title: Odporúčanie na rozhodnutie Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0199(01)

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Bruseli, 21.4.2009KOM(2009) 199 v konečnom zneníOdporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci RumunskuNávrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ RumunskuOdporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci RumunskuaNávrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ RumunskuDÔVODOVÁ SPRÁVAÚVODRumunsko zaznamenalo v ostatných rokoch veľmi vysoký hospodársky rast, ktorý od roku 2002 dosahoval v priemere 6,5 % a v roku 2008 dosiahol dokonca 7,1 %. Hybnými silami rastu boli najmä domáci dopyt po spotrebe a investíciách, poháňaný prudkým rozvojom finančného sprostredkovateľstva financovaného zo zahraničia, a výrazný rast miezd. Vysoká miera úverov prijímaných z vonkajších zdrojov viedla k rýchlemu zvyšovaniu zahraničného dlhu, ktorý na konci roku 2008 dosiahol 53 % HDP, a rozsiahle poskytovanie úverov v cudzej mene zvýšilo zraniteľnosť bilancie domácností a podnikov voči náhlym výkyvom výmenného kurzu. Tlaky vyplývajúce z domáceho dopytu ďalej zvýraznila procyklická fiškálna politika, pričom čisté pôžičky verejnej správy sa výrazne zvýšili z 1,2 % HDP v roku 2005 na 5,4 % HDP v roku 2008 napriek postupne vydaným stanoviskám Rady a politickému odporúčaniu Komisie z júna 2008, v ktorých sa požadovala fiškálna konsolidácia a zlepšenie rozpočtového riadenia.Celosvetové zhoršenie hospodárskej situácie a zvýšená neochota niesť riziko vo vzťahu k vnútroštátnym citlivým problémom viedli k výraznému obmedzeniu kapitálových tokov do Rumunska. Zväčšili sa tlaky na výmenný kurz, čo viedlo k viac ako 30 % kumulatívnemu znehodnoteniu od augusta 2007. V štvrtom štvrťroku 2008 sa domáci dopyt medziročne znížil o viac ako 4 %, najmä v dôsledku poklesu súkromnej spotreby, z dvojciferných hodnôt mier rastu v prvých troch štvrťrokoch. Okrem toho vývoju v oblasti vonkajšej konkurencieschopnosti a produktivity prekáža pomalé tempo štrukturálnych reforiem vykonávaných od pristúpenia k EÚ. Vláda takisto čelí čoraz väčším ťažkostiam na trhu s dlhopismi s priemernými výnosmi vyššími približne o 300 bázických bodov oproti situácii spred roka a takmer úplne založenými na dlhopisoch s krátkodobou splatnosťou.So zreteľom na tieto okolnosti rumunské orgány[1] požiadali 6. marca 2009 ES o podporu platobnej bilancie a s podobnou žiadosťou sa obrátili aj na MMF a Svetovú banku. Hoci v súčasnosti nie je akútna kríza, domnievajú sa, že finančná podpora z vonkajších zdrojov je v tomto štádiu potrebná na posilnenie devízových rezerv Rumunska na základe scenára významných tlakov na financovanie verejného aj súkromného sektora v nasledujúcich dvoch rokoch z vonkajších zdrojov. Program by takisto prispel k posilneniu dôvery v schopnosť Rumunska splniť si svoje vonkajšie záväzky.Komisia spolu s predsedníctvom Rady oznámili 9. marca, že EÚ je pripravená sa spolu s MMF podieľať na koordinovanom finančnom balíku na podporu stability platobnej bilancie Rumunska. Zdôraznilo sa však, že finančná pomoc je podmienená jasným záväzkom rumunských orgánov uskutočňovať podporný politický program.Na základe rokovaní s Komisiou a MMF rumunské orgány pošlú Komisii a MMF vyhlásenie o úmysle, v ktorom zdôraznia hlavné prvky svojho programu úpravy hospodárstva. Finančná pomoc Rady Rumunsku je podmienená prijatím tohto listu. Hlavným cieľom tejto úpravy je tlmiť účinky prudkého poklesu prílevu súkromného kapitálu a súčasne zaviesť politické opatrenia na riešenie vonkajšej a fiškálnej nerovnováhy a na posilnenie finančného sektora. So zreteľom na tento program materské inštitúcie deviatich najväčších bánk v zahraničnom vlastníctve zapísaných v obchodnom registri v Rumunsku prijali koordinovaný prísľub udržať si svoju celkovú zainteresovanosť v Rumunsku a v prípade potreby poskytnúť ďalší kapitál.MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHľADPo niekoľkých rokoch výrazného rastu HDP, ktorý od roku 2002 dosahoval medziročne v priemere 6,5 %, sa tento rast v štvrtom štvrťroku 2008 prudko znížil na medziročnú hodnotu 2,9 %. Došlo k tomu najmä následkom medziročného zníženia súkromnej spotreby takmer o 4 %, ku ktorému došlo súbežne s prakticky úplným zastavením poskytovania bankových úverov. Vo štvrtom štvrťroku sa tvorba hrubého fixného kapitálu prudko spomalila medziročne z vyše 30 % v prvom štvrťroku na úroveň tesne pod 3 %. Spomalenie na strane ponuky bolo spôsobené poklesom v priemyselnom odvetví približne o 8 % z rastu o 5,5 % v prvom štvrťroku 2008. Stavebníctvo a služby takisto zaznamenali prudký pokles.Prudký pokles domáceho dopytu vo štvrtom štvrťroku viedol aj k poklesu dovozu, pričom medziročné miery rastu sa ku koncu roka dostali do záporných hodnôt (-18 % medziročne) a v januári 2009 bol zaznamenaný ešte ďalší pokles (-28 % medziročne v RON). Došlo takisto k oslabeniu výkonnosti vývozu (-8 % medziročne v decembri 2008 a -13 % v januári 2009). Deficit bežného účtu sa v roku 2008 celkovo mierne znížil, ale napriek tomu zostal na vysokej úrovni 12,3 % HDP, z 13,5 % HDP v roku 2007. Pokiaľ ide o financovanie, z priamych zahraničných investícií sa uhradilo približne 54 % deficitu bežného účtu v roku 2008. Zvyšok bol financovaný najmä prostredníctvom zahraničného dlhu (prevažne súkromného), ktorý sa na konci roku 2008 zvýšil približne na 53 % HDP.-  Počas hospodárskeho rozmachu nedostatok pracovných síl, ktorý možno pripísať migračným tokom smerom von a relatívne vysokému podielu nekvalifikovanej pracovnej sily, prispel k vzniku mzdovej a cenovej špirály, pričom rozvoj produktivity bol predstihnutý rastom miezd. Rast miezd zostal v prvých dvoch štvrťrokoch 2008 veľmi silný (pritom nominálne mzdy sa medziročne zvýšili približne o 25 %), ale odvtedy sa zmiernil a v januári 2009 dosiahol medziročnú hodnotu 13 %. Bez ohľadu na klesajúce ceny komodít a potravín sa inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien (ISC) opäť zvýšila zo 6,3 % v decembri 2008 na 6,9 % vo februári 2009 vzhľadom na 8 % znehodnotenie nominálneho efektívneho výmenného kurzu počas tohto obdobia.Vzhľadom na prudké spomalenie hospodárskej aktivity vo štvrtom štvrťroku 2008 a pravdepodobné ďalšie oslabenie celosvetového hospodárskeho výhľadu sa predpokladá, že rast HDP sa v roku 2009 zmení na záporný približne na úrovni -4 % v dôsledku zníženia spotreby a investícií, čo sa čiastočne neutralizuje korekciou vonkajšieho deficitu.VEREJNÉ FINANCIEPočas rastu dopytu v období medzi rokmi 2005-2008 Rumunsko uskutočňovalo procyklickú fiškálnu politiku, pričom základný deficit sa zvýšil z 1,2 % HDP v roku 2005 na 5,4 % HDP v roku 2008 v prostredí priemerného rastu reálneho HDP vo výške 6,5 % a opakovaných odporúčaní poskytnutých v stanovisku Rady z februára 2008 ku konvergenčnému programu Rumunska a v odporúčaní Komisie pre oblasť politiky z roku 2008. To bolo spôsobené vo veľkej miere celkovým slabým rozpočtovým plánovaním a plnením rozpočtu. Neočakávané príjmy sa zvyčajne minuli v procese rozpočtových korekcií počas roka a žiadna rezerva sa neponechala na horšie časy. Nedostatky vo verejnej správe prispeli aj k opakovanému nedostatočnému plneniu plánov kapitálových výdavkov a časť zdrojov vyčlenených v rozpočte na investície bola následne presunutá do bežných výdavkov, ako sú napríklad mzdy vo verejnom sektore a sociálne transfery. Rast miezd vo verejnom sektore sa stal hybnou silou rastu miezd v súkromnom sektore, pričom úrovne miezd boli vyššie vo verejnom sektore. Počas obdobia rokov 2005-2008 sa platy vo verejnom sektore v nominálnom vyjadrení zdvojnásobili. Nakoniec je potrebné spomenúť, že veľké výdavkové položky sú sústredené v posledných týždňoch roka, čo má závažný vplyv na hodnovernosť a predvídateľnosť rozpočtu. Napriek odporúčaniam uvedeným v politickom odporúčaní Komisie z júna 2008 sa pokrok pri implementácii záväzného strednodobého fiškálneho rámca nedosiahol.Rozpočet na rok 2009 predložený novou vládou a prijatý parlamentom na konci februára obsahuje viaceré opatrenia s cieľom znížiť deficit z 5,4 % HDP v roku 2008 na 2,0 % HDP v roku 2009 pri predpoklade 2,5 % rastu reálneho HDP. Medzi tieto opatrenia patrí zmrazenie prijímania zamestnancov a zrušenie rôznych prémií a príplatkov vo verejnom sektore, zníženie výdavkov na tovar a služby, obmedzenie zvýšenia miezd vo verejnom sektore a naviazanie dôchodkov na infláciu namiesto na vývoj miezd. Na druhej strane vláda plánuje výrazne zvýšiť verejné investície. K dátumu prijatia však už bolo jasné, že tento cieľ v oblasti deficitu je nereálny, najmä vzhľadom na to, že východiskový makroekonomický scenár a plánovanie výnosov boli príliš optimistické. Okrem toho pri neexistencii komplexnej reformy výdavkovej politiky existovali potenciálne riziká týkajúce sa vykonávania opatrení v oblasti výdavkov.FINANčNÉ TRHYVo finančnom systéme Rumunska je dominantný bankový sektor, ktorý sa v ostatných niekoľkých rokoch veľmi rýchlo rozvíjal. Celkový objem čistých aktív v rumunskom bankovom sektore bol na konci roku 2008 približne 315 miliárd RON (62 % HDP). Banky sú vo veľkej miere v zahraničnom vlastníctve. V decembri 2008 úverové inštitúcie s väčšinovým zahraničným kapitálom (vrátane pobočiek zahraničných bánk) ovládali približne 88 % celkových čistých aktív všetkých úverových inštitúcií fungujúcich v Rumunsku. V Rumunsku sú najviac zainteresované banky z Rakúska, Grécka, Francúzska a Talianska.Počas ostatných niekoľkých rokov rumunský bankový sektor presadzoval rýchly rast úverov, pričom pomer úverov k vkladom sa v roku 2008 zvýšil na 122 %. Hoci rast úverov začal z nízkeho základu, zväčšovanie objemu úverov denominovaných predovšetkým v cudzej mene (ktoré v januári 2009 predstavovali približne 59 % celkových domácich úverov pre súkromný sektor) dostalo rumunský bankový sektor do veľkej závislosti od financovania zo zahraničia. V druhej polovici roku 2008 sa úverová aktivita výrazne spomalila, pričom ročný rast úverov klesal z úrovne nad 60 %, ktorá bola v júni 2008, na 36,5 % v decembri 2008.Hoci v súčasnosti zostáva bankový sektor zjavne relatívne zdravý a dobre kapitalizovaný (s kapitálovou primeranosťou na konci roku 2008 na úrovni 12,3 %), finančná stabilita v Rumunsku by mohla byť ochromená. Zhoršujúci sa makroekonomický výhľad naznačuje, že v nasledujúcich mesiacoch pravdepodobne dôjde k rýchlemu rastu podielu nevýnosných úverov. Okrem toho vzhľadom na to, že rumunský súkromný sektor sa veľmi spolieha na úvery denominované v cudzej mene, každé ďalšie znehodnotenie lei by veľmi zaťažilo finančnú situáciu domácností a podnikov.PLATOBNÁ BILANCIA A POžIADAVKY NA FINANCOVANIE Z VONKAJšÍCH ZDROJOVHospodársky rozmach v ostatných rokoch bol v Rumunsku charakterizovaný vznikom veľkých vonkajších hospodárskych nerovnováh