title: Jednotná politika voči režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z  2. februára 2012 s návrhom odporúčania Európskeho parlamentu Rade k jednotnej politike voči autoritárskym režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia, keď ich vodcovia sledujú svoje osobné a obchodné záujmy v rámci EÚ (2011/2187(INI))

text:
               20.8.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               CE 239/11

         Štvrtok 2. februára 2012Jednotná politika voči režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia
   P7_TA(2012)0018
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 2. februára 2012 s návrhom odporúčania Európskeho parlamentu Rade k jednotnej politike voči autoritárskym režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia, keď ich vodcovia sledujú svoje osobné a obchodné záujmy v rámci EÚ (2011/2187(INI))
   2013/C 239 E/02

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania Rade, ktorý v mene skupiny ALDE predložil Graham Watson, o jednotnej politike voči autoritárskym režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia, keď sledujú svoje osobné a obchodné záujmy v rámci EÚ (B7-0235/2011),

               —

               so zreteľom na Chartu OSN, konkrétne na jej články 1 a 25 a v kapitole VII články 39 a 41,

               —

               so zreteľom na dohovory OSN o ľudských právach a na opčné protokoly,

               —

               so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach a dva opčné protokoly,

               —

               so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (Európsky dohovor o ľudských právach),

               —

               so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1674 z 28. apríla 2006, ktorá potvrdzuje ustanovenia záverečného dokumentu svetového samitu z roku 2005 týkajúce sa zodpovednosti za ochranu obyvateľstva pred genocídou, vojnovými zločinmi, etnickými čistkami a zločinmi proti ľudskosti,

               —

               so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

               —

               so zreteľom na Európsku bezpečnostnú stratégiu s názvom Bezpečná Európa v lepšom svete, ktorú prijala Európska rada 12. decembra 2003,

               —

               so zreteľom na uznesenia Bezpečnostnej rady OSN č. 1267 (1999) o situácii v Afganistane a č. 1371 (2001) o situácii v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko,

               —

               so zreteľom na článok 21 ods. 2 a články 22 a 36 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ),

               —

               so zreteľom na článok 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na rámcové rozhodnutie Rady 2003/577/SVV z 22. júla 2003 o vykonaní príkazu na zaistenie majetku alebo dôkazov v Európskej únii (1),

               —

               so zreteľom na dokument Rady s názvom Vytvorenie sekcie Sankcie pri pracovnej skupine poradcov v oblasti zahraničných vzťahov (RELEX/Sankcie) z 22. januára 2004 (5603/2004),

               —

               so zreteľom na dokument Rady s názvom Základné zásady používania reštriktívnych opatrení (sankcií) zo 7. júna 2004 (10198/1/2004),

               —

               so zreteľom na rozsudok Európskeho súdneho dvora vo veci Yusuf a Al Barakaat International Foundation/Rada a Komisia (Zb. 11-3533 (2005)),

               —

               so zreteľom na rámcové rozhodnutie Rady 2006/783/SVV zo 6. októbra 2006 o uplatňovaní zásady vzájomného uznávania na príkazy na konfiškáciu (2),

               —

               so zreteľom na dokument Rady s názvom Najlepšie postupy EÚ na účinné vykonávanie reštriktívnych opatrení z 9. júla 2007 (11679/2007),

               —

               so zreteľom na dokument Rady s názvom Vykonávanie spoločnej pozície 2001/931/SZBP z 21. júla 2007 (10826/1/2007),

               —

               so zreteľom na dokument Rady s názvom Aktualizácia najlepších postupov EÚ na účinné vykonávanie reštriktívnych opatrení z 24. apríla 2008 (08666/1/2008),

               —

               so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady 2009/67/SZBP z 26. januára 2009, ktorou sa aktualizuje spoločná pozícia 2001/931/SZBP o uplatňovaní špecifických opatrení na boj s terorizmom a ktorou sa zrušuje spoločná pozícia 2008/586/SZBP (3),

               —

               so zreteľom na dokument Rady s názvom Usmernenia o vykonávaní a vyhodnocovaní reštriktívnych opatrení (sankcií) v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ, naposledy revidovaný 15. decembra 2009 (17464/2009),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2008 o hodnotení sankcií EÚ v rámci opatrení a politík EÚ v oblasti ľudských práv (4),

               —

               so zreteľom na smernicu 2005/60/ES o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (5),

               —

               so zreteľom na prostriedky zahraničnej politiky členských štátov,

               —

               so zreteľom na článok 121 ods. 3 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A7-0007/2012),

         Všeobecné poznámky o prístupe EÚ k autoritárskym vodcom

               A.

               keďže nový článok 21 ZEÚ zavedený článkom 1 ods. 24 Lisabonskej zmluvy uznáva, že činnosť Únie sa spravuje zásadami, medzi ktoré patrí: „demokracia, právny štát, univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd, zachovávanie ľudskej dôstojnosti, rovnosť a solidarita a dodržiavanie zásad Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva“;

               B.

               keďže sankcie sa uplatňujú pri plnení cieľov SZBP, ktoré sú stanovené v článku 21 ZEÚ a zahŕňajú podporu medzinárodného mieru a bezpečnosti, rešpektovanie ľudských práv, základných slobôd a právneho štátu a upevňovanie demokracie a dobrej správy vecí verejných;

               C.

               keďže v rámci SZBP sa sankcie alebo reštriktívne opatrenia vnímajú ako donucovacie opatrenia bez použitia sily, ako sú zbrojné embargá, obchodné sankcie, hospodárske a finančné sankcie, zmrazenie aktív, zákazy letov, obmedzenia vstupu, diplomatické sankcie, bojkoty športových a kultúrnych podujatí a prerušenie spolupráce s treťou krajinou;

               D.

               keďže uplatňovanie sankcií a reštriktívnych opatrení je účinné iba vtedy, ak je súčasťou súdržnej všestrannej stratégie EÚ a členských štátov, ktorá sa týka ľudských práv;

               E.

               keďže tzv. cielené sankcie existujú vo forme osobných sankcií, selektívnych hospodárskych opatrení a diplomatických opatrení, ako sú zákazy udeľovania víz, zmrazenia aktív, embargá na vývoz alebo dovoz špecifických komodít, zákazy letov, zákazy investovania alebo obmedzenia oficiálnych kontaktov;

               F.

               keďže nezhody medzi členskými štátmi často vedú k nejednotnému uplatňovaniu reštriktívnych opatrení, čo poškodzuje dôveryhodnosť EÚ a má negatívny vplyv na účinnosť týchto opatrení;

               G.

               keďže EÚ často uplatňuje svoju politiku sankcií nejednotne a k tretím krajinám s podobnými nedostatkami v oblasti ľudských práv a demokracie sa správa rozdielne a keďže to podnecuje kritiku týkajúcu sa používania tzv. dvojakého metra;

               H.

               keďže v dôsledku pokroku v oblasti informačných technológií sa čoraz viac zmenšuje význam štátnych hraníc, ako aj možnosti izolácie krajiny alebo jej elity v globalizovanom svete;

               I.

               keďže vo väčšine prípadov patria krajiny, na ktoré sú uvalené sankcie, zároveň medzi krajiny, ktoré zostali najviac izolované od medzinárodného systému a pre ktorých spoločnosti by bol vzhľadom na možnosť zmeny zvýšený medzinárodný záujem najväčším prínosom; keďže v niektorých prípadoch môžu mať reštriktívne opatrenia, najmä ak sú namierené proti určitým jednotlivcom odrádzajúce a psychologické účinky;

               J.

               keďže rozhodnutia EÚ o sankciách by sa mali prijímať iba po dôkladnom preskúmaní najúčinnejšieho spôsobu, ako dosiahnuť demokratickú zmenu v danej krajine; keďže každé rozhodnutie by malo obsahovať zodpovedajúce odôvodnenie;

               K.

               keďže Európska únia predstavuje pre mnohých autoritárskych vodcov a osoby, ktoré sú s nimi spojené, príťažlivé miesto pre investície, nadobudnutie majetku, bankové a zdravotnícke služby, ako aj priestor, kde môžu slobodne cestovať a užívať si svoje bohatstvo, často nadobudnuté podozrivým spôsobom;

               L.

               keďže príležitosť premeniť moc na osobné bohatstvo často aj prostredníctvom zneužívania štátnych aktív alebo osobnej kontroly nad nimi je pre autoritárskych vodcov podnetom a posilňuje ich schopnosť uzurpovať moc a zostať pri moci; keďže je nevyhnuté uskutočniť ďalšie štúdie, aby sa minimalizoval akýkoľvek vzťah medzi zahraničnou pomocou na rozvoj alebo iné ciele a obohacovaním autoritárskych vodcov a okruhu ich najbližších osôb;

               M.

               keďže je bez spolupráce ťažké získať presné informácie o majetku, ktorý autoritárski vodcovia vlastnia v EÚ, a EÚ sa musí vytrvalo snažiť o ich získavanie;

               N.

               keďže vodcovia, na ktorých boli uvalené sankcie, budú postihnutí vtedy, ak sa na nich osobne bude vyvíjať nátlak v podobe obmedzenia ich schopnosti presúvať finančné prostriedky, investovať svoje finančné aktíva a mať k nim prístup, ako aj obmedzenia možností cestovania a prístupu k určitému tovaru a službám alebo diplomatickému zastúpeniu;

               O.

               keďže existuje veľké množstvo medzinárodných a regionálnych aktérov, čo si vyžaduje dialóg a formálne aj neformálne mechanizmy konzultácií medzi týmito aktérmi;

               P.

               keďže zásadný aspekt účinnej politiky voči autoritárskym režimom musí vyvažovať nátlakovú diplomaciu, vrátane obmedzujúcich opatrení, jasnou komunikáciou a konštruktívnymi možnosťami, ktoré nezahrňujú použitie sily s tým, že prostriedky zahraničnej politiky EÚ a členských štátov budú uprednostňovať kritický a progresívny dialóg pred izoláciou;

               Q.

