title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1222 z 20. júla 2021, ktorým sa stanovuje „praktická príručka“ o európskej spolupráci pri činnostiach pobrežnej stráže

text:
               27.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 268/3

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2021/1222
      z 20. júla 2021,
      ktorým sa stanovuje „praktická príručka“ o európskej spolupráci pri činnostiach pobrežnej stráže
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/473 z 19. marca 2019 o Európskej agentúre pre kontrolu rybárstva („EFCA“) (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 3,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 z 27. júna 2002, ktorým sa ustanovuje Európska námorná bezpečnostná agentúra („EMSA“) (2), a najmä na jeho článok 2b,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 z 13. novembra 2019 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži a zrušení nariadení (EÚ) č. 1052/2013 a (EÚ) 2016/1624 (3), a najmä na jeho článok 69 ods. 3,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa uvedených článkov v nariadeniach o zriadení uvedených troch agentúr EÚ Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi a agentúrami EFCA, EMSA a Frontex sprístupní praktickú príručku o európskej spolupráci pri činnostiach pobrežnej stráže (ďalej len „príručka“). Príručka bude obsahovať usmernenia, odporúčania a najlepšie postupy na výmenu informácií.

                  (2)

                  Uvedené tri agentúry úzko spolupracujú na základe rámca medziagentúrnej spolupráce (4), v súlade so svojimi príslušnými právnymi aktmi a s priamou podporou Európskej komisie. Poskytujú posilnenú podporu a pomoc vnútroštátnym orgánom plniacim funkcie pobrežnej stráže na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ a v prípade potreby aj na medzinárodnej úrovni.

                  (3)

                  Európska komisia poverila uvedené tri agentúry vypracovaním príručky v úzkej spolupráci s odborníkmi z členských štátov.

                  (4)

                  V revidovanom akčnom pláne stratégie námornej bezpečnosti Európskej únie (5), ktorý Rada prijala 26. júna 2018, sa pripomína, že je dôležité, aby sa aspekty námornej bezpečnosti, ktoré súvisia s pobrežnou strážou, riešili podporou synergií medzi civilnými a vojenskými aktérmi vykonávajúcimi funkcie pobrežnej stráže. V pláne sa nabádajú agentúry EFCA, EMSA a Frontex, aby naďalej prehlbovali vzájomnú medziagentúrnu spoluprácu v tejto oblasti.

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Týmto odporúčaním sa stanovuje uvedená príručka ako praktická pomôcka pre civilné a vojenské orgány EÚ pri vykonávaní funkcií pobrežnej stráže a uľahčuje cezhraničná a medzisektorová spolupráca medzi nimi.

                  2.

                  V príručke sa uvádza transparentný súhrn služieb a informácií dostupných prostredníctvom uvedených troch agentúr. Prispieva sa ňou k vytváraniu synergií a predchádza sa zdvojovaniu a/alebo nadbytočnému úsiliu pri spolupráci medzi členskými štátmi a uvedenými tromi agentúrami, čím sa dosahujú úspory z rozsahu.

                  3.

                  Príručka sa zameriava na päť oblastí medziagentúrnej spolupráce, medzi ktoré patrí: výmena informácií, služby dozoru a komunikačné služby, budovanie kapacít, analýza rizík a spoločné využívanie kapacít. Obsah príručky sa obmedzuje hlavne na medzisektorové činnosti a vzťahuje sa na členské štáty EÚ a štáty Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO).

                  4.

                  Hlavnými koncovými používateľmi tejto príručky sú vnútroštátne orgány zabezpečujúce jednotlivé funkcie pobrežnej stráže v jednotlivých členských štátoch. Cieľom príručky je podporovať vnútroštátne orgány zodpovedné za plánovanie a koordinovanie činností, ktoré potrebujú mať poznatky o spôsobe organizácie svojich partnerov a o poskytovaných službách a spolupráci a musia im porozumieť.

                  5.

                  V rámci výmeny informácií sa v plnej miere rešpektujú dohodnuté práva na prístup k údajom, informáciám a spravodajským informáciám prostredníctvom rôznych mechanizmov, a to buď manuálne, alebo prostredníctvom automatizovaných procesov/systémov. Uskutočňuje sa to v rozsahu povolenom právnym rámcom agentúr a v súlade so základnými právami vrátane požiadaviek na ochranu údajov.

                  6.

                  Príručkou sa nezavádzajú žiadne nové práva ani povinnosti pre vnútroštátne orgány zodpovedné za funkcie pobrežnej stráže ani sa ňou neposkytuje výklad existujúcich úloh, pravidiel a povinností. Príručka neovplyvňuje zákonné povinnosti členských štátov ani agentúr a neslúži na podporu potenciálnych budúcich činností zainteresovaných strán.

                  7.

                  Príručku dopĺňajú praktické informácie vrátane: a) katalógov služieb, produktov, kurzov odbornej prípravy, usmernení v oblasti najlepších postupov a návodov v súvislosti so všetkými medziagentúrnymi činnosťami na podporu funkcií pobrežnej stráže v členských štátoch; b) rámcov regionálnej/medzinárodnej/vnútroštátnej/dvojstrannej/mnohostrannej spolupráce a c) „prehľadov o krajinách“, v ktorých sa uvádzajú podrobnosti o štruktúre a organizácii funkcií pobrežnej stráže v členských štátoch EÚ a štátoch EZVO.

                  8.

                  Uvedené tri agentúry majú udržiavať tieto praktické informácie v aktualizovanom stave, pričom vstupy týkajúce sa „prehľadov o krajinách“ poskytujú vnútroštátne orgány. Uvádzať sa budú na online platforme, ktorú prevádzkuje agentúra EFCA v úzkej spolupráci s ďalšími dvomi agentúrami a Komisiou.

                  9.

                  Členské štáty majú postupovať podľa usmernení, odporúčaní a najlepších postupov v súvislosti s výmenou informácií, ktoré sa uvádzajú v príručke, vzájomne spolupracovať pri udržiavaní „prehľadov o krajinách“ v aktualizovanom stave, a to bez dvojitého oznamovania, ak sa príslušné informácie už agentúram sprístupnili.

                  10.

                  Toto odporúčanie je určené členským štátom.

         V Bruseli 20. júla 2021

               Za Komisiu

            Virginijus SINKEVIČIUS

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 83, 25.3.2019, s. 18.

         (2)  Ú. v. ES L 208, 5.8.2002, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ L 295, 14.11.2019, s. 1.

         (4)  Trojstrannú dohodu o pracovných podmienkach, ktorou sa stanovuje medziagentúrna spolupráca medzi agentúrami EFCA, EMSA a Frontex, spoločne vypracovali tieto tri agentúry a schválili ju ich príslušné riadiace orgány. Nadobudla účinnosť v marci 2017 a predĺžila sa v marci 2021.

         (5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10494-2018-INIT/sk/pdf.

         PRÍLOHA
         1.   ÚVOD

         V rámci Európskej únie existuje viac ako 300 civilných a vojenských orgánov zodpovedných za vykonávanie funkcií pobrežnej stráže. Je potrebné zabezpečiť úzku cezhraničnú a medzisektorovú (1) spoluprácu a koordináciu medzi týmito orgánmi, aby sa predchádzalo zdvojovaniu a nadbytočnému úsiliu a aby sa vytvárali synergie.
         V rámci EÚ a Európskeho hospodárskeho priestoru Európska agentúra pre kontrolu rybárstva (ďalej len „EFCA“), Európska námorná bezpečnostná agentúra (ďalej len „EMSA“) a Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (ďalej len „Frontex“) podporujú vnútroštátne orgány pri plnení funkcií pobrežnej stráže. S cieľom poskytovať túto podporu na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ a v prípade potreby aj na medzinárodnej úrovni sa do nariadení o zriadení týchto troch agentúr v roku 2016 doplnil spoločný článok o európskej spolupráci pri činnostiach pobrežnej stráže (2). V spoločnom článku sa identifikuje päť oblastí spolupráce, a to prostredníctvom:

                     1.

                     „výmeny, syntézy a analýzy informácií dostupných v oblasti systémov hlásenia lodí a iných informačných systémov prevádzkovaných uvedenými agentúrami alebo prístupných uvedeným agentúram, a to v súlade s ich príslušnými právnymi základmi a bez toho, aby bolo dotknuté vlastníctvo údajov členskými štátmi;

                     2.

                     zabezpečovania služieb dozoru a komunikačných služieb na základe najmodernejších technológií vrátane vesmírnych a pozemných infraštruktúr a snímačov umiestnených na akomkoľvek druhu platformy;

                     3.

                     budovania kapacít vypracúvaním usmernení a odporúčaní a stanovením najlepších postupov, ako aj zabezpečovaním odbornej prípravy a výmeny pracovníkov;

                     4.

                     posilňovania výmeny informácií a spolupráce v súvislosti s funkciami pobrežnej stráže, a to aj analyzovaním operačných výziev a vznikajúcich rizík v námornej oblasti;

                     5.

                     spoločného využívania kapacít prostredníctvom plánovania a vykonávania viacúčelových operácií a spoločného využívania prostriedkov a iných spôsobilostí v takom rozsahu, v akom sú tieto činnosti koordinované uvedenými agentúrami a odsúhlasené príslušnými orgánmi dotknutých členských štátov.“

               Vytvorenie „praktickej príručky“ o európskej spolupráci pri činnostiach pobrežnej stráže sa predpokladalo aj v spoločnom článku zmenených nariadení o zriadení týchto troch agentúr, ako sa opisuje ďalej:

            „Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi, Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou, Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Európskou agentúrou pre kontrolu rybárstva sprístupní praktickú príručku o európskej spolupráci pri činnostiach pobrežnej stráže. Uvedená príručka bude obsahovať usmernenia, odporúčania a najlepšie postupy na výmenu informácií. Komisia prijme túto príručku vo forme odporúčania.“

         V praktickej príručke sa v jednom dokumente uvádza transparentný súhrn služieb a informácií dostupných prostredníctvom uvedených troch agentúr EÚ. Prispieva sa ňou tak k vytváraniu synergií a predchádza sa zdvojovaniu a/alebo nadbytočnému úsiliu pri spolupráci medzi členskými štátmi a uvedenými agentúrami.
         2.   SÚVISLOSTI