a neudržateľného nárastu vonkajších záväzkov. Deficit bežného účtu sa zvýšil z 5,8 % HDP v roku 2004 na 13,5 % HDP v roku 2007 a v roku 2008 zostal na úrovni nad 12 % HDP. V dôsledku toho hrubý zahraničný dlh dosiahol na konci roku 2008 úroveň 55 % HDP.Rumunské finančné trhy sú od začiatku októbra 2008 pod stálym tlakom. Znižovanie pákového efektu, slabé základy Rumunska a jeho subinvestičný stupeň výrazne zaťažujú peňažný, medzibankový, akciový a dlhopisový trh. Očakáva sa, že financovanie z vonkajších zdrojov zostane nejaký čas pod značným tlakom, keďže pretrvávajúci, hoci klesajúci, deficit bežného účtu ani potreba znovu obnoviť rozsiahle krátkodobejšie a dlhodobejšie úvery v cudzích menách nebudú v období rokov 2009-2011 pravdepodobne úplne uhrádzané priamymi zahraničnými investíciami ani inými prílevmi z finančných a kapitálových účtov.So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že rumunská platobná bilancia je vážne ohrozená. Komisia preto Rade odporúča, aby rozhodla o poskytnutí vzájomnej pomoci. Celkové potreby financovania v období do prvého štvrťroka 2011 sa odhadujú na 20 miliárd EUR. Táto suma zahŕňa rezervu na očakávaný pokračujúci deficit bežného účtu, neúplné obnovenie splatných úverov, niektoré odlevy kapitálu a akumuláciu oficiálnych devízových rezerv na obozretnú úroveň. Miera obnovy zainteresovanosti zahraničných bánk v Rumunsku sa predpokladá na úrovni 100 %, keď sa poskytne vzájomná pomoc, v súlade s požadovaným záväzkom hlavných zahraničných bánk udržať si svoju zainteresovanosť v Rumunsku (ako potvrdili vo svojom spoločnom vyhlásení z 26. marca 2009), pričom predpokladaná miera obnovy pri zahraničnom dlhu v prípade podnikateľských subjektov voči materským spoločnostiam a pri zahraničných dlhoch rumunských bánk je v roku 2009 na úrovni 50 %. Predpokladá sa, že v rokoch 2010 a 2011 sa všetky splatné zahraničné záväzky obnovia v objeme 100 % v súlade s očakávanou stabilizáciou finančného trhu a začiatkom oživenia na hlavných vývozných trhoch Rumunska. Okrem stanovenia dostatočne vysokej cieľovej sumy devízových rezerv (v objeme viac ako 100 % krátkodobého zahraničného dlhu pri zostávajúcej splatnosti) sa vykonali konzervatívne odhady, pokiaľ ide o ostatné odlevy kapitálu, ako sú napríklad odlev vkladov nerezidentov, pokles obchodných úverov a odlev prostriedkov z portfólií, s cieľom zahrnúť do výpočtov dodatočné tlmiace prvky. Príslušný predpoklad rastu HDP v roku 2009 je -4 % a v roku 2010 približne 0 %. Deficit bežného účtu sa odhaduje na 7,5 % HDP v roku 2009 a 6,5 % HDP v roku 2010.POMOC EÚ V RÁMCI SYSTÉMU PRE PLATOBNÉ BILANCIE AKO SÚčASť MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIAVzhľadom na vážne ťažkosti, ktoré v súčasnosti Rumunsko má s platobnou bilanciou, Komisia pod podmienkou, že rumunské orgány sa pevne zaviažu uskutočňovať hlavný program fiškálnych, finančných a štrukturálnych úprav, a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom zo 17. marca 2009, odporúča Rade poskytnúť vzájomnú pomoc podľa článku 119 Zmluvy o ES.Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku na odporúčanie Komisie Rada prijala v rámci systému EÚ pre pomoc členským štátom (zavedeného nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002) rozhodnutie, ktorým sa poskytuje strednodobá finančná pomoc Rumunsku vo výške do 5 miliárd EUR na podporu udržateľnosti jeho platobnej bilancie.Strednodobá finančná pomoc Rumunsku v rámci systému pre platobné bilancie členských štátov (so zreteľom na nariadenie č. 332/2002) sa za súčasnej situácie znížených prílevov kapitálu a vysokej fiškálnej a vonkajšej nerovnováhy zdá byť primeraná. Bezprostredný cieľ je uľahčiť systematickú úpravu vonkajšieho deficitu, a tým zmierniť nadmerné tlaky na výmenný kurz, ktoré by inak mohli viesť k veľmi vážnej finančnej situácii podnikového sektora a sektora domácností a zostriť recesiu a vyvolať napätia v bankovom sektore.Celkové potreby financovania na obdobie do štvrtého štvrťroka 2011 sa odhadujú na 20 miliárd EUR. Pomoc EÚ Rumunsku sa poskytuje zároveň s podporou MMF prostredníctvom dohody o pohotovostnom úvere vo výške 11,4 miliardy ZPČ (približne 12,95 miliardy EUR, 1 085 % kvóty Rumunska v MMF). Ďalšia mnohostranná podpora vo výške 2 miliárd EUR sa poskytne týmto spôsobom: Svetová banka navyše popri svojich bežných úverovým aktivít poskytne 1 miliardu EUR a EIB a EBOR poskytnú ďalšiu 1 miliardu EUR.Materské inštitúcie deviatich najväčších bánk v zahraničnom vlastníctve zapísaných v obchodnom registri v Rumunsku sa 26. marca 2009 spoločne zaviazali udržiavať svoju celkovú zainteresovanosť v Rumunsku počas programového obdobia a dohodli sa na podpore svojich rumunských dcérskych spoločností s cieľom zachovať ich súčasné dobré finančné postavenie počas obdobia turbulencií na trhu a spomalenia hospodárskeho rastu. Tento záväzok bude znovu potvrdený v jednotlivých upokojujúcich listoch kľúčových bánk Národnej banke Rumunska (NBR), ktorá bude spoločne s orgánmi dohľadu domovskej krajiny pozorne monitorovať plnenie tohto záväzku. Finančná pomoc EÚ sa poskytuje na podporu jednoznačného záväzku rumunských orgánov uskutočňovať komplexný hospodársky program. Tento program bol dohodnutý s rumunskými orgánmi.Komisia bude v pravidelných intervaloch v spolupráci s HFV overovať, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, na ktoré je pomoc viazaná, prostredníctvom pracovných návštev a pravidelného podávania správ príslušnými orgánmi. Počas vykonávania programu bude Komisia poskytovať aj dodatočné politické poradenstvo a technickú pomoc v konkrétnych oblastiach. Hlavnými prvkami tohto programu sú:a. Fiškálna konsolidáciaVláda sa popri opatreniach vo výške 3 % HDP zahrnutých v rozpočte na rok 2009 prijatom vo februári 2009 zaviazala vykonať ďalšie fiškálne úpravy vo výške 1,1 % HDP. Na základe revidovanej prognózy zníženia HDP o 4 % v roku 2009 a dodatočných rozpočtových opatrení tieto orgány vytýčili cieľ dosiahnuť celkový deficit verejných financií na úrovni 5,1 % HDP, z čoho vyplýva významná štrukturálna úprava v porovnaní s výsledkom plnenia rozpočtu za rok 2008. Zmenený a doplnený rozpočet na rok 2009, ktorý sa zakladá na aktualizovanom výhľade hospodárskeho vývoja a ďalších opatreniach, schváli Parlament v druhom štvrťroku 2009.Fiškálna konsolidácia sa bude sústreďovať na stranu výdavkov. Primárne výdavky verejnej správy sa znížia o ďalších 0,85 percentuálneho bodu HDP v porovnaní s rozpočtom na rok 2009. To sa dosiahne prostredníctvom i) zníženia (o odhadovaných 4 až 4,5 % oproti úrovni z roku 2008) mzdových výdavkov vo verejnom sektore formou rezignácie na zvyšovanie miezd vo verejnom sektore (spolu 5 %) plánované na rok 2009 alebo zodpovedajúce ďalšie znižovanie v oblasti zamestnanosti a zamestnanosti vo verejnom sektore, vrátane nahradenia len 1 zo 7 odchádzajúcich zamestnancov; ii) ďalšieho zníženia výdavkov na tovar a služby a dotácií verejným podnikom; iii) zníženia niektorých kapitálových výdavkov na položky, ako napríklad vozidlá a kancelárske vybavenie, a vytvorením realistickejšieho harmonogramu investičných projektov podporovaných EÚ. Verejné investície sa však podľa prognózy v roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 výrazne zvýšia (približne o 6,5 % HDP v roku 2009 v porovnaní s 5,75 % HDP v roku 2008). Na strane príjmov sa očakáva, že opatrenia na odstránenie niektorých daňových odpočtov a náhrad (najmä v prípade firemných áut a odpisy novoocenených aktív) vytvoria ďalších 0,25 % HDP. Vláda sa zaviazala pokračovať vo fiškálnej konsolidácii založenej na výdavkoch a ďalej znižovať deficit na 4,1 % HDP v roku 2010 a menej ako 3 % HDP v roku 2011.Počas vykonávania tohto programu bude Komisia poskytovať rumunským orgánom neustále usmernenia a poradenstvo s cieľom zaistiť udržateľnú korekciu deficitu.b. Reforma fiškálneho riadeniaS cieľom pomôcť dosiahnuť udržateľný výsledok nižších rozpočtových deficitov sa prijmú opatrenia na zlepšenie rozpočtovej stratégie a rozpočtového procesu. Kľúčovým prvkom bude zákon o fiškálnej zodpovednosti, ktorý okrem iného bude vyžadovať, aby sa ustanovili postupy na zlepšenie viacročného zostavovania a plnenia rozpočtu, ustanovenie limitov na revízie rozpočtov počas roka a navrhnutie fiškálnych pravidiel s cieľom zlepšiť spravovanie rozpočtu a dosiahnuť úplné dodržiavanie požiadaviek Paktu o stabilite a raste. Týmto zákonom by sa mala takisto vytvoriť rada pre fiškálne záležitosti, ktorá bude zabezpečovať nezávislé a odborné skúmanie.S cieľom zlepšiť predvídateľnosť a transparentnosť rozpočtu bude reštrukturalizovaný systém odmeňovania vo verejnom sektore vrátane zjednotenia a zjednodušenia mzdových taríf a reformy systému príplatkov a prémií. Cieľom tohto opatrenia je riešiť hlavné problémy systému odmeňovania vo verejnom sektore: príplatky a prémie tvoria príliš veľkú časť z celkovej odmeny, neexistujú jednotné mzdové tarify a existuje veľký počet zákonov upravujúcich platy v rôznych častiach systému odmeňovania.S cieľom pomôcť zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa budú reformovať hlavné parametre systému dôchodkového zabezpečenia. Zmeny budú zahŕňať posun k indexovaniu verejných dôchodkov podľa spotrebiteľských cien, obmedzovanie rozsahu zvyšovania dôchodkov vykonávaného podľa vlastného uváženia a postupné ďalšie zvyšovanie veku odchodu do dôchodku nad úroveň plánov dohodnutých v súčasnosti (najmä v prípade žien), pričom sa zohľadní vývoj priemernej dĺžky života. Okrem toho v prípade skupín verejných zamestnancov, ktoré sú v súčasnosti vylúčené z akciového kapitálu, sa takéto príspevky zavedú postupne. V programe sa predpokladá pokračovanie zavádzania druhého dôchodkového piliera s pravidelnými plánovanými zvýšeniami príspevkov podľa pôvodného plánu.c. Menová politika a politika v oblasti finančného sektoraMenová politika bude naďalej zameraná na cenovú stabilitu a dosiahnutie cieľa NBR pre infláciu (ktorý v súčasnosti predstavuje 3,5 % ±1 percento na konci roka 2009). Pokiaľ ide o finančný sektor, NBR bude vykonávať stresové testy jednotlivých súvah a úverových portfólií bánk podľa rôznych scenárov na základe usmernení EÚ pre oceňovanie, ktoré sa budú používať na hodnotenie potenciálnych zvýšení vlastných zdrojov potrebných na zaistenie, že ukazovatele platobnej schopnosti sa udržia nad úrovňou 10 percent počas celého programového obdobia. Po dokončení stresových testov budú materské banky v súlade so svojím záväzkom, že primerane podporia svoje dcérske spoločnosti (potvrdeným v ich spoločnom vyhlásení z 26. marca 2009), povinné zabezpečiť do konca septembra 2009 dostatočné zdroje na pokrytie potenciálnych schodkov zistených stresovými testami.V programe sa okrem toho predpokladá, že bankový zákon a zákon o likvidácii spoločností sa zmenia a doplnia tak, aby v prípade ťažkostí