               keďže pre účinnosť reštriktívnych opatrení je kľúčový postup preskúmania, ktorý môže rozšíriť, zmierniť alebo zrušiť sankcie ako reakciu na zmenu konania vodcov, na ktorých boli zacielené, pričom tento postup sa musí vykonávať prísnym a strategickým spôsobom;

               R.

               keďže všetky reštriktívne opatrenia musia byť v súlade s ľudskými právami, medzinárodným humanitárnym právom, riadnym procesom, proporcionalitou a právom na účinnú nápravu, a v žiadnom prípade nesmú trestať najviac ohrozené skupiny obyvateľov krajín, voči ktorým sú tieto opatrenia namierené;

               1.

               predkladá Rade tieto odporúčania:

                     Vypracovať jasnejšie definície

                           a)

                           vytvoriť jasné kritériá v súvislosti s tým, kedy sa majú uplatňovať reštriktívne opatrenia, stanoviť ciele, ktoré sa majú dosiahnuť prostredníctvom týchto reštriktívnych opatrení, určiť formu sankcií, ktoré sa majú uplatňovať, usmernenia na ich pravidelné hodnotenie a postup preskúmania, ktorý sa má dodržiavať pri konzultáciách s Európskym parlamentom; zostaviť kritériá takým spôsobom, ktorý posilní konzistentnosť a dôveryhodnosť sankcií EÚ, pričom však umožní Únii dostatočnú flexibilitu na operačnej úrovni a tým účinné využívanie tohto nástroja pri jej vonkajších činnostiach;

                           b)

                           jasne a výslovne definovať, na koho budú uvalené sankcie v prípade nefunkčných štátov alebo neštátnych aktérov, a nezabúdať na to, že tieto štruktúry sú často nejasné;

                           c)

                           začleniť sankcie do komplexného politického kontextu a stanoviť pritom osobitné krátkodobé a dlhodobé ciele pre udržateľný proces demokratizácie;

                           d)

                           uznať, že sankcie nie sú samoúčelné, a doplniť ich uplatňovanie o jasné a dosiahnuteľné kritériá na zrušenie týchto sankcií;

                           e)

                           systematicky podporovať činnosť Medzinárodného trestného súdu zabezpečením toho, aby sa konania a rozsudky súdu náležite zohľadňovali v rámci politiky EÚ v oblasti sankcií;

                           f)

                           naliehať na členské štáty EÚ, aby v boji proti beztrestnosti a zločinom proti ľudskosti uplatňovali zásadu univerzálnej súdnej právomoci s cieľom zlepšiť medzinárodný systém trestného súdnictva;

                     Vypracovať účinnú politiku v oblasti sankcií

                           g)

                           zaviazať 27 členských štátov EÚ k čo najväčšej spolupráci a súčinnosti, naliehať na ne, aby vystupovali jednotne a konzistentne, pokiaľ ide o odsúdenie autoritárskych režimov prostredníctvom jednotného integrovaného prístupu EÚ;

                           h)

                           uznať, že sankcie, ktoré nie sú medzinárodne koordinované, môžu byť neúčinné a kontraproduktívne z hľadiska ich stanovených cieľov, môžu narúšať transparentnosť, dôveryhodnosť a súdržnosť európskej politiky v oblasti sankcií a môžu posilniť autoritársky režim, na ktorý sú zacielené, alebo obmedziť relatívny manévrovací priestor a dôveryhodnosť EÚ a jej členských štátov pri vyjednávaní s príslušným štátom; zabezpečiť lepšiu koordináciu a výmenu informácií medzi členskými štátmi prostredníctvom jasných postupov;

                           i)

                           dôsledne a jednotne uplatňovať existujúce sankčné režimy, snažiť sa, aby neboli použité dvojité normy, a rozšíriť ich pôsobnosť tak, aby zahŕňali prípady porušovania základných slobôd, predovšetkým slobody náboženstva a slobody prejavu; zabezpečiť, aby krajiny, ktoré patria do Európskeho hospodárskeho priestoru a krajiny, ktoré kandidujú na pristúpenie k Európskej únii takisto uplatňovali reštriktívne opatrenia a vymieňali si s Úniou dôležité informácie;

                           j)

                           uplatňovať sankcie alebo reštriktívne opatrenia, ktoré sú primerané sledovanému cieľu a zamerané tak, aby postihli len zodpovedné elity represívnych alebo zločineckých režimov a zodpovedných neštátnych subjektov v problematických štátoch s tým, že budú v čo najväčšej miere minimalizovať negatívne účinky na civilné obyvateľstvo, hlavne na jeho najzraniteľnejšie zložky;

                           k)

                           zabezpečiť, aby sa zahraničná pomoc na rozvoj alebo iné ciele nestala stimulom na obohacovanie autoritárskych vodcov a okruhu ich najbližších osôb;

                           l)

                           zabezpečiť, aby vždy, keď je to možné, bola politika v oblasti sankcií spojená s podporou pre občiansku spoločnosť v príslušnej krajine; zlepšiť kvalitu a transparentnosť etapy podávania správ tak, aby bolo možné presne vyčísliť výšku poskytnutej pomoci a presne zhodnotiť jej skutočný podiel na plnení potrieb občianskej spoločnosti;

                           m)

                           zabezpečiť, aby sa pri rozhodovaní o reštriktívnych opatreniach alebo sankciách nepoužíval tzv. dvojaký meter a aby sa uplatňovali bez ohľadu na politické, hospodárske a bezpečnostné záujmy;

                           n)

                           zabezpečiť, aby reštriktívne opatrenia, ktoré obmedzujú aktivity európskych spoločností na trhoch v krajinách, na ktoré boli uvalené sankcie, neboli prospešné pre konkurenčné spoločnosti z tretích krajín;

                           o)

                           zabezpečiť, aby členské štáty, ako aj vedúci misií a delegácií EÚ boli úzko zapojení do procesu navrhovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia reštriktívnych opatrení a ich dôsledkov priamo na mieste prostredníctvom poskytovania údajov na hodnotenie vplyvu, v dôsledku čoho je prítomnosť EÚ priamo na mieste nevyhnutná; zabezpečiť, aby boli príslušné informácie okamžite postúpené Európskemu parlamentu;

                           p)

                           zabezpečiť, aby boli hlavní aktéri presadzujúci demokraciu a ľudské práva v krajinách, voči ktorým sú zavedené reštriktívne opatrenia, úzko zapojení do procesu tvorby, vykonávania a hodnotenia reštriktívnych opatrení;

                           q)

                           poveriť existujúce štruktúry v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Komisie, aby pred prijatím sankcií a po ich prijatí vykonali hĺbkovú analýzu situácie v hospodárskej a spoločenskej štruktúre danej krajiny a preskúmali tak priame a nepriame vplyvy všetkých osobitných opatrení na politické a sociálno-hospodárske oblasti danej spoločnosti a zohľadnili pritom vplyv, ktorý majú na podnikateľské elity, skupiny občianskej spoločnosti, politickú opozíciu i na reformne orientované zložky vo vláde;

                           r)

                           poveriť sekciu Sankcie v rámci RELEX, aby vykonávala svoj mandát spočívajúci v uskutočňovaní výskumu v oblasti prijímania sankcií, posudzovaní existujúcich sankcií a vyvíjaní najlepších postupov so zreteľom na uplatňovanie a vykonávanie reštriktívnych opatrení, a aby pravidelne informovala Radu a Európsky parlament o svojich záveroch;

                           s)

                           poveriť právne a ďalšie príslušné služby EÚ, aby poskytovali Rade poradenstvo, pokiaľ ide o preventívne opatrenia potrebné na to, aby sa príslušným jednotlivcom zabránilo v obchádzaní sankcií;

                           t)

                           poveriť ESVČ a Komisiu, aby uplatňovali integrovanejší prístup, v rámci ktorého by sa spoločne využívali odborné znalosti a vedomosti pri vypracúvaní, vykonávaní a skúmaní sankcií;

                           u)

                           poveriť Radu a Komisiu, aby na analýzu, ktorá predchádza stanoveniu sankcií, a pri hodnotení ich účinnosti vyčlenili dostatočný čas a dostatočné prostriedky a využili služby spôsobilých odborníkov z danej krajiny a pracovníkov, ktorí sa špecializujú na ľudské práva;

                           v)

                           poveriť Komisiu a členské štáty, aby koordinovali uplatňovanie zbrojných embárg, ktoré patria do právomocí členských štátov;

                           w)

                           poveriť Komisiu a členské štáty, aby každoročne podávali správy o uplatňovaní sankcií a o ich účinnosti;

                           x)

                           vyzvať Francúzsko a Veľkú Britániu, ako aj všetky krajiny EÚ, ktoré sú nestálymi členmi Bezpečnostnej rady OSN, aby dostatočne naliehali na striktné a dôkladné vykonávanie rezolúcií BR OSN;

                           y)

                           v prípade potreby zvážiť použitie doložiek o tzv. podstatných prvkoch pri dvojstrannom obchode, ktoré EÚ umožnia zaviesť sankcie pri porušovaní ľudských práv a demokratických zásad a uplatňovať koherentnú európsku zahraničnú politiku s cieľom podporiť opatrenia proti autoritárskym režimom;

                     Angažovať sa v úsilí o koherentnú politiku v rámci EÚ

                           z)

                           poveriť členské štáty EÚ, aby v prípade, že osoby, na ktoré sú uvalené sankcie, vlastnia hmotný a finančný majetok na ich území, informovali o tejto skutočnosti, ako aj o približnej hodnote a umiestnení tohto majetku; vyzvať členské štáty EÚ, aby spolupracovali pri výmene dôležitých informácií, napríklad prostredníctvom existujúcich úradov na vymáhanie majetku a Camdenskej medziagentúrnej siete pre vyhľadávanie majetku (CARIN); posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi EÚ pri identifikácii a konfiškácii takéhoto majetku;

                           aa)

                           poveriť všetky členské štáty EÚ, aby zabezpečili dôkladné uplatňovanie cielených finančných sankcií alebo reštriktívnych opatrení, ako je:

                                       —

                                       rozšírenie pôsobnosti smernice 2005/60/ES o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu tak, aby sa povinne uplatňovala na všetky pokusy o otvorenie účtov alebo vloženie finančných prostriedkov zo strany diktátorov, na ktorých boli uvalené sankcie, a fyzických, ako aj právnických osôb alebo subjektov, ktoré sú s nimi spojené, pretože tieto finančné prostriedky pochádzajú zo zločinov, krádeží a sprenevier, a preskúmať možnosti iných preventívnych mechanizmov na potlačenie prílevu spreneverených štátnych finančných prostriedkov alebo majetku do finančných inštitúcií v EÚ;

                                       —

                                       odmietnutie pôžičiek, sprísnenie opatrení zameraných na splatenie pôžičiek a zmrazenie vkladov s cieľom zaistiť, že prostredníctvom týchto opatrení sa prakticky zabráni určeným osobám a subjektom v akomkoľvek prístupe ku všetkým finančným službám, ktoré patria do jurisdikcie EÚ;

                           ab)

                           zabezpečiť, aby reštriktívne hospodárske a finančné opatrenia, ako aj cielené finančné sankcie, uplatňovali všetky osoby a subjekty, ktoré pôsobia v Únii, vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj občania alebo hospodárske subjekty Únie, ktoré pôsobia za hranicami Únie, no ktoré sú zapísané v obchodnom registri niektorého členského štátu Únie alebo boli založené podľa právnych predpisov niektorého členského štátu Únie;

                           ac)

                           zabezpečiť, aby vodcovia, na ktorých boli uvalené sankcie, ako aj fyzické i právnické osoby a subjekty, ktoré sú s nimi jednoznačne spojené, mali prísny zákaz vlastniť aktíva a majetok v EÚ;

                           ad)

                           poveriť členské štáty EÚ, aby zakázali školám, univerzitám, skupinám odborníkov a iným akademickým inštitúciám prijímať finančné prostriedky, granty alebo dary pochádzajúce od vodcov, na ktorých boli uvalené sankcie, a fyzických a právnických osôb, ktoré sú s nimi spojené, a stransparentnili ich súkromné financovanie;

                           ae)

                           poveriť členské štáty EÚ, aby zakázali športovým združeniam (vrátane futbalových klubov) a dobročinným organizáciám prijímať finančné prostriedky, granty alebo dary od vodcov, na ktorých boli uvalené sankcie, a od fyzických a právnických osôb, ktoré sú s nimi spojené;

                           af)

                           poveriť EÚ a jej členské štáty, aby dôsledne dodržiavali zákazy cestovania brániace osobám, na ktorých boli uvalené sankcie, v cestovaní po EÚ na akékoľvek iné než humanitárne účely;

                           ag)

                           poveriť členské štáty EÚ, aby aktívne vyšetrovali a v prípade potreby trestne stíhali osoby alebo právnické subjekty v Európe, ktoré pomáhajú vodcom, na ktorých boli uvalené sankcie, a osobám, ktoré sú s nimi spojené, obchádzať zákonne uvalené sankcie alebo sa im vyhýbať;

                     Osveta

                           ah)

                           poveriť EÚ, aby získavala medzinárodnú podporu a koalície pre svoje politiky, a to najmä u vplyvných subjektov v príslušnej oblasti a v medzinárodných organizáciách, a aby do tohto procesu v plnej miere zapojila Európsky parlament;

                           ai)

                           poveriť EÚ, aby posilňovala legitimitu a získavala podporu širokej verejnosti a politickú podporu pre svoje politiky, a to vrátane reštriktívnych opatrení a sankcií, na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni, najmä v krajinách, na ktorých režimy sú uvalené sankcie, a aby do tohto procesu v plnej miere zapojila Európsky parlament;

                           aj)

                           naliehať na EÚ, aby spolupracovala so štátmi uplatňujúcimi sankcie aj v prípade, ak nejde o sankcie alebo reštriktívne opatrenia, ktoré uvalila Bezpečnostná rada OSN, aby si s nimi vymieňala informácie a koordinovala opatrenia s cieľom zaručiť maximálny možný vplyv na medzinárodnej úrovni a maximalizovať účinnosť uplatnenia sankcií Spoločenstva;

                           ak)

                           poveriť vysokú predstaviteľku/podpredsedníčku Komisie, vedúcich misií a ESVČ, aby výslovne informovali vodcov, na ktorých boli uvalené sankcie, o tom, čo sa od nich požaduje, a aby stanovili presné a dosiahnuteľné ciele na podporu pozitívnej zmeny a ponúkli príslušnú technickú pomoc;

                           al)

                           poveriť členské štáty, aby si v rámci zákonných možností vymieňali informácie o jednotlivcoch, na ktorých boli uvalené sankcie, s ostatnými štátmi, príslušnými orgánmi EÚ a medzinárodnými organizáciami;

                           am)

                           poveriť členské štáty, aby zabezpečili primeranú úroveň prístupu verejnosti k informáciám o vnútroštátnych opatreniach s ohľadom na uplatňované reštriktívne opatrenia;

                           an)

                           poveriť Radu, aby v plnej miere konzultovala proces preskúmania sankcií s Európskym parlamentom a usilovala sa získať od neho podnety v súvislosti s politickými usmerneniami a vypracúvaním širšej politiky EÚ v oblasti sankcií;

                           ao)

                           pripomenúť, že donucovacia diplomacia musí byť spojená aj s pozitívnymi opatreniami, ako je rozvojová pomoc, trvalá hospodárska spolupráca a podpora pre občiansku spoločnosť;

                           ap)

                           doplniť sankcie a ich hodnotenie opatreniami, ktoré sú založené na spolupráci a dialógu s organizáciami občianskej spoločnosti a ľuďmi z krajín, na ktoré boli uvalené sankcie, s cieľom rozvíjať alebo posilňovať v danej krajine kultúru dodržiavania demokracie a ľudských práv;

                           aq)

                           snažiť sa uvoľniť zmrazený a skonfiškovaný majetok s cieľom dostať ho v čo najkratšom čase do príslušných krajín v prospech obyvateľstva;

                     *
               * *

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a pre informáciu Komisii a ESVČ.

      (1)  Ú. v. EÚ L 196, 2.8.2003, s. 45.

      (2)  Ú. v. EÚ L 328, 24.11.2006, s. 59.

      (3)  Ú. v. EÚ L 23, 27.1.2009, s. 37.

      (4)  Ú. v. EÚ C 295 E, 4.12.2009, s. 49.

      (5)  Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15.


title: Európska nadácia pre demokraciu Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z  29. marca 2012 k postupu prípadného založenia európskej nadácie pre demokraciu (EED) (2011/2245(INI))

text:
               6.9.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               CE 257/13

         Štvrtok 29. marca 2012Európska nadácia pre demokraciu
   P7_TA(2012)0113
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 29. marca 2012 k postupu prípadného založenia európskej nadácie pre demokraciu (EED) (2011/2245(INI))
   2013/C 257 E/03

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania Rade k postupu prípadného založenia európskej nadácie pre demokraciu, ktoré predložil Alexander Graf Lambsdorff v mene skupiny ALDE (B7-0391/2011),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2011 o vonkajších politikách EÚ na podporu demokratizácie (1),

               —

               so zreteľom na články 2, 6, 8 a 21 Zmluvy o Európskej únii,

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. decembra 2011 o revízii európskej susedskej politiky (2), a najmä na jeho odsek 10,

               —

               so zreteľom na svoje uznesenia zo 7. apríla 2011 o revízii východnej dimenzie európskej susedskej politiky (3) a o revízii južnej dimenzie európskej susedskej politiky (4),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2010 o výročnej správe o ľudských právach vo svete v roku 2009 a politike Európskej únie v tejto oblasti (5),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 25. apríla 2002 o oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu o úlohe Európskej únie pri podpore ľudských práv a demokratizácie v tretích krajinách (6),

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 z 20. decembra 2006 o zavedení nástroja financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete (EIDHR) (7),

               —

               so zreteľom na dohody uzatvorené medzi EÚ a tretími krajinami a doložky o ľudských právach a demokracii v týchto dohodách,

               —

               so zreteľom na závery Rady z 18. mája 2009 o podpore demokratickej správy vecí verejných: na ceste k posilnenému rámcu EÚ,

               —

               so zreteľom na tri súbory záverov Rady: závery z 22. októbra 2009 o podpore demokracie v rámci vonkajších vzťahov EÚ, z 13. decembra 2010, ktoré obsahujú správu o pokroku za rok 2010 a zoznam pilotných krajín, a z 20. júna 2011 o európskej susedskej politike,

               —

               so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 25. mája 2011 o novej reakcii na meniace sa susedstvo (COM(2011)0303),

               —

               so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie s názvom Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím (COM(2011)0200),

               —

               so zreteľom na závery Rady pre zahraničné veci o európskej susedskej politike prijaté 20. júna 2011 na jej 3101. zasadnutí,

               —

               so zreteľom na závery Rady pre zahraničné veci o európskej nadácii pre demokraciu prijaté 1. decembra 2011 na jej 3130. zasadnutí,

               —

               so zreteľom na tematické a geografické finančné nástroje Komisie týkajúce sa demokratizácie a ľudských práv (napr. európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR), nástroj európskeho susedstva a partnerstva atď.),

               —

               so zreteľom na list o podpore založenia európskej nadácie pre demokraciu adresovaný predsedovi EP Jerzymu Buzekovi a vysokej predstaviteľke/podpredsedníčke Komisie Catherine Ashtonovej z 25. novembra 2011,

               —

               so zreteľom na článok 121 ods. 3 a článok 97 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozvoj (A7-0061/2012),

               A.

               keďže v zmluvách EÚ sú univerzálne ľudské práva a demokracia zakotvené ako základné hodnoty EÚ a ako zásady a ciele vonkajšej činnosti Únie;

               B.