         Komisia prvýkrát navrhla koncepciu príručky v diskusnom dokumente predstavenom na prvom výročnom podujatí európskej pobrežnej stráže, ktoré sa konalo v Španielsku v apríli 2018. Členské štáty potom prostredníctvom správnych/riadiacich rád jednotlivých agentúr nominovali odborníkov, ktorí sa mali podieľať na príprave príručky. Zároveň bola zriadená medziagentúrna pracovná skupina, ktorej úlohou bolo zabezpečenie prvého vydania príručky.
         Projekt sa spustil 29. januára 2019 počas úvodného seminára, ktorý organizovala agentúra EMSA a na ktorom sa zúčastnili odborníci z členských štátov. Pred seminárom vypracovala medziagentúrna pracovná skupina diskusný dokument, ktorý schválila Komisia a ktorý sa rozposlal účastníkom seminára. Členské štáty a štáty Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) nominovali 43 odborníkov, aby sa zapojili do procesu návrhu. Komisiu na seminári zastupovalo Generálne riaditeľstvo pre migráciu a vnútorné záležitosti (GR HOME), Generálne riaditeľstvo pre námorné záležitosti a rybárstvo (GR MARE) a Generálne riaditeľstvo pre mobilitu a dopravu (GR MOVE).
         V diskusnom dokumente sa navrhli tri hlavné prvky príručky, a to konkrétne:

                     a)

                     katalógy služieb, produktov, kurzov odbornej prípravy, usmernení v oblasti najlepších postupov a návodov v súvislosti so všetkými medziagentúrnymi činnosťami na podporu funkcií pobrežnej stráže v členských štátoch;

                     b)

                     regionálne rámce spolupráce a

                     c)

                     „prehľady o krajinách“, v ktorých sa uvádzajú podrobnosti o štruktúre a organizácii funkcií pobrežnej stráže.

               Takýto prístup k obsahu príručky vo všeobecnosti schválili zástupcovia členských štátov aj Komisia. Poskytol sa tým základ pre proces návrhu a nepretržitý dialóg s odborníkmi z členských štátov.
         2.1.   Používatelia

         Hlavnými koncovými používateľmi príručky sú vnútroštátne orgány zabezpečujúce jednotlivé funkcie pobrežnej stráže v jednotlivých členských štátoch. Cieľom príručky je podporovať vnútroštátne orgány zodpovedné za plánovanie a koordinovanie činností, ktoré potrebujú mať poznatky o spôsobe organizácie ich partnerov a o poskytovaných službách a spolupráci a musia im porozumieť.
         2.2.   Ciele

         Ciele tejto príručky sú:

                     a)

                     opísať všetky medzisektorové služby dostupné prostredníctvom uvedených agentúr a poskytnúť členským štátom a agentúram usmernenie z hľadiska prístupu k týmto službám;

                     b)

                     poskytnúť prehľad o príležitostiach v oblasti odbornej prípravy a o návodoch, ktoré agentúry vypracovali, ako aj o prístupe k nim;

                     c)

                     poskytnúť prehľad o existujúcich mechanizmoch spolupráce z hľadiska funkcie pobrežnej stráže, ktoré súvisia s praktickou činnosťou členských štátov;

                     d)

                     poskytnúť členským štátom prehľady, v ktorých sa uvádzajú vnútroštátne orgány zapojené do výkonu funkcií pobrežnej stráže vrátane ich kontaktných miest.

               Príručka vznikla ako praktická pomôcka a obsahuje odkazy na najlepšie postupy pre koncových používateľov. Jej zámerom nie je obsiahnuť všetky dostupné služby, ale má za cieľ opísať uvedené služby a podľa potreby poskytnúť členským štátom a agentúram usmernenie z hľadiska prístupu k nim. Katalógy a prehľady, ktoré príručku dopĺňajú, sa môžu časom meniť, aby odzrkadľovali regulačné zmeny alebo úpravy medziagentúrnej spolupráce a spolupráce medzi členskými štátmi.
         Príručka sa venuje existujúcim činnostiam v oblasti funkcií pobrežnej stráže a predstavuje vstupný bod pre vnútroštátne orgány členských štátov, aby mohli získať uvedené informácie. Zámerom príručky nie je ovplyvňovať zákonné mandáty/povinnosti členských štátov ani agentúr a nemá slúžiť na podporu potenciálnych budúcich činností zainteresovaných strán (t. j. nie je to zoznam zámerov potenciálnych činností).
         Na vnútroštátnej úrovni sa uvádzajú odkazy na všetky subjekty vrátane tých, ktoré nemusia byť zastúpené v agentúrach EFCA, EMSA alebo Frontex, t. j. námorníctvo alebo colné orgány.
         2.3.   Rozsah pôsobnosti príručky

         Príručka:

                     a)

                     zahŕňa päť oblastí medziagentúrnej spolupráce;

                     b)

                     obmedzuje sa hlavne na medzisektorové činnosti;

                     c)

                     zahŕňa monofunkčné prvky, ktoré môžu patriť do oblasti pôsobnosti aspoň dvoch agentúr (napr. námorný dozor);

                     d)

                     vzťahuje sa na členské štáty EÚ a štáty EZVO;

                     e)

                     obsahuje vstup členských štátov v podobe prehľadov, a to vrátane identifikovania existujúcich mechanizmov regionálnej a medzinárodnej spolupráce;

                     f)

                     zahŕňa všetky subjekty (civilné alebo vojenské), ktoré zodpovedajú za funkcie pobrežnej stráže (napr. v nej bude zahrnuté námorníctvo členského štátu, ktoré plní funkciu pobrežnej stráže).

               V príručke nie sú zahrnuté funkcie pobrežnej stráže, ktoré nepatria do rámca mandátov uvedených agentúr.
         2.4.   Obsah príručky

         Príručka, ktorú dopĺňajú katalógy a prehľady, sa skladá z prvkov opísaných ďalej.

                     a)

                     Katalóg služieb sa zameriava na medziagentúrne služby, ktoré sú v súčasnosti dostupné zainteresovaným stranám členských štátov a podporujú plnenie povinností týkajúcich sa pobrežnej stráže.

                     b)

                     Súčasťou katalógu odbornej prípravy, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť činností agentúr v oblasti budovania kapacít, sú všetky kurzy odbornej prípravy poskytované uvedenými tromi agentúrami (vo všetkých námorných oblastiach), ktoré sú v súčasnosti dostupné zainteresovaným stranám členských štátov. Tieto kurzy odbornej prípravy organizuje buď jedna agentúra, alebo spoločne dve či tri agentúry.

                     c)

                     Cieľom katalógu usmernení v oblasti najlepších postupov a návodov je obsiahnuť všetky usmernenia v oblasti najlepších postupov a návody, ktoré sú prostredníctvom uvedených troch agentúr dostupné zainteresovaným stranám. Tieto usmernenia v oblasti najlepších postupov a návody poskytuje buď jedna agentúra, alebo spoločne dve či tri agentúry. Okrem toho existuje viacero dlhodobo etablovaných mechanizmov regionálnej spolupráce v rámci Európy aj za jej hranicami, do ktorých sa zapájajú zainteresované subjekty EÚ. V rámci týchto mechanizmov vzniklo množstvo usmernení v oblasti najlepších postupov a návodov, ktoré sa považujú za relevantné pre túto príručku, pričom v katalógu návodov sa nachádzajú príslušné odkazy.

                     d)

                     V oddiele venovanom regionálnej/medzinárodnej/dvojstrannej/mnohostrannej spolupráci sa uvádza reprezentatívna vzorka niektorých mechanizmov koordinácie a spolupráce, ktoré existujú v Európe aj mimo nej, a to v rámci celého spektra funkcií pobrežnej stráže. V osobitnom oddiele (dostupnom prostredníctvom špecializovanej online platformy) sa uvádza pomerne veľa takýchto mechanizmov, pričom každý z nich je prepojený s prehľadom o konkrétnej krajine (pozri ďalej v texte). Jednotlivé krajiny tak majú možnosť uviesť, či sa na jednotlivých mechanizmoch zúčastňujú.

                     e)

                     Cieľom prehľadov o krajinách je identifikovať, ktorá organizácia sa zapája do ktorej príslušnej funkcie pobrežnej stráže v jednotlivých krajinách. Vzorový dokument prehľadov vznikol na základe konzultácie s odborníkmi nominovanými správnou radou agentúr a jednotlivé krajiny potom tieto vzorové dokumenty vyplnili.

               3.   FUNKCIE POBREŽNEJ STRÁŽE A OBLASTI MEDZIAGENTÚRNEJ SPOLUPRÁCE

         3.1.   Rozsah pôsobnosti

         Na účely tejto príručky sa za funkcie pobrežnej stráže považujú funkcie, ktoré sa týkajú všetkých troch agentúr. Zoznam pôvodne vytvorilo Európske fórum činností pobrežnej stráže (ECGFF) takto (poradie nevyjadruje prioritu):

                     a)

                     námorná bezpečnosť vrátane plavebno-prevádzkovej služby;

                     b)

                     služba pre námorné nehody a námornú pomoc;

                     c)

                     inšpekcia a kontrola rybolovu;

                     d)

                     kontrola námorných hraníc;

                     e)

                     námorná ochrana životného prostredia a reakcia v tejto oblasti;

                     f)

                     prevencia a potláčanie obchodovania s ľuďmi a prevádzačstva a s tým súvisiace presadzovanie práva v námornej oblasti;

                     g)

                     pátracie a záchranárske činnosti na mori;

                     h)

                     námorné monitorovanie a dozor;

                     i)

                     námorné colné činnosti;

                     j)

                     reakcia na nehody a katastrofy na mori;

                     k)

                     ochrana námornej dopravy, bezpečnosť lodí a prístavov.