bánk boli schopné včas a účinne reagovať. Hlavným cieľom týchto zmien a doplnení bude posilniť právomoci správcov bánk, na ktoré bola uvalená nútená správa. Popri riešení problémov bánk je cieľom ďalších opatrení posilniť právomoci NBR v oblasti nápravy na základe ustanovení, ktoré jej umožňujú od významných akcionárov požadovať, aby zvýšili svoj akciový kapitál a banku finančne podporili, a zakázať alebo obmedziť rozdelenie zisku. Finančný dohľad sa posilní v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ. Okrem toho sa zavedú požiadavky na podrobnejšie vykazovanie likvidity a vo vhodnom čase by sa zákonná minimálna úroveň kapitálovej primeranosti mala zvýšiť z 8 % na 10 %. Navyše sa postupy aktivácie poistenia vkladov pozmenia, aby sa zjednodušila a zrýchlila ich výplata. Podľa upravených právnych predpisov sa poistenie vkladov zaktivuje na základe rozhodnutia NBR v lehote 21 dní. Nakoniec, s cieľom zaručiť dostatočné zabezpečenie likvidity sa NBR zaviazala rozšíriť spektrum aktív prijateľných ako kolaterál.d. Štrukturálne reformyHospodársky program bude zahŕňať aj opatrenia štrukturálnych reforiem v súlade s oblasťami politiky, na ktoré sa vzťahujú odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané Radou v rámci lisabonskej stratégie. Reformy budú zahŕňať koncepcie na zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej správy, zlepšenie kvality verejných výdavkov, lepšie využitie a vyššie absorbovanie finančných prostriedkov EÚ, zlepšenie podnikateľského prostredia a riešenie problému nelegálnej práce. Komisia takisto prispieva k budovaniu miestnej kapacity prostredníctvom štrukturálnych fondov, ktorých konkrétna súčasť bola vyčlenená na technickú pomoc.Tento program sa premieta do podmienenosti hospodárskej politiky zahrnutej v odporúčaní Komisie na rozhodnutie Rady. Podrobnosti podmienenosti hospodárskej politiky, ktoré sú spojené s jednotlivými splátkami úveru EÚ, sa určia v memorande o porozumení uzatvorenom s rumunskými orgánmi. Tento program sa v úplnom rozsahu premietne aj do aktualizácie rumunského konvergenčného programu.Účinnosť navrhovaného rozhodnutia by sa skončila tri roky po nadobudnutí účinnosti. Na zaistenie nevyhnutnej flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje možnosť využiť úrokové swapy pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje táto pôžička. S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu úverovú kvalitu.V súlade s ustanoveniami návrhu Komisie na nariadenie Rady z 8. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, Komisia, vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom a Európskeho dvora audítorov, môžu vyslať svojich vlastných pracovníkov alebo riadne oprávnených zástupcov vykonať akékoľvek technické alebo finančné kontroly alebo audity, ktoré považujú za nevyhnutné v súvislosti s riadením tejto pomoci. Zaistí sa vyšetrovanie a uspokojivé riešenie všetkých podozrivých a skutočných prípadov podvodu, korupcie a akejkoľvek inej protizákonnej činnosti vo vzťahu k riadeniu pomoci ES pre platobnú bilanciu škodlivej pre finančné záujmy ES. Všetky takéto prípady, ako aj s nimi súvisiace opatrenia prijaté príslušnými vnútroštátnymi orgánmi sa bezodkladne oznámia Komisii. Do memoranda o porozumení a zmluvy o úvere už budú začlenené aj nové technické ustanovenia návrhu Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002.Súbežne s monitorovaním politickej podmienenosti tohto programu bude Komisia aj naďalej monitorovať pokrok v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. Životnosť tohto mechanizmu nezávisí od trvania programu pomoci. V priebežnej správe z februára 2009 sa dospelo k záveru, že rumunské orgány by mali zintenzívniť reformu súdnictva a boj proti korupcii s cieľom zvrátiť určité negatívne tendencie posledných mesiacov. To znamená najmä prijatie zákonov potrebných na modernizáciu právneho systému a dokázanie, prostredníctvom rýchleho vyriešenia prípadov korupcie vysokej úrovne, že právny systém je schopný vykonávať zákony nezávisle a efektívne.Komisia bude popri monitorovaní politickej podmienenosti aj naďalej monitorovať správne používanie predprístupových a poprístupových transferov EÚ, okrem iného prostredníctvom posudzovania dodržiavania podmienok a pravidelného preskúmavania.Odporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci RumunskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,keďže:1.  Rumunské kapitálové a finančné trhy sa nedávno dostali pod zvýšený tlak, čo je odzrkadlením globálneho hospodárskeho poklesu a rastúcich obáv o stav rumunského hospodárstva vzhľadom na jeho veľký vonkajší deficit a rýchlo rastúci deficit verejných financií. Zvýšili sa aj tlaky na výmenný kurz, čo pre stabilitu širšieho bankového sektora znamená značné riziko.2.  V reakcii na túto situáciu vláda a Národná banka Rumunska (ďalej len „NBR“) vypracovali komplexnú stratégiu na pevné zakotvenie makroekonomických politík a znižovanie napätia na finančných trhoch a načrtli túto stratégiu vo vyhlásení o úmysle doručenom Komisii […]. Uholným kameňom hospodárskeho programu je zníženie fiškálneho deficitu z 5,4 % HDP v roku 2008 na 5,1 % HDP v roku 2009 a na úroveň menej ako 3 % HDP do roku 2011. S cieľom pomôcť dosiahnuť udržateľný výsledok nižších rozpočtových deficitov sa prijmú opatrenia na zlepšenie rozpočtovej stratégie a rozpočtového procesu. Tento hospodársky program, a najmä fiškálne ciele, sa premietnu do rozpočtu verejných financií, ako aj do konvergenčného programu.3.  Rada pravidelne hodnotí hospodárske politiky, implementované Rumunskom, najmä v súvislosti s každoročným prehodnocovaním aktualizácie konvergenčného programu Rumunska a vykonávaním národného programu reforiem a pravidelným hodnotením pokroku, ktorý Rumunsko dosiahlo v kontexte konvergenčnej správy a výročnej správy o pokroku,4.  Financovanie z vonkajších zdrojov pravdepodobne zostane pod značným tlakom, keďže pretrvávajúci, hoci klesajúci, deficit bežného účtu ani potreba znovu obnoviť rozsiahle krátkodobejšie a dlhodobejšie úvery v cudzích menách nebudú v období rokov 2009-2011 pravdepodobne úplne pokryté priamymi zahraničnými investíciami ani inými prílevmi z finančných a kapitálových účtov. Potreby financovania z vonkajších zdrojov v období do prvého štvrťroka 2011 sa odhadujú na približne 20 miliárd EUR. Miera obnovy zainteresovanosti zahraničných bánk v Rumunsku sa odhaduje na úrovni 100 %, keď sa už poskytne vzájomná pomoc, v súlade s požadovaným záväzkom hlavných zahraničných bánk udržať si svoju zainteresovanosť v Rumunsku (ako potvrdili vo svojom spoločnom vyhlásení z 26. marca 2009), pričom odhadovaná miera obnovy pri zahraničnom dlhu v prípade podnikateľských subjektov oproti materským spoločnostiam a pri zahraničných dlhoch rumunských bánk je v roku 2009 na úrovni 50 %. Predpokladá sa, že v rokoch 2010 a 2011 sa všetky splatné zahraničné záväzky obnovia v objeme 100 % v súlade s očakávanou stabilizáciou finančného trhu a začiatkom oživenia na hlavných vývozných trhoch Rumunska. Popri stanovení dostatočne vysokej cieľovej sumy devízových rezerv (vo výške viac ako 100 % krátkodobého zahraničného dlhu pri zostávajúcej splatnosti) sa vykonali konzervatívne odhady, pokiaľ ide o ostatné odlevy kapitálu, ako sú napríklad odlev vkladov nerezidentov, pokles obchodných úverov a odlev prostriedkov z portfólií, s cieľom zahrnúť do výpočtov ďalšie tlmiace prvky.5.  Rumunské orgány požiadali EÚ a iné medzinárodné finančné inštitúcie o výraznú finančnú pomoc na podporu udržateľnosti platobnej bilancie a uvedenie medzinárodných menových rezerv na obozretnú úroveň.6.  V súvislosti s platobnou bilanciou Rumunska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci Spoločenstvom,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Spoločenstvo poskytne Rumunsku vzájomnú pomoc.Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V BruseliZa RadupredsedaNávrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva RumunskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/2002[2] z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho článok 3 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (ďalej len „HFV“),keďže:7.  Rozhodnutím Rady [….] sa rozhodlo o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku.8.  Napriek očakávanému zlepšeniu stavu bežného účtu Komisia, MMF a rumunské orgány odhadovali v marci 2009 potreby Rumunska na financovanie z vonkajších zdrojov v období do prvého štvrťroka 2011 na 20 miliárd EUR, keďže vzhľadom na nedávny vývoj na finančnom trhu by sa bilancia kapitálového a finančného účtu mohla výrazne zhoršiť.9.  Je vhodné poskytnúť Rumunsku podporu Spoločenstva v sume až do 5 miliárd EUR v rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, zriadeného nariadením (ES) č. 332/2002. Táto pomoc by sa mala poskytnúť spolu s pôžičkou od Medzinárodného menového fondu vo výške 11,4 miliardy ZPČ (približne 12,95 miliardy EUR) v rámci dohody o pohotovostnom úvere, ktorej schválenie sa očakáva 6. mája 2009. Svetová banka takisto súhlasila s tým, že poskytne Rumunsku pôžičku vo výške 1 miliardy EUR, a EIB a EBOR poskytnú ďalšiu podporu v celkovej výške 1 miliardy EUR.10.  Túto pomoc Spoločenstva by mala riadiť Komisia. Špecifické podmienky hospodárskej politiky dohodnuté s orgánmi Rumunska po konzultácii s HFV, by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. Podrobné finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v zmluve o úvere.11.  Komisia by v spolupráci s HFV mala v pravidelných intervaloch prostredníctvom pracovných návštev a pravidelného podávania správ príslušnými orgánmi overovať, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, na ktoré je pomoc viazaná.12.  Komisia bude po celý čas vykonávania programu poskytovať aj ďalšie politické poradenstvo a technickú pomoc v konkrétnych oblastiach.13.  Európsky dvor audítorov má právo vykonávať akékoľvek finančné kontroly alebo audity, ktoré v súvislosti s riadením tejto pomoci považuje za potrebné. Komisia, vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom, má právo vyslať svojich vlastných úradníkov alebo riadne splnomocnených zástupcov, aby vykonali technické alebo finančné kontroly alebo audity, ktoré považuje za potrebné v súvislosti s riadením tejto strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva.14.  Súbežne s monitorovaním politickej podmienenosti tohto programu bude Komisia aj naďalej monitorovať pokrok v oblasti reformy súdnictva a v oblasti boja proti korupcii v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. Životnosť tohto mechanizmu nezávisí od trvania programu pomoci. Komisia bude popri monitorovaní politickej podmienenosti aj naďalej monitorovať správne používanie predprístupových a poprístupových transferov v rámci EÚ, okrem iného prostredníctvom posudzovania dodržiavania podmienok a pravidelného preskúmavania.15.  