na výsledok týchto konaní. Napriek úsiliu zmierniť negatívny sociálny dosah mala nevyhnutná hospodárska úprava po kríze nepriaznivé dôsledky v podobe chudoby.

               (11)

               Portugalsko dosiahlo značný pokrok v reforme svojho systému vzdelávania prostredníctvom niekoľkých opatrení, ktorých cieľom bolo predchádzať predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a zlepšiť mieru dosiahnutého terciárneho vzdelania a zosúladenie ponuky s potrebami trhu práce. Úplná implementácia a efektívne využívanie financovania sú však dôležité aj naďalej. Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť najmä na obmedzenie nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, okrem iného aj zvýšením kvality a príťažlivosti odborného vzdelávania a prípravy (vrátane duálneho odborného vzdelávania a prípravy), väčším zapojením zamestnávateľov do procesu navrhovania programov a zabezpečením vhodnej odbornej prípravy na pracovisku a učňovskej prípravy. Takisto je potrebné účinne poskytovať profesijné poradenstvo a konzultačné služby pre študentov sekundárneho a terciárneho vzdelávania v súlade s predpokladanými potrebami trhu práce a zručnosťami a posilniť väzby s podnikateľským sektorom.

               (12)

               Portugalsko prijalo významné kroky v rámci programu makroekonomických úprav na zlepšenie vlastného kapitálu bankového sektora a na posilnenie rámca pre dohľad a riešenie krízových situácií. Niektoré otázky však stále predstavujú výzvu a treba ich dôkladne monitorovať a riešiť. Patrí k nim napríklad ziskovosť portugalských bánk. Z údajov za prvý štvrťrok 2014 vyplýva, že niektoré z bánk, ktorým bola poskytnutá pomoc, zaznamenali pozitívne výsledky. Kvalita aktív predstavuje veľký problém aj naďalej, pričom podľa údajov z konca roku 2013 zostáva miera zníženia hodnoty vysoká na úrovni približne 6 % celkových hrubých úverov a miera nesplácaných úverov je takisto vysoká (10,6 %), a to najmä v podnikovom sektore (viac než 16 %). Portugalsko prijalo niekoľko opatrení na uľahčenie poskytovania úverov životaschopným spoločnostiam, ale podmienky financovania zostávajú zložité (najmä pre MSP) a obmedzený ostáva aj súbor alternatív financovania (iného než bankového financovania) podnikového sektora. Objem nových úverov poskytnutých MSP klesol v roku 2013 v porovnaní s rokom 2012 o 4,8 %. Priemerné úrokové sadzby na nové úvery poskytované portugalským podnikom od začiatku roka 2013 trochu poklesli, ale stále výrazne prevyšujú priemer eurozóny. Vzhľadom na vysoký nadmerný dlh podnikov a na potrebu ďalej znížiť zadlženosť bankového sektora je schopnosť bánk poskytovať úvery životaschopným podnikom za primeranú cenu naďalej obmedzená.

               (13)

               S cieľom zabezpečiť efektívnosť a udržateľnosť sektora energetiky a znížiť náklady hospodárstva súvisiace s energiou boli v rámci programu makroekonomických úprav zavedené dva balíky opatrení. Nájom v sektore energetiky sa však musí ďalej znížiť a treba riešiť otázku vysokého a narastajúceho dlhu spojeného s tarifnými sadzbami. Portugalsko na tieto účely nedávno oznámilo tretí balík opatrení zahŕňajúci predĺženie výberu osobitného odvodu energetických prevádzkovateľov z roku 2014 do roku 2015. Okrem toho stále nie je vyriešená otázka zlepšenia cezhraničnej integrácie energetických sietí a zrýchlenia realizácie projektov prepojenia elektrizačnej a plynovodnej sústavy. Tieto otázky si vyžadujú dôkladné nadväzujúce opatrenia s cieľom ukončiť izoláciu Pyrenejského poloostrova od trhu s energiou EÚ. V sektore dopravy bol v rámci programu dosiahnutý pokrok, najmä pokiaľ ide o zvýšenie konkurencieschopnosti portugalských prístavov, vypracovanie komplexného dlhodobého plánu v oblasti dopravy (po tom, ako sa vyriešili nedostatky a medzery) a zlepšenie regulačného rámca. Na účinné vykonávanie komplexného dlhodobého plánu v oblasti dopravy a akčného plánu reforiem pre prístavy však treba prijať ďalšie opatrenia. Zároveň sú potrebné kroky na zabezpečenie nezávislosti a kapacity regulačného orgánu v oblasti dopravy, ako aj finančnej udržateľnosti štátnych podnikov v tomto sektore a na posilnenie efektívnosti a konkurencieschopnosti železničnej dopravy.