               3.2.   Medziagentúrna spolupráca

         V rámci balíka o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorý EÚ prijala v septembri 2016, sa nariadenia o zriadení uvedených troch agentúr zmenili tak, aby zahŕňali aj spoluprácu medzi nimi v oblasti podpory vnútroštátnych orgánov plniacich funkcie pobrežnej stráže. Uskutočnilo sa to s cieľom zvýšiť účinnosť a efektívnosť podpory, ktorú poskytujú agentúry EFCA, EMSA a Frontex príslušným zainteresovaným stranám.
         Zmenené nariadenia takisto poskytujú jednoznačný právny základ pre tieto tri agentúry, aby spojili sily a zefektívnili činnosti na zvýšenie informovanosti o námornej situácii a reakcie a na poskytovanie prispôsobených služieb vnútroštátnym orgánom plniacim funkcie pobrežnej stráže.
         V mandáte sa jednoznačne vymedzuje päť oblastí spolupráce, ako sa uvádza v oddiele 1 tohto dokumentu, spoluzákonodarcovia však ponechali na agentúrach, aby vymedzili spôsob praktického uskutočňovania tejto spolupráce a formalizovali ho v dohode o pracovných podmienkach. Túto dohodu o pracovných podmienkach schválila riadiaca rada agentúry Frontex a správne rady agentúr EFCA a EMSA.
         Trojstrannú dohodu o pracovných podmienkach potom spoločne vypracovali uvedené tri agentúry a schválili ju ich príslušné riadiace orgány, pričom nadobudla účinnosť v marci 2017 a predĺžila sa v marci 2021. V trojstrannej dohode o pracovných podmienkach sa predpokladá zriadenie riadiaceho výboru na spravovanie medziagentúrnej spolupráce v piatich oblastiach vymedzených spoluzákonodarcami.
         Riadiaci výbor každoročne pred 1. septembrom schvaľuje ročný strategický plán na vykonávanie trojstrannej dohody o pracovných podmienkach. Plán sa následne predkladá riadiacim orgánom agentúr EFCA, EMSA a Frontex, aby ho prijali a začlenili do jednotných programových dokumentov uvedených troch agentúr.
         V ročnom strategickom pláne sa stanovujú priority podľa piatich oblastí spolupráce. Slúži ako základ pre ročné plány vykonávania, v ktorých sa podrobne vymedzujú činnosti, ktoré budú v danom roku jednotlivé agentúry vykonávať na základe rámca spolupráce v oblasti pobrežnej stráže.
         Okrem toho sa v roku 2017 dohodlo, že výročné podujatie európskej pobrežnej stráže bude organizovať agentúra, ktorá aktuálne predsedá riadiacemu výboru trojstrannej dohody o pracovných podmienkach. Cieľom výročného podujatia európskej pobrežnej stráže sú konzultácie s vnútroštátnymi orgánmi plniacimi funkcie pobrežnej stráže a ostatnými partnermi v EÚ a medzinárodnými partnermi v súvislosti s činnosťami v oblasti spolupráce uvedených troch agentúr.
         3.3.   Dohody o úrovni poskytovaných služieb

         Medzi uvedenými tromi agentúrami už existuje viacero dohôd o úrovni poskytovaných služieb. Tieto dohody sa týkajú každodennej operačnej podpory agentúr v súvislosti s funkciami pobrežnej stráže.
         K máju 2020 existovali medzi agentúrami tieto dohody o úrovni poskytovaných služieb:

                     a)

                     dohoda o úrovni poskytovaných služieb medzi agentúrami EFCA a EMSA, ktorá bola uzatvorená v roku 2012 a odvtedy sa pravidelne obnovuje a rozširuje. V súčasnosti sa automaticky každoročne obnovuje a zahŕňa poskytovanie špecializovaných integrovaných námorných služieb zo strany agentúry EMSA agentúre EFCA a mechanizmy týkajúce sa používania plavidiel zmluvne zabezpečených agentúrou EMSA používaných pri činnostiach agentúry EFCA. Takisto umožňuje agentúre EFCA využívať diaľkovo riadený letecký systém (ďalej len „RPAS“) agentúry EMSA pri činnostiach monitorovania a kontroly rybolovu a v rámci spolupráce pri reakcii na znečisťovanie;

                     b)

                     dohoda o úrovni poskytovaných služieb medzi agentúrami EMSA a Frontex, ktorá bola uzatvorená v roku 2013 a odvtedy sa pravidelne obnovuje a rozširuje. V súčasnosti je v platnosti na neobmedzený čas a zahŕňa poskytovanie špecializovaných námorných služieb zo strany agentúry EMSA na podporu európskeho systému hraničného dozoru pre agentúru Frontex a mechanizmus, na základe ktorého agentúra Frontex využíva RPAS agentúry EMSA pre činnosti kontroly hraníc;

                     c)

                     dohoda o úrovni poskytovaných služieb medzi agentúrami EFCA a Frontex v súvislosti s poskytovaním služieb na podporu činností EFCA vrátane služieb vzdušného dozoru a nasadenia námorných hliadkovacích plavidiel. Každoročne sa automaticky obnovuje;

                     d)

                     dohoda o úrovni poskytovaných služieb medzi agentúrami EFCA a Frontex v súvislosti s poskytovaním služieb hraničného dozoru v rámci európskeho systému hraničného dozoru. Každoročne sa automaticky obnovuje a pravidelne sa aktualizovala a menila.

               4.   KATALÓG SLUŽIEB

         V katalógu služieb sa uvádzajú služby, ktoré sú dostupné členským štátom a uvedeným trom agentúram, pričom k ich poskytovaniu prispievajú najmenej dve agentúry.
         Keďže funkcie pobrežnej stráže zahŕňajú činnosti „vyplývajúce z mimoriadnej udalosti“ (3) a/alebo činnosti „vyplývajúce z monitorovania“ (4), uvedené tri agentúry vytvárajú služby na podporu takýchto činností.
         Zoznam služieb spolu s informáciami o tom, kto a ako má k nim prístup, sa uvádza na súvisiacej online platforme. Súčasne sa ďalej uvádzajú opisy hlavných súborov údajov, ktoré sa používajú pri poskytovaní týchto služieb.
         Služba môže obsahovať viacero súborov údajov, súvisiacich databáz, platforiem a nástrojov. Môžu sa v nej spájať procesy zahŕňajúce zber, správu, využívanie a vizualizáciu údajov.
         4.1.   Poloha a charakteristiky plavidiel a súvisiace údaje

         Na poskytovanie týchto služieb slúži celý rad zdrojov údajov. Napríklad služby agentúry EMSA sú založené na pokročilom spracúvaní údajov, a to s využitím údajov dostupných buď priamo prostredníctvom námorných aplikácií agentúry, alebo z externých zdrojov. V závislosti od používateľa sa rôzne kombinácie údajov môžu prenášať priamo do vnútroštátnych systémov, zobrazovať v používateľsky ústretovom grafickom rozhraní alebo doručovať do mobilných zariadení. Distribúcia údajov sa uskutočňuje podľa stanovených prístupových práv.
         Medzi hlavné zdroje údajov patria napríklad:

                     a)

                     Terestriálny automatický identifikačný systém
                     Terestriálny automatický identifikačný systém (T-AIS) je systém námorného vysielania využívajúci prenos rádiových signálov s veľmi vysokou frekvenciou. Lode odosielajú správy, v ktorých sa uvádza identifikácia lode, poloha a kurz, ako aj informácie o náklade. V Európe sa výmena správ AIS vykonáva prostredníctvom systému SafeSeaNet (SSN).

                     b)

                     Systém Únie na výmenu námorných informácií (SafeSeaNet)
                     Systém Únie na výmenu námorných informácií (SSN) (5) je medzisektorový a cezhraničný systém na spoločné využívanie a výmenu informácií, ktorým sa poskytujú integrované námorné služby na účely námornej bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany prístavov a námornej dopravy, ochrany životného prostredia na mori a efektívnosti námornej dopravy a prevádzky, ako aj situačnej informovanosti na mori a námorného dozoru. Systém prepája námorné orgány v rámci celej Európy prostredníctvom siete na výmenu námorných údajov. Súčasťou systému SSN sú informácie o plavidlách zo systému AIS, systémy povinného hlásenia (MRS), údaje o zastávkach v prístavoch, nebezpečnom a znečisťujúcom tovare, bezpečnosti, odpade a zvyškoch nákladu, ako aj informácie o udalostiach s vplyvom na bezpečnosť.
                     Agentúra EMSA zodpovedá za vývoj, prevádzku a údržbu ústredného systému SSN a spolupracuje s používateľmi na operatívnom základe.

                     c)

                     Satelitný AIS
                     Správy AIS o polohe môžu prijímať aj satelity. Výmenou informácií AIS cez satelity prostredníctvom komerčných poskytovateľov sa môže zvýšiť geografický dosah sledovania lodí; v takom prípade sa údaje poskytnú za menej ako hodinu.
                     Satelitné údaje AIS dostupné prostredníctvom agentúry EMSA, ktoré sa spoločne využívajú aj s agentúrami EFCA a Frontex, majú celosvetové pokrytie.

                     d)

                     Systém identifikácie a sledovania na veľkú vzdialenosť
                     Systém identifikácie a sledovania na veľkú vzdialenosť (LRIT) je celosvetový systém identifikácie a sledovania lodí na základe satelitnej komunikácie. Podľa predpisov Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) osobné lode, nákladné lode (s hrubou priestornosťou najmenej 300 ton) a pohyblivé príbrežné vrtné jednotky pri medzinárodných plavbách odosielajú každých šesť hodín povinné správy o polohe. Agentúra EMSA prevádzkuje kooperatívne údajové centrum LRIT, prostredníctvom ktorého môžu používatelia z účastníckych krajín kooperatívneho údajového centra LRTI získať prístup k informáciám systému LRIT o lodiach, ktoré sa plavia pod ich vlajkou, a to po celom svete.
                     Členské štáty dostávajú povinné správy o polohe bezplatne, keďže súvisiace náklady hradí agentúra EMSA z rozpočtu EÚ. Je zavedený mechanizmus, na základe ktorého sa členské štáty môžu rozhodnúť pre bezplatné spoločné využívanie údajov o lodiach, ktoré sa plavia pod ich vlajkou, s inými členskými štátmi.
                     Okrem toho môžu používatelia z účastníckych krajín kooperatívneho údajového centra LRTI na požiadanie získať údaje týkajúce sa lodí pod akoukoľvek vlajkou smerujúcich do vôd EÚ alebo plaviacich sa vo vzdialenosti do 1 000 námorných míľ od vôd EÚ, v takomto prípade sa však účtuje poplatok.

                     e)