Pomoc by sa mala poskytnúť so zreteľom na podporovanie udržateľnosti platobnej bilancie v Rumunsku, čím by sa prispelo k úspešnému vykonávaniu vládneho programu hospodárskej politiky,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 116.  Spoločenstvo dá Rumunsku k dispozícii strednodobý úver vo výške maximálne 5 miliárd EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti sedem rokov.17.  Finančná pomoc Spoločenstva je k dispozícii počas troch rokov počnúc prvým dňom po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia.Článok 218.  Pomoc riadi Komisia spôsobom konzistentným so záväzkami Rumunska a odporúčaniami Rady, najmä odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v kontexte vykonávania národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.19.  Komisia sa po konzultácii s HFV dohodne s rumunskými orgánmi na špecifických podmienkach hospodárskej politiky, na ktoré je finančná pomoc viazaná, ako sa ustanovuje v článku 3 ods. 5. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande o porozumení konzistentnom so záväzkami a odporúčaniami uvedenými v odseku 1. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v zmluve o úvere.20.  Komisia v spolupráci s EFC pravidelne overuje, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, na ktoré je pomoc viazaná. Rumunské orgány na tento účel dajú Komisii k dispozícii všetky potrebné informácie a v plnom rozsahu s ňou spolupracujú. Komisia priebežne informuje HFV o možnom refinancovaní pôžičiek alebo reštrukturalizácii finančných podmienok.4. Rumunsko musí byť pripravené prijať a vykonávať ďalšie konsolidačné opatrenia na zaistenie makrofinančnej stability, ak také opatrenia budú počas programu pomoci potrebné. O prijatí akýchkoľvek ďalších opatrení sa rumunské orgány s Komisiou vopred poradia.Článok 321.  Komisia sprístupní finančnú pomoc Spoločenstva Rumunsku prostredníctvom najviac piatich splátok, ktorých výška sa usta noví v memorande o porozumení.22.  Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď zmluva o úvere a memorandum o porozumení nadobudnú účinnosť.23.  Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality.24.  Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok až keď získa stanovisko HFV.25.  Uhradenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania nového hospodárskeho programu rumunskej vlády, ktorý sa má zahrnúť do konvergenčného programu Rumunska, národného programu reforiem a konkrétnejšie na základe špecifických podmienok hospodárskej politiky ustanovených v memorande o porozumení. Patria sem okrem iného tieto podmienky:26.  Prijať jasne vytýčený strednodobý fiškálny program navrhnutý na zníženie celkového deficitu verejných financií do roku 2011 na úroveň neprevyšujúcu referenčnú hodnotu podľa Zmluvy o ES vo výške 3 % HDP.27.  Prijať a vykonať zmenený a doplnený rozpočet na rok 2009 (do druhého štvrťroka 2009), a to s cieľom dosiahnuť celkový deficit verejných financií v maximálnej hodnote 5,1 % HDP podľa ESA 95.28.  Znížiť mzdové výdavky vo verejnom sektore v nominálnom vyjadrení v porovnaní s výsledkom dosiahnutým v roku 2008 formou rezignácie na zvyšovanie miezd vo verejnom sektore (celkovo vo výške 5 % v nominálnom vyjadrení) plánovanej na rok 2009 (alebo ďalšími rovnocennými škrtmi v oblasti zamestnanosti) a znížiť zamestnanosť vo verejnom sektore vrátane nahradením len 1 zo 7 odchádzajúcich zamestnancov.29.  Ďalšie zníženia výdavkov na tovar a služby a dotácií pre verejné podniky.30.  Zlepšiť rozpočtové riadenie prijatím a zavedením záväzného strednodobého fiškálneho rámca, stanoviť obmedzenia pre revízie rozpočtu počas roka vrátane fiškálnych pravidiel a vytvoriť radu pre fiškálne záležitosti, ktorá bude vykonávať nezávislé a odborné preskúmavanie.31.  Reformovať systém odmeňovania vo verejnom sektore, okrem iného zjednotením a zjednodušením mzdových tabuliek, a reformovať systém prémií a príplatkov.32.  Reformovať kľúčové parametre dôchodkového systému prechodom na indexovanie dôchodkov spotrebiteľskými cenami, a nie mzdami, postupne upraviť vek odchodu do dôchodku za hranicu aktuálnych schválených plánov, najmä v prípade žien, a postupne zaviesť penzijné poistenie skupín zamestnancov verejného sektora, ktorí sú v súčasnosti z tohto poistenia vylúčení.33.  Zmeniť a doplniť zákony o bankovníctve a o konkurze tak, aby bolo možné včas a účinne reagovať v prípade, že banky sa dostanú do ťažkostí. Kľúčovým cieľom týchto zmien a doplnení bude posilniť právomoci správcov bánk, na ktoré bola uvalená nútená správa. Popri riešeniach problémov bánk by sa právomoci NBR v oblasti nápravy mali posilniť ustanoveniami, ktoré jej umožnia vyžadovať, aby významní akcionári zvýšili svoj akciový kapitál a banku finančne podporili, a zakázať alebo obmedziť rozdelenia zisku. Finančný dohľad sa posilní v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ. Okrem toho sa zavedú požiadavky na podrobnejšie vykazovanie likvidity a vo vhodnom čase by sa zákonná minimálna úroveň kapitálovej primeranosti mala zvýšiť z 8 % na 10 %. Okrem toho by sa mali pozmeniť postupy aktivácie poistenia vkladov, aby sa zjednodušila a zrýchlila ich výplata. Podľa upravených právnych predpisov sa poistenie vkladov zaktivuje na základe rozhodnutia NBR v lehote 21 dní. Nakoniec, s cieľom zaručiť dostatočné zabezpečenie likvidity sa NBR zaviazala rozšíriť spektrum aktív prijateľných ako kolaterál.34.  Opatrenia štrukturálnych reforiem v oblastiach odporúčaní pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte lisabonskej stratégie. Budú sem patriť opatrenia na zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej správy, zlepšenie kvality verejných výdavkov, lepšie využitie a vyššie absorbovanie finančných prostriedkov EÚ, zníženie administratívneho, fiškálneho a právneho zaťaženia podnikov a riešenie problému nelegálnej práce, takže sa rozšíri základ dane.35.  S cieľom zaistiť plynulé zavádzanie podmienenosti programu a pomôcť napraviť nerovnováhy udržateľným spôsobom bude Komisia priebežne poskytovať poradenstvo a usmernenia v oblasti fiškálnej reformy, reformy finančného trhu a štrukturálnej reformy.36.  Rumunsko otvorí v Národnej banke Rumunska osobitný účet na riadenie prijatej strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva.Článok 4Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.Článok 5Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie .V BruseliZa RadupredsedaVÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET(porov. článok 16 vnútorných predpisov)PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTIČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJENÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ RUMUNSKU1. NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej bilancie2. PRÁVNY ZÁKLAD:Článok 119 a 308 Zmluvy o ES; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002.3. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by bol dlžník (Rumunsko) v omeškaní.Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade, že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Očakáva sa, že za bežných okolností sa zaplatenie rozpočtovej záruky nebude požadovať.3a – Bežný rokNeuplatňuje sa.VRP |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) |Prevody |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3b – PrenosyNeuplatňuje sa.VRP |Prenosy |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3c – Ďalší finančný rokNeuplatňuje sa.VRP |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Prevody |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu | p.m. |4. OPIS AKCIENavrhovaná strednodobá finančná pomoc Rumunsku pozostáva z úveru Spoločenstva (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške 5 miliárd EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 11,40 miliardy SDR (približne 12,95 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Svetová banka sa zaviazala poskytnúť spolu 1 miliardu EUR, a EIB a EBOR takisto poskytnú sumu vo výške 1 miliardy EUR. Strednodobou finančnou pomocou Spoločenstva Rumunsku by sa mala podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska, ktorá je vážne ohrozená, a tým zároveň podporiť nový hospodársky program vlády, ktorého cieľom je okrem iného obnoviť dôveru investorov a zmierniť napätie pociťované na finančných trhoch. Táto pomoc zároveň prispieva k finančnej stabilite, ktorá so zreteľom na posilnenie dôležitých medzinárodných (i medzibankových) prepojení presahuje rámec prijímateľskej krajiny. Takto podporovaný nový hospodársky balík zahŕňa zrýchlené znižovanie deficitu v období rokov 2009-2011, čo by znížilo finančné potrebu vlády. Nakoniec, pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob na zaistenie toho, že EÚ zostane aj naďalej bezprostredne zapojená do formovania hospodárskych politík v Rumunsku a že tieto politiky budú konzistentné so záväzkami Rumunska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.Materské inštitúcie deviatich najväčších bánk v zahraničnom vlastníctve zapísaných v obchodnom registri v Rumunsku sa 26. marca 2009 spoločne zaviazali udržiavať svoju celkovú zainteresovanosť v Rumunsku počas programového obdobia a dohodli sa na podpore svojich rumunských dcérskych spoločností s cieľom zachovať ich súčasné dobré finančné postavenie počas obdobia turbulencií na trhu a spomalenia hospodárskeho rastu. Toto vyhlásenie, spolu s pomocou poskytnutou Spoločenstvom, MMF, Svetovou bankou, EIB a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, zdôrazňuje rozsiahly širokú podporu rumunským orgánom.Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Rumunsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva. Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré sa poskytnú Rumunsku, je 5 miliárd EUR.Štruktúra záruky poskytovanej Európskou úniou umožní Komisii vykonávať dlhovú službu v prípade, že by Rumunsko bolo v omeškaní.S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia pri vykonávaní dlhovej služby dočasne čerpať zo svojich peňažných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).5. POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTUNeuplatňuje sa.6. ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)Neuplatňuje sa.Položka | Rozpočtové prostriedky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Nasledujúce finančné roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Spolu |[1] V súlade s usmernením o úveroch pre členské štáty EÚ zo zdrojov mimo Spoločenstva, ktoré EFC prijal 29. septembra 2008, sa to uskutočnilo listom ministra financií Gheorghe Pogea komisárovi Joaquinovi Almuniovi. Podobný list napísal člen EFC Stefan Nanu tajomníčke EFC Odile Renaud Basso a členovi Komisie v EFC Marcovi Buti.[2] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.