               (14)

               V súvislosti s mestskými nájomnými zmluvami bola zavedená významná reforma s cieľom zdynamizovať trh s nehnuteľnosťami na bývanie okrem iného aj lepším vyvážením práv a povinností nájomcov a nájomníkov, zaviesť väčšiu flexibilitu pri výbere trvania zmluvy a stimulovať práce na renovácii. Ďalšie úsilie je ešte potrebné vynaložiť na komplexné hodnotenie vplyvu tejto reformy na základe údajov o hlavných hybných faktoroch na trhu a o tieňovom hospodárstve na portugalskom trhu s prenájmom. Portugalsko dosiahlo značné zlepšenie svojho podnikateľského prostredia, najmä posilnením lepších rámcových podmienok, podporu podnikateľskej kultúry a zlepšením konkurzného konania pre podniky v ťažkostiach. Teraz by sa mala pozornosť zamerať na implementáciu. Došlo k určitému zjednodušeniu administratívnych a licenčných postupov, ale ešte treba dokončiť niekoľko opatrení. Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť na odstránenie prekážok obmedzujúcich hospodársku súťaž v sektore služieb (najmä prijatím sektorových zmien) a v sektore profesionálnych služieb (prijatím právnych predpisov týkajúcich sa zvyšných profesijných organizácií). Pokiaľ ide o reguláciu a hospodársku súťaž, je potrebné prijať nadväzujúce opatrenie, aby sa zabezpečila nezávislosť a autonómia vnútroštátnych regulačných orgánov pre jednotlivé odvetvia, ako aj orgánu na ochranu hospodárskej súťaže. Pri platbách orgánov verejnej moci stále dochádza k značným časovým sklzom.

               (15)

               V rámci programu makroekonomických úprav bol dosiahnutý určitý pokrok pri racionalizácii a modernizácii verejnej správy z hľadiska zamestnanosti, politiky odmeňovania, pracovných podmienok, organizačnej efektívnosti a kvality služieb. Je však potrebné dokončiť niekoľko z naplánovaných reformných opatrení, ako aj zlepšiť transparentnosť. Napriek značnému zlepšeniu efektívnosti justičného systému sa vyžaduje ďalší pokrok, najmä pokiaľ ide o trvanie konaní, mieru vyriešenia prípadov, množstvo nevyriešených prípadov a proces monitorovania a hodnotenia.

               (16)

               Analýza Komisie vedie k záveru, že úspešná realizácia programu makroekonomických úprav významnou mierou prispela k riadeniu hospodárskych a finančných rizík a zníženiu nerovnováh. Portugalsko v rámci programu prijalo širokú škálu náročných štrukturálnych reforiem, ktoré začínajú prinášať pozitívne výsledky z hľadiska posilnenej konkurencieschopnosti a oživenia hospodárskeho rastu, ďalšie opatrenia sú však potrebné na vyhodnotenie vplyvu reforiem na fungovanie hospodárstva. Kľúčovú úlohu preto zohráva nepretržité monitorovanie všetkých realizovaných reforiem s cieľom posúdiť, či prispievajú k posilňovaniu konkurencieschopnosti, produkcie a rastu zamestnanosti.

               (17)

               Keďže Portugalsko sa po skončení programu makroekonomických úprav, ktorý sa z právneho hľadiska uzavrie 28. júna 2014, znova plne integruje do rámca európskeho semestra, Komisia na tomto základe posúdila dokumenty, ktoré predložilo Portugalsko. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania pre Portugalsko v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 8.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala fiškálnu stratégiu vlády a jej stanovisko (7) sa premieta najmä do odporúčania 1. Tieto odporúčania boli pripravené po dokončení programu makroekonomických úprav a vychádzajú preto z výsledkov tohto programu, aby sa zabezpečilo jeho trvalé vykonávanie.

               (19)

               V rámci európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Rada na tomto základe vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (8). Ako krajina, ktorej menou je euro, by Portugalsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonať potrebné opatrenia na fiškálnu konsolidáciu na rok 2014, aby boli dosiahnuté fiškálne ciele a aby sa predišlo akumulácii nových nedoplatkov. V roku 2015 vykonať revidovanú rozpočtovú stratégiu, aby sa znížil deficit na 2,5 % HDP v súlade s cieľom stanoveným v odporúčaní týkajúcom sa postupu pri nadmernom deficite a aby sa zároveň dosiahla požadovaná štrukturálna úprava. Čo najskôr nahradiť konsolidačné opatrenia, ktoré ústavný súd považuje za protiústavné, opatreniami podobného rozsahu a kvality. Náprava nadmerného deficitu by sa mala uskutočniť udržateľným spôsobom podporujúcim rast, pričom jednorazové/dočasné opatrenia by sa mali využívať len v obmedzenej miere. Po náprave nadmerného deficitu presadzovať plánovanú ročnú štrukturálnu úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, v súlade s požiadavkou ročnej štrukturálnej úpravy najmenej 0,5 % HDP a v prípade potreby za priaznivých podmienok aj viac, s cieľom zaručiť, že sa dodrží dlhové pravidlo, aby sa zabezpečila udržateľná tendencia vysokého pomeru dlhu verejnej správy. Uprednostniť fiškálnu konsolidáciu založenú na výdavkoch a ďalej zvýšiť efektívnosť a kvalitu verejných výdavkov. Udržiavať prísnu kontrolu nad výdavkami ústrednej, regionálnej a miestnej správy. Pokračovať v reštrukturalizácii štátnych podnikov. Vypracovať do konca roku 2014 nové komplexné opatrenia ako súčasť prebiehajúcej dôchodkovej reformy zamerané na zlepšenie strednodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Kontrolovať rast výdavkov na zdravotnú starostlivosť a realizovať reformu nemocníc. Preskúmať daňový systém a nastaviť ho tak, aby viac podporoval rast. Pokračovať v zlepšovaní daňovej disciplíny a bojovať proti daňovým únikom zvýšením efektívnosti daňovej správy. Posilniť systém hospodárenia s verejnými financiami rýchlym dokončením a realizáciou komplexnej reformy zákona o rozpočtovom rámci do konca roka 2014. Zabezpečiť prísne dodržiavanie zákona o kontrole záväzkov. Od roku 2015 účinne uplatňovať jednotnú tabuľku miezd a prídavkov vo verejnom sektore.

               2.

               Udržať minimálny rast miezd v súlade s cieľmi podpory zamestnanosti a konkurencieschopnosti. Zabezpečiť systém stanovovania miezd, ktorý podporuje súlad miezd a produktivity na úrovni odvetví a/alebo podnikov. V konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi preskúmať možnosť vzájomne dohodnutého dočasného pozastavenia kolektívnych zmlúv na úrovni podnikov. Do septembra 2014 predložiť návrhy o vzájomne dohodnutom dočasnom pozastavení kolektívnych zmlúv na úrovni podnikov a o revízii ďalšej existencie kolektívnych zmlúv.

               3.