                     Námorné centrálne referenčné databázy EMSA
                     Agentúra EMSA spravuje viaceré námorné centrálne databázy. V súčasnosti je obzvlášť významná (aj v súvislosti s európskym prostredím jednotnej námornej platformy, EMSWe) centrálna databáza organizácií (COD), centrálna databáza nebezpečných materiálov (CHD) a centrálna databáza lodí (CSD).
                     V databáze COD sa ukladajú informácie týkajúce sa verejných organizácií, napríklad miestnych a vnútroštátnych orgánov zapojených do ekosystému SafeSeaNet. Pôvodným účelom databázy COD bolo slúžiť ako databáza pevninskej infraštruktúry na monitorovanie prevádzky (STMID), ktorou sa zjednodušuje a uľahčuje výmena informácií o úradoch a pobrežných staniciach určených členskými štátmi na základe článku 22 smernice 2002/59/ES, ktorou sa zriaďuje monitorovací a informačný systém Spoločenstva pre lodnú dopravu.
                     Databáza CSD môže slúžiť na krížovú kontrolu údajov o identite lodí (IMO, MMSI, názov, volací znak a vlajka), ktoré sú uložené vo vnútroštátnych databázach lodí alebo prijaté od oznamujúcich strán. Dostupné sú aj údaje o lodiach (napr. priestornosť, dĺžka, šírka), ak ich príslušné zainteresované strany uviedli. Databázu CSD prevádzkuje agentúra EMSA a táto databáza poskytuje spoločnú službu pre interných používateľov agentúry EMSA a pre všetky členské štáty.
                     Hlavným cieľom databázy CHD je zlepšenie kvality hlásení o nebezpečnom alebo znečisťujúcom tovare v systéme SafeSeaNet. Obsahuje úplný zoznam všetkých nebezpečných a znečisťujúcich tovarov, ktoré sa musia oznámiť na základe smernice 2002/59/ES, ktorou sa zriaďuje monitorovací a informačný systém Spoločenstva pre lodnú dopravu, v znení zmien (6). Poskytuje prístup aj k námornej databáze kariet chemických informácií (MAR-CIS), v ktorej sa uvádzajú súvisiace nebezpečenstvá a riziká nebezpečných a znečisťujúcich výrobkov. Databáza CHD je prístupná orgánom členských štátov, odvetviu a širokej verejnosti.

                     f)

                     Špecifické údaje a informácie o rybolove
                     V rámci plánov spoločného nasadenia a na základe medzinárodných záväzkov získava agentúra EFCA od príslušných orgánov členských štátov a od medzinárodných organizácií celý rad údajov a služieb súvisiacich s rybolovom.

                                 —

                                 Systém monitorovania plavidiel

                           Systém monitorovania plavidiel (VMS) je satelitný monitorovací systém, ktorý v pravidelných intervaloch poskytuje orgánom pre rybolov vlajkového štátu údaje o polohe, kurze a rýchlosti rybárskych plavidiel. V EÚ je používanie tohto systému povinné pre rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou 12 metrov alebo viac (7).
                     Tieto rybárske plavidlá sú vybavené palubným terminálom znemožňujúcim neoprávnený zásah. Týmto terminálom sa prostredníctvom satelitu prijímajú údaje o polohe z globálneho navigačného satelitného systému (GNSS) a potom sa ním prostredníctvom satelitu vysielajú údaje VMS, a to zvyčajne každú hodinu alebo (najviac) dve hodiny, do pozemnej rádiokomunikačnej stanice, odkiaľ sa prenášajú ďalej do príslušného strediska monitorovania rybolovu. Systém je navrhnutý na úplne automatickú prevádzku bez toho, aby bol potrebný manuálny zásah.
                     Systém VMS slúži na kontrolu polohy rybárskeho plavidla takmer v reálnom čase a histórie jeho polohy s cieľom zabezpečiť súlad so záznamami o úlovku, podporovať vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a poskytovať pomoc pri funkciách pobrežnej stráže. V rámci plánu spoločného nasadenia prijíma agentúra EFCA údaje VMS od všetkých členských štátov EÚ, ktoré sa podieľajú na jednotlivých plánoch spoločného nasadenia. Členské štáty zasielajú agentúre EFCA aj údaje VMS, ktoré prijali od plavidiel tretích krajín, ktoré sú oprávnené vykonávať rybolov v ich vodách.
                     Keďže agentúra EFCA koordinuje aj plány spoločného nasadenia v medzinárodných vodách, organizácie pre riadenie rybárstva odosielajú do systému VMS agentúry EFCA údaje z rybárskych plavidiel tretích krajín, ktoré v týchto oblastiach pôsobia.

                                 —

                                 Systém elektronického nahlasovania

                           Systém elektronického nahlasovania (ERS) slúži na automatickú výmenu údajov o rybolovných činnostiach. Rybárske plavidlá nahlasujú tieto údaje vnútroštátnym orgánom vlajkového štátu, pričom sa výmena týchto údajov uskutočňuje prostredníctvom systému ERS s využitím štandardného formátu a protokolu medzi vlajkovým štátom a inými stranami (pobrežný štát, štát vykonávajúci kontrolu, EFCA). Systém ERS sa používa pre rybárske denníky EÚ (vrátane vyhlásení o úlovkoch a o vykládke atď.), pričom agentúra EFCA prijíma údaje za vopred určený zoznam plavidiel.

               4.2.   Zdroje založené na pozorovaní Zeme

                     a)

                     Služba námorného dozoru programu Copernicus

                     b)

                     Satelitné snímky radaru so syntetickou apertúrou (SAR)
                     Pri snímačoch SAR sa používajú mikrovlnné frekvencie na získavanie meraní spätného rozptylu z detegovaného povrchu pod snímačom (more alebo pevnina). Snímky možno získať bez ohľadu na poveternostné podmienky a oblačnosť, a to kedykoľvek počas dňa alebo noci.
                     Snímky SAR oceánu do veľkej miery závisia od zvlnenia morskej hladiny pôsobením vetra. Pomocou meraní výšky vĺn sa na výsledných snímkach zobrazujú prvky, ktoré kontrastujú s pozadím; napríklad plavidlá a iné umelé konštrukcie sa zobrazujú ako jasné body, zatiaľ čo úniky ropných látok alebo oblasti s veľmi slabým vetrom sa zobrazujú ako tmavé plochy.

                     c)

                     Optické satelitné snímky
                     Optické snímky poskytujú množstvo informácií v rôznych spektrálnych pásmach. Umožňujú jednoduchšiu interpretáciu záberov a identifikáciu objektov vďaka kombinácii frekvencií červenej, zelenej a modrej (RGB) a vyššieho kontrastu, vo veľmi vysokej miere však závisia od slnečného svetla a poveternostných podmienok. Optické snímače nedokážu zaznamenať snímky v noci ani pri oblačnosti.

                     d)

                     Služba monitorovania morského prostredia programu Copernicus (8)

                     e)

                     Oceánografické satelitné produkty
                     Niektoré družice Sentinel sú vyhradené na monitorovanie oceánov pomocou prístrojov, ako sú výškomery, rádiometre a optické prístroje s vyhradenými spektrálnymi pásmami. Tieto tri druhy snímačov (napríklad na palube družíc Sentinel3, Sentinel6) umožňujú referenčné pozorovania s cieľom odvodiť informácie o stave a fyzikálnych vlastnostiach oceánu, a to na účely predpovedí týkajúcich sa oceánu: prúdy, vlny, hladina mora, morský ľad, teplota, salinita. V spojení s mnohými zdrojmi optických snímok umožňujú aj pozorovanie biochemického obsahu na mori (a to vrátane súvisiacich predpovedí).

               4.3.   Zdroje založené na lietajúcich platformách

                     a)

                     Diaľkovo riadené letecké systémy
                     Služby diaľkovo riadených leteckých systémov (ďalej len „RPAS“) poskytujú pomoc pri operáciách námorného dozoru, pričom sa nimi poskytuje podpora orgánom zapojeným do plnenia funkcií pobrežnej stráže, ktoré vykonávajú členské štáty a agentúry EÚ, napríklad:

                                 —

                                 odhaľovanie znečisťovania mora a monitorovanie emisií,

                                 —

                                 odhaľovanie nezákonného rybolovu, obchodovania s drogami a nelegálneho prisťahovalectva,

                                 —

                                 podpora operácií v rámci reakcie na znečisťovanie mora,

                                 —

                                 pátracie a záchranné operácie,

                                 —

                                 podpora činností v oblasti presadzovania práva.

                           Systémy RPAS, ktoré slúžia ako doplnkový nástroj v celom reťazci dozoru, umožňujú dlhý čas letu (viac ako desať hodín v závislosti od systému). Umožňuje to monitorovanie rozsiahlych oblastí, pričom systém RPAS môže v prípade potreby zostať na určitom mieste vo dne aj v noci.
                     Súčasné portfólio systémov RPAS agentúry EMSA zahŕňa systémy umožňujúce vertikálny vzlet a pristátie (VTOL), ako aj systémy RPAS s pevnými krídlami, pričom niektoré z nich využívajú satelitnú komunikáciu, aby bolo možné vykonávať operácie mimo priameho rádiového kontaktu. Systémy VTOL RPAS sú obzvlášť užitočné pri operáciách v rámci kontroly rybolovu, monitorovania emisií lodí (pomocou sledovania oblaku výfukových plynov vypúšťaných loďou) a reakcie na znečistenie. V závislosti od maximálneho užitočného zaťaženia môžu systémy RPAS niesť rôzne snímače, napríklad optické a/alebo infračervené videokamery na vykonávanie dozoru cez deň/v noci, infračervené (IR) a/alebo radarové snímače na detekciu lodí a ropných škvŕn.
                     Živé videoprenosy a údaje získané prostredníctvom systémov RPAS sa distribuujú pomocou webového dátového centra RPAS, takže je k nim možný prístup z pracoviska a/alebo zo vzdialených lokalít. Tieto údaje sa spájajú s prehľadom o situácii na mori, ktorý je už dostupný prostredníctvom integrácie ďalších služieb námorného dozoru.

                     b)

                     Zdroje založené na lietadlách s posádkou
                     Služby založené na lietadlách s posádkou umožňujú okrem iného monitorovanie v reálnom čase so zameraním na predhraničné oblasti záujmu, pričom údaje o dozore sa sprístupňujú žiadateľom okamžite počas operácie.
                     Videoprenosy a prenosy informácií v reálnom čase, ktoré zabezpečujú snímače nainštalované na lietajúcej platforme, sa prenášajú priamo do monitorovacej miestnosti a do partnerských koordinačných centier v EÚ.
                     Hlavným cieľom je podpora vnútroštátnych orgánov členských štátov a štátov pridružených k schengenskému priestoru zapojených do funkcií pobrežnej stráže, agentúr EÚ a subjektov v rámci dozorných a monitorovacích činností v konkrétnej oblasti záujmu so zameraním na predhraničné oblasti EÚ.
                     Prostredníctvom viacúčelového vzdušného dozoru sa poskytuje podpora používateľom, ktorí vykonávajú:

                                 —

                                 činnosti námorného dozoru súvisiace s funkciami pobrežnej stráže,

                                 —

                                 vyhľadávanie plavidiel v tiesni, vyhlasovanie pátracích a záchranných operácií a na požiadanie iné formy podpory vnútroštátnych orgánov v oblasti pátrania a záchrany,

                                 —

                                 boj proti nelegálnej migrácii a cezhraničnej trestnej činnosti.