               keďže zásada uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti je ustanovená v článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa uvádza, že Únia sa vo všetkých svojich činnostiach zameriava na odstraňovanie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami;

               C.

               keďže vo svojom akčnom programe na podporu demokracie v rámci vonkajších vzťahov EÚ Rada potvrdila svoju vôľu zlepšiť koherentnosť a účinnosť svojej podpory, ale v tomto smere bol dosiahnutý len obmedzený pokrok;

               D.

               keďže Parlament vo svojom uznesení zo 7. júla 2011 o vonkajších politikách EÚ na podporu demokratizácie privítal iniciatívu založenia európskej nadácie pre demokraciu;

               E.

               keďže viacero významných ochrancov ľudských práv vrátane nositeľov Sacharovovej ceny Aun Schan Su Ťij a Alexandra Milinkieviča podporilo založenie európskej nadácie pre demokraciu v liste adresovanom predsedovi EP Jerzymu Buzekovi a vysokej predstaviteľke/podpredsedníčke Komisie Catherine Ashtonovej;

               F.

               keďže EÚ a jej členské štáty ešte neuplatnili skutočne koherentný a strategický prístup k otázkam demokratizácie, v ktorom by sa podpora demokracie uznala za samostatnú tému;

               G.

               keďže udalosti arabskej jari a vo východnom susedstve preukázali, že je potrebné, aby sa EÚ bezodkladne strategicky angažovala v krajinách s autoritárskymi režimami a v krajinách snažiacich sa o demokratické reformy, pričom by mala vychádzať z nového a odlišného prístupu s cieľom obnoviť dôveryhodnosť a ponúknuť včasnú pomoc v rámci procesu prechodu k demokracii; keďže založenie európskej nadácie pre demokraciu by mohlo byť jednou z najkonkrétnejších reakcií EÚ na výzvy v oblasti demokratizácie v našom susedstve a mimo neho;

               H.

               keďže ženy zohrávajú kľúčovú úlohu v procesoch demokratizácie a úspechu sociálnych hnutí;

               I.

               keďže nedávne udalosti v severnej Afrike a na Blízkom východe preukázali, že ženy sú rozhodujúcimi aktérkami demokratických zmien a že práva žien sú často porušované, pričom ženy sú vystavené väčšiemu riziku chudoby a v politickom, spoločenskom a hospodárskom živote svojej krajiny sú odsúvané na okraj záujmu;

               J.

               keďže povstania v severnej Afrike a na Blízkom východe zdôraznili naliehavosť riešenia problému nestability a nedemokratických režimov v krajinách susediacich s EÚ, pretože to má význam z hľadiska bezpečnosti a stability v samotnej Európe;

               K.

               keďže je potrebné, aby sa posilnený prístup k podpore demokracie a ľudských práv vypracovaný v kontexte európskej susedskej politiky a agendy EÚ pre zmenu spájal so zvýšenou schopnosťou reagovať rýchlo a konzistentne na vývoj súvisiaci s demokraciou a právnym štátom;

               L.

               keďže európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR) sa zameriava na naliehavé opatrenia týkajúce sa ohrozených ochrancov ľudských práv vrátane novinárov a predstaviteľov opozície, ako aj na dlhodobejšie opatrenia, ktoré dopĺňajú existujúce geografické nástroje EÚ;

               M.

               keďže politické strany, významné politické osobnosti (napr. disidenti, predstavitelia opozície a vodcovia mládežníckych organizácií), sociálne hnutia a zástupcovia občianskej spoločnosti, kultúrneho sektora a médií (napr. novinári, blogeri, aktivisti sociálnych médií a umelci) s jasnou agendou, ktorej cieľom je posilniť demokraciu, naďalej zohrávajú ústrednú úlohu v každej demokracii a v demokratickom procese; keďže kvôli nedostatku zdrojov, obmedzenému mandátu a zdĺhavosti postupov v rámci EIDHR bola podpora týchto aktérov v minulosti obmedzená;

               N.

               keďže Rada pre zahraničné veci schválila iniciatívu na založenie európskej nadácie pre demokraciu; keďže práce na jej založení napredujú rýchlo a je naliehavo potrebné dosiahnuť dohodu o podrobných prevádzkových aspektoch;

               1.

               predkladá Rade toto odporúčanie a nalieha, aby:

                           a)

                           zabezpečila, že európska nadácia pre demokraciu prinesie strategickejší a politickejší prístup EÚ k podpore demokracie poskytovaním pružnej a včasnej pomoci vychádzajúcej z konkrétneho kontextu a tzv. zásady zdola nahor, ktorá v prípade potreby umožní rýchle preprogramovanie, aby sa uľahčil prechod k demokracii v partnerských krajinách;

                           b)

                           preukázala, že založenie novej nadácie je vhodnejší a účinnejší prostriedok na dosiahnutie uvedených cieľov ako revízia jestvujúcich nástrojov, a najmä EIDHR;

                           c)

                           objasnila poslanie a hodnoty európskej nadácie pre demokraciu s cieľom zabezpečiť jasné kritériá na výber príjemcov, najmä pokiaľ ide o metodiku výberového procesu;

                           d)

                           zdôraznila súdržnosť a účinnosť demokratickej podpory EÚ tak, ako je to stanovené v akčnom programe na podporu demokracie v rámci vonkajších vzťahov EÚ, a udelila európskej nadácii pre demokraciu mandát a organizovala ju v tomto zmysle;

                           e)

                           žiadala, aby európska nadácia pre demokraciu zaručila zásadu vnútroštátneho prevzatia zodpovednosti za demokratické procesy a aby sa demokracia budovala posilnením spoločnosti od základov až po najvyššie vládne orgány;

                           f)

                           zabezpečila, že európska nadácia pre demokraciu pri podporovaní skutočnej a udržateľnej demokracie v krajinách pred transformáciou, počas nej a po nej s prvoradým, hoci nie výlučným zameraním na európske susedstvo, dostane cielený mandát, ktorý jej umožní doplniť opatrenia na demokratickú podporu z ďalších nástrojov a zdôrazní pridanú hodnotu nového subjektu;

                           g)

                           získala cenné skúsenosti prostredníctvom počiatočného (hoci nie výlučného) zamerania na európske susedstvo;

                           h)

                           zaručila, že európska nadácia pre demokraciu bude zohrávať súčinnú a doplňujúcu úlohu vo vzťahu k práci vykonávanej inštitúciami EÚ vrátane Európskeho parlamentu, členskými štátmi, ich agentúrami a nadáciami, ktoré financujú, pričom s nimi bude úzko spolupracovať, vytvárať partnerstvá a vyhýbať sa zdvojovaniu činností; zabezpečila dopĺňanie sa a úzku koordináciu s nadáciou Anny Lindhovej, najmä s cieľom podporovať demokraciu v oblasti Stredozemia;

                           i)

                           zabezpečila, že európska nadácia pre demokraciu bude poskytovať pridanú hodnotu tým, že bude dopĺňať a nebude prekrývať ani obmedzovať aktivity existujúcich finančných nástrojov, najmä EIDHR a nástroja stability; poznamenáva, že európska nadácia pre demokraciu by mohla začať projekty, ktoré by mohli neskôr pokračovať v rámci EIDHR alebo geografických nástrojov, pričom by vytvorila programové prepojenie s cieľom zabezpečiť dlhodobejšiu súdržnosť a udržateľnosť;

                           j)

                           vymedzila presnú metodiku s cieľom zabrániť vzájomnému prekrývaniu sa medzi finančnými nástrojmi, komplexnou sieťou štruktúr Spoločenstva a parlamentných štruktúr (OPPD, ECG atď.) zodpovedných za problematiku ľudských práv a európskou nadáciou pre demokraciu, a to ešte pred začatím akejkoľvek práce na projekte;

                           k)

                           zabezpečila na úrovni strategického plánovania, že európska nadácia pre demokraciu bude spolupracovať s ostatnými nástrojmi a štruktúrami EÚ zapojenými do činnosti v oblasti ľudských práv a demokracie, najmä s EIDHR, nástrojom stability, fórom občianskej spoločnosti Východného partnerstva a geografickými nástrojmi; zabezpečila riadne a transparentné finančné hospodárenie, nízke administratívne náklady a náklady na transakcie; pamätala na význam metódy Spoločenstva, pričom sa Komisia vyzýva, aby čo najskôr preskúmala, ako by nástroje EÚ mohli v budúcnosti poskytovať mechanizmy rýchlejšej reakcie a ako a kedy by sa mohol zriadiť trustový fond EÚ, ak je vhodný právny základ stanovený v novom nariadení o rozpočtových pravidlách; zabezpečila, že ak sa na financovanie európskej nadácie pre demokraciu využije aj rozpočet EÚ, nebude to na úkor už aj tak obmedzených zdrojov EIDHR;

                           l)

                           umožnila, aby európska nadácia pre demokraciu pôsobila v troch štádiách: pred transformáciou, počas nej a po nej a aby začínala projekty a prinášala inovatívne riešenia a myšlienky na mieste, ktoré EÚ až doteraz nemohla podporovať z dôvodov procedurálnych obmedzení alebo v záujme znižovania rizík; navyše vyformovala európsku nadáciu pre demokraciu tak, aby bola otvorenejšia podstupovaniu rizík, a to pri súčasnom dodržiavaní nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách;

                           m)

                           žiadala, aby sa zabezpečila nestrannosť volebných pozorovateľských misií EÚ, a preto sa domnieva, že európska nadácia pre demokraciu by tieto misie nemala zahrnúť medzi svoje aktivity zamerané na podporu demokracie;

                           n)

                           zohľadnila v raných štádiách financovania v konkrétnej krajine širokú skupinu potenciálnych príjemcov vrátane kľúčových prodemokratických politických aktérov (napr. novo vznikajúcich politických aktérov, hnutí z radov širokej verejnosti, neregistrovaných MVO a odborov), kontrolných subjektov, informátorov, individuálnych politických aktivistov, kultúrnych aktérov, aktérov v oblasti nových médií (blogerov a iných), organizácií pre práva menšín a skupín odborníkov s cieľom umožniť európskej nadácii pre demokraciu podporovať širokú škálu miestnych aktérov snažiacich sa o demokratické reformy; pluralistickým spôsobom poskytla podporu uvedeným politickým subjektom a hnutiam;