title: 2014/63/EÚ: Odporúčanie Komisie zo 6. februára 2014 o opatreniach na kontrolu organizmu Diabrotica virgifera virgifera Le Conte v oblastiach Únie, kde je jeho prítomnosť potvrdená

text:
               7.2.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 38/46

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 6. februára 2014
   o opatreniach na kontrolu organizmu Diabrotica virgifera virgifera Le Conte v oblastiach Únie, kde je jeho prítomnosť potvrdená
   (2014/63/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

                  Diabrotica virgifera virgifera Le Conte (ďalej len „Diabrotica“) je nepôvodný škodlivý hmyz napádajúci kukuricu. Tento škodca sa rozšíril a usadil na viac než polovici územia Únie, v ktorej sa pestuje kukurica.

               (2)

               Opatrenia na prevenciu šírenia Diabrotica v rámci Únie vykonávané podľa rozhodnutia Komisie 2003/766/ES (1) neboli úspešné. Okrem toho podľa posúdenia vplyvu vykonaného Komisiou nie je možné dosiahnuť eradikáciu tohto škodcu na území Únie, ani zabrániť jeho ďalšiemu rozšíreniu do oblastí, ktoré sú v súčasnosti bez výskytu tohto škodlivého organizmu. Komisia sa preto prostredníctvom vykonávacej smernice 2014/19/EÚ (2) a vykonávacieho rozhodnutia 2014/62/EÚ (3) rozhodla zrušiť uznanie škodlivého organizmu Diabrotica za regulovaný škodlivý organizmus s karanténnym statusom tým, že ho vymazala z prílohy I k smernici Rady 2000/29/ES (4) a zrušila rozhodnutie 2003/766/ES.

               (3)

               Podľa rozhodnutia 2003/766/ES bolo striedanie plodín povinné iba na eradikáciu izolovaných výskytov ohniska organizmu Diabrotica. Z vedeckých štúdií však vyplýva, že striedanie plodín je najúčinnejšou metódou aj na spomalenie šírenia organizmu Diabrotica a na zníženie jeho vplyvu. Striedanie plodín má okrem toho, že je účinnou metódou na kontrolu organizmu Diabrotica, viaceré ďalšie výhody z environmentálneho hľadiska. K týmto výhodám patrí zlepšenie alebo zachovanie úrodnosti a štruktúry pôdy, narušenie cyklov škodcov a buriny, čo môže poľnohospodárov viesť k tomu, aby obmedzili používanie hnojív a prípravkov na ochranu rastlín. Striedanie plodín má v dôsledku toho pozitívny vplyv aj na kvalitu vody a ovzdušia a na biodiverzitu. V iných štúdiách týkajúcich sa tohto škodcu sa však ukázalo, že jeho ďalšie rozširovanie môže viesť k zvýšenej miere používania insekticídov, keďže v niektorých prípadoch môže byť ťažké nájsť ekonomicky atraktívnu alternatívnu plodinu na striedanie s kukuricou.

               (4)

               Členské štáty by preto aj po zrušení uznania škodlivého organizmu Diabrotica za regulovaný škodlivý organizmus s karanténnym statusom mali naplánovať účinnú a udržateľnú kontrolu tohto škodlivého organizmu. V článku 14 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES (5) sa stanovuje, že členské štáty vytvoria vhodné stimuly, aby podnietili profesionálnych používateľov dobrovoľne plniť špecifické usmernenia integrovanej ochrany proti škodcom pre jednotlivé plodiny alebo odvetvia. Takéto usmernenia môžu vypracovať orgány verejnej moci a/alebo organizácie zastupujúce jednotlivých profesionálnych používateľov. V súlade so všeobecnými zásadami integrovanej ochrany proti škodcom má pri znižovaní potreby používania prípravkov na ochranu rastlín kľúčový význam prevencia výskytu škodlivých organizmov. Namiesto chemických metód by sa okrem toho mali uprednostniť trvalo udržateľné biologické, fyzikálne a iné nechemické metódy, ak poskytujú uspokojivú kontrolu škodcov.

               (5)

               V súlade s týmito všeobecnými zásadami integrovanej ochrany proti škodcom je potrebné do špecifických usmernení pre jednotlivé plodiny alebo odvetvia zahrnúť striedanie plodín, náležité monitorovanie populácií škodlivého organizmu Diabrotica a iné príslušné opatrenia na zamedzenie šírenia škodlivých organizmov, ako sú hygienické opatrenia, napr. čistenie poľnohospodárskych strojov.

               (6)

               Okrem toho na podporu dôslednejšieho dodržiavania článku 55 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (6) zo strany používateľov v prípadoch, v ktorých sa na ochranu pred organizmom Diabrotica používajú insekticídy, špecifické usmernenia integrovanej ochrany proti škodcom pre jednotlivé plodiny alebo odvetvia, ktoré sa týkajú tohto škodcu, by mali byť v súlade s pravidlami pre správne používanie prípravkov na ochranu rastlín, ako sa uvádza v uvedenom ustanovení.

               (7)

               Profesionálni používatelia prípravkov na ochranu rastlín by mali mať k dispozícii informácie a nástroje na monitorovanie škodlivého organizmu Diabrotica, ako aj poradenské služby týkajúce sa integrovanej ochrany proti škodcom vrátane osobitných metód prevencie a ochrany pred škodlivým organizmom Diabrotica. Výsledky monitorovania by mali poľnohospodárom pomôcť pri rozhodovaní o tom, či a kedy je ešte potrebné použiť opatrenia na ochranu rastlín. Je dôležité, aby sa pre daný región stanovili pevné a vedecky podložené prahové hodnoty populácie škodlivého organizmu Diabrotica, pretože tieto hodnoty sú nevyhnutným predpokladom pre rozhodovanie.

               (8)

               Členské štáty, ktoré v súlade s článkom 5 smernice 2009/128/ES majú zabezpečiť, aby všetci profesionálni užívatelia mali prístup k odbornej príprave zameranej na konkrétnu problematiku, by preto mali zahrnúť do príslušného programu odbornej prípravy aj ustanovenia tohto odporúčania.

               (9)

               S cieľom zabezpečiť nákladovo efektívnejšie a environmentálne udržateľné opatrenia proti škodlivému organizmu Diabrotica by sa mal podporovať výskum a technologický rozvoj v oblasti nástrojov na udržateľnú kontrolu tohto škodlivého organizmu,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali v súvislosti s kontrolou škodlivého organizmu Diabrotica virgifera virgifera Le Conte (ďalej len „Diabrotica“) v oblastiach Únie, v ktorých je potvrdený jeho výskyt, zohľadňovať všeobecné zásady integrovanej ochrany proti škodcom stanovené v prílohe III k smernici 2009/128/ES. Na účely tohto odporúčania sa „kontrolou“ rozumie potlačenie hustoty populácie daného škodcu na úroveň, ktorá z hľadiska cieľa zabezpečiť hospodársky udržateľnú produkciu kukurice nespôsobuje významné hospodárske straty.

               2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby špecifické usmernenia integrovanej ochrany proti škodcom pre jednotlivé plodiny alebo odvetvia, ktoré vypracovali orgány verejnej moci alebo organizácie zastupujúce jednotlivých profesionálnych používateľov v súvislosti so škodlivým organizmom Diabrotica, určené pestovateľom kukurice a profesionálnym používateľom prípravkov na ochranu rastlín boli v súlade s pravidlami pre správne používanie prípravkov na ochranu rastlín, ako sa uvádza v článku 55 nariadenia (ES) č. 1107/2009.

               3.

               Namiesto chemických metód by sa mali uprednostniť trvalo udržateľné biologické, fyzikálne a iné nechemické metódy, ak poskytujú uspokojivú ochranu pred škodcami. Profesionálni používatelia by preto kontrolu škodlivého organizmu Diabrotica mali dosahovať alebo podporovať prostredníctvom týchto opatrení:

                           a)

                           striedanie plodín;

                           b)

                           používanie prvkov biologickej kontroly;

                           c)

                           prispôsobenie dátumu výsevu kukurice tak, aby sa klíčenie neprekrývalo s liahnutím lariev;

                           d)

                           čistenie poľnohospodárskych strojov a odstraňovanie rastlín kukurice zo samovýsevu a iné hygienické opatrenia.

                     Striedanie plodín by sa malo uprednostniť vzhľadom na jeho vysokú účinnosť pri kontrole škodlivého organizmu Diabrotica a jeho environmentálne a dlhodobé agronomické prínosy.

               4.

               Všetky opatrenia uvedené v bode 3 by malo sprevádzať monitorovanie výskytu škodlivého organizmu Diabrotica, aby bolo možné určiť potrebu a vhodné načasovanie ochranných opatrení. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby bolo monitorovanie populácie organizmu Diabrotica účinné a aby sa vykonávalo za použitia náležitých metód a nástrojov. Vedecky podložené prahové hodnoty populácie organizmu Diabrotica by sa mali stanovovať na regionálnej úrovni, keďže sú základným predpokladom pri rozhodovaní o uplatnení akýchkoľvek kontrolných opatrení.

               5.

               Členské štáty by v súlade s článkom 14 ods. 2 smernice 2009/128/ES mali zabezpečiť, aby profesionálni používatelia prípravkov na ochranu rastlín mali k dispozícii informácie a nástroje na monitorovanie škodlivého organizmu Diabrotica.

               6.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v rámci poradenských služieb v oblasti integrovanej ochrany proti škodcom, ako sa ustanovuje v článku 14 ods. 2 smernice 2009/128/ES, poskytovalo všetkým profesionálnym používateľom prípravkov na ochranu rastlín aj osobitné poradenstvo týkajúce sa kontroly škodlivého organizmu Diabrotica. Členské štáty by tiež mali zaviesť vhodné stimuly, aby podnietili profesionálnych používateľov dodržiavať špecifické usmernenia pre jednotlivé plodiny alebo odvetvia uvedené v bode 2.

               7.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby všetci profesionálni používatelia prípravkov na ochranu rastlín mali prístup k odbornej príprave týkajúcej sa udržateľnej kontroly organizmu Diabrotica. Ustanovenia tohto odporúčania by sa mali stať súčasťou odbornej prípravy, ktorú členské štáty zabezpečujú podľa článku 5 smernice 2009/128/ES.

               8.

               Členské štáty by mali podporovať výskum a technologický rozvoj nástrojov na udržateľnú kontrolu organizmu Diabrotica.

      V Bruseli 6. februára 2014

            Za Komisiu

         Tonio BORG

            člen Komisie

      (1)  Rozhodnutie Komisie 2003/766/ES z 24. októbra 2003 o núdzových opatreniach na prevenciu šírenia Diabrotica virgifera Le Conte (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 49).

      (2)  Vykonávacia smernica Komisie 2014/19/EÚ zo 6. februára 2014, ktorou sa mení príloha I k smernici Rady 2000/29/ES o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva. Pozri stranu 30 tohto úradného vestníka.

      (3)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/62/EÚ zo 6. februára 2014, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2003/766/ES o núdzových opatreniach na prevenciu šírenia Diabrotica virgifera Le Conte. Pozri stranu 45 tohto úradného vestníka.

      (4)  Smernica Rady 2000/29/ES z 8. mája 2000 o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 169, 10.7.2000, s. 1).