                           Agentúry Frontex a EFCA poskytujú tieto služby prostredníctvom spoločnej medziinštitucionálnej rámcovej zmluvy.

               4.4.   Ďalšie hlavné zdroje údajov

                     a)

                     Meteorologické a oceánografické údaje
                     K dispozícii je celý rad meteorologických a oceánografických údajov, ktoré boli integrované do systémov EMSA. Sú to tieto súbory údajov:

                                 —

                                 Európska námorná monitorovacia a dátová sieť (EMODnet) (9) poskytuje prístup k údajom z viac ako 1 500 platforiem in situ. Informácie sú geograficky lokalizované a rozdelené podľa druhu platformy.

                                 —

                                 Európska organizácia pre využívanie meteorologických satelitov (EUMETSAT) (10) poskytuje prístup k meteorologickým satelitom, ktoré snímajú oceány v nízkom rozlíšení, no v reálnom čase, a to konkrétne na účely služieb predpovede počasia a na monitorovanie povrchu oceánov.

                                 —

                                 V rámci služby monitorovania morského prostredia programu Copernicus (CMEMS) sa zbierajú satelitné údaje, poveternostné údaje a údaje in situ s cieľom poskytovať operačné predpovedné služby pre modrý oceán (teplota, prúdy, výška hladiny, vietor, vlny), biely oceán (viac ako desať parametrov týkajúcich sa morského ľadu vrátane koncentrácie, hrúbky, pohybu a ľadovcov) a zelený oceán (napr. chlorofyl, planktón, optické vlastnosti, živiny, látky súvisiace s uhlíkom a chemický obsah, napríklad železo, fosfáty, dusičnany).

                                 —

                                 V rámci služby monitorovania atmosféry programu Copernicus (ECAMS) (11) sa poskytujú predpovede pre rôzne vrstvy atmosféry z hľadiska obsahu

                                             —

                                             oxidu siričitého,

                                             —

                                             oxidu dusičitého,

                                             —

                                             oxidu uhličitého.

                     b)

                     Doplnkové informácie týkajúce sa lodí a plavieb
                     Členské štáty si prostredníctvom systémov agentúry EMSA vymieňajú aj doplnkové údaje (informácie o lodiach, plavbách, inšpekciách a ďalšie súvisiace informácie). Okrem iného sem patria: údaje o inšpekciách a výstrahách v súvislosti s medzinárodnými predpismi alebo predpismi EÚ (THETIS, THETIS-EU); správy o vyšetrovaní nehôd (EMCIP); údaje o kvalifikácii námorníkov (STCW-IS); schválenia námorného vybavenia (MarED); oznámenia o príchode do prístavu a odchode z prístavu, o preprave nebezpečného tovaru a správy o udalostiach (SafeSeaNet).

               4.5.   Nástroje na analýzu údajov a vizualizácia údajov

         Ako už bolo uvedené, existuje potreba využívania a vizualizácie údajov a súvisiacich databáz. Ďalej sa uvádzajú niektoré zo súvisiacich nástrojov a platforiem.

                     a)

                     Algoritmy na automatizované monitorovanie správania (ABM)/služba na detekciu anomálií
                     Nástroje ABM analyzujú na základe algoritmov polohu lodí s cieľom zistiť špecifické správanie lode a upozorniť príslušného prevádzkovateľa. Doteraz vzniklo viac ako 20 algoritmov vrátane algoritmov pre vstup do oblasti záujmu, stret dvoch lodí na mori a priblíženie lode k pobrežiu. Všetky nástroje ABM si môže vybrať a nakonfigurovať priamo používateľ; prevádzkovatelia dostávajú výstrahy automaticky v reálnom čase prostredníctvom e-mailu alebo grafického používateľského rozhrania systému SafeSeaNet (SEG).
                     Nástroje ABM využíva stále viac členských štátov EÚ a orgánov v rôznych operačných kontextoch, napríklad v súvislosti s kontrolou rybolovu, kontrolou hraníc, bezpečnosťou, so zaistením bezpečnosti námornej dopravy, s ochranou pobrežia a ochranou životného prostredia.
                     Nástroje ABM sú dostupné členským štátom a agentúre EFCA prostredníctvom integrovaných námorných služieb (IMS) agentúry EMSA. Pridruženou platformou je SEG. Poskytujú sa aj agentúre Frontex na základe priameho prepojenia systémov prostredníctvom aplikácie na podávanie správ týkajúcich sa spoločných operácií (JORA). Na platforme Frontex sa uvádzajú ako služba na detekciu anomálií.

                     b)

                     Produkty s pridanou hodnotou založené na pozorovaní Zeme
                     Produkty s pridanou hodnotou poskytujú pomoc používateľom tým, že sa pomocou nich extrahujú obzvlášť hodnotné informácie zo základných obrazových produktov, čo umožňuje orgánom rýchlejšie, efektívnejšie a na vyššej úrovni analyzovať objekty, javy alebo činnosti na mori. Produkty s pridanou hodnotou sa môžu poskytovať ako vrstva nad pôvodnými satelitnými snímkami alebo ako osobitná vrstva informácií, napríklad ako vektorová vrstva, alebo ako predpoveď alebo opätovná klimatická analýza/prognóza. Medzi produkty s pridanou hodnotou, ktoré sa v súčasnosti ponúkajú používateľom, patrí:

                                 —

                                 detekcia plavidiel,

                                 —

                                 detekcia javov,

                                 —

                                 detekcia činností,

                                 —

                                 detekcia úniku ropných látok,

                                 —

                                 informácie o vetre a vlnách.

                           Tieto produkty s pridanou hodnotou založené na pozorovaní Zeme sú dostupné členským štátom a agentúre EFCA prostredníctvom systému IMS agentúry EMSA. V čase ich používania môžu byť pre členské štáty a agentúru EFCA bezplatné, keďže ich náklady môžu byť hradené prostredníctvom služby námorného dozoru programu Copernicus s pomocou služby monitorovania morského prostredia programu Copernicus (12). Možno ich vizualizovať v rozhraní SEG a možno ich poskytovať aj agentúre Frontex na základe priameho prepojenia systémov prostredníctvom aplikácie JORA. Na platforme Frontex sa uvádzajú ako služba na detekciu plavidiel (VDS) a služba na detekciu činnosti.

                     c)

                     Korelácia medzi údajmi z pozorovania Zeme a údajmi nahlásenými plavidlami
                     V prípade plavidiel zistených na základe snímok SAR a optických snímok sa zistí korelácia s údajmi nahlásenými plavidlami (napr. s údajmi zo systémov AIS, LRIT a VMS). Možno tak získať prehľad o tom, ktoré plavidlá v danej oblasti hlásia údaje a ktoré nie. Tieto informácie sa zobrazujú v dvoch vektorových vrstvách:

                                 —

                                 ako údaje VDS, ktoré korelujú s informáciami nahlásenými plavidlom (plavidlo rozpoznané satelitom možno priradiť k informáciám nahláseným plavidlom, a tak ho identifikovať), a

                                 —

                                 ako údaje VDS, ktoré nekorelujú s informáciami nahlásenými plavidlom (plavidlo rozpoznané satelitom nemožno priradiť k informáciám nahláseným plavidlom, identifikácia plavidla preto nie je možná).

                           Používateľom sa poskytnú len tie korelácie týkajúce sa informácií nahlásených plavidlom, pre ktoré im boli udelené príslušné prístupové práva.

               4.6.   Ďalšie platformy s námornými informáciami

         Agentúry vytvorili rôzne informačné platformy na základe potrieb svojich konkrétnych komunít používateľov a mandátov. V rámci týchto platforiem sa podľa potrieb a prístupových práv integrujú niektoré z uvedených údajov a nástrojov. Hlavné platformy sú:

                     a)

                     EFCA: Systém IMS agentúry EFCA poskytuje integrovaný obraz z hľadiska informovanosti o námornej situácii, ktorý je osobitne prispôsobený na kontrolu rybolovu, čím sa členským štátom poskytuje podpora pri činnostiach kontroly rybolovu. Je navrhnutý a vybudovaný prostredníctvom rozhrania SEG, ktoré vytvorila agentúra EMSA.
                     Systém IMS agentúry EFCA umožňuje v reálnom čase integrovať a zlučovať súbory údajov o polohe, ktoré sa získali prostredníctvom kanálov, ako je napríklad VMS, terestriálny a satelitný systém AIS, ako aj hlásenia LRIT a VDS a satelitné snímky poskytnuté službou námorného dozoru programu Copernicus.
                     V aplikácii je dostupné široké spektrum funkcií a referenčných súborov údajov a aplikácia môže poslúžiť pri špecifických úlohách kontroly rybolovu. Tieto úlohy sú rôzne, a to od monitorovania rybolovných činností vo vodách EÚ a regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) až po poskytovanie dôveryhodného zdroja informácií o histórii pohybu plavidiel po celom svete (neobmedzuje sa len na rybárske plavidlá) na overenie osvedčení o úlovkoch v súvislosti s NNN rybolovom (nariadenie o nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom rybolove (13)).
                     Okrem toho sú k dispozícii pokročilé funkcie filtrovania a vyhľadávania vďaka začleneniu osobitných informácií týkajúcich sa rybolovu, pokiaľ ide o námorné hranice a rybolovné oblasti a, čo je ešte dôležitejšie, osobitné atribúty rybolovných činností rybárskych plavidiel, napríklad typy plavidiel podľa Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), typy výstroja, vonkajšie označenia podľa registra rybárskej flotily Únie a informácie o oprávnení na rybolov. K dispozícii je množstvo funkcií, napríklad:

                                 —

                                 Inteligentné vyhľadávanie a rozšírené vyhľadávanie:
                                 Inteligentné vyhľadávanie plavidiel v reálnom čase pomocou rôznych identifikátorov. Rozšírené vyhľadávanie pomocou širšieho súboru atribútov (napr. typ výstroja, identifikátor podľa Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov) s možnosťou prístupu k histórii polohy.