                           o)

                           zabezpečila, že európska nadácia pre demokraciu bude venovať osobitnú pozornosť účasti žien na demokratickom reformnom procese prostredníctvom podpory ženských organizácií a projektov v rodovo citlivých oblastiach, ako je boj proti násiliu, vytváranie pracovných príležitostí a politická účasť rozšírením rovnakého prístupu k spravodlivosti a vzdelávaniu pre ženy a dievčatá a predchádzaním alebo ukončením existujúceho porušovania práv žien;

                           p)

                           považovala za nevyhnutné, aby európska nadácia pre demokraciu mnohostranne podporovala združenia v krajinách, v ktorých prebieha transformácia, a to vzhľadom na ich úlohu kľúčových aktérov v oblasti demokracie a v záujme toho, aby mohli prispievať k dosiahnutiu konsenzu na vnútroštátnej úrovni;

                           q)

                           udelila európskej nadácii pre demokraciu právomoc poskytovať granty priamo určeným príjemcom, a to nediskriminačným spôsobom, po konzultácii s miestnymi delegáciami EÚ a prípadne prostredníctvom politických nadácií a mimovládnych organizácií s preukázanými výsledkami úspešnej činnosti v oblasti podpory demokracie; zabezpečila, že najmä na začiatku bude prerozdelenie grantov účinným mechanizmom, ktorý umožní európskej nadácii pre demokraciu pracovať na mieste s partnermi, ktorí majú požadované vedomosti a miestnu infraštruktúru a požívajú dôveru miestnych obyvateľov; vzala na vedomie, že prerozdeľovanie grantov by za predpokladu, že bude rešpektovať politickú pluralitu na úrovni EÚ a fungovať prostredníctvom hlavných príjemcov, znížilo administratívne zaťaženie európskej nadácie pre demokraciu i potenciálne riziká;

                           r)

                           zabezpečila, aby EÚ mohla uplatňovať politický vplyv v súlade so svojim rozpočtovým príspevkom; vytvorila nenáročnú, transparentnú a politicky reprezentatívnu správnu štruktúru, ktorá zabezpečí vyváženú a nákladovo efektívnu kombináciu zástupcov z členských štátov a inštitúcií EÚ vrátane Parlamentu a nezávislých odborníkov a ľudí z praxe; zabezpečila jasnú rovnováhu medzi autonómiou a nezávislosťou európskej nadácie pre demokraciu a jej zodpovednosťou voči subjektom, ktoré jej poskytujú financie, a zaistila čo najvyššiu mieru finančnej bezúhonnosti v jej účtovníctve, pričom treba venovať osobitnú pozornosť zabezpečeniu toho, aby sa finančné prostriedky nezneužili na korupciu a aby sa žiadne finančné prostriedky nevyplatili osobe alebo subjektu s akýmkoľvek prepojením na zločinecké či teroristické organizácie;

                           s)

                           formovala európsku nadáciu pre demokraciu ako administratívne nenáročnú, pružnú a účinnú štruktúru sídliacu v Bruseli s priamymi mechanizmami udeľovania grantov; od žiadateľov by sa nemala vyžadovať účasť na zdĺhavých verejných súťažiach; financovanie by nemalo byť podmienené spolufinancovaním príjemcami; udeľovanie grantov by malo byť podmienené dodržaním prísnych a jasných kritérií a zoznam príjemcov by mal byť verejne prístupný, ak sa tým neohrozí ich bezpečnosť; mali by sa zaviesť primerané záruky, aby sa predišlo podvodom a zneužívaniu finančných prostriedkov;

                           t)

                           pre európsku nadáciu pre demokraciu vytvorila vhodné kanály na štruktúrovanú spoluprácu a koordináciu medzi Bruselom a miestnymi subjektmi; zabezpečila úzku koordináciu a konzultáciu medzi budúcim výkonným výborom a zamestnancami európskej nadácie pre demokraciu a Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), Komisiou a Parlamentom, pokiaľ ide o stratégie, ciele a iniciatívy príslušných nástrojov EÚ, ako aj štruktúrovaný dialóg s delegáciami EÚ a veľvyslanectvami členských štátov na mieste;

                           u)

                           zabezpečila, že európska nadácia pre demokraciu bude mať pevné vzťahy so skupinami príjemcov a bude s nimi pravidelne viesť konzultácie, ale bez vytvárania regionálnych kancelárií, pričom sa namiesto toho bude spoliehať na delegácie EÚ a miestne organizácie alebo nezávislých odborníkov a ľudí z praxe, ktorí boli dôkladne preverení, aby sa zabezpečilo, že nemajú žiadne prepojenie na zločinecké alebo teroristické organizácie;

                           v)

                           zabezpečila, že sa zavedie primeraný systém monitorovania, ktorý vyhodnotí účinnosť poskytovaného financovania;

                           w)

                           jednako vzala do úvahy, že prioritou by sa malo stať vytvorenie európskej nadácie pre demokraciu ako vonkajšieho finančného nástroja EÚ v inštitucionálnom rámci Únie s cieľom zabezpečiť, aby Parlament mohol riadne vykonávať svoje legislatívne a rozpočtové právomoci, pokiaľ ide o príspevok EÚ a jej programovacie činnosti;

                           x)

                           zaručila, že príspevok EÚ do rozpočtu európskej nadácie pre demokraciu sa poskytuje v plnom súlade so zásadami dobrej finančnej praxe a spravujú ho zamestnanci vyškolení v uplatňovaní nariadenia o rozpočtových pravidlách, pokiaľ ide o rozpočet EÚ, a že Parlament môže vykonávať plnú rozpočtovú a legislatívnu kontrolu vrátane prípadného monitorovania a kontroly zo strany rozpočtového orgánu týkajúcej sa toho, ako sa tieto finančné prostriedky využívajú;

                           y)

                           zaručila, že Parlament bude môcť vykonávať rozsiahly politický dohľad nad činnosťami a programovaním európskej nadácie pre demokraciu, a zabezpečila, že nezávislá tretia strana bude dôkladne monitorovať a hodnotiť vykonávanie jeho opatrení okrem iného tým, že zaistí, aby bol Parlament informovaný o výročných správach nadácie; poskytla Parlamentu dostatočný priestor na to, aby mohol prispievať vo fáze programovania, stanovovať priority a strategické smery činnosti a deliť sa o svoj tvorivý potenciál a skúsenosti s transformáciou z členských štátov pri podpore demokratizačných procesov za hranicami Európy;

                           z)

                           zabezpečila, že Parlament bude zapojený a konzultovaný počas celého procesu začatia činnosti a fungovania európskej nadácie pre demokraciu okrem iného prostredníctvom politicky vyváženého výberu poslancov EP do jej správnej rady a výkonného výboru; preskúmala zloženie správnej rady s cieľom zabezpečiť, že členské štáty sú zastúpené prostredníctvom Rady, a zvýšila účasť Parlamentu v správnej rade tohto nástroja, aby sa zaručil náležitý vplyv v súlade so zodpovednosťou Parlamentu ako jednej zo zložiek rozpočtového orgánu EÚ; umožnila Parlamentu, aby prispel k vymedzeniu politických a strategických usmernení, priorít, očakávaných výsledkov a celkových finančných príspevkov, z ktorých budú zmysluplne a systematicky vychádzať činnosti nadácie;

                           aa)

                           skúmala vplyv, výkonnosť a pridanú hodnotu európskej nadácie pre demokraciu vo vzťahu k nástrojom EÚ a udržateľnosti financovaných opatrení; vyvodila náležité závery a v prípade potreby primerane upravila jej veľkosť, štruktúru, mechanizmus financovania a výkonnú zodpovednosť; zabezpečila, že výsledky takýchto hodnotení sa poskytnú Parlamentu;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a pre informáciu Komisii a členským štátom.

      (1)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0334.

      (2)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0576.

      (3)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0153.

      (4)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0154.

      (5)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0489.

      (6)  Ú. v. EÚ C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

      (7)  Ú. v. EÚ L 386, 29.12.2006, s. 1.


title: Odporúčanie Komisie z  28. marca 2007 o monitorovaní prítomnosti furánu v potravinách (Text s významom pre EHP )

text:
               29.3.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/56

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 28. marca 2007
   o monitorovaní prítomnosti furánu v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   (2007/196/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na druhú zarážku jej článku 211,
   keďže:

               (1)

               V máji 2004 Federálny úrad Spojených štátov pre potraviny a lieky (US Food and Drug Administration, FDA) uverejnil výsledky prieskumu týkajúceho sa prítomnosti furánu vo výrobkoch, ktoré sú tepelne ošetrené. Prítomnosť furánu sa zistila v rôznych potravinách (napr. konzervované a zavárané potraviny, produkty detskej výživy, káva, polievky a omáčky atď.).

               (2)

               Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority, EFSA) považovala tieto výsledky za naliehavý problém a 7. decembra 2004 vypracovala vedeckú správu o furáne v potravinách.

               (3)

               V tejto správe úrad EFSA dospela k záveru, že na základe v súčasnosti dostupných údajov sa zdá, že rozdiel medzi možnou expozíciou človeka danou látkou a dávkam vyvolávajúcim karcinogénny účinok na pokusných zvieratách je relatívne malý a že pre spoľahlivé hodnotenie rizika budú potrebné ďalšie údaje o toxicite a expozícii danou látkou.

               (4)

               Je nevyhnutné získať spoľahlivé údaje v rámci Európskeho spoločenstva o výskyte furánu v tepelne ošetrených potravinách s cieľom umožniť úradu EFSA spoľahlivo posúdiť riziko. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zhromažďovaniu údajov počas rokov 2007 a 2008. Po tejto lehote by malo zhromažďovanie údajov pokračovať bežným spôsobom.