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 71).

      (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).


title: Odporúčanie Komisie z 12. júla 2004 k transpozícii smerníc ovplyvňujúcich vnútorný trh do vnútroštátneho práva (Text s významom pre EHP)

text:
               16.4.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 98/47

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 12. júla 2004
   k transpozícii smerníc ovplyvňujúcich vnútorný trh do vnútroštátneho práva
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/309/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Členské štáty, ktoré transponujú smernice do vnútroštátneho práva, si môžu zvoliť formu a metódy takejto transpozície, ale sú viazané podmienkami smernice, pokiaľ ide o výsledok, ktorý sa má dosiahnuť, a konečný termín, do ktorého by sa mala transpozícia uskutočniť.

               (2)

               Na niekoľkých summitoch, vrátane summitov konaných v Štokholme v marci 2001, v Barcelone v marci 2002 a v Bruseli v marci 2003 a 2004, Európska rada, ktorá uznáva dôležitosť správneho fungovania vnútorného trhu (1) pre konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva, opakovane naliehala na členské štáty, aby udelili vysokú prioritu transpozícii smerníc ovplyvňujúcich vnútorný trh do vnútroštátneho práva.

               (3)

               Európsky parlament (2), Európsky hospodársky a sociálny výbor (3) a Výbor regiónov (4) opakovane vyjadrili svoje obavy o slabých záznamoch členských štátov pri správnom a včasnom transponovaní smerníc o vnútornom trhu. Medziinštitucionálna dohoda o lepšom zákonodarstve zo dňa 16. decembra 2003 (5) tiež zdôraznila potrebu, aby členské štáty dodržiavali článok 10 zmluvy, a vyzvala členské štáty, aby zabezpečili správne a rýchle transponovanie práva Spoločenstva do vnútroštátneho práva v predpísaných lehotách.

               (4)

               Napriek týmto výzvam a skutočnosti, že včasná a správna transpozícia je zákonnou povinnosťou, členské štáty pravidelne netransponujú smernice o vnútornom trhu správne v lehotách, s ktorými sami vyjadrili súhlas, väčšina členských štátov dokonca nedosiahla dočasné transpozičné ciele stanovené Európskou radou a mnoho takýchto smerníc ešte stále nebolo transponovaných do vnútroštátneho práva vo všetkých členských štátoch dlho po uplynutí konečného termínu na transpozíciu.

               (5)

               Oneskorená alebo nesprávna transpozícia smerníc o vnútornom trhu škodí podnikom a občanom a často ich pripravuje o ich práva.

               (6)

               Oneskorená alebo nesprávna transpozícia tiež zbavuje podniky a spotrebiteľov úplných hospodárskych prínosov správneho fungovania vnútorného trhu a škodí konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva ako celku, pričom podkopáva schopnosť Spoločenstva tvoriť hospodársky rast pri trvalom udržiavaní vysokej úrovne sociálnej súdržnosti.

               (7)

               V Európskej únii s dvadsiatimi piatimi členskými štátmi existuje zvýšené riziko, že oneskorená alebo nesprávna transpozícia smerníc spôsobí fragmentáciu vnútorného trhu a následné zmenšenie jeho hospodárskych prínosov.

               (8)

               Komisia bude pokračovať, v rámci priority, v prijímaní ráznych právnych krokov proti členským štátom za oneskorenú alebo nesprávnu transpozíciu a podporovať rovnocenný tlak prostredníctvom pravidelného zverejňovania transpozičných záznamov členských štátov na hodnotiacej tabuli vnútorného trhu, pričom tieto kroky mali v minulosti určitý úspech, napriek tomu pretrvávajú deficity v transpozícii, a preto je nutný proaktívnejší prístup Komisie a členských štátov.

               (9)

               Komisia naznačila vo svojom oznámení z roku 2002 o lepšom monitorovaní uplatňovania práva Európskeho spoločenstva (6), ako môže pomáhať a pomáha členským štátom s transpozíciou smerníc do vnútroštátneho práva.

               (10)

               Záleží však na členských štátoch, aby zabezpečili, že smernice transponujú správne a včas.

               (11)

               Článok 10 zmluvy vyžaduje od členských štátov, aby prijali všetky vhodné opatrenia, či už všeobecné, alebo konkrétne, aby zaistili plnenie svojich povinností vyplývajúcich zo zmluvy alebo vyplývajúcich z krokov prijatých inštitúciami Spoločenstva.

               (12)

               Súdny dvor Európskych spoločenstiev sa neustále domnieval, že členské štáty sa nemôžu dovolávať ustanovení, praktík ani okolností existujúcich v ich vlastných právnych systémoch na účely zdôvodnenia nedodržiavania povinností a lehôt ustanovených v smerniciach.

               (13)

               Členské štáty potrebujú, vzhľadom na opakujúci sa charakter ich neschopnosti transponovať smernice správne a včas, opakovane preskúmať svoje postupy a praktiky, aby sa zabezpečilo, že si neustále plnia túto zákonnú povinnosť.

               (14)

               Niektoré členské štáty majú neustále omnoho lepšie transpozičné záznamy než iné členské štáty, ktoré odrážajú existenciu alebo prijímanie účinnejších štruktúr, postupov a praktík; avšak skutočnosť, že žiadny členský štát nemá dokonalý záznam, naznačuje, že všetky sa musia snažiť o zlepšovanie. V súlade s Medziinštitucionálnou dohodou o lepšom zákonodarstve by mali členské štáty zostaviť, sami a v záujme Spoločenstva, korelačné tabuľky, ilustrujúce, pokiaľ je to možné, korešpondovanie medzi smernicami a transpozičnými opatreniami, a mali by tieto tabuľky zverejniť.

               (15)

               Komisia oznámila vo svojom oznámení „Stratégia vnútorného trhu na roky 2003–2006“ (7), že by mala vydať odporúčanie ustanovujúce počet správnych praktík, ktoré by mali dodržiavať členské štáty, aby sa zabezpečila lepšia a rýchlejšia transpozícia smerníc o vnútornom trhu.

               (16)

               Členské štáty vyjadrili záujem o učenie praktík jeden od druhého a dostali rady prostredníctvom Poradného výboru pre vnútorný trh o svojich správnych transpozičných praktikách a svojich rôznych vnútroštátnych ústavných, zákonných a administratívnych pravidlách a praktikách, pokiaľ tieto môžu ovplyvniť transpozíciu.

               (17)

               Bol zistený celý rad správnych praktík, ktoré pomáhajú členským štátom včas a správne transponovať smernice o vnútornom trhu do vnútroštátneho práva.

               (18)

               Je na každom členskom štáte, aby si zvolil postupy a praktiky najlepšie vytvorené tak, aby zabezpečili správnu a včasnú transpozíciu smerníc o vnútornom trhu, zohľadňujúc to, čo by mohlo byť najúčinnejšie v kontexte daného členského štátu, keďže postupy a praktiky, ktoré sú účinné v jednom členskom štáte, nemusia byť také účinné v inom členskom štáte.

               (19)

               Vzhľadom na právnu neistotu a zmätok spôsobený oneskorenou transpozíciou smerníc o vnútornom trhu podniky a občania by mali byť informovaní, keď smernice nebudú transponované včas, a o svojich zákonných právach v takýchto prípadoch.

               (20)

               Ak sú navrhované vykonávacie ustanovenia predložené národným parlamentom, mali by byť doplnené vyhlásením týkajúcim sa ich kompatibility s právom Spoločenstva a mali by informovať parlament, či predmetnú smernicu transponujú úplne, alebo čiastočne.

               (21)

               Bez toho, aby tým bola dotknutá úloha a povinnosti Komisie ako ochrancu zmluvy, Komisia by mala byť informovaná, keď bude oboznámená o vnútroštátnych vykonávacích ustanoveniach, či je predmetná smernica plne, alebo čiastočne transponovaná do vnútroštátneho práva a či sa ukazuje, že ustanovenia vyhovujú právu Spoločenstva.

               (22)

               Ak sa členské štáty rozhodnú zahrnúť transpozíciu smernice ako súčasť širšieho výkonu legislatívy, môže to viesť k tomu, že nesplnia konečný termín na transpozíciu; zahrnutie podmienok a požiadaviek dopĺňajúcich podmienky a požiadavky potrebné na transpozíciu smernice tiež môže brániť cieľom sledovaným dotknutou smernicou,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

               1.

               prijali kroky, organizačné alebo iné, ktoré sú potrebné na urýchlené a účinné zaoberanie sa základnými príčinami pretrvávajúcich porušovaní ich zákonnej povinnosti transponovať smernice o vnútornom trhu správne a včas;

               2.

               preskúmali najlepšie praktiky ustanovené v prílohe a s ohľadom na svoje vnútroštátne inštitucionálne tradície prijali tieto praktiky, ktoré povedú, alebo sa očakáva, že povedú, k zlepšeniu rýchlosti a kvality transpozície smerníc o vnútornom trhu;

               3.

               včas zverejnili zoznam smerníc o vnútornom trhu, ktoré neboli plne transponované do vnútroštátneho práva včas, a informovali podniky a občanov, že by bez ohľadu na nerealizovanie transpozície mohli mať za určitých okolností zákonné práva podľa netransponovaných smerníc; tieto informácie by mali byť dané k dispozícii aspoň na vládnej webovej stránke;

               4.

               zabezpečili, že ak sú navrhované vnútroštátne vykonávacie ustanovenia predložené národným parlamentom, bude ich sprevádzať vyhlásenie, že sa ukazuje, že vyhovujú právu Spoločenstva, a že transponujú konkrétnu smernicu úplne alebo čiastočne;

               5.

               pri oznamovaní vnútroštátnych vykonávacích ustanovení vyhlásili, že podľa ich najlepšieho vedomia takéto ustanovenia vyhovujú právu Spoločenstva, a vyhlásili, či transponujú konkrétnu smernicu úplne, alebo čiastočne;

               6.

               zdržali dopĺňania vnútroštátnych podmienok alebo požiadaviek implementácie legislatívy, ktoré nie sú potrebné na transpozíciu predmetnej smernice, ak by takéto podmienky alebo požiadavky mohli brániť dosiahnutiu cieľov sledovaných danou smernicou;

               7.

               v prípade, keď je transpozícia smernice zahrnutá do širšieho vykonávania legislatívy na vnútroštátnej úrovni, zabezpečili, že to nebude viesť k zmeškaniu konečného termínu na transpozíciu.

      V Bruseli 12. júla 2004

            Za Komisiu

         Frederik BOLKESTEIN

            člen Komisie

      (1)  Vnútorný trh tiež pokrýva tri štáty EZVO, Island, Lichtenštajnsko a Nórsko v dôsledku ich členstva v Dohode o Európskom hospodárskom priestore.

      (2)  Harbourova správa, A 5 0026/2003 (Ú. v. EÚ C 234, 30.9.2003, s. 55); Millerova správa, A 5 0116/2004.

      (3)  Ú. v. ES C 221, 7.8.2001, s. 25; Ú. v. ES C 241, 7.10.2002, s. 180; Ú. v. EÚ C 234, 30.9.2003, s. 55.

      (4)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 48.

      (5)  Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (6)  KOM(2002) 725, konečné znenie z 11.12.2002.

      (7)  KOM(2003) 238, konečné znenie zo 7.5.2003.
   PRÍLOHA
   IDENTIFIKOVANÉ PRAKTIKY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÉ UMOŽŇUJÚ SPRÁVNE A VČASNÉ TRANSPONOVANIE SMERNÍC OVPLYVŇUJÚCICH VNÚTORNÝ TRH DO VNÚTROŠTÁTNEHO PRÁVA
   1.   Vytvorenie trvalej politickej a prevádzkovej priority zo správnej a včasnej transpozície

               1.1.