                                 —

                                 Vykreslenie jednej alebo viacerých dráh:
                                 Dráhy v reálnom čase a/alebo minulé dráhy možno vykresliť pre jedno alebo viaceré plavidlá.
                                 Údaje o polohe s vysokou frekvenciou a schopnosť zlúčiť rôzne zdroje údajov o polohe umožňujú komplexné monitorovanie činností (napríklad prekládky a rybolovné činnosti, monitorovanie prístupu).

                                 —

                                 Automatizované monitorovanie správania (ABM):
                                 Výstrahy ABM sú založené na osobitných algoritmoch vymedzených podľa operačných potrieb. Výstrahy ABM sú obzvlášť užitočné pri odhaľovaní plavidiel vstupujúcich do uzatvorených oblastí (t. j. so zákazom rybolovu v reálnom čase) alebo určitých druhov správania (t. j. prekládky).

                                 —

                                 Exportovanie a nahrávanie:
                                 Výsledky dopytov týkajúcich sa napríklad vykreslenia dráhy, vyhľadávania plavidiel a výstrah ABM možno exportovať v rôznych formátoch. Polohy plavidiel a súbory oblastí možno importovať a prepojiť s existujúcimi plavidlami.

                     b)

                     EMSA: SEG predstavuje hlavnú platformu pre väčšinu komunít používateľov, pokiaľ ide o vizualizáciu systému SafeSeaNet a integrovaných námorných služieb vrátane automatizovaného monitorovania správania. Na prístup k integrovaným námorným službám možno použiť online grafické používateľské rozhranie SEG, ktoré je dostupné na stolových počítačoch, laptopoch a mobilných zariadeniach (prostredníctvom aplikácie IMS). Tieto služby sú dostupné aj prostredníctvom rozhraní na priame prepojenie systémov, ktoré umožňujú, aby používatelia mohli zobraziť integrované údaje vo svojich vlastných systémoch a dostávať výstrahy pri vopred určených prípadoch týkajúcich sa dozoru.

                                 —

                                 Platforma SEG:
                                 V rámci platformy SEG sa integrujú a spájajú rôzne druhy údajov vrátane údajov, ktoré poskytuje koncový používateľ, s cieľom prinášať čo najkomplexnejší a najaktuálnejší prehľad o situácii na mori. Ponúka sa tak individuálna služba, ktorá je špecificky prispôsobená požiadavkám používateľov, pričom je možná jednoduchá a selektívna výmena údajov na základe súboru jedinečných spôsobilostí.

                                 —

                                 Zdroje údajov:
                                 Údaje sa extrahujú z/zo systémov lokalizácie plavidiel (terestriálny AIS, LRIT a VMS); globálnych prenášaných údajov satelitného AIS; satelitných snímok z pozorovania Zeme a súvisiacich produktov; rozšírenej funkcie pátrania a záchrany (E-SARSURPIC); doplnkových informácií týkajúcich sa lodí a plavieb (v súvislosti s nebezpečnými materiálmi, prístavmi, odpadom, bezpečnosťou a mimoriadnymi udalosťami); námorných máp a meteorologických a oceánografických údajov. Ďalšie informácie sa nachádzajú v oddieloch 4.1, 4.2 a 4.3.

                                 —

                                 Údaje, ktoré slúžia na rôzne funkcie:
                                 Integrované námorné služby sa ponúkajú všetkým námorným orgánom a slúžia na zabezpečenie potrieb používateľov, ktorí vykonávajú celý rad rôznych funkcií. Používatelia si môžu vymieňať relevantné informácie špecifické pre rôzne funkcie s inými vnútroštátnymi, regionálnymi a medzinárodnými orgánmi v súvislosti s misiami na mori.

                                 —

                                 Údaje od používateľov:
                                 Používatelia môžu poskytovať aj vlastné údaje, ktoré možno korelovať s inými údajmi a potom ich odoslať späť týmto používateľom a subjektom, ktorým sa ich títo používatelia rozhodnú poskytnúť.

                                 —

                                 Rozsah a geografické pokrytie:
                                 Rozličné úrovne podrobnosti sa môžu poskytovať v rôznych geografických rozsahoch (vnútroštátny, regionálny a medzinárodný). Používatelia sa môžu rozhodnúť, že chcú získať všeobecný prehľad alebo konkrétne údaje o oblastiach, ktoré ich najviac zaujímajú. Takisto môžu vyhľadávať konkrétny časový okamih v minulosti, a to až 36 mesiacov spätne.

                                 —

                                 Správa prístupových práv:
                                 Politiky distribúcie stanovujú vlastníci údajov a informácií v súlade s komplexnými rámcami správy prístupových práv.

                                 —

                                 Automatizované monitorovanie správania (ABM):
                                 Systém ABM založený na algoritmoch analyzuje polohu lodí s cieľom rozpoznať abnormálne a špecifické správanie plavidiel. Používatelia dostávajú výstrahy automaticky a v reálnom čase, keď sa rozpoznajú určité vzory správania.

                           Okrem toho je hlavnou platformou na spravovanie produktov v oblasti pozorovania Zeme dátové centrum pozorovania Zeme. V prípade prevádzkových údajov RPAS je hlavnou platformou dátové centrum RPAS.

                     c)

                     Frontex:

                                 —

                                 EUROSUR:
                                 Podľa nariadenia (EÚ) 2019/1896 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži tvorí európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR) rámec na výmenu informácií a spoluprácu medzi subjektmi európskej pohraničnej a pobrežnej stráže pri vykonávaní úloh riadenia hraníc. Zahŕňa viaceré prvky vrátane rôznych služieb fúzie systému EUROSUR, ktoré prispievajú k zostaveniu európskeho situačného prehľadu a poskytuje sa nimi podpora členským štátom pri vymedzení ich národných situačných prehľadov. Vychádzajú zo spoločného uplatňovania nástrojov dozoru a medziagentúrnej spolupráce na úrovni Únie vrátane poskytovania bezpečnostných služieb programu Copernicus (služba hraničného dozoru programu Copernicus).
                                 V rámci zlúčených služieb systému EUROSUR sa zbierajú údaje z rozmanitých zdrojov údajov a platforiem, pričom sa vytvárajú ich súhrny a zlučujú sa do prispôsobených informačných služieb v súvislosti s európskym integrovaným riadením hraníc. Tieto služby sa potom poskytujú orgánom a ďalším partnerom v členských štátoch EÚ a štátoch pridružených k schengenskému priestoru.

                                 —

                                 JORA:
                                 V rámci systému EUROSUR slúži aplikácia na podávanie správ týkajúcich sa spoločných operácií na riadenie tokov údajov a na výmenu neutajovaných údajov, ktoré sú citlivé aj ktoré nie sú citlivé, medzi agentúrou Frontex a jej internými a externými zainteresovanými stranami.
                                 Agentúra Frontex zaviedla aplikáciu JORA v januári 2011 ako webové riešenie na výmenu operačných informácií, ktoré sa odvtedy priebežne vyvíjalo a v priebehu rokov sa doň postupne dopĺňali nové funkcie. V súčasnosti predstavuje špičkové riešenie na výmenu informácií vrátane operačných štatistík a osobných údajov a poskytuje rôzne zlúčené služby systému EUROSUR používateľom systému. Prostredníctvom aplikácie JORA sa získalo viac ako pol milióna správ, čím sa významne prispelo k európskemu situačnému prehľadu.

               5.   BUDOVANIE KAPACÍT A KATALÓG ODBORNEJ PRÍPRAVY

         5.1.   Budovanie kapacít a odborná príprava

         Spoločné, štandardizované a porovnateľné programy v oblasti budovania kapacít a odbornej prípravy majú rozhodujúci význam pre efektívnu a účinnú spoluprácu v oblasti pobrežnej stráže. Ako východisko pri riešení výziev týkajúcich sa vzdelávania a odbornej prípravy v tejto oblasti financovalo Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre námorné záležitosti a rybárstvo v rokoch 2015 až 2019 projekt akadémií pobrežnej stráže (14) (projekt európskych akadémií v oblasti funkcií pobrežnej stráže – ECGFA Net).
         Hlavným cieľom projektu bolo zlepšiť vzdelávaciu spoluprácu v oblasti funkcií pobrežnej stráže, uľahčiť interoperabilitu a spoluprácu medzi rôznymi subjektmi, ktoré plnia tieto funkcie, a zlepšenie koherentnosti a účinnosti týchto činností. Súčasťou projektu bol program výmeny (vrátane programu výmeny pracovníkov na pracovisku a programu kurzov odbornej prípravy pre iné orgány), príprava odvetvového kvalifikačného rámca a príprava špecializovaného portálu.
         Cieľom odvetvového kvalifikačného rámca je poskytnúť akadémiám pobrežnej stráže prostriedky na porovnávanie kvalifikácií. Je to dobrovoľný rámec, ktorým sa opisuje, čo sa očakáva od držiteľov rôznych kvalifikácií z hľadiska toho, čo majú vedieť, čomu majú rozumieť a čo majú byť schopní robiť na určitých úrovniach, aby mohli vykonávať úlohy súvisiace s funkciami pobrežnej stráže (15) Odvetvový kvalifikačný rámec by preto mohol slúžiť ako základ pre tvorbu programov v oblasti vzdelávania a budovania kapacít pre akadémie pobrežnej stráže v súvislosti so spoluprácou a spoločnými operáciami pobrežnej stráže. Tento rámec je dostupný na európskom portáli odbornej prípravy pre činnosti pobrežnej stráže (16).
         Keďže budovanie kapacít a odborná príprava predstavujú jednu z piatich oblastí spolupráce v súvislosti s pobrežnou strážou, uvedené tri agentúry začleňujú relevantné výstupy a výsledky projektov do svojho existujúceho rámca spolupráce.
         5.2.   Katalóg odbornej prípravy

         Hlavným účelom katalógu odbornej prípravy je poskytovať zoznam všetkých kurzov odbornej prípravy, ktoré uvedené tri agentúry v súčasnosti ponúkajú. Na základe požiadavky členských štátov sa v katalógu uvádzajú všetky dostupné kurzy, nielen tie, na ktorých sa podieľajú dve alebo viac agentúr. Podľa potreby sa v zoznamoch uvádzajú aj relevantné oblasti spolupráce pre príslušný kurz odbornej prípravy.
         Krátky prehľad pomáha používateľom identifikovať, či dostupný kurz zodpovedá ich potrebám. V rámci prehľadu sa môžu uvádzať niektoré z týchto položiek:

                     —

                     účel kurzu,

                     —

                     ciele kurzu a

                     —

                     cieľová skupina kurzu.