               Do marca 2015 predložiť nezávislé hodnotenie nedávnych reforiem systému ochrany zamestnanosti, ako aj akčný plán prípadných ďalších reforiem na riešenie problému segmentácie trhu práce. Pokračovať s realizáciou prebiehajúcej reformy aktívnych politík trhu práce a verejných služieb zamestnanosti, ktorej cieľom je zvýšiť mieru zamestnanosti a účasti na trhu práce, a to najmä zlepšením profesijného poradenstva/pomoci pri hľadaní práce a aktivačných/sankčných systémov s cieľom znížiť dlhodobú nezamestnanosť a integrovať tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí riešiť otázku vysokej nezamestnanosti mladých ľudí, najmä účinnými predpokladmi ohľadom zručností a komunikáciou s nezaregistrovanými mladými ľuďmi. Zabezpečiť primerané krytie v rámci systému sociálnej pomoci vrátane systému minimálneho príjmu a zároveň účinnú aktiváciu príjemcov dávok.

               4.

               Zlepšiť kvalitu a relevantnosť systému vzdelávania vo vzťahu k trhu práce s cieľom predchádzať predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a riešiť problém zlých výsledkov vo vzdelávaní. Zabezpečiť efektívnosť verejných výdavkov na vzdelávanie a obmedziť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami okrem iného aj zvýšením kvality a príťažlivosti odborného vzdelávania a prípravy a posilnením spolupráce s podnikateľským sektorom. Posilniť spoluprácu medzi verejným výskumom a podnikmi a podporiť výmenu poznatkov.

               5.

               Monitorovať stav likvidity bánk a prípadné výpadky príjmov, a to aj prostredníctvom špecializovaných kontrol a stresového testovania. Posúdiť plány ozdravenia bánk a zaviesť prípadné zlepšenia procesu hodnotenia. Zaviesť komplexnú stratégiu na zníženie nadmerného dlhu podnikov a zvýšiť úsilie zamerané na rozšírenie škály alternatív financovania (aj v skorých fázach rozvoja podnikov) posilnením efektívnosti nástrojov na reštrukturalizáciu dlhov (najmä PER a SIREVE) životaschopných spoločností, zavedením stimulov pre banky a dlžníkov, aby sa do procesu reštrukturalizácie zapájali v skorej fáze a zlepšením dostupnosti financovania prostredníctvom kapitálového trhu. Zabezpečiť, aby identifikované opatrenia podporovali prerozdelenie financovania do produktívnych odvetví hospodárstva vrátane životaschopných MSP, predchádzajúc pritom rizikám pre verejné financie a finančnú stabilitu. Do konca septembra 2014 zaviesť systém včasného varovania, hlavne na účely dohľadu, aby sa identifikovali podniky - vrátane MSP - s vysokou pravdepodobnosťou platobnej neschopnosti z dôvodu nadmernej úrovne zadĺženia, pričom týmto systémom sa môže nepriamo podporiť včasná reštrukturalizácia dlhov podnikov.

               6.

               Implementovať druhý a tretí balík opatrení v sektore energetiky zameraný na zníženie nákladov hospodárstva súvisiacich s energiou a do roku 2020 zároveň odstrániť dlh spojený s tarifnými sadzbami za elektrinu a dôkladne monitorovať implementáciu. Zlepšiť cezhraničnú integráciu energetických sietí a zrýchliť realizáciu projektov prepojenia elektrizačnej a plynovodnej sústavy. Vykonať komplexný dlhodobý plán v oblasti dopravy a vypracovať harmonogram reforiem v sektore prístavov. Finalizovať dopravné koncesie pre metropolitné oblasti Lisabonu a Porta. Zabezpečiť, aby opätovné prerokovanie existujúcich koncesií na prevádzkovanie prístavov a nové schémy udeľovania povolení boli orientované na výsledky a v súlade so zásadami vnútorného trhu, najmä s pravidlami verejného obstarávania. Do konca septembra 2014 zabezpečiť plnú nezávislosť a prevádzkyschopnosť vnútroštátneho regulačného orgánu pre dopravu (AMT). Zabezpečiť finančnú udržateľnosť štátnych podnikov v odvetví dopravy. Posilniť efektívnosť a hospodársku súťaž v odvetví železníc realizáciou plánu pre konkurencieschopnosť spoločnosti CP Carga (po presune terminálov nákladnej dopravy) a zároveň zaistiť nezávislosť správy štátneho manažéra infraštruktúry a železničných podnikov.

               7.

               Ďalej zlepšiť hodnotenie trhu s nehnuteľnosťami na bývanie okrem iného vytvorením rámca, do konca roku 2014, pre systematickejšie monitorovanie a podávanie správ a vydať komplexnú správu o tieňovom hospodárstve na tomto trhu. Pokračovať v úsilí pri zisťovaní, čo predstavuje regulačnú záťaž, s cieľom zahrnúť do marca 2015 ešte nepokryté sektory. Do konca septembra 2014 prijať a implementovať ešte neprijaté licenčné vyhlášky a sektorové zmeny. Do konca septembra 2014 odstrániť zvyšné obmedzenia v sektore profesionálnych služieb a prijať zmenené stanovy profesijných organizácií, ktoré ešte neboli prijaté v rámci programu makroekonomických úprav. Zabrániť časovým sklzom pri platbách verejného sektora. Zabezpečiť primerané zdroje vnútroštátnych regulačných orgánov a orgánu na ochranu hospodárskej súťaže.

               8.

               Pokračovať v racionalizácii a modernizácii ústrednej, regionálnej a miestnej verejnej správy. Realizovať reformy na posilnenie efektívnosti justičného systému a zvýšenie jeho transparentnosti. Zintenzívniť úsilie zamerané na hodnotenie realizácie reforiem uskutočnených v rámci programu makroekonomických úprav, ako aj plánovaných a budúcich reforiem. Do legislatívneho procesu zahrnúť najmä povinné systematické hodnotenie ex ante a ex post. Na úrovni verejnej správy vytvoriť funkčne nezávislú centrálnu hodnotiacu jednotku, ktorá bude raz za šesť mesiacov hodnotiť realizáciu týchto reforiem (vrátane hodnotenia súladu s ex ante posúdením vplyvu), podávať o nej správy a prípadne navrhovať nápravné opatrenia.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/344/EÚ zo 30. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 159, 17.6.2011, s. 88).

      (4)  Vykonávacie rozhodnutie Rady 2014/234/EÚ z 23. apríla 2014, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2011/344/EÚ z 30. mája 2011o poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku (Ú. v. EÚ L 125, 26.4.2014, s. 75).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1).

      (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

      (8)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na roky 2011 – 2015

text:
               20.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 213/5

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na roky 2011 – 2015
   2011/C 213/02
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Estónsko 29. apríla 2011 predložilo svoj program stability na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Estónsko zasiahla celosvetová finančná kríza veľmi hlboko, čím sa zintenzívnilo zvrátenie rozmachu v sektore domácich nehnuteľností a spotreby. Kumulatívna strata HDP dosiahla v rokoch 2008 – 2009 19 % a miera nezamestnanosti sa do roku 2010 zvýšila takmer štvornásobne na 16,8 %. Ekonomika sa však rýchlo vrátila do pôvodného stavu a očakáva sa, že rast reálneho HDP sa v budúcich rokoch zrýchli. K obnove došlo najmä vďaka vývozu, ale domáci dopyt sa zvyšuje najmä z dôvodu veľkých investícií. Lepšie vyhliadky na rast predstavovali pozitívny stimul pre trh práce. Miera zamestnanosti sa v poslednom čase výrazne zvýšila, hoci dlhodobá nezamestnanosť je stále vysoká. Zatiaľ čo inflácia sa v porovnaní s minulým rokom zrýchlila, očakáva sa, že sa zmierni podľa toho, ako sa budú vyvíjať celosvetové ceny komodít.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický. Strednodobou rozpočtovou stratégiou programu stability je do roku 2013 dosiahnuť strednodobý cieľ definovaný ako štrukturálna rovnováha a udržať si ho do konca obdobia programu stability a usilovať sa o štrukturálny prebytok v roku 2013 a neskôr. Celková pozícia rozpočtu verejnej správy dosiahne podľa prognózy do roku 2013 prebytok, zatiaľ čo v krátkodobom horizonte sa očakáva, že celkový deficit sa o niečo zhorší z dôvodu jednorazového vplyvu investičných záväzkov v oblasti životného prostredia týkajúcich sa uhlíkových kvót. Rozpočtová úprava programu stability predpokladá ďalšie nezvyšovanie výdavkov verejnej správy na spotrebu. V programe stability sa poskytujú určité informácie týkajúce sa opatrení na dosiahnutie cieľovej pozície a predchádzajúce výsledky pri dosahovaní fiškálnych cieľov zmierňujú riziko ich nenaplnenia v budúcich rokoch. Cieľom plánovaných reforiem je najmä dosiahnutie vyššej efektívnosti vo viacerých oblastiach, ako napr. vzdelávanie a aktívne politiky trhu práce. Zdá sa teda, že riziká rozpočtových cieľov sú vo veľkej miere vyvážené. Pre budúce rozpočty však bude dôležité poskytnúť základné podrobnosti o opatreniach, aby sa ďalej zvýšila efektívnosť verejných výdavkov, a tým podporiť vykonávanie programu stability.

               (9)

               Dlhodobá nezamestnanosť je naďalej vysoká a miery nezamestnanosti v jednotlivých regiónoch boli dosť rozdielne a nemenné. Napriek výraznému zvýšeniu od roku 2009 patrí financovanie aktívnych politík trhu práce medzi najnižšie v EÚ, z čoho vyplýva nízky podiel nezamestnaných prijímajúcich aktívnu podporu. Trh práce v Estónsku je relatívne flexibilný, čo ešte viac posilňuje rozhodnutie odložiť zväčšenie rozsahu poskytovania poistných dávok v nezamestnanosti v balíku pracovného práva do roku 2013. Napriek tejto flexibilite má Estónsko relatívne vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, ktoré by mohlo mať negatívne dôsledky pre ponuku a dopyt v oblasti pracovnej sily. Tento problém je mimoriadne naliehavý vzhľadom na vysokú mieru nezamestnanosti mladých a nízkokvalifikovaných ľudí, ktorým hrozí riziko chudoby. Reformy plánované na zníženie príspevkov sociálneho poistenia riešia správne otázky, ale musia sa uskutočniť súčasne s posilnením rozpočtovej pozície. Efektívnosť by bolo možné zvýšiť prísnejším overovaním núdze, aby sa presnejšie určili iné dávky.

               (10)

               Spotreba zdrojov v Estónsku patrí medzi najvyššie v EÚ. Čiastočne je to výsledkom štruktúry výroby sústredenej do energeticky náročných sektorov a priemyselných odvetví. Medzi ďalšie faktory patrí nízka energetická efektívnosť na sektorovej úrovni. V národnom programe reforiem Estónsko uvádza celoštátny cieľ, pokiaľ ide o úsporu energie, 9 % na rok 2016 v porovnaní s prognózami (16 % do roku 2020 v národnom programe reforiem). Okrem toho existuje málo informácií o tom, ako a kedy sa opatrenia zavedú, a o ich očakávaných výsledkoch. Zlepšovanie energetickej efektívnosti má teda ďalší potenciál. Je pravdepodobné, že zvyšovanie energetickej účinnosti bude mať pozitívny vplyv na životné prostredie a na bezpečnosť dodávky energie, ale že takisto zníži inflačný tlak a zlepší konkurencieschopnosť v oblasti nákladov.

               (11)

               Bez ohľadu na celkový vysoký podiel osôb s terciárnym vzdelaním by ďalšia reforma vzdelávacieho systému na všetkých úrovniach mohla pomôcť riešiť kvalifikačný nesúlad, veľké množstvo škôl a zariadení terciárneho vzdelávania a nedostatočné zameranie v odbornom vzdelávaní, čo vedie k vysokému podielu osôb bez odbornej kvalifikácie. Vzhľadom na súčasný demografický vývoj je zlepšovanie kvality ľudského kapitálu dôležité na to, aby sa zvýšil potenciálny rast v strednodobom horizonte. Podporiť odstraňovanie nerovnováhy smerom k obchodovateľnému sektoru by mohlo najmä zabezpečenie toho, že terciárne vzdelávanie sa zameria na oblasti s kľúčovým významom pre ekonomiku (napr. inžinierstvo). Realizácia reformy vzdelávania by okrem toho prispela k zlepšeniu efektívnosti verejného sektora, keďže súčasný systém riadenia vzdelávania je príliš roztrieštený na miestnej úrovni, výsledkom čoho sú neefektívne subvencie a nekvalitné služby.

               (12)

               Estónsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus rôzne záväzky. Zahŕňajú opatrenia na riešenie udržateľnosti verejných financií, zamestnanosti a konkurencieschopnosti. Z fiškálneho hľadiska sa v pakte prijíma záväzok dosiahnuť do roku 2013 rovnováhu rozpočtu a v roku 2014 prebytok; zahrnúť požiadavku na rovnováhu rozpočtu verejného sektora v základnom zákone na zostavovanie štátneho rozpočtu; ako aj prvé kroky na reformovanie osobitných penzijných schém. Na podporu zamestnanosti sa plánujú niektoré daňové stimuly. V oblasti konkurencieschopnosti sa opatrenia zameriavajú na inovácie, vysokoškolské vzdelávanie a reformu verejných služieb. Záväzky v pakte zodpovedajú agende uvedenej v národnom programe reforiem. Ciele stanovené v pakte by si vyžadovali ďalšie opatrenia na posilnenie politík trhu práce, ako aj riešenie efektívnosti zdrojov a trhu s energiou. Záväzky Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

               (13)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem a záväzky Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich dodržiavanie pravidiel a usmernení EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Je toho názoru, že zatiaľ čo opatrenia na dosiahnutie cieľovej rozpočtovej pozície by sa v budúcich rozpočtoch museli špecifikovať, výsledky estónskych orgánov zmierňujú riziko nenaplnenia fiškálnych cieľov. Mali by sa podniknúť ďalšie kroky na posilnenie politík trhu práce a poskytnúť lepšie stimuly pre prácu, na zvýšenie ľudského kapitálu prostredníctvom rozsiahlej reformy vzdelávania, ako aj riešenie efektívnosti zdrojov a trhu s energiou.

               (14)

               Vzhľadom na toho posúdenie Rada preskúmala program stability Estónska na rok 2011 a jej stanovisko je vyjadrené najmä v odporúčaniach v bode 1) ďalej v texte. Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Estónska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Najneskôr do roku 2013 dosiahnuť štrukturálny prebytok a zároveň obmedziť deficit na maximálne 2,1 % HDP, prísne kontrolovať výdavky a zvýšiť efektívnosť verejných výdavkov.

               2.

               Podniknúť kroky na podporu dopytu po pracovnej sile a znížiť riziko chudoby znížením daňového zaťaženia a zaťaženia v oblasti sociálneho zabezpečenia rozpočtovo neutrálnym spôsobom ako aj zlepšením účinnosti aktívnych politík trhu práce tým, že opatrenia sa zamerajú na mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných, najmä v oblastiach s vysokou nezamestnanosťou.

               3.

               Zabezpečiť realizáciu plánovaných stimulov na zníženie spotreby energie a zlepšenie energetickej efektívnosti ekonomiky, zamerané na sektor budov a sektor dopravy, okrem iného zabezpečením lepšieho fungovania trhu.

               4.

               Pri uskutočňovaní reformy vzdelávacieho systému dať prednosť opatreniam na zlepšenie dostupnosti predškolského a zvýšiť kvalitu a dostupnosť odborného vzdelávania. Výsledky vzdelávania zameriavať viac na potreby trhu práce a poskytovať možnosti nízkokvalifikovaným pracovníkom zúčastniť sa na celoživotnom vzdelávaní.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.