               Jeden vyšší člen vlády, na úrovni ministra alebo štátneho tajomníka, je určený ako zodpovedný člen za monitorovanie transpozície všetkých smerníc o vnútornom trhu do vnútroštátneho práva a za zlepšovanie transpozičného záznamu členského štátu. Tento člen vlády má viditeľnú podporu predsedu vlády v tejto úlohe a ministrom a verejnej správe je jasné, že vláda považuje správnu a včasnú transpozíciu za prioritu.

               1.2.

               Všetci ministri dostanú správu o transpozičných záznamoch všetkých ministerstiev/vládnych orgánov pravidelne (napríklad raz za mesiac). Transpozičné záznamy sa pravidelne prediskutúvajú na zasadnutiach ministrov.

               1.3.

               Dostatočné zdroje sú vyčlenené na to, aby sa zabezpečila správna a včasná transpozícia.

         2.   Zabezpečenie trvalého monitorovania a koordinácie transpozície smerníc o vnútornom trhu na administratívnej a politickej úrovni

               2.1.

               Jedno ministerstvo alebo vládny orgán je zodpovedný za monitorovanie transpozície ako celku. Koordinuje transpozíciu s ministrami a subfederálnymi, regionálnymi a decentralizovanými vládnymi orgánmi, zodpovednými za transpozíciu, a odosiela sa mu plánovací harmonogram transpozície. Zabezpečuje, že pokrok v transpozícii sa prediskutúva s ministrami na vysokej administratívnej úrovni pravidelne (napríklad raz za mesiac). Pravidelne podáva hlásenia (napríklad raz za mesiac) ministrovi alebo štátnemu tajomníkovi zodpovednému za monitorovanie transpozície. Tiež koná ako národný koordinátor pre rokovanie s Komisiou vo veci transpozičného záznamu členského štátu.

               2.2.

               Každé ministerstvo a každý subfederálny, regionálny a decentralizovaný vládny orgán, ktorý vykonáva transpozíciu, menuje štátnych úradníkov, ktorí sú zodpovední za monitorovanie transpozície na ministerstve alebo v orgáne a za konanie ako kontaktný bod. Medzi týmito štátnymi orgánmi je vytvorená národná sieť.

               2.3.

               Sú vydané usmernenia, ktoré stanovujú, ako by sa mala vykonávať transpozícia, a zabezpečujú, že existuje jednotný prístup k transpozícii v rámci celej verejnej správy.

               2.4.

               O transpozícii sa udržiava centrálna národná databáza. Táto databáza je dostupná všetkým ministerstvám a subfederálnym, regionálnym a decentralizovaným orgánom angažovaným do transpozície. Pre každú smernicu obsahuje: referencie a predmet smernice; ministerstvo alebo iný vládny orgán zodpovedný za transpozíciu a osoby zodpovedné v rámci ministerstva alebo vládneho orgánu; zoznam ostatných ministerstiev a vládnych orgánov angažovaných do transpozície a zodpovedných osôb; zdroje potrebné na transpozíciu; konečný termín na transpozíciu; opatrenia, ktoré sa majú prijať, aby sa smernica transponovala; plánovaný časový harmonogram transpozície (vrátane akýchkoľvek parlamentných uznesení); stav pokroku; akékoľvek ťažkosti pri transpozícii; a či sa začali súdne konania za oneskorenú alebo nesprávnu transpozíciu. Kedykoľvek možno znovu vytvoriť transpozičný záznam členského štátu ako celok a podľa ministerstva.

               2.5.

               Ministerstvu alebo inému zodpovednému vládnemu orgánu sa pred konečným termínom na transpozíciu zasielajú upomienky (napríklad tri mesiace pred konečným termínom a znova jeden mesiac pred konečným termínom).

               2.6.

               Keď konečný termín uplynul, na administratívnej, ako aj ministerskej úrovni sa automaticky odosiela upomienka a národný parlament je informovaný.

               2.7.

               Členské štáty sú proaktívne pri včasnom hľadaní rady a pomoci Komisie vo veciach transpozície. Databáza kontaktných bodov, zriadená Komisiou, sa používa na identifikáciu zodpovedných štátnych úradníkov.

         3.   Záruka, že prípravy na transpozíciu sa uskutočnia v prvotnom štádiu a že majú za cieľ správnu a včasnú transpozíciu

               3.1.

               Plánovací harmonogram transpozície sa pripravuje počas rokovaní o smernici ministerstvom alebo iným vládnym orgánom zodpovedným za rokovania a za každých okolností pred prijatím smernice. Pre každú smernicu plánovací harmonogram obsahuje: referencie a predmet smernice; ministerstvo alebo iný vládny orgán zodpovedný za transpozíciu a osoby zodpovedné v rámci ministerstva alebo vládneho orgánu; zoznam iných ministerstiev a vládnych orgánov angažovaných do transpozície a zodpovedné osoby; zdroje potrebné na transpozíciu; porovnanie existujúceho vnútroštátneho práva a podmienok navrhovanej smernice; opatrenia, ktoré sa majú prijať, aby sa daná smernica transponovala; a plánovaný harmonogram transpozície (vrátane akýchkoľvek parlamentných uznesení). Tento plánovací harmonogram sa zasiela ministerstvu alebo vládnemu orgánu zodpovednému za monitorovanie transpozície ako celku v krátkom čase (napríklad štyri týždne) po uverejnení danej smernice v Úradnom vestníku Európskej únie, aby sa zabezpečilo, že transpozičná databáza je aktualizovaná.

               3.2.

               Návrh legislatívy sa začína pred zverejnením smernice v Úradnom vestníku Európskej únie alebo bezodkladne po ňom.

               3.3.

               Korelačnú tabuľku pripravuje ministerstvo alebo iný vládny orgán zodpovedný za transpozíciu, pričom uvádza, ako sa každé ustanovenie smernice transponuje do vnútroštátneho práva. Táto tabuľka sprevádza akýkoľvek návrh vnútroštátnej vykonávacej legislatívy, keď sa zasiela parlamentu alebo vláde, aby sa umožnili ich rokovania, a sprevádza akékoľvek oznámenie o vnútroštátnej vykonávacej legislatíve Komisii.

               3.4.

               Je potrebné vyhýbať sa pridaniu doplňujúcich ustanovení, ktoré nie sú potrebné na transponovanie smernice. Ak k nemu dôjde, ministerstvo alebo iný zodpovedný vládny orgán odôvodní, prečo sa to považuje za nutné, a potvrdí, že to nepovedie k omeškaniam v transpozícii.

               3.5.

               V možnom rozsahu sú národní štátni úradníci zodpovední za dohodnutie smernice angažovaní do transpozície do vnútroštátneho práva. Ak to nie je možné, úzko spolupracujú s tými, ktorí sú zodpovední za transpozíciu. Za každých okolností štátni úradníci, ktorí dohadujú smernicu, informujú tých štátnych úradníkov, ktorí ju budú transponovať, počas rokovaní o smernici, aby sa zabezpečilo, že sa akékoľvek potenciálne problémy s transpozíciou nadnesú a riešia pred prijatím smernice.

               3.6.

               Zástupcovia akéhokoľvek subfederálneho, regionálneho alebo decentralizovaného vládneho orgánu, ktorí budú musieť transponovať smernicu, sú informovaní počas rokovaní o danej smernici.

               3.7.

               Vnútroštátna vykonávacia legislatíva sa oznamuje Komisii elektronicky.

         4.   Úzka spolupráca s národnými, regionálnymi a decentralizovanými parlamentmi angažovanými do transpozície smerníc o vnútornom trhu, aby sa zabezpečila správna a včasná transpozícia

               4.1.

               Parlamentom sa zasielajú návrhy smerníc hneď, ako ich predkladá Komisia, a neustále sú informované o pokroku pri rokovaní o smerniciach.

               4.2.

               Parlamenty dostávajú pravidelne správy (napríklad každé tri mesiace) o pokroku v transpozícii, o smerniciach, ktorých transpozícia je oneskorená, a o súdnych konaniach iniciovaných Komisiou za oneskorenú alebo nesprávnu transpozíciu.

               4.3.

               Spolu s návrhom vnútroštátnej legislatívy sa parlamentom zasiela časový harmonogram transpozície, jasné určenie konečného termínu, všetky korelačné tabuľky, ktoré boli pripravené, a vyhlásenie vlády, že sa ukazuje, že vnútroštátne vykonávacie opatrenie vyhovuje právu Spoločenstva.

               4.4.

               Parlamenty dostávajú od vlády včasné varovania (napríklad tri mesiace pred konečným termínom na transpozíciu), že konečný termín na transpozíciu sa blíži. Sú informované, keď konečný termín uplynie.

               4.5.

               Vláda presviedča parlamenty, aby si vyhradili čas na transponovanie smerníc v dobrom čase.

         5.   Prijímanie krokov rýchlo, viditeľne a účinne na transponovanie smerníc, ktorých transpozícia je oneskorená

               5.1.

               Sú prijaté všetky potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že akékoľvek smernice, ktoré neboli transponované včas, budú transponované hneď, ako to bude možné, po konečnom termíne na transpozíciu.

               5.2.

               Ak je transpozícia jednej alebo viacerých smerníc omeškaná, parlamenty sú presviedčané, aby si vyhradili dodatočný čas na transponovanie takýchto smerníc, hneď ako to bude možné, a aby sa zaoberali akoukoľvek procesnou príčinou omeškaní.

               5.3.

               Členské štáty zverejnia zoznam smerníc, ktoré netransponovali včas, a poradia podnikom a občanom, že bez ohľadu na netransponovanie môžu mať za určitých okolností zákonné práva podľa netransponovaných smerníc.

               5.4.

               Ak pretrváva včasné netransponovanie smerníc, členské štáty preskúmajú, v akom rozsahu môže byť legislatívny postup pred parlamentom skrátený pre transpozíciu smerníc. Počíta sa s prijatím v jednom čítaní alebo v rámci zrýchleného konania.

               5.5.

               Ak pretrváva včasné netransponovanie smerníc, a keď je to povolené ústavou členského štátu alebo vnútroštátnym právnym poriadkom, používanie vládnych vyhlášok alebo nariadení na transponovanie sa zvažuje, ak to transpozíciu urýchli.


title: Odporúčanie Rady z 8. marca 2016 o hospodárskej politike v eurozóne

text:
               11.3.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 96/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. marca 2016
   o hospodárskej politike v eurozóne
   (2016/C 96/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Podľa ekonomickej prognózy Komisie z jesene 2015 oživenie hospodárstva v eurozóne pokračuje miernym tempom. Udržiavanie a posilňovanie rastu v eurozóne si vyžaduje nepretržité politické úsilie na podporu vyrovnanej úpravy v súkromnom a verejnom sektore, zlepšenie adaptačnej kapacity a zvýšenie konkurencieschopnosti a rastového potenciálu hospodárstva v strednodobom až dlhodobom horizonte. Tempo rastu brzdia pretrvávajúce dôsledky nedávnej hospodárskej a finančnej krízy vrátane prebiehajúcej obnovy vonkajšej rovnováhy, vysokých úrovní verejného a súkromného dlhu, vysokej nezamestnanosti, pretrvávajúcich štrukturálnych nepružností na vnútroštátnych trhoch práce a trhoch s výrobkami. Investície zostávajú na nízkej úrovni na základe uvedených faktorov, ale aj z dôvodu iných prekážok, ako nepriaznivé podnikateľské prostredie, neefektívnosť verejnej správy, ako aj prekážky brániace prístupu k financovaniu.