               Katalóg (dostupný prostredníctvom vyhradenej online platformy) sa delí na prezenčné kurzy odbornej prípravy a kurzy poskytované prostredníctvom jednej z platforiem agentúr na odbornú prípravu prostredníctvom elektronického učenia sa (17). Na začiatku jednotlivých oddielov katalógu sa uvádzajú príslušné webové odkazy, pomocou ktorých sa môžu používatelia dozvedieť ďalšie podrobnosti o uvedených kurzoch vrátane podrobností o tom, ako možno ku kurzom odbornej prípravy získať prístup/ako sa na ne možno prihlásiť (18). Ďalšie podrobnosti možno získať aj zaslaním e-mailu na e-mailovú adresu príslušnej agentúry.
         Viacero kurzov odbornej prípravy pripravili dve alebo dokonca všetky tri agentúry, pričom môžu zahŕňať poskytnutie školiteľov a/alebo zariadení jednotlivých agentúr v rámci poskytovania kurzov. Takisto sa predpokladá, že postupne vzniknú ďalšie spoločné kurzy odbornej prípravy, ktoré doplnia už poskytované kurzy.
         Ako už bolo uvedené, ďalšie podrobnosti o všetkých týchto kurzoch sa uvádzajú v katalógu odbornej prípravy a budú dostupné na online platforme.
         6.   KATALÓG USMERNENÍ V OBLASTI NAJLEPŠÍCH POSTUPOV A NÁVODOV

         Cieľom katalógu usmernení v oblasti najlepších postupov a návodov je vytvoriť úplný zoznam všetkých takýchto dokumentov, ktoré sú v rámci uvedených troch agentúr k dispozícii, a to nielen tých, na ktorých sa podieľajú dve alebo viac agentúr, ako aj zoznam usmernení dostupných z fór spolupráce v oblasti pobrežnej stráže. Používatelia príručky nájdu v katalógu stručný prehľad jednotlivých dokumentov.
         V tejto súvislosti by koncepčný model multifunkčných námorných operácií, ktorý vytvorilo Európske fórum činností pobrežnej stráže, mohol byť relevantný pre spoločné využívanie kapacít, pre plánovanie a vykonávanie viacúčelových operácií a pre spoločné využívanie prostriedkov a iných spôsobilostí v takom rozsahu, v akom sú tieto činnosti koordinované relevantnými agentúrami a odsúhlasené príslušnými orgánmi dotknutých členských štátov.
         Katalóg, ktorý prevádzkuje agentúra EFCA v úzkej spolupráci ďalšími dvomi agentúrami a Komisiou, bude dostupný na online platforme a obsahuje webové odkazy, kde možno nájsť ďalšie podrobnosti.
         7.   REGIONÁLNA/MEDZINÁRODNÁ/DVOJSTRANNÁ/MNOHOSTRANNÁ SPOLUPRÁCA

         V rámci Európy existujú mnohé dlhodobé dohody o regionálnej/medzinárodnej/dvojstrannej/mnohostrannej spolupráci a/alebo mechanizmy, ktoré pokrývajú široké spektrum námorných záležitostí. Väčšina z týchto dohôd sa vzťahuje na určité aspekty funkcií pobrežnej stráže a mnohé z nich svojou pôsobnosťou prekračujú európske hranice a môžu zahŕňať viacero tretích krajín. Existuje tu aj široké spektrum dohôd a mechanizmov lokálnejšej povahy medzi susednými krajinami na dvojstrannej alebo mnohostrannej báze.
         Značné rozdiely existujú z hľadiska právneho základu, rozsahu pôsobnosti, zložitosti, povinností, sankcií atď., ktoré súvisia so všetkými týmito mechanizmami. Niektoré môžu mať pevný právny základ s jednoznačne vymedzenými povinnosťami a obmedzeným počtom zmluvných strán. Iné mechanizmy môžu byť dobrovoľné z hľadiska účasti, nezáväzné, pokiaľ ide o povinnosti, a otvorené pre širokú skupinu zainteresovaných strán. Cieľom príručky nie je kategorizovať tieto mechanizmy ani kvantifikovať povinnosti vzťahujúce sa na účastníkov, ale poskytnúť prehľad tým, že sa v nej uvádzajú jednotlivé mechanizmy, ich všeobecná oblasť činnosti a zainteresované strany.
         S cieľom posúdiť široké spektrum takýchto mechanizmov sa v príručke a sprievodných katalógoch a prehľadoch mapujú a uvádzajú niektoré z hlavných dohôd, ako aj výber ďalších dvojstranných a mnohostranných dohôd. Súčasťou zoznamu, ktorý bude dostupný prostredníctvom vyhradenej online platformy, bude stručný všeobecný opis jednotlivých mechanizmov a podľa potreby aj odkaz na príslušné webové sídlo. Okrem toho sa uvádzajú aj krajiny, ktoré sa zúčastňujú na jednotlivých dohodách alebo sú k nim pridružené.
         Cieľom zoznamu nie je síce poskytnúť úplný prehľad o každej jednej existujúcej dohode, ponúka však širokú reprezentatívnu vzorku z hľadiska toho, čo sa už vypracovalo a zaviedlo. Používatelia príručky sa tak dozvedia o prvkoch, ktoré by mohli tvoriť základ pri príprave ich vlastných mechanizmov, čo je hlavnou zásadou a jedným z cieľov príručky.
         Je potrebné spomenúť aj stratégiu námornej bezpečnosti Európskej únie ako jeden zo zastrešujúcich nástrojov EÚ z hľadiska multilateralizmu v námornej oblasti. Podporuje sa ňou komplexný, medzisektorový, cezhraničný, koherentný a nákladovo efektívny prístup na európskej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni.
         Od zmeny nariadení, ktorými sa zriadili uvedené tri agentúry, podporujú tieto agentúry iniciatívy týkajúce sa spolupráce v oblasti pobrežnej stráže na regionálnej úrovni, napríklad Európske fórum činností pobrežnej stráže a Stredomorské fórum činností pobrežnej stráže.

            Európske fórum činností pobrežnej stráže

         Európske fórum činností pobrežnej stráže (19) je samosprávne, nezáväzné, dobrovoľné, nezávislé a nepolitické fórum so skúsenosťami v oblasti kontroly hraníc. Spája orgány pobrežnej stráže z 22 členských štátov EÚ a dvoch štátov pridružených k schengenskému priestoru, ako aj zástupcov inštitúcií a orgánov EÚ, ktorých kompetencie sa týkajú funkcií pobrežnej stráže EÚ.
         Komisia a agentúry podporujú Európske fórum činností pobrežnej stráže od jeho vzniku v roku 2009. Fórum má rotujúce predsedníctvo, ktoré zodpovedá za vykonávanie ročného programu vymedzeného na začiatku predsedníctva. Agentúry podporujú vykonávanie tohto pracovného programu spoločným vedením tematických seminárov.
         Agentúry sa zapájajú aj do rôznych špecifických projektov vykonávaných Európskym fórom činností pobrežnej stráže s cieľom zabezpečiť kontinuitu a kompatibilitu so svojou činnosťou.
         8.   PREHĽADY O KRAJINÁCH

         8.1.   Účel

         Hlavným účelom prehľadov o krajinách je poskytnúť jednoduchý referenčný dokument, v ktorom sa uvádzajú tieto informácie:

                     a)

                     vnútroštátne kontaktné miesta na ministerstvách a na strategickej úrovni s relevantnými kontaktnými údajmi, t. j. e-mail a telefón;

                     b)

                     ministerstvá/odbory/agentúry/organizácie zapojené do rôznych činností pobrežnej stráže spolu s adresou, kontaktnými údajmi (telefón a e-mail), ktoré možno používať nepretržite, a relevantným webovým sídlom, ak sa používa;

                     c)

                     v prehľade sa uvádza aj „vedúca“ organizácia, ktorá zodpovedá z jednotlivé činnosti pobrežnej stráže, ako aj každá ďalšia organizácia, ktorá má určitú rolu alebo úlohu v súvislosti s týmito činnosťami. Uvádza sa aj to, či a kedy dôjde k zmene tejto „vedúcej“ úlohy v závislosti od námornej oblasti/jurisdikcie (t. j. pobrežné vody, priľahlá zóna, výhradná hospodárska zóna a šíre more);

                     d)

                     zoznam rôznych regionálnych/medzinárodných organizácií, v ktorých je krajina účastníkom alebo v ktorých pôsobí.

               Prehľady o krajinách budú dostupné prostredníctvom vyhradenej online platformy.
         8.2.   Aktuálny obsah

         Prehľady o krajinách bude potrebné často aktualizovať, a to najmä v prípade, že členské štáty poskytnú nové alebo zmenené kontaktné údaje. Takéto zmeny sa zobrazia na online platforme, ktorú prevádzkuje agentúra EFCA v úzkej spolupráci s ďalšími dvomi agentúrami a Komisiou.