               (5)

               Mali by sa zhromažďovať údaje o potravinách vo forme, v akej sa predávajú, tzn. bez ďalšej úpravy (napr. kávový prášok, džúsy, zavárané a konzervované produkty nezohrievané pred prípravou), a o potravinách vo forme, v akej sa konzumujú, teda analyzovaných po ďalšej úprave v laboratóriu na formu, v akej sa konzumujú (napr. kávový výluh, konzervované a zavárané produkty zohrievané pred spotrebou). V druhom uvedenom prípade by sa pri príprave malo postupovať podľa pokynov na prípravu uvedených na obale, ak sú dostupné. Potraviny pripravované doma z čerstvých prísad (napr. zeleninová polievka z čerstvej zeleniny, dusená zmes mäsa so zeleninou) by nemali byť predmetom tohto monitorovacieho programu, keďže na sledovanie vplyvu metód domácej prípravy jedál na výskyt furánu v potravinách je vhodnejší výskumný projekt.

               (6)

               Na zabezpečenie reprezentatívnosti vzoriek pre šaržu, z ktorej sa vzorky odoberajú, je potrebné odobrať vzorky, ako sa ustanovuje v časti B prílohy k nariadeniu Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hodnôt olova, kadmia, ortuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo(a)pyrénu v potravinách (1). Vzorky by sa mali analyzovať v súlade s bodmi 1 a 2 prílohy III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania právnych predpisov týkajúcich sa krmív a pravidiel o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (2).

               (7)

               Je dôležité, aby sa analytické výsledky a osobitné dodatočné informácie potrebné na hodnotenie výsledkov pravidelne uvádzali v správe pre úrad EFSA. Formát správy stanoví úrad EFSA. Spracovanie údajov pre databázu zabezpečí úrad EFSA,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               aby členské štáty v rokoch 2007 a 2008 monitorovali prítomnosť furánu v potravinách, ktoré boli tepelne ošetrené. V monitorovaní by mali byť zahrnuté potraviny vo forme, v akej sa predávajú, tzn. bez ďalšej úpravy (3) a potraviny vo forme, v akej sa konzumujú, teda analyzované po ďalšej úprave v laboratóriu na formu, v akej sa konzumujú (4);

               2.

               aby členské štáty pravidelne poskytovali úradu EFSA monitorovacie údaje s informáciami a vo formáte stanovenom úradom EFSA;

               3.

               aby sa členské štáty riadili postupmi odberu vzoriek ako je ustanovené v časti B prílohy k nariadeniu (ES) č. 333/2007 s cieľom zabezpečiť reprezentatívne vzorky pre šaržu, z ktorej sa vzorky odoberajú. Je potrebné dbať na to, aby sa prípravou vzoriek pred analýzou obsah furánu vo vzorke nezmenil;

               4.

               aby členské štáty uskutočňovali analýzu furánu v súlade s bodmi 1 a 2 prílohy III k nariadeniu (ES) č. 882/2004.

      V Bruseli 28. marca 2007

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Pozri stranu 29 tohto Úradného vestníka.

      (2)  Ú. v. EÚ L 191, 28.5.2004, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1791/2006 (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 1).

      (3)  Potraviny vo forme, v akej sa predávajú, tzn. bez ďalšej úpravy: napr. kávový prášok, džúsy, zavárané a konzervované produkty nezohrievané pred spotrebou.

      (4)  Potraviny vo forme, v akej sa konzumujú, teda analyzované po ďalšej úprave v laboratóriu na formu, v akej sa konzumujú: napr. kávový výluh, konzervované a zavárané produkty zohrievané pred spotrebou. Ak je to možné, pri úprave by sa malo postupovať podľa pokynov na prípravu uvedených na obale. Potraviny pripravované doma z čerstvých prísad (napr. zeleninová polievka z čerstvej zeleniny, dusená zmes mäsa so zeleninou) nie sú predmetom tohto monitorovacieho programu.


