               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 508 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Grécko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Grécko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje ďalej v odporúčaniach 1 až 2. Platí najmä, že reformy vykonávané v súlade so záväzkami prijatými po skončení programu a zameranie hospodárskej politiky týkajúcej sa investícií na konkretizované oblasti prispejú k plneniu odporúčania pre eurozónu.

               (3)Správa o krajine na rok 2019 bola pre Grécko
                  3
                uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Grécko dosiahlo pri plnení národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 27. februára 2019
                  4
               . Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Grécku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Identifikované nerovnováhy súviseli najmä s vysokým verejným dlhom, zápornou čistou medzinárodnou investičnou pozíciou, vysokým podielom nesplácaných úverov v súvahách bánk a pretrvávajúcou vysokou mierou nezamestnanosti. Ak sa má okrem toho v plnej miere dostaviť účinok hlbokých inštitucionálnych a štrukturálnych reforiem začatých v posledných rokoch s cieľom modernizovať hospodárstvo a štát, bude si to vyžadovať veľa rokov nepretržitej implementácie.

               (4)Grécko predložilo 26. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a 30. apríla 2019 svoj program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (5)Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (6)Na Grécko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Malo by si zachovať zdravú fiškálnu pozíciu, ktorá zabezpečuje splnenie cieľa primárneho prebytku stanoveného rozhodnutím (EÚ) 2017/1226 z 30. júna 2017 vo výške 3,5 % HDP pre rok 2018 a v strednodobom horizonte
                  7
               . Rada na jar 2018 nevydala pre Grécko žiadne odporúčanie pre jednotlivé krajiny v kontexte európskeho semestra, pretože podľa článku 12 nariadenia (EÚ) č. 472/2013
                  8
                bolo Grécko v tom čase vyňaté z monitorovania a posudzovania v rámci európskeho semestra, keďže sa naň vzťahoval program makroekonomických úprav. Súčasťou rámca po ukončení programu pre Grécko je aktivácia sprísneného dohľadu spolu s integráciou Grécka do európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych a sociálnych politík pri súčasnej maximalizácii synergických účinkov medzi sprísneným dohľadom a postupmi v rámci európskeho semestra.

               (7)Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje celkový prebytok na úrovni medzi 1,1 % a 1,7 % HDP v rokoch 2019 až 2022. Vláda si stanovila strednodobý rozpočtový cieľ – rozpočtový prebytok vo výške 0,25 % HDP v štrukturálnom vyjadrení od roku 2020. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  9
                sa počíta s tým, že tento strednodobý rozpočtový cieľ sa bude počas programového obdobia dariť dosahovať s rezervou a že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa podľa očakávaní postupne zníži na úroveň 153,3 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy a ktorý schválil nezávislý orgán, je optimistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 1,9 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,8 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Predpokladá sa, že dlh verejnej správy si zachová klesajúcu tendenciu a že dodrží prechodné dlhové pravidlo v roku 2019 a dlhové pravidlo v roku 2020. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 s vylúčením nových opatrení prijatých po jej koncovom dátume sa predpokladá, že Grécko celkovo dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu v rokoch 2019 a 2020. Na rovnakom základe sa predpokladá, že Grécko splní cieľ primárneho prebytku na úrovni 3,5 % HDP, ktorý sa monitoruje na základe rámca sprísneného dohľadu.

               (8)V programe stability a prognóze Komisie z jari 2019 nie sú zahrnuté nové stále opatrenia, ktoré boli oznámené a prijaté krátko po lehote na predloženie programu, resp. koncovom dátume pre prognózu. Komisia odhaduje, že fiškálny vplyv týchto opatrení nepresiahne 1,0 % HDP v roku 2019 ani v nasledujúcich rokoch. Z jej posúdenia takisto vyplýva, že tieto nové opatrenia predstavujú riziko pre dohodnutý cieľ primárneho prebytku, ktorý sa monitoruje v rámci sprísneného dohľadu a ktorý je stanovený v rozhodnutí (EÚ) 2017/1226 z 30. júna 2017. Okrem toho sa očakáva, že novými opatreniami sa zníži štrukturálne saldo, čo vyvoláva obavy o splnenie strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2020. Na jeseň 2019 sa však uskutoční opätovné posúdenie, v rámci ktorého sa vykoná revízia uplatniteľnej referenčnej hodnoty pre mieru rastu čistých výdavkov v roku 2020. Hoci sa predpokladá, že dlh verejnej správy si zachová klesajúcu tendenciu, určitými rizikami môže byť ohrozené dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu. V dôsledku týchto novoprijatých opatrení to bude treba opätovne posúdiť na jeseň. V nadväznosti na úspešné ukončenie programu finančnej pomoci v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu Grécko podlieha rámcu dohľadu po skončení programu, ktorý je začlenený do európskeho semestra, a podlieha sprísnenému dohľadu v súlade s nariadením (EÚ) č. 472/2013. Aktiváciou sprísneného dohľadu pre Grécko
                  10
                sa uznáva, že zo strednodobého hľadiska musí Grécko pokračovať v prijímaní opatrení na odstránenie zdrojov alebo potenciálnych zdrojov makroekonomických nerovnováh a zároveň uskutočňovať štrukturálne reformy na podporu silného a udržateľného hospodárskeho rastu. Grécko prijalo na zasadnutí Euroskupiny 22. júna 2018 záväzok pokračovať vo všetkých hlavných reformách prijatých na základe programu až do ich úplného dokončenia. Takisto sa zaviazalo, že vykoná osobitné opatrenia týkajúce sa fiškálnych a fiškálno-štrukturálnych politík, sociálneho zabezpečenia, finančnej stability, trhu práce a trhu s výrobkami, privatizácie a verejnej správy. Grécko podlieha povinnosti štvrťročne podávať správu o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich záväzkov v rámci sprísneného dohľadu, pričom priaznivá správa za 6-mesačné obdobie môže viesť k uvoľneniu opatrení na odpustenie dlhu vo výške 0,7 % HDP za rok. Euroskupina na svojom zasadnutí v apríli 2019 odsúhlasila uvoľnenie prvej tranže politicky podmienených dlhových opatrení vo výške 970 miliónov EUR. Tretia správa o sprísnenom dohľade, v ktorej sa posudzuje pokrok Grécka dosiahnutý pri plnení jeho záväzkov, bola uverejnená 5. júna 2019.

               (9)Reformami, ktoré zlepšujú podnikateľské prostredie a kvalitu inštitúcií, najmä efektívnosť justičného systému, by sa posilnila odolnosť hospodárstva v Grécku, zlepšila platobná disciplína a zabezpečil by sa väčší vplyv na investičné rozhodnutia a prilákanie podnikov. Napriek nedávno dosiahnutým zlepšeniam grécke súdnictvo čelí naďalej problémom a vyznačuje sa neefektívnosťou, keďže čas potrebný na dosiahnutie súdneho rozhodnutia je často pridlhý a nevyriešené prípady negatívne vplývajú na produktivitu súdov. Ďalšie cielené opatrenia v tejto oblasti majú preto zásadný význam, a to aj s cieľom uľahčiť bezproblémové fungovanie finančného systému, ako aj pomôcť uvoľniť investičný potenciál.

               (10)Niekoľko rokov vyznačujúcich sa nedostatočnými investíciami spôsobilo v Grécku veľké investičné medzery. Zvýšenie investícií na posilnenie rastu poslúži ako opora dlhodobého rastu a na zmenšenie regionálnych rozdielov. V správe o krajine sú uvedené prioritné oblasti pre investície verejného a súkromného sektora.

               (11)Väčšie investície do vzdelávania a odbornej prípravy majú zásadný význam pre zlepšenie produktivity a dlhodobého inkluzívneho rastu v Grécku, ako aj pre odstránenie prekážok rastu v inovačných odvetviach. Grécky systém vzdelávania čelí viacerým výzvam, pokiaľ ide o nedostatočné zdroje, nízky stupeň autonómie, dosahovanie neuspokojivých výsledkov v oblasti základných (vrátane digitálnych) zručností a pretrvávajúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Na všetkých úrovniach vo veľkej miere chýbajú zodpovednosť a monitorovanie, ktoré sú potrebné na zvýšenie kvality vzdelávacieho systému. V záujme posilnenia udržateľného rastu je dôležité podporovať kvalitné a inkluzívne vzdelávanie a odbornú prípravu, vytvárať tesné väzby medzi vzdelávaním a potrebami trhu práce, zvyšovať príťažlivosť odborného vzdelávania a prípravy, ako aj zvyšovať účasť na celoživotnom vzdelávaní.

               (12)Podiel dlhodobo nezamestnaných osôb, ktoré v Grécku v roku 2018 predstavovali 70 % nezamestnaných, je veľmi vysoký, pričom znepokojenie vyvoláva vysoká nezamestnanosť mladých ľudí a nízka účasť žien na trhu práce. Intervencie by sa mali zameriavať na zlepšovanie vyhliadok na zamestnanie, podporu účasti na trhu práce a zlepšovanie podmienok pre vytváranie pracovných miest. Účinný dialóg medzi sociálnymi partnermi a zodpovedné sociálne partnerstvo v Grécku môžu podporiť prostredie priaznivé pre uskutočňovanie udržateľných reforiem a zodpovednosť za ne, čo povedie k lepšiemu fungovaniu trhu práce.

               (13)Grécko sa vyznačuje vysokou príjmovou nerovnosťou a najmenším vplyvom sociálnych transferov na znižovanie rizika chudoby v EÚ (15,83 % v roku 2017 oproti priemeru EÚ na úrovni 33,98 %). Investície by sa mali zameriavať na zlepšenie prístupu k inkluzívnym, cenovo dostupným a kvalitným sociálnym službám, ako aj na budovanie zariadení dennej starostlivosti. Zlepšenie sociálneho začlenenia by sa v Grécku dosiahlo podporou najviac sociálne slabých osôb a presadzovaním sociálnej integrácie detí ohrozených chudobou, osôb so zdravotným postihnutím, migrantov a utečencov, pričom by sa súčasne venovala pozornosť regionálnym rozdielom.

               (14)Grécko v roku 2017 spustilo rozsiahlu reformu systému primárnej zdravotnej starostlivosti, ktorá má zásadný význam pre zabezpečenie prístupu a ktorá si vyžaduje neustále investície spojené so zavádzaním miestnych jednotiek zdravotnej starostlivosti (tzv. jednotky TOMY).

               (15)Grécky dopravný systém čelí vážnym problémom. Vo veľkej miere je založený na cestnej doprave a silno závislý od ropy, pričom hlavné spojnice sa sústreďujú okolo trasy Atény – Solún. Náklady na dopravu sú naďalej vysoké, pričom kvalita služby, bezpečnostné štandardy a rozšírenie inteligentných dopravných systémov sú naďalej na nízkej úrovni. Nové investície sú potrebné na zvýšenie podielu multimodálnej dopravy a na podporu regionálnej integrácie a rozvoja miest.

               (16)Aby krajina zosúladila svoje normy ochrany životného prostredia so zvyškom EÚ, sú potrebné ďalšie investície, a to najmä v oblasti spracovania tuhého odpadu a čistenia komunálnych a priemyselných odpadových vôd. Nakladanie s tuhým odpadom je jedným z hlavných štrukturálnych problémov, keďže Grécko sa namiesto modernejších metód stále spolieha na skládkovanie a mechanicko-biologickú úpravu. Okrem toho dosahuje podiel komunálneho odpadu, ktorý sa zhodnocuje, len asi tretinu priemeru EÚ. Investície sú takisto potrebné na zlepšenie čistenia vôd, v oblasti boja proti salinizácii podzemných vôd a na podporu opatrení na predchádzanie záplavám a obnovenie prírodných tokov riek.

               (17)V dôsledku nedostatočne rozvinutej infraštruktúry sa zvyšujú náklady podnikov a domácností na energiu a vytvára sa prekážka zavádzaniu energie z obnoviteľných zdrojov. Osobitným problémom, ktorému Grécko čelí, je pripojenie ostrovov k elektrickej sieti a prepojenie so susednými krajinami. Ďalší rozvoj komerčnej plynovodnej infraštruktúry by pomohol rastu tohto trhu. Cieľom reformy trhu s plynom aj trhu s elektrickou energiou by malo byť využiť výhody týchto nových infraštruktúrnych príležitostí.

               (18)Medzi výzvy naďalej patrí digitálna transformácia hospodárstva a spoločnosti vzhľadom na obmedzený prístup k vysokorýchlostným širokopásmovým sieťam a digitálne zručnosti, ktorých úroveň je výrazne pod priemerom EÚ. Grécko musí predovšetkým investovať do informačných a komunikačných technológií, aby tak vynahradilo prudký pokles investícií počas krízy. Chýbajúce vysokorýchlostné širokopásmové pripojenia predstavujú zásadné prekážky pre dynamické podniky zamerané na vývoz. Investície do inovácií a zručností ľudí nepostačujú na podporu rastu produktivity a nedostatok digitálnych zručností obyvateľstva mu celkovo bráni v hľadaní zamestnania a je brzdou rozvoja inovačných podnikov.

               (19)Obnovené stratégie pre inteligentnú špecializáciu na celoštátnej a regionálnej úrovni a ďalšie opatrenia zamerané na odstránenie najpálčivejších nedostatkov v systéme výskumu a inovácií sú potrebné na to, aby sa podnietili trhovo orientované investície do výskumu a vývoja, ktoré sú naďalej na nízkej úrovni a ktoré negatívne vplývajú na rastový potenciál Grécka. Nízka intenzita verejného výskumu a vývoja, chýbajúci systém financovania založený na dosiahnutých výsledkoch a nedostatočné väzby medzi vedou a podnikateľskou sférou bránia dosahovaniu pokroku v oblasti vedeckej excelentnosti. Vyšší objem investícií takisto treba na zvýšenie nízkej úrovne technologického rozvoja, ktorá sa premieta do veľmi malého počtu patentov v porovnaní s ostatnými členskými štátmi, ako aj na plné využitie potenciálu startupov a rozširujúcich sa podnikov.

               (20)Prierezovou problematikou sú investície do obnovy znevýhodnených mestských oblastí, ostrovov a horských oblastí, ktoré sú potrebné v boji proti strate a zhoršeniu kvality fyzického a ľudského kapitálu krajiny, ku ktorému došlo počas krízy. Medzi konkrétne krátkodobé až strednodobé priority patrí udržateľný opätovný rozvoj znevýhodnených a/alebo bývalých priemyselných oblastí v mestských aglomeráciách Atény – Pireus a Solún a hlavných okrajových mestských centrách (Patras, Heraklion, Larissa, Ioannina, Agrinion a Chalkis). K dlhodobým prioritám patrí rozvoj udržateľných výrobných činností, modernizácia systémov mobility a bezpečnosti, energetická efektívnosť a energia z obnoviteľných zdrojov, ochrana životného prostredia a zvyšovanie odolnosti proti prírodným rizikám a sociálno-hospodárskym krízam. Intervencie by sa mali zameriavať aj na sociálne začlenenie, integráciu migrantov, nadobúdanie zručností s cieľom znížiť nezamestnanosť, ako aj na kultúrne aktivity v záujme zvýšenia príťažlivosti znevýhodnených oblastí. Riešenie týchto výziev integrovanými stratégiami obnovy mestských oblastí by sa maximalizovali šance na dosiahnutie najlepších hospodárskych, sociálnych a environmentálnych výsledkov.

               (21)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  11
               . Grécku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech investícií je posilnenie administratívnej kapacity, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

               (22)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Grécka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Posúdila aj program stability na rok 2019 a národný program reforiem na rok 2019. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Grécku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie. Odzrkadľuje sa v tom potreba posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (23)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor, že Grécko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (24)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2018 a program stability na rok 2018. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčania 1 a 2. Uvedené odporúčania prispievajú aj k plneniu prvých štyroch odporúčaní pre eurozónu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Grécko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť udržateľné hospodárske oživenie a odstrániť nadmerné makroekonomické nerovnováhy pokračovaním a dokončovaním reforiem v súlade so záväzkami, ktoré boli prijaté po skončení programu na zasadnutí Euroskupiny 22. júna 2018.

               2.Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na udržateľnú dopravu a logistiku, ochranu životného prostredia, energetickú efektívnosť, obnoviteľné zdroje energie a projekty v oblasti energetického prepojenia, digitálne technológie, výskum a vývoj, vzdelávanie, zručnosti, zamestnateľnosť, zdravie a obnovu mestských oblastí, a to s ohľadom na regionálne rozdiely a potrebu zabezpečiť sociálne začlenenie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1007 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/1226 z 30. júna 2017, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2016/544, ktorým sa schvaľuje program makroekonomických úprav Grécka (2015/1411) (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2017, s. 22).

                     (8)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 1).

                     (9)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (10)

                        Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1192 z 11. júla 2018 o aktivácii sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 211, 22.8.2018, s. 1) a vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/338 z 20. februára 2019 o predĺžení sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2019, s. 17).

                     (11)

                        SWD(2019) 1007 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 520 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Rakúsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje ďalej v odporúčaniach 1 až 3. Predovšetkým platí, že zameranie hospodárskej politiky súvisiacej s investíciami na konkretizované oblasti prispeje k plneniu druhého odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií, pričom odporúčaním presunúť daňové zaťaženie z práce sa rieši tretie odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o fungovanie trhu práce.

               (3)Správa o krajine na rok 2019 bola pre Rakúsko
                  2
                uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Rakúsko 24. apríla 2019 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  3
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  4
               .

               (6)Rakúsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 očakáva zlepšenie celkového salda z prebytku vo výške 0,1 % HDP v roku 2018 na prebytok vo výške 0,3 % HDP v roku 2019 a jeho postupné zníženie na vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v roku 2023. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  5
                sa počas celého programového obdobia naďalej prekračuje strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa postupne zníži zo 73,8 % HDP v roku 2018 na 59,8 % HDP v roku 2023. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Zdá sa, že riziká ohrozujúce strednodobé rozpočtové plánovanie sú mierne a týkajú sa najmä oznámenej realizácie úspor nákladov vo verejnej správe, ktoré sa majú využiť na financovanie plánovanej reformy dane z príjmov fyzických a právnických osôb.

               (7)Rada 13. júla 2018 odporučila Rakúsku, aby dosiahlo strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2019, po zohľadnení úľavy súvisiacej s mimoriadnymi udalosťami, pre ktoré je udelená dočasná odchýlka. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  6
                vo výške 2,9 %, čo zodpovedá zlepšeniu štrukturálneho salda o 0,3 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa zlepší z –0,1 % HDP v roku 2019 na 0,0 % HDP v roku 2020, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rakúsko podľa prognózy dodrží dlhové pravidlo v roku 2019 aj 2020. Rada celkovo zastáva názor, že Rakúsko podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (8)Rakúsko čelí v dlhodobom horizonte stredne vysokým rizikám fiškálnej udržateľnosti. Tieto riziká sú dôsledkom plánovaného zvýšenia verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť, dlhodobú starostlivosť a dôchodky. Hoci pokrytie služieb zdravotnej starostlivosti je v Rakúsku vo všeobecnosti vysoké, predpokladá sa, že verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť sa do roku 2070 zvýšia o 1,3 percentuálneho bodu na 8,3 % HDP, čo je viac než priemer EÚ na úrovni 0,9 percentuálneho bodu. Predpokladá sa, že verejné výdavky na dlhodobú starostlivosť sa do roku 2070 zdvojnásobia z 1,9 % na 3,8 % HDP. Otázka udržateľnosti sa začala riešiť zavedením výdavkových stropov zákonom o finančnom vyrovnávaní z roku 2017 a reformou zameranou na primárnu zdravotnú starostlivosť s cieľom znížiť nadmerné využívanie nemocničného sektora. Nedávno prijatý zákon o organizácii sociálneho zabezpečenia môže viesť k úsporám v oblasti nákladov na riadenie a administratívu, prinesie však počiatočné náklady. Účinnejším verejným obstarávaním (napr. zadávaním zákaziek s pôsobnosťou v celej EÚ, využívaním iných kritérií než cena pri vyhodnocovaní ponúk a cezhraničným hromadným obstarávaním) a širším využívaním riešení elektronického zdravotníctva by sa ešte viac zvýšila kvalita a nákladová efektívnosť. V oblasti dlhodobej starostlivosti sa očakáva, že nedávnymi politickými opatreniami, ako je rozhodnutie zrušiť povinnosť pacientov využívať na financovanie dlhodobej nemocničnej starostlivosti vlastné súkromné aktíva, sa výdavky skôr zvýšia než obmedzia.

               (9)Výdavky na dôchodky by mali dosiahnuť vrchol v roku 2036 na úrovni 1,2 percentuálneho bodu HDP nad referenčným bodom z roku 2016. Minulé reformy úspešne poskytli stimuly na neskorší odchod do dôchodku (skutočný vek odchodu z trhu práce vzrástol v rokoch 2014 až 2017 podľa odhadov o 1,5 roka v prípade mužov a o 1 rok v prípade žien). Odstránenie rozdielu medzi zákonným a skutočným vekom odchodu do dôchodku zostáva aj naďalej výzvou, pričom by sa mal presadzovať dlhší pracovný život. Vzhľadom na starnúcu spoločnosť by úprava minimálneho veku pre predčasný a zákonný odchod do dôchodku navyše pomohla účinnejšie zlepšiť dlhodobú udržateľnosť. Zavedením automatického prepojenia medzi zákonným vekom odchodu do dôchodku a nárastom strednej dĺžky života by sa v budúcnosti mohli znížiť verejné výdavky na dôchodky. Odhaduje sa, že by išlo o zníženie o 2,4 percentuálneho bodu HDP v období 2016 – 2070, čím by sa vykompenzovalo zvýšenie v dôsledku nezmenenej politiky.

               (10)Fiškálny federalizmus Rakúska vedie k významnému nepomeru medzi úlohami v oblasti výdavkov a vytvárania príjmov na nižšej ako celoštátnej úrovni. Namiesto daňovej autonómie sa rozpočty na nižšej ako celoštátnej úrovni financujú na základe zložitého systému rozdelenia daní a transferov medzi jednotlivými subjektmi verejnej správy. To oslabuje fiškálnu transparentnosť, ako aj politickú zodpovednosť, a poskytuje málo stimulov pre efektívne verejné výdavky. Zákonom o fiškálnych vzťahoch medzi subjektmi verejnej správy z roku 2017 sa zaviedol celý rad zmien s cieľom zefektívniť fiškálne vzťahy medzi rôznymi úrovňami verejnej správy. Zmeny zahŕňajú zjednodušenie rozdelenia spoločných daní, pridelenie vlastného zdroja príjmov spolkovým krajinám (Länder) a dohodnutie ďalších reforiem zameraných na transparentnejšie rozdelenie legislatívnych a výkonných právomocí medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Pokiaľ ide o poslednú uvedenú zmenu, prvým krokom smerom k oddeleným právomociam je balíček zameraný na objasnenie rozdelenia kompetencií (Kompetenzbereinigungspaket), keďže sa v ňom nanovo presúvajú spoločné politické oblasti buď (výlučne) na federálnu úroveň, alebo na úroveň spolkových krajín (Länder), a obmedzujú sa ním práva na vzájomné schvaľovanie. Zákon sa však týka len obmedzeného počtu oblastí politiky.

               (11)Daňová štruktúra Rakúska sa vyznačuje vysokým zaťažením práce (dane zo mzdy a príspevky na sociálne zabezpečenie). Ak daňové pásma nebudú indexovo viazané na infláciu, zaťaženie sa bude časom zvyšovať. Podiel zdaňovania práce na celkových daňových príjmoch dosiahol v roku 2017 úroveň 55,3 % a bol jedným z najvyšších v EÚ (priemer: 49,7 %). Nedávne reformy, ako napríklad zníženie výšky príspevkov na sociálne zabezpečenie pre osoby s nízkymi príjmami a zamestnávateľov a daňová úľava pre pracujúcich rodičov vo forme nového bonusu „Family Bonus plus“, pomohli znížiť daňovo-odvodové zaťaženie. Naďalej existuje priestor na presuny v rámci daňového mixu smerom k zdrojom, ktoré viac podporujú inkluzívny a udržateľný rast. Za pomerne priaznivé pre rast a progresívne sa považujú najmä periodické dane z nehnuteľností, keďže osoby s vyššími príjmami pravdepodobne vlastnia viac nehnuteľného majetku. V dôsledku značne neaktuálneho základu dane však príjmy z periodických daní z nehnuteľností v Rakúsku zostávajú nízke a výrazne pod priemerom EÚ. Precenenie základu dane by pomohlo vytvárať viac príjmov a riešiť otázky spravodlivosti, ktoré vznikajú, keď sa hodnota pozemkov/nehnuteľností oddelí od trhových cien. Spravodlivejší daňový systém by sa mohol docieliť aj účinnými, dobre navrhnutými daňami z majetku, najmä vzhľadom na výraznú majetkovú nerovnosť v Rakúsku a pri absencii dane z dedičstva a z darovania. Napokon, environmentálne dane pomáhajú internalizovať negatívne externé vplyvy využívania zdrojov a znečisťujúcich činností týkajúce sa zdravia a klímy. V tejto súvislosti by sa malo prehodnotiť preferenčné daňové zaobchádzanie, ktoré sa na takéto činnosti v súčasnosti uplatňuje.

               (12)Situácia na trhu práce sa zlepšuje. Produktivitu a dlhodobý rast však brzdí nevyužitý potenciál ľudského kapitálu, pričom zmeny sú potrebné najmä v prípade žien, nízkokvalifikovaných pracovníkov, starších pracovníkov a ľudí s migrantským pôvodom. Napriek celkovo vysokej miere zamestnanosti žien (71,7 % v Rakúsku v porovnaní so 67,4 % v EÚ v roku 2018) zostáva počet žien zamestnaných na plný pracovný čas pomerne nízky. Zamestnanosť žien na kratší pracovný čas je vysoko nad priemerom EÚ (47,6 % v Rakúsku v porovnaní s 30,8 % v EÚ v roku 2018) a súvisí predovšetkým s nedostatkom zariadení starostlivosti o deti a s vysokým podielom žien, ktoré vykonávajú nezaplatené úlohy v oblasti starostlivosti. Súčasný model poskytovania služieb starostlivosti o deti a dovoleniek z rodinných dôvodov neprispieva dostatočnou mierou k rovnosti príležitostí pre mužov a ženy na trhu práce. Ďalšie investície do cenovo dostupných služieb starostlivosti o deti a celodenných škôl by pomohli zvýšiť počet žien pracujúcich na plný pracovný čas, lepšie využiť potenciál žien na trhu práce a zlepšiť produktivitu a dlhodobý inkluzívny rast. Zamestnávaním žien na kratší pracovný čas možno vysvetliť aj významný podiel neupraveného rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, ktorý je stále viditeľne nad priemerom EÚ (19,9 % v Rakúsku v porovnaní so 16,0 % v EÚ v roku 2017). Ďalšími významnými príčinami tohto rozdielu sú nadmerné zastúpenie žien v sektoroch s nízkou mzdou, segregácia súvisiaca s výberom vzdelávania, nedostatočné zastúpenie žien na manažérskych a riadiacich pozíciách, ako aj prerušenia kariéry. Výrazné rozdiely v dôchodkových príjmoch medzi mužmi a ženami (40,5 % v Rakúsku v porovnaní s 35,2 % v EÚ v roku 2017) sú do veľkej miery výsledkom týchto rodovo špecifických príjmových nerovností, ktoré vznikajú počas pracovného života. Okrem toho, na osoby v pracovnom pomere malého rozsahu, väčšinu ktorých tvoria ženy, sa nevzťahujú dávky v nezamestnanosti. Vysoká miera nezamestnanosti medzi nízkokvalifikovanými osobami poukazuje na nevyužitý potenciál na trhu práce. Viac ako 44 % všetkých nezamestnaných ukončilo len základnú školskú dochádzku (po nižšiu strednú školu, Pflichtschule). Aktívne politiky trhu práce, ktoré podporujú viac ľudí v tom, aby pracovali alebo si hľadali zamestnanie, vrátane príležitostí na celoživotné vzdelávanie, majú aj naďalej rozhodujúci význam pre využitie pracovného potenciálu pracovníkov s migrantským pôvodom a nízkokvalifikovaných dospelých osôb. Tradične intenzívne zapájanie sociálnych partnerov do rozhodovacieho procesu v rámci týchto politík bolo sťažené.

               (13)Nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily poukazuje na potrebu viac investovať do všeobecného vzdelávania a odbornej prípravy. Výsledky vzdelávania znevýhodnených žiakov sa nezlepšili. Pretrváva veľký rozdiel v študijných výsledkoch medzi študentmi s migrantským pôvodom a ostatnými študentmi. Z celoštátneho testovania v roku 2016 vyplynulo, že úroveň základných zručností je problémom, keďže približne štvrtina žiakov 8. ročníka nespĺňa vzdelávacie normy pre nemecký jazyk alebo ich spĺňa len čiastočne. Výsledky žiakov so slabším sociálno-ekonomickým zázemím a/alebo s migrantským pôvodom v celoštátnom testovaní sa takmer nezlepšili. Nedávne medzinárodné testy takisto potvrdili zväčšujúci sa rozdiel v čítaní v prípade žiakov so slabším sociálno-ekonomickým zázemím alebo s migrantským pôvodom. V rámci Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov dosahujú žiaci, ktorí sú rodení Rakúšania, lepšie výsledky než prvá generácia migrantov o úroveň, ktorá zodpovedá takmer trom rokom školskej dochádzky. Nedávne reformy v oblasti vzdelávania čiastočne maria predchádzajúce reformné úsilie a nie sú v súlade s osvedčenými postupmi EÚ a OECD. V tejto súvislosti sa spomalilo rozširovanie celodennej školskej dochádzky a zintenzívnilo sa združovanie žiakov na základe ich výkonnosti v rámci tried (tracking) a škôl (streaming) na všeobecných školách. Na riešenie problému nerovnakých výsledkov v oblasti vzdelávania v dôsledku sociálno-ekonomického zázemia alebo migrantského pôvodu sú potrebné investície. Hoci Rakúsko v EÚ dosahuje nadpriemerné výsledky, pokiaľ ide o digitálne zručnosti jeho občanov, za najlepšími krajinami zaostáva. Nedostatok kvalifikovaných IT pracovníkov v hospodárstve narastá, keďže rastúci dopyt nie je pokrytý dostatočnou ponukou absolventov v oblasti výpočtovej techniky.

               (14)Rakúsko je krajinou, ktorá vo veľkej miere investuje do výskumu a vývoja a má ambiciózne národné ciele. Vedecké a inovačné výstupy však nie sú na úrovni inovačných lídrov EÚ
                  7
               . Zvýšenie investícií do výskumu a vývoja sa v plnej miere nepremieta do inovačných výstupov a rastu produktivity. Rakúsko dosahuje slabé výsledky najmä v oblasti zamestnanosti v rýchlo rastúcich inovačných firmách. Investície do výskumu a vývoja by boli účinnejšie, keby sa v plnej miere premietli do excelentnej vedy a prelomových inovácií. Na tento účel by sa malo umožniť viac lepších prepojení medzi vedou a podnikaním a mala by sa podporovať spolupráca v oblasti priorít inteligentnej špecializácie medzi rôznymi regiónmi a s inými krajinami. Ďalšie investície vrátane investícií do ekologických inovácií, inovačnej kapacity malých a stredných podnikov a doplnkových nehmotných aktív by okrem toho mohli viesť k významnému zvýšeniu produktivity a inovačným výstupom.

               (15)Hoci Rakúsko dosahuje v celkovom pokroku v oblasti digitalizácie lepšie výsledky než priemer EÚ, nedosahuje úroveň „inovačných lídrov“ v EÚ. Týka sa to využívania digitálnych technológií, ale aj ich vývoja. Odvetvie informatiky a technológií je v Rakúsku pomerne malé a nevykazuje rovnaký rast ako podobné odvetvia v krajinách, ktoré sú „inovačnými lídrami“. Okrem toho chýba vo vidieckych oblastiach vysokorýchlostné pripojenie, čím sa prehlbujú rozdiely v oblasti digitalizácie a inovačných kapacít medzi regiónmi. Významné rozdiely existujú aj v oblasti digitálnej infraštruktúry na školách, napríklad pokiaľ ide o bezdrôtovú miestnu počítačovú sieť. Opätovné spustenie celkovej stratégie Rakúska v oblasti digitalizácie ponúka možnosť stanoviť ciele a ukazovatele, ako aj monitorovať pokrok v súvislosti s potrebnými verejnými a súkromnými investíciami do digitalizácie.

               (16)Zvýšenie energetickej efektívnosti a podielu obnoviteľných zdrojov energie by posilnilo potenciál Rakúska v oblasti udržateľného rastu a pomohlo by splniť ciele krajiny v oblasti klímy a energetiky do roku 2030. Dostupné riešenia sa využívajú len sporadicky a verejné investície do výskumu a vývoja v oblasti životného prostredia a energetiky sú pod priemerom EÚ. Zlepšenie energetickej efektívnosti a využívania energie z obnoviteľných zdrojov v malých a stredných podnikoch by prispelo k zníženiu spotreby energie. Investície do renovácií budov, výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a udržateľnej mobility by mohli byť pre rakúske hospodárstvo významným stimulom. Prechod na obehové hospodárstvo si vyžaduje celkovú stratégiu a zvýšenie miery investícií zo strany podnikov.

               (17)Napriek nedávnemu nárastu spojenému s priaznivým hospodárskym prostredím sa Rakúsku zatiaľ nepodarilo oživiť rast celkovej produktivity faktorov a ukončiť desaťročie stagnácie tejto kľúčovej hnacej sily hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti. Páky na podporu rastu produktivity sa týkajú digitalizácie podnikov, rastu spoločností a hospodárskej súťaže v oblasti služieb. Zatiaľ čo väčšie podniky v Rakúsku prijímajú digitálne technológie a obchodné modely dobrým tempom, menšie podniky zaostávajú. Digitalizácia menších firiem vrátane mikropodnikov je obzvlášť dôležitá, keďže tvoria chrbtovú kosť rakúskeho hospodárstva. Značné využívanie programu „KMU Digital“ svedčí o dopyte a záujme malých a stredných podnikov, pokiaľ ide o poradenstvo v oblasti digitalizácie. Pomohlo by predĺženie a rozšírenie tohto programu, ako aj ďalšie zameranie politiky na digitalizáciu podnikov v rámci celkovej stratégie Rakúska v oblasti digitalizácie.

               (18)Začínajúce a rozširujúce sa podniky v Rakúsku, a najmä vysokoinovačné spoločnosti, naďalej čelia štrukturálnym problémom. Rakúsko zaostáva za porovnateľnými krajinami EÚ, pokiaľ ide o zamestnanosť v rýchlo rastúcich inovačných firmách. To poukazuje na potrebu zlepšiť podmienky na rozširovanie inovačných podnikov, ktorému aj naďalej bránia faktory, ako je prostredie rizikového kapitálu, ktoré je menej rozvinuté a rôznorodé než v krajinách, ktoré sú „inovačnými lídrami“. Prekážkou je financovanie neskoršej fázy podnikania, napríklad vo forme rizikového kapitálu a prístupu k verejným kapitálovým trhom pre rozširujúce sa podniky. Novovytvorený segment malých a stredných podnikov na viedenskej burze cenných papierov je krok správnym smerom. Rýchlo rastúce spoločnosti zohrávajú kľúčovú úlohu pri šírení nových technológií a obchodných modelov vrátane tých digitálnych, a tým aj pri zvyšovaní produktivity.

               (19)V Rakúsku existujú značné prekážky prístupu na trh a reštriktívne pravidlá, pokiaľ ide o poskytovanie služieb pre podniky a výkon regulovaných povolaní. Patria k nim osobitné požiadavky na vlastníctvo podielov, rozsiahle vyhradené činnosti a medzidisciplinárne obmedzenia. Regulačné prekážky, najmä pokiaľ ide o každodennú prevádzku obchodov, prispievajú k relatívne slabému rozvoju rakúskeho maloobchodného sektora. Naliehavým problémom podnikov v Rakúsku zostáva vysoké administratívne zaťaženie. Dôležitými nástrojmi na zlepšenie podnikateľského prostredia je pokračujúce úsilie o zníženie zaťaženia a plánované prehodnotenie rakúskeho živnostenského zákona (Gewerbeordnung). Väčšia hospodárska súťaž v sektore služieb by pomohla riešiť problémy Rakúska aj v oblasti šírenia digitálnych technológií a obchodných modelov.

               (20)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na obdobie 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . Rakúsku by to umožnilo čo najlepšie využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

               (21)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie. Odzrkadľuje sa v tom potreba posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (22)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor
                  9
               , že Rakúsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti, dlhodobej starostlivosti a dôchodkového systému, a to aj úpravou zákonného veku odchodu do dôchodku vzhľadom na očakávaný rast strednej dĺžky života. Zjednodušiť a zracionalizovať fiškálne vzťahy a právomoci na všetkých úrovniach verejnej správy a zosúladiť úlohy v oblasti financovania a výdavkov.

               2.Presunúť daňové zaťaženie z práce na zdroje, ktoré viac podporujú inkluzívny a udržateľný rast. Podporovať zamestnanosť žien na plný pracovný čas, a to aj zlepšením služieb starostlivosti o deti, a v spolupráci so sociálnymi partnermi zlepšiť výsledky nízkokvalifikovaných osôb na trhu práce. Zvýšiť úroveň základných zručností znevýhodnených skupín vrátane osôb s migrantským pôvodom.

               3.Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a vývoj, inovácie, digitalizáciu a udržateľnosť pri zohľadnení regionálnych rozdielov. Podporovať rast produktivity podnecovaním digitalizácie podnikov a rastu spoločností a znižovaním regulačných prekážok v sektore služieb.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1019 final.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (6)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (7)

                        Podľa definície európskeho prehľadu výsledkov inovácie za rok 2018 – inovačný líder: SE, DK, FI, NL, UK, LU silný inovátor: DE, BE, IE, AT, FR, SI.

                     (8)

                        SWD(2019) 1019 final.

                     (9)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 511 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Chorvátsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Chorvátsku na rok 2019
                  3
                bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 27. februára 2019
                  4
               . Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že Chorvátsko čelí makroekonomickým nerovnováham, ktoré súvisia s vysokou úrovňou verejného, súkromného a zahraničného dlhu v kontexte nízkej úrovne potenciálneho rastu. Tieto nerovnováhy sa však v posledných rokoch zmenšovali aj vďaka výraznému nominálnemu rastu a obozretnej fiškálnej politike. Záporná čistá zahraničná pozícia sa v dôsledku pretrvávajúceho prebytku bežného účtu zlepšuje. Verejný dlh sa od roku 2015, v ktorom dosiahol vrchol, výrazne znížil. Hoci znižovanie dlhu súkromného sektora pokračuje, jeho tempo sa bude zmierňovať v dôsledku oživenia rastu úverov a investícií. Finančný sektor sa vyznačuje dostatočnou kapitálovou vybavenosťou a ziskovosťou, ale podiel nesplácaných úverov je naďalej vysoký napriek tomu, že sa znižuje. Hoci sa politické opatrenia zintenzívnili, v záujme posilnenia odolnosti hospodárstva zohráva kľúčovú úlohu implementácia štrukturálnych opatrení. Napriek určitému pokroku pretrvávajú problémy s úplnosťou, presnosťou a lehotami hospodárskych štatistík a štatistík verejných financií.

               (3)Chorvátsko predložilo 18. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj konvergenčný program na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli sčasti zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (5)Na Chorvátsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Podľa plánov uvedených v konvergenčnom programe na rok 2019 po počiatočnom prebytku verejných financií 0,2 % HDP v roku 2018 dôjde k zhoršeniu celkového salda na –0,3 % HDP v roku 2019, ktoré sa bude postupne zlepšovať a v roku 2022 dosiahne prebytok 0,8 % HDP. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  7
                sa má strednodobý rozpočtový cieľ – ktorý bol zmenený zo štrukturálneho deficitu vo výške 1,75 % HDP v roku 2019 na 1 % HDP od roku 2020 – počas celého programového obdobia naďalej s rezervou plniť. Podľa konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne zo 71,6 % HDP v roku 2019 na 68,5 % v roku 2020 a následne bude ďalej klesať na úroveň 62 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Plánované rozpočtové ciele sa však javia ako opatrné. V prognóze Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že saldo verejných financií dosiahne v roku 2019 úroveň 0,1 % HDP a v roku 2020 úroveň 0,5 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo v roku 2019 dosiahne úroveň –0,8 % HDP a v roku 2020 úroveň –0,5 % HDP, čím zostane nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Chorvátsko podľa prognózy dodrží dlhové pravidlo v roku 2019 aj 2020. Rada celkovo zastáva názor, že Chorvátsko podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Chorvátsky parlament v decembri 2018 prijal zákon o fiškálnej zodpovednosti. Jeho cieľom je posilniť fungovanie a mandát Komisie pre fiškálnu politiku a stanoviť numerické fiškálne pravidlá vrátane pravidla pre štrukturálne rozpočtové saldo. Mandát štátneho kontrolného úradu sa v marci 2019 posilnil zavedením mechanizmov postihu pre prípady nesúladu s odporúčaniami a rozšírením pôsobnosti jeho auditov. Prijatím zmeneného zákona o rozpočte sa ďalej posilní fiškálny rámec. Očakáva sa, že sa tým zlepší rozpočtové plánovanie, zber fiškálnych údajov a kritériá vydávania štátnych záruk.

               (7)Územná roztrieštenosť chorvátskej verejnej správy vplýva na jej efektívnosť a prehlbuje regionálne rozdiely. Mnohým malým miestnym samosprávam často chýbajú primerané finančné a administratívne zdroje na poskytovanie služieb v ich pôsobnosti. V dôsledku toho medzi finančne a administratívne silnými a slabými jednotkami miestnej samosprávy v celom Chorvátsku vznikajú veľké rozdiely v poskytovaní verejných služieb. Hoci orgány podnikli na úrovni ústrednej štátnej správy kroky k zjednodušeniu ťažkopádneho systému štátnych agentúr, nie je ešte prijatý právny rámec, ktorý by zaviedol vyšší stupeň homogénnosti v celom systéme. Podľa plánu sa majú úlohy pobočiek ústrednej štátnej správy fungujúcich na miestnej úrovni preniesť na župné správne orgány.

               (8)V systéme zdravotnej starostlivosti sa v roku 2018 nahromadili ďalšie dlhy, čo predstavuje riziko pre verejné financie. Financovanie systému sa opiera o príspevky obyvateľstva v produktívnom veku a transfery zo štátneho rozpočtu, hoci tieto boli sústavne pod úrovňou umožňujúcou plné pokrytie nákladov. Očakáva sa, že finančná situácia v systéme zdravotnej starostlivosti sa zlepší zvýšením poistného zdravotného poistenia v roku 2019 a spotrebných daní z tabakových výrobkov v decembri 2018. K vyššej efektívnosti výdavkov by mohla viesť prebiehajúca funkčná integrácia nemocníc a opatrenia zamerané na zlepšenie primárnej starostlivosti, ktorých realizácia je však pomalá.

               (9)Rámcu stanovovania miezd chýba konzistentnosť v celej verejnej správe a všetkých verejných službách, čo ovplyvňuje rovnaké zaobchádzanie a bráni ústrednej kontrole nákladov na mzdy vo verejnom sektore. Prijatie nového právneho predpisu o stanovovaní miezd zamestnancov verejnej správy bolo niekoľkokrát odložené. Cieľom tohto zákona je dosiahnuť väčšiu harmonizáciu v celej verejnej správe zavedením spoločných mzdových tabuliek a koeficientov zložitosti pracovných miest na základe konzistentnejších opisov pracovných miest a rámcov kompetencií. Chorvátsko disponuje rámcom sociálneho dialógu, no sociálni partneri vyjadrujú obavy z toho, že pracovné metódy a postupy bránia skutočnému dialógu. Účinnosť sociálneho dialógu oslabuje aj roztrieštenosť odborových zväzov.

               (10)Miera nezamestnanosti sa aj v roku 2018 prudko znižovala. Hoci sa aj nezamestnanosť mladých ľudí výrazne znížila, je naďalej vysoká. Miera ekonomickej aktivity a miera zamestnanosti sú však v Chorvátsku naďalej nízke, pričom v prípade neaktivity významnú úlohu zohrávajú predčasný odchod do dôchodku a opatrovateľské povinnosti. Treba zlepšiť prístup k zamestnaniu, napríklad predvídaním a poskytovaním vhodných zručností. Viaceré faktory spôsobujúce neaktivitu sú stále prítomné a súčasné opatrenia, ktoré majú ľuďom pomáhať pri vstupe na trh práce, sa zdajú nedostatočné. Kapacity inštitúcií trhu práce sú naďalej obmedzené a spolupráca medzi službami zamestnanosti, sociálnymi službami a ďalšími zainteresovanými stranami je nedostatočná. V roku 2019 nadobudol účinnosť významný súbor reforiem dôchodkového systému. Hlavné ciele reformy sú tri: i) odstrániť koncepčné rozpory, ktorých dôsledkom je nespravodlivé zaobchádzanie s niektorými skupinami dôchodcov; ii) zvýšiť primeranosť dôchodkového systému predĺžením produktívneho veku a iii) posilniť inštitucionálne usporiadanie a výkonnosť druhého dôchodkového piliera.

               (11)Stupeň dosiahnutého vzdelania v Chorvátsku výrazne ovplyvňujú sociálno-ekonomické rozdiely. V oblasti vzdelávania dosahuje krajina výsledky pod priemerom EÚ, a to najmä v oblasti vzdelávania a starostlivosti v rannom detstve, základných zručností, dosiahnutého stupňa terciárneho vzdelania, účasti dospelých na vzdelávaní a relevantnosti odborného vzdelávania a prípravy pre trh práce. Chorvátsko uskutočňuje reformu učebných plánov formou pilotného projektu, no úplný potenciál reformy sa dosiahne len vtedy, keď sa uskutoční v plnej miere a bude spojená s odbornou prípravou učiteľov.

               (12)Napriek pomerne vysokej nezamestnanosti nedostatok pracovnej sily ovplyvňuje niektoré odvetvia hospodárstva, najmä v dôsledku chýbajúcich zručností. Zlepšením digitálnych zručností by sa mohla zvýšiť produktivita a mohli by sa vyplniť niektoré medzery v zručnostiach. Obmedzená relevantnosť odborného vzdelávania a prípravy pre trh práce prispieva k nízkej miere zamestnanosti medzi absolventmi. Účasť študentov na programoch, ktorých súčasťou je učenie sa prácou, je nízka. Vytvorením regionálnych stredísk pre kompetencie a experimentálnych programov v oblasti duálneho vzdelávania by sa mala zvýšiť kvalita odborného vzdelávania a prípravy a uľahčiť identifikácia potrebných zručností. Naďalej je nízka účasť na programoch vzdelávania dospelých, ktoré sú súčasťou ponuky v rámci opatrení, ktoré majú ľuďom pomôcť nájsť si prácu alebo odbornú prípravu. Týka sa to predovšetkým tých, ktorí najviac potrebujú vzdelanie, a to sú nízkovalifikované a nezamestnané osoby.

               (13)Podiel obyvateľstva ohrozeného chudobou alebo sociálnym vylúčením sa znižuje, ale zostáva nad priemerom EÚ. Toto ohrozenie sa najviac týka starších osôb a osôb so zdravotným postihnutím. Schopnosť sociálnych dávok znižovať chudobu je v porovnaní s priemerom EÚ nedostatočná. Orgány podnikli kroky k zlepšeniu evidencie poskytovaných sociálnych dávok na miestnej úrovni tým, že harmonizovali ich klasifikáciu. Výsledkom toho by mal byť lepší prehľad poskytovaných dávok na celom území, čo by sa potom mohlo použiť na zvýšenie účinnosti systému sociálnej ochrany s cieľom zabezpečiť jeho dosah na tých, ktorí to najviac potrebujú.

               (14)Dopravná sieť nie je vyvážená, keďže železničná infraštruktúra výrazne zaostáva, výsledkom čoho je nízka kvalita služby a prekážky pre mobilitu pracovnej sily. Verejnej doprave v menších mestách chýba primeraná infraštruktúra. Za posledných 5 rokov došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Podiel obnoviteľných zdrojov energie v sektore dopravy je hlboko pod cieľovou hodnotou 10 % do roku 2020. Ďalšie úsilie a investície sú potrebné na účinné zníženie vysokého podielu vozidiel spaľujúcich fosílne palivá, podporu intermodálnosti a celkovejšie obmedzenie zvyšujúcich sa emisií skleníkových plynov z dopravy.

               (15)Vysoká energetická náročnosť v Chorvátsku by sa mohla znížiť investíciami do energetickej efektívnosti a inteligentných energetických systémov. Osobitná pozornosť by sa mohla venovať znižovaniu spotreby energie v budovách a zvyšovaniu energetickej efektívnosti centrálnych vykurovacích systémov. Značný potenciál predstavujú investície do veternej a solárnej energie, ako ak aj obnoviteľné zdroje energie v oblasti vykurovania a klimatizácie. V súlade s iniciatívou „Čistá energia pre ostrovy EÚ“ by ich podporou mohli aj chorvátske ostrovy zvýšiť svoju energetickú sebestačnosť. Okrem toho je Chorvátsko obzvlášť zraniteľné, pokiaľ ide o riziká v dôsledku zmeny klímy, ako sú najmä povodne a lesné požiare.

               (16)Investície by mohli podporiť prechod na obehové hospodárstvo. Potrebné sú na podporu zberu a recyklácie separovaného odpadu ako alternatív k skládkovaniu, vypracovanie alternatív k surovinám a zvýšenie spotreby po recyklovanom obsahu, ako aj na zvýšenie povedomia verejnosti o postupoch udržateľnej spotreby a súvisiacom správaní. Okrem toho sú ďalšie investície potrebné aj na zabezpečenie zberu a čistenia odpadových vôd v aglomeráciách s minimálne 2 000 obyvateľmi. Investíciami do vodovodných sietí by sa mohlo dosiahnuť zníženie úniku pitnej vody a splnenie nedodržiavaných požiadaviek na jej kvalitu.

               (17)Potrebné sú investície do kapacít v oblasti výskumu a vývoja a využívania vyspelých technológií, aby sa posilnila inovačná výkonnosť a podporil rast produktivity, čomu bránia nejednotné a neefektívne politiky v oblasti výskumu a vývoja. Chorvátska stratégia v oblasti inteligentnej špecializácie 2016 – 2020 (RIS3), ktorej realizácia sa má viac urýchliť, sa zameriava na podporu inovácií, prekonanie roztrieštenosti systému a zabezpečenie činností vo výskume a vývoji tak, aby sa plánovali so zreteľom na hlavné hospodárske priority. Investície by mohli podporiť spoluprácu medzi univerzitami a podnikmi s cieľom umožniť transfer technológií a komercializáciu výsledkov výskumu, a mohli by posilniť správu a riadenie.

               (18)Uskutočňovanie opatrení na zlepšenie správy a riadenia štátom vlastnených podnikov postupuje pomalým tempom. Bol prijatý nový kódex správy a riadenia spoločností a stanovilo sa strednodobé plánovanie a podávanie správ o dosahovaných výsledkoch. Kombinácia výraznej prítomnosti štátom vlastnených podnikov vo viacerých odvetviach a ich nízka ziskovosť a slabá produktivita naďalej doliehajú na hospodárstvo. Hoci sa v roku 2018 zoznam strategických spoločností ďalej zúžil – takže viac spoločností teraz formálne spĺňa kritériá na predaj, nebola prijatá žiadna jasná privatizačná stratégia. Zdá sa, že orgány sa usilujú o odpredaj veľkého množstva zostávajúcich menšinových podielov a na aktiváciu nevýrobných aktív. Korupcia je vnímaná ako značne rozšírená a rastúca. Najmä na miestnej úrovni chýbajú účinné nástroje na predchádzanie korupcii a jej postihovanie. Naďalej existuje potreba posilniť nástroje dohľadu a postihu v prípade uchádzačov vymenovaných na pozície v miestnych verejných spoločnostiach.

               (19)Neprimerané administratívne a legislatívne požiadavky a parafiškálne (nedaňové) poplatky zaťažujú podniky, a to najmä menšie podniky. Ukončil sa postup identifikácie administratívneho zaťaženia, čo orgánom umožní prikročiť k uskutočneniu opatrení zaručujúcich riešenie. Redukovanie parafiškálnych poplatkov postupuje pomaly. Prekážkou hospodárskej súťaže je vysoký počet nadmerne regulovaných odborných služieb. Hoci sa v niektorých odvetviach, predovšetkým v taxikárskych službách, dosiahol pokrok, nadmerné obmedzenia pretrvávajú vo viacerých hospodársky dôležitých povolaniach.

               (20)Značný počet nevyriešených prípadov a zdĺhavosť konaní na občianskych a obchodných súdoch znižujú právnu istotu, pričom neefektívnosť trestnej justície je prekážkou v boji proti ekonomickým a finančným trestným činom. Ešte viac sa zhoršilo vnímanie nezávislosti justície. V roku 2018 boli prijaté zmeny zákona o štátnej súdnej rade. S výnimkou Najvyššieho obchodného súdu bolo neustále znižovanie počtu nevyriešených prípadov spôsobené najmä poklesom počtu nových prípadov. Na niektorých súdoch sa testuje elektronická komunikácia, ktorá sa však má ešte len zaviesť na celoštátnej úrovni.

               (21)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . Chorvátsku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech týchto investícií je posilnenie administratívnych kapacít krajiny v súvislosti s riadením týchto prostriedkov. Treba posilniť inštitucionálne usporiadanie v oblasti verejného obstarávania, aby sa zvýšil súlad a umožnilo strategické obstarávanie v záujme dosiahnutia politických cieľov, ako aj zabezpečili efektívne vynakladanie verejných financií.

               (22)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie. Odzrkadľuje sa v tom potreba posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (23)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a zastáva názor
                  9
               , že Chorvátsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (24)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a konvergenčný program na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 4. Fiškálne politiky uvedené v odporúčaní 1 prispievajú okrem iného k riešeniu nerovnováh súvisiacich s vysokou úrovňou verejného dlhu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Posilniť rozpočtový rámec a monitorovanie podmienených záväzkov na ústrednej a miestnej úrovni. Znížiť územnú roztrieštenosť verejnej správy a zefektívniť funkčné rozdelenie právomocí.

               2.Uskutočniť reformu vzdelávania a zlepšiť prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave na všetkých úrovniach, ako aj ich kvalitu a relevantnosť pre trh práce. Konsolidovať sociálne dávky a zvýšiť ich schopnosť znižovať chudobu. Posilniť opatrenia a inštitúcie trhu práce a ich koordináciu so sociálnymi službami. Po porade so sociálnymi partnermi zaviesť harmonizované rámce stanovovania miezd v celej verejnej správe a verejných službách.

               3.Sústreďovať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a inovácie, udržateľnú mestskú a železničnú dopravu, energetickú efektívnosť, obnoviteľné zdroje energie a environmentálnu infraštruktúru, a to s ohľadom na regionálne rozdiely. Zvýšiť kapacitu správnych orgánov v oblasti navrhovania a uskutočňovania verejných projektov a politík.

               4.Zlepšiť správu a riadenie v štátom vlastnených podnikoch a zintenzívniť predaj týchto podnikov a nevýrobných aktív. Posilniť predchádzanie korupcii a jej postihovanie, najmä na miestnej úrovni. Skrátiť dĺžku trvania súdnych konaní a zlepšiť elektronickú komunikáciu na súdoch. Znížiť najviac zaťažujúce parafiškálne poplatky a obmedziť nadmernú reguláciu trhu s výrobkami a so službami.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1010 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (8)

                        SWD(2019) 1010 final.

                     (9)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 526 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Fínsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Fínsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje ďalej v odporúčaniach 3 a 4. Predovšetkým platí, že zameranie hospodárskej politiky súvisiacej s investíciami na konkretizované oblasti prispeje k plneniu druhého odporúčania pre eurozónu týkajúceho sa podpory investícií a opatrenia na obmedzenie zadlženosti domácností pomôžu riešiť štvrté odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o znižovanie súkromného dlhu.

               (3)Správa o Fínsku na rok 2019
                  2
                bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Fínsko 4. apríla 2019 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  3
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  4
               .

               (6)Na Fínsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019, ktorý bol predložený za predpokladu nezmenenej politiky predchádzajúcou vládou tesne pred parlamentnými voľbami v apríli, plánuje v roku 2019 celkové saldo na úrovni −0,3 % HDP, znížené z úrovne 0,7 % HDP v roku 2018. Vláda predpokladá, že toto saldo sa v roku 2020 zlepší na úroveň 0 % a následne sa opäť zhorší na úroveň −0,1 % v roku 2021 a na úroveň −0,3 % v roku 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  5
                sa počíta s tým, že strednodobý rozpočtový cieľ, stanovený ako štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, sa podarí počas programového obdobia naďalej s rezervou udržať, po zohľadnení úľav v roku 2019 spojených s vykonávaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Pomer dlhu verejnej správy k HDP, ktorý dosiahol vrchol na úrovni 63,4 % v roku 2015, klesol v roku 2018 na 58,9 %. Podľa programu stability na rok 2019 sa očakáva, že dlhový pomer v roku 2021 ďalej klesne na 57,4 % HDP. Očakáva sa, že následne sa znova v roku 2022 zvýši na 57,7 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa vo všeobecnosti javí realistický. Hlavné riziká ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových prognóz sa týkajú možných neočakávaných vyšších nákladov spojených so starnutím obyvateľstva a vyššou infláciou.

               (7)Rada 13. júla 2018 Fínsku odporučila, aby v roku 2019 dosiahlo strednodobý rozpočtový cieľ po zohľadnení úľavy súvisiacej so zavádzaním štrukturálnych reforiem, na ktoré bola udelená dočasná odchýlka. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  6
                o 2,9 % v roku 2019, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,2 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa očakáva, že Fínsko po zohľadnení udelenej úľavy spojenej s doložkou o štrukturálnych reformách v roku 2019 dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ.

               (8)Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Fínska vo výške 0,8 % by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nemala presiahnuť 1,9 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,5 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav podľa Paktu stability a rastu. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že pri nezmenenej politike bude Fínsku v roku 2020 hroziť určitá odchýlka. Rada celkovo zastáva názor, že Fínsko podľa predpokladov dodrží v roku 2019 ustanovenia Paktu stability a rastu a musí byť pripravené prijať v roku 2020 ďalšie opatrenia na zabezpečenie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (9)V dôsledku starnutia obyvateľstva a úbytku pracovnej sily sa v nadchádzajúcich desaťročiach predpokladá zvýšenie výdavkov na dôchodky, zdravotníctvo, a najmä sociálnu starostlivosť (dlhodobú starostlivosť). Podľa správy o fiškálnej udržateľnosti z roku 2018 by si plánované zvýšenie nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva vyžadovalo fiškálnu konsolidáciu vo výške 2 % HDP, aby sa v dlhodobom horizonte stabilizoval pomer dlhu k HDP. Fínsky parlament 7. marca 2019 zamietol reformu regionálnej správy, zdravotníctva a sociálnych služieb, ktorej cieľom bolo riešiť tieto výzvy, zabezpečiť rovnaký prístup a skrátiť čakacie lehoty. Pomer subjektívne nesplnených zdravotných potrieb vo Fínsku je naďalej vyšší ako priemer EÚ. Najmä ľudia, ktorí nie sú súčasťou pracovnej sily, majú pre dlhé zoznamy čakateľov ťažkosti so získaním potrebnej zdravotnej starostlivosti.

               (10)Vzhľadom na klesajúci počet obyvateľov v produktívnom veku a nárast voľných pracovných miest sa fínsky trh práce prehrieva. Zároveň sú miery aktivity a zamestnanosti vo Fínsku nižšie ako v ostatných severských krajinách a štrukturálna nezamestnanosť zostáva v roku 2018 na úrovni 7 %. Čiastočne to odráža pasce nečinnosti a nezamestnanosti, ktoré bránia lepšiemu využívaniu pracovnej sily. K hlavným prekážkam, ktoré bránia návratu ľudí do zamestnania, patrí komplexný systém dávok a kombinácia rôznych druhov príspevkov. Nárok na dávky s rastúcim príjmom rýchlo zaniká, čo so sebou nesie riziko, že rozhodnutie začať pracovať nemusí byť dostatočne finančne výhodné. Neistota súvisiaca s úrovňou dávok a časom potrebným na znovuzískanie nároku na ne znižuje príťažlivosť krátkodobej práce alebo práce na čiastočný úväzok. Experiment so základným príjmom, ktorého predbežné výsledky boli uverejnené vo februári 2019, prináša určité informácie využiteľné pri revízii systému sociálneho zabezpečenia s cieľom účinnejšie skombinovať dávky so zárobkom.

               (11)Investície do aktívneho začlenenia, najmä tých skupín, ktoré sú od trhu práce najviac vzdialené, sú potrebné na to, aby sa zvýšila miera účasti práve teraz, keď sa miery aktivity a zamestnanosti blížia úrovniam spred krízy. Komplexné reformy zamerané na podporu účasti na trhu práce by mohli niektorým skupinám priniesť lepšie príležitosti na trhu práce. Týka sa to ľudí s migrantským pôvodom, žien v reproduktívnom veku, mužov s nízkou kvalifikáciou, ľudí s čiastočnou schopnosťou pracovať a osôb so zdravotným postihnutím. Niektoré služby pre nezamestnaných a neaktívnych sú rozptýlené medzi samostatné orgány a poskytovateľov. Pomoc týmto skupinám, vďaka ktorej by sa mohli zapojiť do trhu práce a zostať na ňom, si vyžaduje osobitne prispôsobené a integrované aktivačné a rehabilitačné služby a opatrenia. Dlhodobá starostlivosť o deti v prípade žien prispieva k rodovým rozdielom v zamestnanosti a v odmeňovaní. Vláda iniciovala proces reformy rodinnej dovolenky, ale nerealizovala ju.

               (12)Zabezpečenie ponuky pracovnej sily v období demografických a technologických zmien je kľúčom k posilneniu udržateľného a inkluzívneho rastu vo Fínsku . Investície do zručností, najmä tých, ktoré sú pre trh práce významné, by pomohli riešiť výzvy vyvolané štrukturálnou zmenou hospodárstva. Technologická zmena si vyžaduje neustálu odbornú prípravu a rekvalifikáciu pracovnej sily pomocou flexibilných učebných metód, okrem iného dôrazom na školenie, vzdelávanie a odbornú prípravu dospelých. To by malo zvýšiť pracovnú mobilitu, znížiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a pomôcť pri uspokojovaní potrieb trhu práce v budúcnosti.

               (13)Hrozí, že Fínsko nesplní cieľ recyklovať 50 % komunálneho odpadu do roku 2020. Zvyšuje sa najmä podiel spaľovania komunálneho odpadu (60 % v roku 2017 oproti 55 % v roku 2016).

               (14)Zatiaľ čo verejné výdavky na výskum a vývoj sa v súčasnosti stabilizujú, Fínsko zaznamenalo od roku 2009 najväčší pokles investícií súkromného sektora do výskumu a vývoja zo všetkých členských štátov EÚ. Napriek zlepšeniu makroekonomickej situácie v posledných rokoch zatiaľ nedošlo k oživeniu investícií súkromného sektora do výskumu a vývoja. Vyššia intenzita investícií do výskumu a vývoja je kľúčovým faktorom, ktorý umožňuje štrukturálnu zmenu v prospech znalostných sektorov hospodárstva a posilnenie dlhodobého rastového potenciálu. Okrem toho, nedostatočná spolupráca medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a podnikateľským sektorom je naďalej jednou z kľúčových prekážok stimulácie inovácií a ich uvádzania na trh.

               (15)Keďže obyvateľstvo je priestorovo rozptýlené, problémy súvisiace s dopravou môžu ľuďom brániť odsťahovať sa za prácou. Strategické investície do dopravnej infraštruktúry môžu zlepšiť mobilitu pracovnej sily, a tým posilniť fungovanie trhov práce. Keďže v porovnaní s inými členskými štátmi EÚ dopravné náklady vo Fínsku pomerne výrazne ovplyvňujú konečnú cenu výrobkov, prepojenia infraštruktúry by mohli zlepšiť prístup na trhy v zahraničí.

               (16)Strategické investície do dekarbonizácie energeticky náročných priemyselných odvetví a odvetvia dopravy by pomohli dosiahnuť dlhodobé hospodárske a klimatické ciele. Fínsko je lídrom inovácií v oblasti čistej energie, ako aj vo výdavkoch súkromného sektora na výskum a vývoj v tejto oblasti. Ďalšie prisľúbené investície do niektorých programov krajiny na podporu čistej energie do roku 2021 by Fínsku pomohli dosiahnuť ciele nulovej bilancie emisií uhlíka. Popri ambicióznych cieľoch Fínska v oblasti zvyšovania podielu biopalív je ďalšou nákladovo efektívnou možnosťou dekarbonizácie odvetvia dopravy elektrifikácia, vzhľadom na pokročilú dekarbonizáciu výroby energie.

               (17)Nízke úrokové sadzby a zlepšený hospodársky výhľad zvýšili celkový objem úverov, najmä prostredníctvom bytových podnikov (ktoré poskytujú zvláštnu formu vlastníctva bytov a domov). Popritom rýchlo rastú spotrebiteľské úvery a čoraz väčšiu časť týchto úverov poskytujú zahraničné banky, finančné inštitúcie iné ako úverové inštitúcie, malé úverové spoločnosti a mechanizmy partnerského poskytovania úverov. Dlh domácností tak zostáva na historicky vysokej úrovni (67 % HDP v roku 2017). Dlh je prevažne úročený variabilnou sadzbou, čo predstavuje riziko v prípade zvýšenia úrokovej miery v strednodobom horizonte. Fínsky úrad pre finančný dohľad prijal niekoľko opatrení na obmedzenie nárastu zadlženosti domácností. V krátkom čase sa však neočakáva žiadne aktívne znižovanie zadlženia, a to najmä preto, že úrokové sadzby zostávajú na nízkej úrovni a dôvera spotrebiteľov je stále pomerne silná.

               (18)Fínsko v tejto fáze nemá komplexný register úverov zahŕňajúci najväčšie banky (v ktorom by sa zhromažďovali pozitívne aj negatívne informácie o dlžníkoch). Bez takéhoto registra úverov môže byť pre banky ťažké získať jasný prehľad o celkovej zadlženosti domácností. V minulom roku sa uskutočnili určité prípravné práce na vytvorenie registra tohto druhu.

               (19)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  7
               . To by Fínsku umožnilo vo vybraných odvetviach využiť uvedené prostriedky čo najlepšie a pritom zohľadniť aj regionálne rozdiely.

               (20)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (21)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1.

               (22)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a program stability na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nepresiahla 1,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. Zlepšiť nákladovú efektívnosť a rovnaký prístup k službám sociálnej a zdravotnej starostlivosti.

               2.Zlepšiť stimuly k prijímaniu pracovných ponúk a rozšíriť zručnosti a aktívne začleňovanie, najmä v podobe primeraných a dobre integrovaných služieb pre nezamestnaných a neaktívnych.

               3.Sústreďovať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a inovácie, prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a udržateľnú dopravu a zohľadniť pritom regionálne rozdiely.

               4.Posilniť monitorovanie dlhu domácností a vytvoriť systém registra úverov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1025 final.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 z 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (6)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátom financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie 4 rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (7)

                        SWD(2019) 1025 final.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.