            (1)  „Medzisektorový“ znamená taký, ktorý zahŕňa funkcie pobrežnej stráže v rámci pôsobnosti aspoň dvoch agentúr Európskej únie (napríklad kontrola rybárstva a kontrola hraníc).

            (2)  Článok 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/473; článok 69 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/1896; článok 2b ods. 3 nariadenia (ES) č. 1406/2002 (konsolidované znenie zo 6. októbra 2016).

            (3)  „Vyplývajúce z mimoriadnej udalosti“: orgány sú v pohotovosti, aby na požiadanie mohli reagovať na situácie ad hoc, napr. prípady pátrania a záchrany.

            (4)  „Vyplývajúce z monitorovania“: orgány neustále hliadkujú v morských oblastiach a vykonávajú v nich dozor s cieľom identifikovať potenciálne protiprávne situácie, napr. činnosti nezákonného rybolovu alebo plavidlá podieľajúce sa na prevádzačstve alebo nezákonnom vypúšťaní ropných látok.

            (5)  Smernicou Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2002/59 z 27. júna 2002, ktorou sa zriaďuje monitorovací a informačný systém spoločenstva pre lodnú dopravu a ktorou sa zrušuje smernica Rady 93/75/EHS (Ú. v. ES L 208, 5.8.2002, s. 10) (neskôr zmenenou), sa zriadil monitorovací a informačný systém spoločenstva pre lodnú dopravu „z hľadiska zvýšenia bezpečnosti a účinnosti námornej dopravy, aby sa zlepšila reakcia úradov na udalosti, nehody alebo potenciálne znečistenie mora, vrátane pátracích a záchranných činností, a prispelo sa k lepšej prevencii a odhaľovaniu znečisťovania z lodí.“

            (6)  Smernica 2002/59/ES.

            (7)  Uplatňujú sa výnimky podľa článku 9 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1).

            (8)  http://marine.copernicus.eu/about-us/about-your-copernicus-marine-service/.

            (9)  www.emodnet.eu/what-emodnet.

            (10)  www.eumetsat.int/website/home/AboutUs/WhoWeAre/index.html.

            (11)  https://www.ecmwf.int/en/about/what-we-do/environmental-services/copernicus-atmosphere-monitoring-service.

            (12)  https://marine.copernicus.eu/access-data/myocean-viewer.

            (13)  Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1).

            (14)  Financovanie projektu sa uskutočnilo v troch fázach: EASME/EMFF/2014/1.2.1.1; EASME/EMFF/2016/1.2.1.11; a EASME/EMFF/2018/1.2.1.3.

            (15)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/100-what-is-sqfcgf-and-its-purpose.

            (16)  https://ecgff-trainingportal.efca.europa.eu/pages/99-visual-tool-of-the-sqfcgf.

            (17)  V dôsledku pandemickej situácie v roku 2020 sa formát niektorých kurzov zmenil na webové semináre.

            (18)  Kurzy odbornej prípravy agentúry Frontex sa organizujú hlavne s cieľom zabezpečiť prípravu nasadenia členov tímov európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Od členských štátov sa preto očakáva, že budú reagovať na výzvu na nominovanie účastníkov a na prijaté pozvánky, a nie že budú vopred uvádzať svoje preferencie, pokiaľ ide o účasť na rôznych kurzoch odbornej prípravy.

            (19)  https://ecgff.emsa.europa.eu/.


title: Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2021

text:
               29.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 304/38

      ODPORÚČANIE RADY
      z 18. júna 2021
      ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2021
      (2021/C 304/09)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecná úniková doložka stanovená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (2) uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia v uvedenom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa každého členského štátu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojom oznámení o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021.

                  (2)

                  Rada 20. júla 2020 prijala odporúčanie (3) (ďalej len „odporúčanie Rady z 20. júla 2020“). Odporučila Španielsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Španielsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

                  (3)

                  V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na rok 2021 sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách a opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené. Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Členské štáty by mali realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

                  (4)

                  Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Španielska je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky, ktoré boli stanovené v odporúčaní Rady z 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do návrhu rozpočtového plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty.

                  (5)

                  Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (4), ktorým sa zriadil Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispeje k obnove hospodárstva a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev členských štátov a ich potenciálny rast. Pomôže tiež k návratu verejných financií k priaznivejším pozíciám v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, ako aj k rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

                  (6)

                  Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanie, že hospodárska činnosť sa bude v druhej polovici roku 2021 postupne normalizovať, by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v Únii treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných vysokokvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

                  (7)

                  Vo svojom oznámení z 3. marca 2021 Komisia uviedla, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať ako celkové posúdenie stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v Únii alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna 2021 usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia jednotlivých krajín sa bude naďalej zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky.

                  (8)

                  Španielsko predložilo 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (9)

                  Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Španielska na úrovni 11,0 % hrubého domáceho produktu (HDP), zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 120,0 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla 8,1 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 4,0 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Španielsko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 15 % HDP; skutočné využitie verejných záruk v roku 2020 odhaduje Komisia približne na úrovni rovnajúcej sa 8 % HDP.

                  (10)

                  Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 zmluvy. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Španielska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

                  (11)

                  Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 realistický. Pokiaľ ide o rast HDP v roku 2021, rozdiel 0,6 percentuálneho bodu HDP medzi odhadom Komisie (5,9 %) a odhadom v programe stability na rok 2021 (6,5 %) možno vysvetliť mierne odlišnými profilmi výdavkov spojených s grantmi v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Komisia predpokladá postupnejšie čerpanie grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, zatiaľ čo v makroekonomickom scenári programu stability na rok 2021 sa vychádza z intenzívnejšieho využívania týchto finančných prostriedkov na začiatku obdobia, čo má za následok vyšší hospodársky rast. V roku 2022 sa prognózy vo všeobecnosti zhodujú s len malými rozdielmi.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 11,0 % HDP v roku 2020 na 8,4 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 znížiť na 119,5 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu stability na rok 2021 dosiahnuť 5,8 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú vyššie ako v prognóze Komisie z jari 2021, v ktorej sa predpokladá deficit na úrovni 7,6 %HDP. Tento rozdiel možno vysvetliť rozdielnymi predpokladanými výdavkami verejnej správy. Komisia predovšetkým predpokladá, že výdavky verejnej správy na sociálne transfery a ďalšie výdavky budú nižšie, ako sa predpokladá v programe stability na rok 2021.

                  (13)

                  Španielsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie ochorenia COVID-19 a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Španielsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

                  (14)

                  V programe stability na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,04 % HDP v roku 2020, 1,8 % HDP v roku 2021, 1,9 % HDP v roku 2022, 1,4 % HDP v roku 2023 a 0,1 % HDP v roku 2024. Takmer celý objem financovania z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa plánuje využiť v časovom rámci programu stability na rok 2021, keďže približne 95 % grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pridelených Španielsku sa má využiť v rokoch 2021 – 2023. V programe stability na rok 2021 sa takisto uvádza možnosť v neskoršej fáze požiadať o úvery v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 6,3 % HDP. To by mohlo zdvojnásobiť objem plánu obnovy a odolnosti Španielska. Fiškálne prognózy v programe stability na rok 2021 však nezahŕňajú priamy vplyv grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na plánované výdavky a príjmy, ale len nepriamy vplyv, ktorý súvisí s vyšším rastom HDP. V prognóze Komisie z jari 2021 nie sú v plnej miere zahrnuté granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako ich plánuje Španielsko vo svojich rozpočtových prognózach do roku 2022, z dôvodu rôznych predpokladov, pokiaľ ide o to, kedy projekty v rámci španielskeho plánu obnovy a odolnosti pokročia do fázy, v ktorej budú skutočne vznikať výdavky, čiže by začali mať vplyv aj na rast HDP.

                  (15)

                  Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie ochorenia COVID-19 a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Takisto treba prispôsobiť referenčnú hodnotu pre výdavky (5) a doplniť ju o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

                  (16)

                  Podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z výdavkového agregátu vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu. Na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušného výdavkového agregátu mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti). Celkové zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

                  (17)

                  V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Španielska v roku 2022 klesne na 5,0 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy v roku 2022 klesne na úroveň 115,1 % HDP. Tieto projekcie sú vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie z jari 2021. Na základe prognózy Komisie z jari 2021 a osobitnej metodiky, ktorá zohľadňuje uvedené výzvy, sa celkové zámery fiškálnej politiky odhadujú na -0,5 % HDP (6) – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie sa má znížiť o 0,6 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP (7). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP.

                  (18)

                  Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobejšom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená ochorením COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, a to spôsobom, ktorý je konzistentný s plnením cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej – zelenej a digitálnej – transformácie. Národné plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

                  (19)

                  Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži zo 4,0 % HDP v roku 2023 na 3,2 % HDP v roku 2024. Deficit verejných financií sa nemá v horizonte programu stability na rok 2021 vrátiť pod úroveň 3 % HDP. Na základe programu stability na rok 2021 sa celkové zámery fiškálnej politiky – vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt – v rokoch 2023 a 2024 odhadujú v priemere na +0,9 % HDP. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie sa má znížiť o 0,9 percentuálneho bodu HDP. Investície financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok (8). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP. Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 2,5 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti, a mohli by preto posilniť potenciálny rast Španielska.

                  (20)

                  Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy klesne z 113,3 % HDP v roku 2023 na 112,1 % HDP v roku 2024. Vzhľadom na vysokú mieru zadlženosti, ktorá má časom len postupne klesať, možno konštatovať, že Španielsko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby.

                  (21)

                  Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne, pričom v rámci strednodobého usmernenia by malo zahŕňať určitý diferencovaný kvantifikovaný prvok. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

                  (22)

                  Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Španielskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

            TÝMTO ODPORÚČA ŠPANIELSKU:

         1.

            Využiť v roku 2022 Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovať obozretnú fiškálnu politiku. Zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

         2.

            Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

         3.

            V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä investície zamerané na podporu zelenej a digitálnej transformácie. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to prípadne aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

         V Luxemburgu 18. júna 2021

               Za Radu

               predseda

            J. LEÃO

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 54).

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

         (6)  Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

         (7)  Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP.

         (8)  Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,2 percentuálneho bodu HDP.