				|

		52014DC0408

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2014 /* COM/2014/0408 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Írska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok
2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných pák, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Na Írsko sa do decembra 2013 vzťahoval program
makroekonomickej úpravy. Podľa článku 12 nariadenia (EÚ) č. 472/2013
bolo teda Írsko počas trvania tohto programu vyňaté z monitorovania
a posudzovania európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík.
So zreteľom na úspešné dokončenie írskeho programu makroekonomickej
úpravy by sa Írsko v súčasnosti malo v plnej miere
začleniť do rámca európskeho semestra.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6].
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie,
ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia uverejnila 5. marca 2014 výsledky
hĺbkového preskúmania pre Írsko[7]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 a so
zreteľom na úspešné ukončenie írskeho programu makroekonomických
úprav a teda aj na skutočnosť, Írsko by sa v súčasnosti
malo plne zaradiť do rámca európskeho semestra. Na základe tejto analýzy
dospela Komisia k záveru, že nedávno ukončený program Írska týkajúci
sa makroekonomickej úpravy mal kľúčový význam z hľadiska
riadenia hospodárskych rizík a znižovania nerovnováh. Zvyšné
makroekonomické nerovnováhy si však vyžadujú osobitné monitorovanie a rozhodné
opatrenia politiky. Najmä vývoj finančného sektora, zadlženosť
súkromného a verejného sektora a s tým spojené vysoké hrubé
a čisté vonkajšie záväzky, ako aj situácia na trhu práce znamenajú,
že riziká stále neboli odstránené.
(8)
Írsko 17. apríla 2014 predložilo svoj národný
program reforiem na rok 2014 a 29. apríla 2014 svoj program stability
na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa
obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(9)
K hlavným cieľom rozpočtovej stratégie
opísanej v programe stability na rok 2014 patrí odstránenie nadmerného
deficitu do roku 2015 a dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2018.
V programe je uvedené dosiahnutie cieľového deficitu pod 3 % do
roku 2015 v súlade s odporúčaním postupu pri nadmernom deficite.
V programe sa potvrdzuje strednodobý cieľ vyrovnanej rozpočtovej
pozície v štrukturálnom vyjadrení, ktorý je v súlade s požiadavkami
Paktu stability a rastu. Po roku 2015 sa v programuje stanovuje
zníženie celkového fiškálneho deficitu približne o 1 percentuálny bod
HDP ročne v období rokov 2016 – 2018. Cieľom je zníženie dlhu
z približne 124 % HDP v roku 2013 na 107 % HDP v roku
2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy
uvedené v programe, sa vo všeobecnosti zhoduje s prognózami Komisie
na roky 2014 a 2015 s určitými rozdielmi v príspevkoch
dopytových prvkov. Tento scenár schválil nezávislý orgán (Írska fiškálna
poradná rada). Prognózy orgánov na ďalšie roky programu sú však
optimistické. Dosiahnutie rozpočtových cieľov okrem toho
nesprevádzajú dostatočne podrobné opatrenia na rok 2015. V dôsledku
toho bude deficit podľa prognózy Komisie v roku 2015 vyšší ako
cieľový deficit odporúčaný Radou. Na základe posúdenia programu
a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada
zastáva názor, že ciele programu sú v súlade s požiadavkami Paktu
stability a rastu, ale od roku 2015 by ich mali sprevádzať osobitné
opatrenia. Urobili sa významné kroky na zlepšenie dôležitých aspektov írskeho
fiškálneho rámca a kvality a včasnosti poskytovania údajov.
Strednodobé rozpočtové plány však nesprevádzajú podrobne vymedzené
opatrenia úprav a podliehajú revíziám v čase rozhodovania
o ročnom rozpočte. Strednodobé výdavkové stropy nie sú
dostatočne obmedzené právne záväznými osobitnými úpravami.
(10)
Daňové reformy prispeli k fiškálnej
úprave, ale existuje ešte priestor na zlepšenie efektívnosti daňového
systému, ktorý by mal čím viac podporovať rast. Zdaňovanie
nehnuteľností sa posunulo z dane z prevodu nehnuteľností na
periodickú daň založenú na hodnotách nehnuteľností, ale daňový
základ je stále pomerne úzky, keďže určité nehnuteľnosti aj
naďalej zostávajú mimo daňovej siete. Zdaňovanie práce je
roztrieštené a zložité, pričom znížené sadzby a výnimky zužujú
daňové základy pre spotrebu a environmentálne dane, ktoré viac
podporujú rast. Nulové a znížené sadzby DPH majú za následok, že
efektívnosť DPH je pod priemerom EÚ. Napriek tomu, že znížené sadzby DPH
nie sú účinným a dobre cieleným nástrojom politiky na ochranu
zraniteľných skupín, vo veľkom rozsahu sa využívajú na dosiahnutie
cieľov prerozdeľovania. Existuje priestor na zlepšenie účinnosti
nástrojov environmentálnych daní a odstránenie dotácií škodlivých pre
životné prostredie.
(11)
Aj keď má Írsko pomerne mladé
obyvateľstvo, verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť boli v roku
2012 medzi najvyššími v EÚ na úrovni 8,7 % HND, čo je výrazne
nad priemerom EÚ, ktorý sa nachádza na úrovni 7,3 %. Vzhľadom na
súčasné ťažkosti pri riadení rozpočtu v oblasti zdravia
očakávaný demografický tlak vyplývajúci zo starnúceho obyvateľstva
znamená, že súčasná úroveň služieb sa môže zachovať iba vtedy,
ak sa v strednodobom až dlhodobom horizonte dosiahne priaznivý pomer
kvality a ceny. Predpokladá sa, že nárast výdavkov týkajúcich sa zdravia
do roku 2060 sa pre demografický tlak bude pohybovať na úrovni 1,2 percentuálneho
bodu HDP. Výzvy v sektore zdravotníctva sú rôznorodé. Existujú veľké
rozdiely v systémoch a postupoch finančného riadenia a účtovníctva
jednotlivých poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, čo spôsobuje
omeškania a prekážky pri zbere a spracúvaní informácií. Brzdí to tiež
monitorovanie výdavkov na zdravotnú starostlivosť a snahy o dosiahnutie
priaznivého pomeru kvality a ceny, ako aj vhodnú alokáciu finančných
prostriedkov. Keďže výdavky na lieky ambulantných pacientov sú pomerne
vysoké, vysoká úroveň výdavkov na lieky predstavuje ďalšiu výzvu.
(12)
Írsko čelí výzvam týkajúcim sa
nezamestnanosti, najmä dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých
ľudí, a stále existuje veľká skupina obyvateľstva v produktívnom
veku, ktorá má nízku úroveň zručností, čo má za následok
nerovnosť a nepomer medzi existujúcimi a požadovanými
zručnosťami. Dlhodobá nezamestnanosť vďaka nedávnemu
posilneniu trhu práce postupne klesá, no v rámci celkovej nezamestnanosti
je vysoká a naďalej sa zvyšuje, pričom koncom roka 2013
predstavovala 61 % celkovej nezamestnanosti. Miera nezamestnanosti mladých
ľudí stúpla koncom roka 2012 a začiatkom roka 2013 nad 30 %.
Okrem toho sa v období rokov 2007 až 2012 podiel mladých ľudí, ktorí
nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej
prípravy, zvýšil o osem percentuálnych bodov na 18,7 % predtým, ako
klesol na 16,1 %, pričom však stále patrí medzi najvyššie v EÚ.
V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí existuje potreba
pokryť v rámci 4-mesačného obdobia všetkých mladých ľudí
v núdzi. Obnovovanie rovnováhy v hospodárstve spôsobilo vznik nepomeru
medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami, čo znamená,
že rekvalifikácia a zvýšenie kvalifikácie budú pre systém vzdelávania
a odbornej prípravy výzvou. Okrem toho je účasť na celoživotnom
vzdelávaní nižšia, ako je priemer EÚ (7,3 % v porovnaní s 10,7 %
v roku 2013).
(13)
Írsko je jedna s krajín EÚ s najvyšším
podielom osôb žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce,
z čoho vyplývajú závažné sociálne výzvy. Tento podiel bol pred krízou
vyšší ako priemer EÚ a narástol zo 14,3 % v roku 2007 na 24,2 %
v roku 2011. Nízka intenzita práce je závažná najmä v domácnostiach
s jedným rodičom a deťmi. To prispieva k rastúcemu
riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia detí v Írsku a zhoršuje
problém nerovnakej účasti na trhu práce v prípade žien, ktorá sa
v roku 2013 nachádzala na úrovni 67,2 % v porovnaní s účasťou
mužov na úrovni 83,4 %. V dôsledku toho sa obrátila pozornosť na
prístup k starostlivosti o dieťa a jej cenovú
dostupnosť, čo pre rodičov predstavuje značnú prekážku pri
hľadaní zamestnania a v snahe vyhnúť sa chudobe. Trh práce
takisto ovplyvňujú pasce nezamestnanosti. Plošná štruktúra dávok v nezamestnanosti
v rámci systému dávok a príspevkov na uchádzačov o zamestnanie
(Jobseeker's Benefit and Jobseeker's Allowance system), neobmedzené
trvanie príspevkov pre uchádzačov o zamestnanie a strata
doplnkových platieb (najmä doplnkovej platby k nájomnému a zdravotnej
karty) pri návrate do zamestnania znamenajú, že úroveň náhrad je relatívne
vysoká pre dlhodobo nezamestnaných s nízkym zárobkovým potenciálom a pre
iné kategórie zamestnancov, ktorí sú závislí od rodinných okolností.
(14)
Keďže MSP sú aj naďalej ovplyvňované
nadmerným využívaním pákového efektu a slabým domácim dopytom, úvery pre
MSP sú aj naďalej slabé, čo odráža kombináciu utlmeného dopytu po
úveroch a obmedzení ponuky. Banky musia zároveň zaznamenať
ďalší pokrok pri dosiahnutí udržateľného riešenia nesplácaných úverov
od MSP. Posledný prieskum spoločnosti Red C naznačuje, že zo 40 %
MSP, ktoré v období medzi októbrom 2012 a marcom 2013 požiadali
o bankový úver, sa zamietol úver 19 %. Na konci roku 2009 sa zradil
úrad pre skúmanie úverov s cieľom urovnávať spory medzi
veriteľmi a potenciálnymi dlžníkmi MSP, ktorým bol zamietnutý úver.
Vplyv úradu pre skúmanie úverov bol pozitívny, no napriek tomu sa zdá k dnešnému
dňu skôr obmedzený, čiastočne preto, že počet podaných
odvolaní bol pomerne nízky. MSP sa vo veľkej miere spoliehajú na bankové
financovanie investícií a nebankové zdroje finančných prostriedkov sú
pomerne nedostatočne rozvinuté, hoci v súčasnosti dochádza
k preskúmavaniu niektorých alternatívnych možností vrátane
pôžičkových fondov. Keďže však obnova získava na dynamike a domáci
dopyt sa obnovuje, je pravdepodobné, že pokiaľ úverové kanály nebudú
primerane opravené, dôjde k zvýšeniu obmedzenia ponúk, čo bude
mať z hľadiska vývoja rastu zásadný význam. Založili sa
špecializované programy a fondy na zlepšenie prístupu k financovaniu
zo strany MSP, ako napríklad systém ochrany vkladov, systém úverového fondu pre
mikropodniky a tri fondy pre MSP, ale doteraz bolo ich využívanie nízke.
(15)
Napriek reformám bankového sektora, ktoré sa
uskutočnili v rámci nedávno ukončeného programu finančnej
pomoci, ešte stále zostávajú významné výzvy. Tieto výzvy podrobne analyzovala
Komisia vo svojom hĺbkovom preskúmaní Írska z roku 2014. Nesplácané
úvery predstavovali k júnu 2013 takmer 27 % celkového počtu
úverov v prípade troch hlavných domácich bánk. Zadlženosť súkromného
sektora patrí stále medzi najvyššie v EÚ napriek nedávnemu zníženiu
zadlženia, čo zostáva rizikom pre finančnú stabilitu a záťažou
pre hospodárstvo. Znižovanie zadlženosti domácností a MSP je neúplné
a ozdravenie bankovej súvahy a súvahy MSP má kľúčový význam
pre obnovu úverových kanálov. Bankové úvery aj naďalej klesajú a bankový
sektor má stále problémy so ziskovosťou, čiastočne kvôli
vysokému počtu tzv. stopárskych hypoték (málo výnosných zdedených aktív)
v bankových súvahách.
(16)
Náklady na vymáhanie zmlúv sú vysoké. Výdavky na
právneho zástupcu predstavovali väčšinu týchto nákladov a dosahovali
18,8 percentuálneho bodu a vysoké náklady na právne služby ovplyvňujú
štruktúru všetkých druhov podnikateľskej činnosti vrátane MSP. Okrem
toho, na rozdiel od iných odborných služieb, náklady na právne služby sa od
vypuknutia krízy neupravili smerom nadol, čiastočne kvôli
nedostatočnej konkurencii. Orgány sa zaviazali zaviesť reformy
sektora právnych služieb ako súčasť programu makroekonomických úprav.
V roku 2011 uverejnili zákon o regulácii právnych služieb, ktorý ešte
nebol uzákonený. Justičné a súdne administratívne finančné
prostriedky na vykonávanie aktívneho riadenia predbežného konania vo veci sú
veľmi obmedzené, čo môže prispievať k omeškaniam pri
zabezpečovaní spravodlivosti a zvyšovať náklady. Okrem toho má
Írsko značné nedostatky, pokiaľ ide o schopnosť
zbierať údaje o kvalite a účinnosti systému súdnictva.
(17)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska. Posúdila program stability
a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale
aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 7.
(18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Írska a jej stanovisko[8]
je premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní 1 a 2.
(19)
Rada na základe hĺbkového preskúmania
vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa
článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do
odporúčaní 1, 3, 5 a 6.
(20)
V rámci európskeho semestra Komisia takisto
vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto
analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Írsko by zároveň malo zabezpečiť
úplné a včasné vykonávanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko prijalo
v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           V
plnom rozsahu plniť rozpočet na rok 2014 a do roku 2015
zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu udržateľným spôsobom
pomocou posilnenia rozpočtovej stratégie dodatočnými štrukturálnymi
opatreniami a súčasne dosiahnuť úsilie o štrukturálnu
úpravu vymedzenú v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom
deficite. V nadväznosti na odstránenie nadmerného deficitu
presadzovať štrukturálnu úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého
cieľa na úrovni minimálne 0,5 % HDP každoročne a viac
v prípade dobrých hospodárskych podmienok alebo v prípade potreby
zaručiť dodržanie dlhového pravidla, aby vysoký pomer verejného dlhu
nadobudol udržateľnú klesajúcu tendenciu. Zvýšiť dôveryhodnosť
stratégie fiškálnej úpravy, účinne vykonať viacročné
rozpočtové plánovanie a vymedziť hlavné rozpočtové
opatrenia, ktoré majú zásadný význam pre strednodobé fiškálne ciele.
Zvýšiť záväznosť výdavkového stropu verejných financií pomocou
obmedzenia zákonom stanoveného priestoru pre diskrečné zmeny. Na podporu
fiškálnej konsolidácie by sa malo zvážiť zvýšenie príjmov pomocou
rozšírenia daňového základu. Zvýšiť rast a podporu životného
prostredia zo strany daňového systému.
2.           Urýchliť reformu v sektore
zdravotnej starostlivosti, ktorá začala v kontexte strategického
rámca „Budúce zdravie“ s cieľom zvýšiť nákladovú
účinnosť. Presadiť dodatočné opatrenia na zníženie výdavkov
na lieky, a to aj pomocou častejšej úpravy cien patentovaných liekov,
zvýšenej penetrácie generík a zlepšených postupov predpisovania liekov.
Reformovať systémy finančného riadenia národných zdravotníckych
orgánov s cieľom zefektívniť systémy všetkých
poskytovateľov a podporiť lepšie riadenie pohľadávok. Od
januára 2015 spustiť jednotlivé zdravotné identifikátory.
3.           Presadiť ďalšie
zlepšenia v aktívnych politikách trhu práce s osobitným dôrazom na
dlhodobo nezamestnaných, nízkokvalifikované osoby a v súlade s cieľmi
záruky pre mladých ľudí aj na mladých ľudí. Urýchliť
prebiehajúcu reformu systému ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy
(further education and training – FET), systémov podpory zamestnanosti
a programov učňovskej prípravy. Zabezpečiť viac
odbornej prípravy na pracovisku; zlepšiť a zabezpečiť
relevantnosť kurzov v oblasti ďalšieho vzdelávania a odbornej
prípravy, ako aj učňovskej prípravy so zreteľom na potreby trhu
práce. Zvýšiť úroveň a kvalitu podporných služieb poskytovaných
úradom práce Intreo. Zaviesť medzi úrady práce Intreo
a rady pre vzdelávanie a odbornú prípravu plynulý systém oznámení
o ďalšom vzdelávaní a odbornej príprave.
4.           Riešiť nízku pracovnú
intenzitu domácností a riziko chudoby detí pomocou postupného znižovania
dávok a doplnkových platieb pri návrate do zamestnania.
Uľahčiť účasť žien na trhu práce pomocou zlepšenia
prístupu k cenovo dostupnejšej a celodennej starostlivosti o dieťa,
najmä pre nízkopríjmové rodiny.
5.           Vypracovať ďalšie
iniciatívy politiky pre sektor MSP vrátane iniciatív politiky s cieľom
riešiť otázky dostupnosti bankového a nebankového financovania, ako
aj reštrukturalizácie dlhu. Urýchliť iniciatívy na zlepšenie prístupu MSP
k bankovým úverom a nebankovým finančným prostriedkom. V bankovom
sektore zaviesť systém monitorovania úverov poskytovaných MSP. Súbežne
pracovať na tom, aby sa viac využívali dostupné nebankové úverové nástroje
vrátane troch fondov pre MSP spolufinancovaných štátnym dôchodkovým rezervným
fondom, spoločnosťou Microfinance Ireland a dočasným
systémom úverovej záruky. Podporiť používanie týchto aj iných nebankových
programov zo strany MSP. Zviditeľniť úrad pre skúmanie úverov a podporiť
jeho schopnosti mediátora v sporoch medzi bankami a perspektívnymi
príjemcami úverov z radov MSP, ktorým bol odoprený úver.
6.           Monitorovať výkony banky
v súvislosti s reštrukturalizačnými cieľmi
vzťahujúcimi sa na hypotekárne nedoplatky. Oznámiť ambiciózne ciele
pre tretí a štvrtý kvartál roku 2014 pre hlavné hypotekárne banky, ktoré
by mali navrhnúť a dohodnúť reštrukturalizačné riešenia
hypotekárnych úverov omeškaných viac ako 90 dní s cieľom do
veľkej miery vyriešiť hypotekárne nedoplatky do konca roka 2014.
Naďalej posudzovať udržateľnosť dohodnutých
reštrukturalizačných mechanizmov prostredníctvom auditov a cielených
preskúmaní na mieste. Vypracovať usmernenia, aby sa zabezpečila
trvácnosť riešení. Pravidelne uverejňovať údaje o úverových
portfóliách bánk pre MSP, ktoré majú nedoplatky s cieľom zvýšiť
transparentnosť. Vypracovať stratégiu na riešenie núdzových expozícií
podnikateľských nehnuteľností. Zriadiť centrálny register
úverov.
7.           Znížiť cenu právnych
konaní a služieb a podporovať hospodársku súťaž, a to
aj prostredníctvom prijatia zákona o regulácii právnických služieb do
konca roku 2014 a aj jeho ustanovenia, ktoré umožňuje zriadenie
multidisciplinárnych postupov, a takisto prostredníctvom snahy o odstránenie
zadržiavacieho práva právneho zástupcu. Sledovať jeho dosah vrátane
nákladov na právne služby. Podniknúť kroky na zabezpečenie toho, aby
regulačný orgán právnych služieb fungoval bezodkladne a plnil si
svoje povinnosti podľa právnych predpisov, a to aj v zmysle
uverejňovania nariadení a usmernení týkajúcich sa
multidisciplinárnych postupov a vyriešenia sťažností. Zlepšiť
systémy zberu údajov a zlepšiť kvalitu a účinnosť
súdnych konaní.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 408 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 79 final.
[8]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  30. mája 2008 o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: (oxiranylmetyl)(trimetyl)amónium-chlorid (EPTAC), (3-chlór-2-hydroxypropyl)trimetylamónium-chlorid (CHPTAC) a hexachlórcyklopentadién [oznámené pod číslom K(2008) 2316] (Text s významom pre EHP)