               (2)

               Je potrebné posilniť vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré by zvýšili produktivitu a posilnili potenciál rastu v súlade s politickými prioritami stanovenými v ročnom prieskume Komisie rastu na rok 2016 pre všetky členské štáty. Ak sa štrukturálne reformy uskutočňujú spoločne vo všetkých členských štátoch, sú prínosom pre eurozónu ako celok prostredníctvom pozitívnych účinkov presahovania najmä cez obchodné a finančné kanály. Napriek určitému pokroku v reformách, ktorých cieľom je zlepšiť odolnosť trhu práce, v eurozóne pretrvávajú značné rozdiely, najmä pokiaľ ide o miery dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí. Tie členské štáty, ktoré presadzovali reformy trhu práce a programov sociálnej ochrany pred krízou, boli schopné lepšie podporovať zamestnanosť a zachovať spravodlivosť v čase hospodárskeho poklesu. Tieto reformy zahŕňajú flexibilné a spoľahlivé zmluvné dojednania, komplexné stratégie celoživotného vzdelávania, efektívne aktívne politiky trhu práce a primerané a udržateľné systémy sociálnej ochrany. Okrem toho môže byť kľúčom pre zlepšenie výsledkov aj zníženie daňového zaťaženia práce, najmä nízkopríjmových skupín, a zaistenie spravodlivých daňových systémov.

               (3)

               Vhodne navrhnuté a urýchlene vykonané reformy môžu pomôcť riešiť existujúce nerovnováhy v eurozóne a predísť vzniku nových. Tematické diskusie v rámci Euroskupiny so zvýšeným dôrazom na referenčné porovnávanie, presadzovanie osvedčených postupov a partnerského tlaku môžu prispieť k podpore konvergencie na ceste k najlepšej výkonnosti. Euroskupina by preto mala ďalej posilniť tematické diskusie o reformách v oblastiach, ktoré sú kľúčové pre fungovanie Hospodárskej a menovej únie (HMÚ), a pravidelne hodnotiť vykonávanie reforiem členskými štátmi eurozóny, ako aj pokrok dosiahnutý pri náprave nerovnováh v kontexte postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.

               (4)

               Fiškálne politiky sú vecou zásadného spoločného záujmu v rámci HMÚ. Zodpovedné vnútroštátne fiškálne politiky, ktoré rešpektujú spoločné fiškálne pravidlá, sú nevyhnutné na podporu udržateľnosti dlhu a umožnenie funkčnosti fiškálnych stabilizátorov s cieľom zmierniť otrasy špecifické pre jednotlivé krajiny. Okrem toho je nevyhnutné dosiahnuť primerané zámery fiškálnej politiky na úrovni eurozóny ako celku, v ktorých sa zohľadní rovnováha medzi dlhodobou fiškálnou udržateľnosťou a krátkodobou makroekonomickou stabilizáciou, a vyhnúť sa procyklickým fiškálnym politikám. Potrebné fiškálne úsilie sa líši v závislosti od jednotlivých pozícií členských štátov voči požiadavkám Paktu stability a rastu, pričom členské štáty by mali zvážiť aj potreby týkajúce sa stabilizácie a zohľadniť prípadné presahovanie medzi krajinami eurozóny. To si vyžaduje posilnenie koordinácie fiškálnych politík v rámci menovej únie pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu. V tejto súvislosti sa v eurozóne v roku 2016 vo všeobecnosti očakávajú neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, čo sa vzhľadom na celkové makroekonomické podmienky a riziká znižovania rastu zdá byť primerané. Pokiaľ ide o rok 2017, na základe predpovede predpokladajúcej postupné uzatvorenie produkčnej medzery by sa fiškálne politiky mali vyhnúť procyklickosti a mal by sa nimi znížiť verejný dlh na účely obnovenia fiškálnych rezerv. Tieto aspekty by sa mali zohľadniť pri príprave aktualizovaných programov stability na jar 2016 so zreteľom na aktuálny hospodársky a fiškálny vývoj. Zloženie fiškálnych stratégií zatiaľ dostatočne nepodporuje rast. Ako sa zdôrazňuje v odporúčaní Rady pre členské štáty eurozóny (3), prijatom 14. júla 2015, členské štáty eurozóny by mali uskutočniť tematické diskusie o zlepšení kvality a udržateľnosti verejných financií.

               (5)

               Banková únia sa musí zaviesť v plnom rozsahu. Po prvé, všetky členské štáty musia bez ďalšieho odkladu v plnej miere transponovať smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (4) (ďalej len „smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk“). Po druhé, počas prechodného obdobia sa k jednotnému fondu na riešenie krízových situácií (SRF) vytvorí fiškálne neutrálny spoločný zabezpečovací mechanizmus, ktorý bude plne funkčný do konca prechodného obdobia, ako je to definované v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (5), keď budú zdroje SRF plne mutualizované. Čoskoro po nadobudnutí platnosti SRF sa preskúma pokrok. Spoločný zabezpečovací mechanizmus bude v strednodobom horizonte tiež fiškálne neutrálny a zabezpečí rovnaké zaobchádzanie vo vzťahu ku všetkým zúčastneným členským štátom, pričom však nebude vytvárať žiadne náklady pre členské štáty, ktoré sa na bankovej únii nezúčastnia. Keď SRF nadobudne platnosť a keď zúčastnené členské štáty ratifikujú medzivládnu dohodu a plne transponujú smernicu o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, členské štáty taktiež zhodnotia zavedenie preklenovacieho mechanizmu financovania a zvážia ďalší postup a načasovanie v súvislosti s prácou na spoločnom zabezpečovacom mechanizme, a to s cieľom zabezpečiť, aby bol tento mechanizmus plne funkčný do konca prechodného obdobia. Členské štáty budú v roku 2016 tiež ďalej zvažovať opatrenia potrebné na ďalšie prehlbovanie bankovej únie. Nakoniec, ako súčasť ďalšieho rozvoja bankovej únie vydala Komisia 24. novembra 2015 oznámenie s názvom „Na ceste k dobudovaniu bankovej únie“.

               (6)

               Podmienky na finančných trhoch v eurozóne ostávajú aj naďalej celkovo priaznivé v kontexte akomodačného prístupu menovej politiky. Avšak ešte stále slabé ekonomické fundamenty a vysoká finančná páka v súkromnom sektore naďalej zaťažujú dopyt po bankových úveroch a tým aj hospodársky rast. Súvahy bánk zostávajú pod tlakom v dôsledku vysokej úrovne nesplácaných úverov, ktoré bránia ďalšiemu poskytovaniu úverov. Rozdielne, a niekedy neprimerané systémy platobnej neschopnosti v Únii prispievajú k odkladaniu znižovania zadlženia súkromného sektora, čo brzdí investície.

               (7)

               Bez ohľadu na nedávne úspechy v posilňovaní štruktúry HMÚ je potrebné pokračovať v práci na jej dokončení. Správa piatich predsedov z 22. júna 2015„Dobudovanie európskej hospodárskej a menovej únie“ vypracovaná predsedom Európskej komisie v úzkej spolupráci s predsedami Európskej rady, prezidentom Európskej centrálnej banky, predsedom Euroskupiny a predsedom Európskeho parlamentu vytyčuje cestu pre dobudovanie HMÚ do roku 2025. Komisia 21. októbra 2015 prijala spolu s Európskym parlamentom, Radou a Európskou centrálnou bankou oznámenie „Na ceste k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie“, ktoré obsahuje prvý súbor návrhov nadväzujúcich na uvedenú správu piatich predsedov. Členské štáty eurozóny by mali prevziať kolektívnu zodpovednosť a v primeranom časovom horizonte a otvoreným a transparentným spôsobom by mali pokračovať vo vykonávaní krátkodobých a strednodobých iniciatív na dobudovanie HMÚ. S cieľom podporiť konvergenciu v celej eurozóne návrhy obsahujú opatrenia na posilnenie rozmeru európskeho semestra, ktorý sa týka eurozóny, okrem iného prostredníctvom skoršieho zverejnenia odporúčaní pre eurozónu, s cieľom identifikovať spoločné výzvy čo najskôr v rámci tohto procesu a tieto vyjadriť pri príprave odporúčaní pre jednotlivé krajiny určených členským štátom eurozóny, ktoré sa prijmú neskôr v rámci európskeho semestra. Členské štáty eurozóny by mali tiež otvoreným a transparentným spôsobom pracovať na dlhodobejších iniciatívach zameraných na dobudovanie HMÚ,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2016 – 2017 jednotlivo aj spoločne v rámci Euroskupiny vykonali opatrenia s cieľom:

               1.

               Uskutočňovať politiky, ktoré podporujú oživenie, posilňujú konvergenciu, uľahčujú nápravu makroekonomických nerovnováh a zlepšujú adaptačnú kapacitu. Na tento účel členské štáty, najmä tie, ktoré majú vysokú úroveň súkromného a zahraničného dlhu, majú uskutočniť reformy, ktoré zvyšujú produktivitu, zvyšujú konkurencieschopnosť a zlepšujú podnikateľské prostredie. Členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu majú zaviesť prioritné opatrenia vrátane štrukturálnych reforiem, ktoré pomáhajú posilniť ich domáci dopyt a rastový potenciál.

               2.

               Zaviesť reformy, ktoré budú kombinovať: i) flexibilné a spoľahlivé pracovné zmluvy, ktoré podporujú plynulú zmenu postavenia na trhu práce a zabránia dvojakému trhu práce; ii) komplexné stratégie celoživotného vzdelávania; iii) účinné politiky na pomoc nezamestnaným, aby sa mohli vrátiť na trh práce; iv) primerané a udržateľné systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré počas životného cyklu účinne a efektívne prispievajú k sociálnej inklúzii aj k integrácii na trhu práce a v) otvorené a konkurenčné trhy s výrobkami a službami. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie práce, najmä občanom s nízkym príjmom, rozpočtovo neutrálnym spôsobom s cieľom stimulovať vytváranie pracovných miest.

               3.

               Pokračovať vo fiškálnych politikách pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu. Zdá sa, že dosiahnutie všeobecne neutrálnych súhrnných fiškálnych zámerov v eurozóne je v roku 2016 vhodným cieľom, do ktorého možno premietnuť rovnováhu medzi dlhodobou fiškálnou udržateľnosťou a krátkodobou makroekonomickou stabilizáciou. Pokiaľ ide o rok 2017, znížiť verejný dlh, aby sa obnovili fiškálne rezervy, a zároveň zabrániť procyklickosti. Rozlišovať fiškálne úsilie jednotlivých členských štátov v súlade s ich jednotlivými pozíciami voči požiadavkám Paktu stability a rastu, pri zohľadnení potrieb týkajúcich sa stabilizácie, a taktiež pri zvážení prípadného presahovania medzi členskými štátmi eurozóny. Na tento účel prehodnotiť zámery fiškálnej politiky eurozóny v kontexte programov stability a návrhov rozpočtových plánov.

               4.

               Uľahčiť postupné znižovanie nesplácaných úverov bánk a zlepšiť konania pri insolvencii podnikov a domácnosti. V členských štátoch, ktoré majú vysokú úroveň súkromného dlhu, podporovať disciplinované oddlžovanie vrátane uľahčenia riešenia nerentabilných súkromných dlhov.

               5.

               Pracovať otvoreným a transparentným spôsobom na dobudovaní HMÚ pri plnom podporovaní vnútorného trhu a ďalej skúmať právne, hospodárske a politické aspekty dlhodobejších opatrení obsiahnutých v správe piatich predsedov.

      V Bruseli 8. marca 2016

            Za Radu

            predseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka vykonávania všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov, ktorých menou je euro (Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98).

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1).