text:
               21.6.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 162/37

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 30. mája 2008
   o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: (oxiranylmetyl)(trimetyl)amónium-chlorid (EPTAC), (3-chlór-2-hydroxypropyl)trimetylamónium-chlorid (CHPTAC) a hexachlórcyklopentadién
   [oznámené pod číslom K(2008) 2316]
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/472/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 793/93 z 23. marca 1993 o vyhodnocovaní a kontrole rizík existujúcich látok (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V rámci nariadenia (EHS) č. 793/93 boli ako prioritné látky, ktoré je potrebné vyhodnotiť v súlade s nariadeniami Komisie (ES) č. 143/97 (2) a (ES) č. 2364/2000 (3), ktoré sa týkajú tretieho a štvrtého zoznamu prioritných látok podľa nariadenia (EHS) č. 793/93, identifikované tieto látky:

                           —

                           (oxiranylmetyl)(trimetyl)amónium-chlorid (EPTAC),

                           —

                           (3-chlór-2-hydroxypropyl)trimetylamónium-chlorid (CHPTAC),

                           —

                           hexachlórcyklopentadién.

               (2)

               Spravodajské členské štáty určené podľa uvedených nariadení ukončili činnosti týkajúce sa hodnotenia rizík, ktoré tieto látky predstavujú pre ľudí a životné prostredie, v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1488/94 z 28. júna 1994, ktorým sa stanovujú princípy pre hodnotenie rizík existujúcich látok pre človeka a životné prostredie v súlade s nariadením (EHS) č. 793/93 (4), a navrhli stratégiu obmedzenia týchto rizík.

               (3)

               Uskutočnili sa konzultácie s Vedeckým výborom pre zdravotné riziká a riziká životného prostredia (SCHER), ktorý prijal stanovisko k vyhodnoteniu rizík vykonanému spravodajcami. Tieto stanoviská boli uverejnené na internetovej stránke vedeckého výboru.

               (4)

               Výsledky vyhodnotenia rizík a ďalšie výsledky stratégií obmedzenia rizík sú uvedené v príslušnom oznámení Komisie (5).

               (5)

               Na základe tohto vyhodnotenia je vhodné odporučiť niektoré opatrenia na zníženie rizík pre určité látky. V prípade látok, ktoré nie sú konkrétne uvedené, neexistujú žiadne odporúčania pre adresátov tohto odporúčania.

               (6)

               Opatrenia na zníženie rizík odporúčané pre pracovníkov by sa mali zvážiť v rámci právnych predpisov na ochranu pracovníkov, ktoré sa považujú za primeraný rámec na zníženie rizík, ktoré predstavujú príslušné látky, v potrebnom rozsahu.

               (7)

               Opatrenia na zníženie rizík stanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 15 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 793/93,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   ODDIEL 1
   (OXIRANYLMETYL)(TRIMETYL)AMÓNIUM-CHLORID (EPTAC)

         (CAS č. 3033-77-0; Einecs č. 221-221-0)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (1) a životné prostredie (2)

               1.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú EPTAC vo výrobe a ako kationizačnú látku pri kationizácii škrobov, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe praktických predpisov nezáväzného charakteru, ktoré podľa článku 12 ods. 2 smernice Rady 98/24/ES (6) (smernica o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci) vypracovala Komisia.

               2.

               Miestne emisie EPTAC do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

         ODDIEL 2
   (3-CHLÓR-2-HYDROXYPROPYL)TRIMETYLAMÓNIUM-CHLORID (CHPTAC)

         (CAS č. 3327-22-8; Einecs č. 222-048-3)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov (3) a životné prostredie (4)

               3.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú CHPTAC ako kationizačnú látku pri kationizácii škrobov, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe praktických predpisov nezáväzného charakteru, ktoré podľa článku 12 ods. 2 smernice Rady 98/24/ES vypracovala Komisia.

               4.

               Miestne emisie CHPTAC do životného prostredia by sa mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

         ODDIEL 3
   Adresáti

               5.

               Toto odporúčanie je určené všetkým sektorom, v rámci ktorých sa uvedené látky dovážajú vyrábajú, prepravujú, skladujú, spracúvajú na prípravok alebo iným spôsobom, využívajú, likvidujú alebo recyklujú, ako aj členským štátom.

      V Bruseli 30. mája 2008

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 84, 5.4.1993, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Ú. v. ES L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (3)  Ú. v. ES L 273, 26.10.2000, s. 5.

      (4)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (5)  Ú. v. EÚ C 157, 21.6.2008, s. 10.

      (6)  Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11. Smernica zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/30/ES (Ú. v. EÚ L 165, 27.6.2007, s. 21).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 17. decembra 2013 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banque centrale du Luxembourg (ECB/2013/51)

text:
               24.12.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 378/15

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   zo 17. decembra 2013
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banque centrale du Luxembourg
   (ECB/2013/51)
   2013/C 378/04
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banque centrale du Luxembourg sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2013. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2014.

               (3)

               Banque centrale du Luxembourg si za svojho externého audítora na finančné roky 2014 až 2018 vybrala spoločnosť DELOITTE AUDIT SARL,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť DELOITTE AUDIT SARL vymenovaná za externého audítora Banque centrale du Luxembourg na finančné roky 2014 až 2018.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 17. decembra 2013

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI