               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 3. 2021
            COM(2021) 136 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Komisia poveruje rokovaním v mene Únie o zmenách Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Cieľom Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (ďalej len „dohovor“) je chrániť európske voľne žijúce živočíchy a voľne rastúce rastliny a ich prírodné stanovištia, a to najmä tie, ktorých ochrana si vyžaduje spoluprácu viacerých štátov. Táto medzivládna zmluva bola uzatvorená pod záštitou Rady Európy. Dohovor nadobudol platnosť 1. júna 1982.

                  Európska únia je jeho zmluvnou stranou od 1. septembra 1982
                     1
                  . V súčasnosti má tento dohovor 51 zmluvných strán vrátane všetkých členských štátov EÚ.

               Bežné rozpočtové prostriedky Rady Európy určené na fungovanie Bernského dohovoru sa v priebehu rokov postupne znížili na takú úroveň, že jeho fungovanie nemožno zaručiť bez značných dobrovoľných príspevkov zmluvných strán, ktoré však tiež klesajú. Je preto je nevyhnutné zaviesť spoľahlivý zdroj financovania dohovoru.

               V súlade s uznesením č. 9 (2019) tridsiateho deviateho zasadnutia stáleho výboru, ktoré sa prijalo 6. decembra 2019, o financovaní Bernského dohovoru, pokiaľ ide o iniciovanie zavedenia nového systému povinných finančných príspevkov od zmluvných strán, sa zriadila pracovná skupina odborníkov pôsobiaca medzi zasadnutiami na pomoc sekretariátu s predkladaním návrhov na zahrnutie finančných doložiek zmenou článkov Bernského dohovoru a na vypracovanie rozšírenej čiastočnej dohody, čo sa zváži na štyridsiatom zasadnutí stáleho výboru.

               Na základe výsledkov pracovnej skupiny odborníkov pôsobiacej medzi zasadnutiami zriadenej na 39. zasadnutí stáleho výboru 40. stály výbor rokoval o dvoch doplňujúcich návrhoch na riešenie otázky financovania.  Na uvedenom zasadnutí sa prijalo rozhodnutie podporiť uzavretie rozšírenej čiastočnej dohody.  Pokiaľ ide o návrh na zmenu Bernského dohovoru s cieľom zahrnúť finančné doložky, v nadväznosti na vyhlásenie Únie a jej členských štátov o potrebe ďalších vnútorných diskusií pred prijatím rozhodnutia
                  2
                stály výbor bez námietok súhlasil s odložením rozhodnutia o možnej zmene dohovoru na svoje 41. zasadnutie.

                  Ako sa navrhuje 40. stálemu výboru, zmenou dohovoru by sa zaviedol mechanizmus na stanovenie povinného príspevku. Pôvodný text však nerozlišoval medzi základným rozpočtom a programovým rozpočtom, ani nešpecifikoval sadzobník príspevkov, ktorá sa má uplatniť.  Revidovaný návrh zmeny bude prerokovaný v pracovnej skupine pôsobiacej medzi zasadnutiami v priebehu roka 2021 pred prijatím rozhodnutia na 41. zasadnutí stáleho výboru. Únia by mala aktívne prispievať k týmto rokovaniam.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Zavedenie systému povinných príspevkov na tento dohovor by bolo v súlade s politikou uplatňovanou v iných oblastiach. Únia je skutočne zmluvnou stranou viacerých mnohostranných environmentálnych dohôd, v rámci ktorých sa stanovujú povinné finančné príspevky na základe požiadaviek dohody a/alebo finančných pravidiel prijatých na základe ustanovení dohody.  V súvislosti s týmito dohodami sa však zvyčajne rozlišuje medzi základným rozpočtom a programovým rozpočtom, pričom povinné príspevky sa vzťahujú len na základný rozpočet.  V navrhovanej zmene dohovoru sa však bližšie neuvádza, že by sa mechanizmus, ktorý sa má zaviesť, riadil týmto precedensom.  V navrhovanej zmene sa nespresňuje ani sadzobník príspevkov, ktorá sa má uplatniť. V iných mnohostranných environmentálnych dohodách je príspevok Únie zvyčajne stanovený na maximálne 2,5 % celkových príspevkov.

                  Preto je vhodné, aby Únia zabezpečila, že zmluvné strany nebudú povinné prispievať do programového rozpočtu a že príspevok Únie nebude môcť byť stanovený na viac ako 2,5 % rozpočtu.

                  Toto odporúčanie je v plnej miere zosúladené s rozhodnutím Rady 2020/1830, z ktorého vychádza a ktorým sa stanovila pozícia Únie na 40. stálom výbore dohovoru
                     3
                  .

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Tento návrh je v súlade s cieľmi Únie týkajúcimi sa životného prostredia a medzinárodných vzťahov.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  V článku 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Komisia predkladá odporúčania Rade, ktorá prijme rozhodnutie poverujúce na začatie rokovaní a vymenuje vyjednávača Únie. Podľa článku 218 ods. 4 ZFEÚ Rada môže adresovať vyjednávačovi smernice.

                  Keďže rokovania sa budú týkať aktu, ktorým sa dopĺňa alebo mení inštitucionálny rámec dohody, nemožno v tejto súvislosti uplatniť článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

                  Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú oblasti životného prostredia.

                  Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 192 ods. 1 ZFEÚ.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Životné prostredie je spoločnou právomocou podľa článku 192 ZFEÚ. Financovanie tohto environmentálneho dohovoru zahŕňa spoločnú právomoc Únie a členských štátov, pokiaľ ide o ich príslušné príspevky ako zmluvných strán. Únia sa preto musí v tejto súvislosti zapojiť.

               •Proporcionalita

                  Na to, aby sa Únia mohla zúčastniť na týchto rokovaniach, ktoré sú nevyhnutné na vytvorenie predvídateľného finančného základu dohovoru, ktorého zmluvnou stranou je Únia, je potrebné rozhodnutie Rady.

               •Výber nástroja

                  Výber nástroja je stanovený v článku 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Neuplatňuje sa.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuplatňuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  Neuplatňuje sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Únia v súčasnosti prispieva na Bernský dohovor sumou 24 700 EUR ročne na základe navrhovaného dobrovoľného sadzobníka príspevkov.  Je veľmi nepravdepodobné, že by povinný príspevok vo výške 2,5 % základného rozpočtu presiahol túto sumu, takže táto iniciatíva nemá žiadny vplyv na rozpočet.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Smernice na rokovania by sa mali zverejniť ihneď po ich prijatí.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Neuplatňuje sa.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Komisia poveruje rokovaním v mene Únie o zmenách Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               KEĎŽE sa navrhuje zmeniť Dohovor o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť
                  4
                (Bernský dohovor) tak, aby zahŕňal finančné doložky,

               KEĎŽE je potrebné zabezpečiť, aby takáto zmena bola v súlade s právnymi predpismi Únie a jej záujmom, a najmä aby sa Únii neukladala povinnosť prispievať viac ako 2,5 % celkových príspevkov,

               KEĎŽE Komisia by sa mala poveriť rokovaním v mene Európskej únie o zmenách dohovoru,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               (1)Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o zmenách Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor), ktorými sa ustanovuje nový systém povinných finančných príspevkov zmluvných strán, na zasadnutiach stáleho výboru dohovoru a na zasadnutiach príslušnej pracovnej skupiny odborníkov pôsobiacej medzi zasadnutiami.

               (2)Komisia vedie rokovania v mene Únie na základe konzultácií s [Rada vloží názov osobitného výboru] a na základe smerníc na rokovania stanovených v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               (3)Pokiaľ predmet zmien uvedených v odseku 1 patrí do spoločnej právomoci Únie a členských štátov, Komisia a členské štáty by mali počas postupu rokovania úzko spolupracovať s cieľom zabezpečiť jednotnosť medzinárodného zastúpenia Únie a jej členských štátov.

               (4)Komisia podá Rade správu o výsledku rokovaní a o prípadných problémoch, ktoré môžu nastať počas rokovaní.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 82/72/EHS z 3. decembra 1981, ktoré sa týka uzavretia Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Ú. v. ES L 38, 10.2.1982, s. 1).

                     (2)

                        Pozri aj rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/1830 z 27. novembra 2020 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na 40. zasadnutí stáleho výboru Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor), Ú. v. EÚ L 409, 4.12.2020, s. 34.

                     (3)

                        Tamže.

                     (4)

                        Rozhodnutie Rady 82/72/EHS z 3. decembra 1981, ktoré sa týka uzavretia Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Ú. v. ES L 38, 10.2.1982, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 3. 2021
            COM(2021) 136 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na rozhodnutie Rady,
            ktorým sa Komisia poveruje rokovaním v mene Únie o zmenách Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor)

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o zmenách Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor)

               1.Komisia by sa mala usilovať zabezpečiť, aby dohoda vedúca k akejkoľvek revízii Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor) a jeho uplatňovanie boli v súlade s príslušnými právnymi predpismi a politikami Európskej únie, a najmä s právnymi predpismi Únie v oblasti prírody a biodiverzity
                  1
               , ako aj so záväzkami Únie v rámci iných relevantných mnohostranných environmentálnych dohôd.

               2.Pokiaľ ide o návrhy na zmenu Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor) s cieľom zaviesť povinný finančný príspevok, Komisia by sa mala zapojiť do rokovaní o tom, ako čo najlepšie riešiť otázku vytvorenia bezpečnej a predvídateľnej finančnej základne dohovoru, a v súlade s pozíciou Únie by sa mala usilovať zabezpečiť, aby zmena:

               a)nestanovovala povinné prispievanie do programového rozpočtu;

               b)neviedla k príspevku Únie vo výške viac ako 2,5 % celkových príspevkov;

               c)nemala vplyv na existujúce záväzky zmluvných strán vyplývajúce z tohto dohovoru.

               3.Komisia by mala viesť rokovania v súlade s príslušnými platnými právnymi predpismi Európskej únie alebo dohodnutými pozíciami Únie stanovenými osobitne na účely týchto rokovaní v rámci osobitného výboru zástupcov členských štátov uvedeného v článku 1 ods. 2 tohto rozhodnutia Rady alebo v rámci Rady.

               4.Komisia by mala podať Rade správu o výsledku rokovaní a o prípadných problémoch, ktoré môžu nastať počas rokovaní.

                     (1)

                        Najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva, smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1143/2014 z 22. októbra 2014 o prevencii a manažmente introdukcie a šírenia inváznych nepôvodných druhov.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 11. 2019
            COM(2019) 912 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku
            {SWD(2019) 932 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu

                  v Rumunsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súlade s článkom 121 zmluvy majú členské štáty podporovať zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

               (2)Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)Rada v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy dospela v júni 2017 a v júni 2018 k záveru, že v rokoch 2016 a 2017 sa Rumunsko značne odchýlilo od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od postupu úprav smerom k jeho dosiahnutiu. Vzhľadom na zistené značné odchýlky Rada 16. júna 2017
                  2
                a 22. júna 2018
                  3
                vydala odporúčania, v ktorých Rumunsku odporučila, aby prijalo politické opatrenia potrebné na riešenie týchto odchýlok. Rada následne dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo v reakcii na uvedené odporúčania účinné opatrenia, a 5. decembra 2017
                  4
                a 4. decembra 2018
                  5
                vydala revidované odporúčania. Potom dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia ani v reakcii na tieto ďalšie odporúčania.

               (4)Rada 14. júna 2019 dospela k záveru, že v roku 2018 sa Rumunsko opäť značne odchýlilo od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, a vydala odporúčanie pre Rumunsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  6
                neprekročí 4,5 % v roku 2019 a 5,1 % v roku 2020, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 a 0,75 % HDP v roku 2020
                  7
               . Rada zároveň Rumunsku odporučila, aby na zníženie deficitu použilo všetky neočakávané zisky, zatiaľ čo opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast. Na podanie správy o opatreniach prijatých v reakcii na uvedené odporúčanie stanovila Rada Rumunsku lehotu 15. októbra 2019.

               (5)Rada 9. júla 2019 odporučila Rumunsku, aby v rokoch 2019 a 2020 zabezpečilo dodržanie odporúčania Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa
                  8
               .

               (6)Komisia vykonala 25. septembra 2019 v Rumunsku misiu zvýšeného dohľadu na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97. Po tom, ako Komisia zaslala svoje predbežné zistenia rumunským orgánom na pripomienkovanie, predložila Rade [20. novembra] 2019 správu o svojich zisteniach. Uvedené zistenia sa zverejnili.

               (7)Rumunské orgány 15. októbra 2019 predložili správu o účinných opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady zo 14. júna 2019. Vzhľadom na informácie, ktoré vo svojej správe poskytli rumunské orgány, a na celkové posúdenie založené na prognóze Komisie z jesene 2019 dospela Rada 20. novembra 2019 k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 14. júna 2019.

               (8)S ohľadom na neprijatie účinných opatrení v Rumunsku a kumulovanú vysokú odchýlku od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa je vhodné adresovať Rumunsku revidované odporúčanie o náležitých opatreniach, ktoré sa majú prijať podľa článku 121 ods. 4 zmluvy.

               (9)Na základe prognózy Komisie z jesene 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo Rumunska sa zhorší o 0,8 % HDP v roku 2019 a o ďalších 0,8 % HDP v roku 2020. V dôsledku toho sa odhaduje, že v roku 2019 sa štrukturálny deficit odchýli o 2,5 % HDP a v roku 2020 o 3,4 % HDP od strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1,0 % HDP.

               (10)S cieľom napraviť kumulované odchýlky a nasmerovať Rumunsko po minulých sklzoch späť k vykonávaniu primeraného postupu úprav by odporúčanú ročnú štrukturálnu úpravu na úrovni 0,75 % HDP, ktorú na rok 2020 odporúčala Rada 14. júna 2019, malo sprevádzať dodatočné úsilie. Vzhľadom na rozsah kumulovaných odchýlok od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa sa ako primerané javí dodatočné úsilie vo výške 0,25 % HDP. Urýchli sa tým úprava späť k strednodobému rozpočtovému cieľu bez toho, aby bol ohrozený hospodársky rast.

               (11)Komisia vo svojej prognóze z jesene 2019 očakáva deficit verejných financií vo výške 3,6 % v roku 2019 a 4,4 % v roku 2020, čo je nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. Požadovaná štrukturálna úprava sa zdá primeraná aj na to, aby Rumunsko v roku 2020 dodržalo referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.

               (12)Na základe prognózy Komisie z jesene 2019 požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 1,0 % HDP v roku 2020 zodpovedá nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresahujúcej 4,4 %.

               (13)Podľa prognózy Komisie z jesene 2019 sa štrukturálne saldo v roku 2020 zhorší o 0,8 % HDP. Na dosiahnutie štrukturálneho zlepšenia na úrovni 1,0 % HDP preto treba prijať opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 1,8 % HDP v porovnaní so súčasným základným scenárom uvedeným v prognóze Komisie z jesene 2019.

               (14)Skutočnosť, že Rumunsko neprijalo príslušné kroky v reakcii na minulé odporúčania zamerané na nápravu zistenej značnej odchýlky, ako aj hroziace prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve si vyžadujú naliehavé opatrenia s cieľom vrátiť krajinu späť k obozretnej fiškálnej politike.

               (15)Na to, aby Rumunsko dosialo odporúčané rozpočtové ciele, je kľúčové, aby prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a podrobne monitorovalo vývoj bežných výdavkov.

               (16)Požiadavkami uvedenými v tomto odporúčaní sa nahrádzajú príslušné prvky stanovené v odporúčaní Rady zo 14. júna 2019.

               (17)Rumunsko by malo Radu do 15. apríla 2020 informovať o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie, podľa možností v rámci svojho konvergenčného programu, ktorý predloží podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (18)Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo,

               TÝMTO ODPORÚČA, ABY RUMUNSKO:

               1.prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 neprekročí 4,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP a čím sa tento členský štát nasmeruje na primeraný postup úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa.

               2.všetky neočakávané zisky použilo na zníženie deficitu; opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast.

               3.predložilo Rade do 15. apríla 2020 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie. Správa by mala zahŕňať dostatočne konkretizované a dôveryhodne ohlásené opatrenia (vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet), zamerané na dodržanie požadovaného postupu úprav, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na rok 2020.

               Toto odporúčanie je určené Rumunsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ C 216, 6.7.2017, s. 1.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 3.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 439, 20.12.2017, s. 1.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 1.

                     (6)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (7)

                        Ú. v. EÚ C 210, 21.6.2019, s. 1.

                     (8)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 135.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Štrasburgu17.12.2019
            COM(2019) 652 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            o hospodárskej politike eurozóny
            {SWD(2019) 631 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               o hospodárskej politike eurozóny

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

                keďže:

               (1)Expanzia eurozóny pokračuje, ale výhľad ohrozujú súvisiace riziká a rastúca neistota. Okrem toho sa vynára hrozba ďalšieho dlhotrvajúceho obdobia nízkeho rastu a inflácie v dôsledku slabej produktivity a starnúcej populácie. Zatiaľ čo produkčná medzera sa od roku 2017 dostala do kladných čísel a v roku 2018 bola na úrovni 0,7 % potenciálneho HDP, potenciálny rast zostane pod predkrízovými úrovňami
                  3
               . Jadrová inflácia sa v roku 2018 pohybovala v rozpätí 1 – 1½ % a predpokladá sa, že v rokoch 2019, 2020 a 2021 zostane na úrovni približne 1½ %. Ukazovatele trhu práce sa aj naďalej zlepšujú, hoci pomalším tempom, a predpokladá sa, že rast zamestnanosti sa ešte viac spomalí. Zároveň pretrvávajú výzvy, pokiaľ ide o kvalitu pracovných miest. Rast nominálnych miezd sa v roku 2018 stabilizoval na úrovni približne 2¼ % po tom, ako počas viacerých rokov nepresiahol úroveň 2,0 %, pričom sa predpokladá, že v roku 2019 dosiahne približne 2½ % a v rokoch 2020 – 2021 sa vráti späť na úroveň 2¼ %. Napriek dobrým podmienkam na trhu práce sa reálne mzdy zvyšovali len pomaly a ich rast zostáva nízky – pod úrovňou 1 % v rokoch 2018 a 2019 a na odhadovanej úrovni 0,7 % v roku 2020 a 0,8 % v roku 2021. Predpokladá sa, že súčasný prebytok bežného účtu eurozóny sa zníži. Členské štáty s deficitom znížili, resp. odstránili svoje deficity bežného účtu, hoci ich čistá medzinárodná investičná pozícia je stále výrazne záporná
                  4
               . Zároveň niektoré členské štáty naďalej dlhodobo udržiavajú vysoké prebytky bežného účtu, a tak ďalej zvyšujú svoju čistú medzinárodnú investičnú pozíciu. Dynamika salda bežného účtu v eurozóne je ovplyvnená oslabením zahraničného dopytu, a to najmä v prípade členských štátov orientovaných na vývoz s vysokými prebytkami bežného účtu, ktoré sú vo veľkej miere závislé od zahraničného vývozného dopytu.

               (2)Na to, aby bolo možné zvýšiť rastový potenciál a zároveň zabezpečiť environmentálnu a sociálnu udržateľnosť a podporiť reálnu konvergenciu medzi členskými štátmi eurozóny, sú potrebné štrukturálne reformy na posilnenie udržateľného rastu a investície do hmotného a nehmotného kapitálu na zvýšenie produktivity. To by pomohlo najmä tým členským štátom, ktorých rastový potenciál je zjavne nižší ako priemer eurozóny. Vďaka uvedeným opatreniam by sa tiež hospodárstvo eurozóny mohlo vyhnúť dlhotrvajúcemu obdobiu nízkeho potenciálneho rastu a produktivity, nízkej cenovej inflácie a rastu miezd, ako aj rastúcej nerovnosti. Reformy a investície zostávajú kľúčom k obnoveniu dynamiky rastu eurozóny, prekonaniu zvýšeného tlaku v strednodobom až dlhodobom horizonte, ktorý bude okrem iného spôsobený zhoršujúcim sa demografickým vývojom, a uľahčeniu transformácie na udržateľné hospodárstvo, vďaka čomu eurozóna a jej členské štáty ľahšie dosiahnu ciele udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov.

               (3)Hospodársky vplyv zmeny klímy, ktorá je jedným z najväčších systémových rizík, ktorým v súčasnosti čelí svetové hospodárstvo, finančné systémy a spoločnosti, sa začína prejavovať. Riziká pre celosvetové hospodárstvo vyplývajúce zo zmeny klímy a všeobecnejšie zo zhoršovania stavu životného prostredia sa prejavujú čoraz viac a budú mať vplyv na najzraniteľnejšie skupiny v našich spoločnostiach. Ak sa v tejto súvislosti neprijmú vhodné opatrenia, mohlo by to mať negatívny vplyv na odolnosť našich hospodárstiev, inkluzívnosť a dlhodobý rastový potenciál. Investície a vytvorenie regulačných a finančných podmienok pre riadený prechod k udržateľnému hospodárstvu majú v tomto kontexte zásadný význam. Ak sa k ich riešeniu pristúpi správne, výzvy v oblasti životného prostredia a klímy budú zároveň príležitosťou na obnovu európskeho hospodárstva a jeho nasmerovanie na cestu udržateľného rozvoja. V tomto duchu Európska komisia predložila európsky ekologický dohovor ako európsku stratégiu rastu, ktorej súčasťou bude prvý európsky právny predpis v oblasti klímy, ktorým sa uzákoní cieľ dosiahnutia klimatickej neutrálnosti do roku 2050. Zároveň bude potrebné zohľadniť vplyv ekologickej transformácie na rôzne časti spoločnosti. Investície na uľahčenie prechodu k udržateľnému hospodárstvu budú musieť byť doplnené investíciami do zručností a podporou zmeny zamestnania, aby sa zabezpečilo, že všetci občania budú mať prospech z technologických zmien, a to najmä v odvetviach a regiónoch, ktoré v oblasti digitálnej a ekologickej transformácie zaostávajú.

               (4)Mobilizácia verejných a súkromných finančných prostriedkov na investície do ekologickej a digitálnej transformácie môže pomôcť pri podpore rastu z krátkodobého hľadiska a pri riešení dlhodobých výziev, ktorým čelia naše hospodárstva. Hoci digitálna revolúcia môže priniesť príležitosti, pokiaľ ide o produktivitu, rast a tvorbu pracovných miest, môže tiež priniesť výzvy, najmä pre menej kvalifikovaných pracovníkov, ktorým chýbajú zručnosti potrebné na prácu s novými technológiami. To, že transformácia na digitálne hospodárstvo prebieha v jednotlivých členských štátoch eurozóny rozdielnou rýchlosťou, by mohlo byť významným rizikom pre konvergenciu a makroekonomickú stabilitu. K zvýšeniu tohto rizika by mohli prispieť silné aglomeračné účinky, z ktorých často profitujú veľké mestá, a logika, podľa ktorej „víťaz berie všetko“, ktorá nie je v oblasti digitálnych technológií zriedkavá. To môže prispieť k prehĺbeniu nerovnosti a nepriaznivo vplývať na konvergenciu. Investície by mali byť zamerané na podporu výskumu a inovácií, ale aj na rozsiahlejšie šírenie inovácií naprieč celým hospodárstvom.

               (5)Koordinovanejšia investičná stratégia spojená so silnejším reformným úsilím na úrovni eurozóny by pomohla podporiť rast a reagovať na dlhodobé výzvy, ako je transformácia v súvislosti so zmenou klímy a technologická transformácia. Rozpočtový nástroj pre konvergenciu a konkurencieschopnosť, ktorý má byť súčasťou Programu na podporu reforiem, by členským štátom eurozóny poskytoval finančnú podporu na implementáciu reformných a investičných balíkov. Cieľom programu InvestEU, ktorý prispeje aj k investičnému plánu pre udržateľnú Európu, je podnietiť dodatočné investície vo výške aspoň 650 miliárd EUR na ďalšiu podporu inovácií a vytvárania pracovných miest v EÚ, a to aj financovaním udržateľnej infraštruktúry. Fondy politiky súdržnosti, ktoré majú kľúčový význam pri podpore našich regiónov a vidieckych oblastí, zohrávajú úlohu aj v oblasti transformácie v súvislosti so zmenou klímy a technologickou transformáciou tým, že prispievajú k udržateľnému rozvoju. Európska investičná banka už venuje 25 % svojho celkového financovania na investície v oblasti klímy a oznámila svoj zámer tento podiel zdvojnásobiť. Realizácia investičných projektov, ktoré sa týkajú prispôsobenia sa zmene klímy a jej zmiernenia, energetickej transformácie, dekarbonizácie alebo obehového hospodárstva, na vnútroštátnej a nižšej úrovni je zásadným predpokladom pre dosiahnutie cieľov Únie v oblasti udržateľnosti. Investície do sieťových odvetví a infraštruktúry môžu pomôcť zlepšiť konkurencieschopnosť eurozóny a podporiť prechod na udržateľnejšiu dopravu. Okrem toho kľúčovým prvkom prípravy trhu práce v eurozóne na budúce výzvy sú investície do nehmotných aktív, ako je výskum a vývoj a zručnosti.

               (6)Účinky hospodárskej expanzie v posledných rokoch sa neprejavili rovnomerne v rámci členských štátov, ani naprieč regiónmi a krajinami. Zatiaľ čo úroveň disponibilných príjmov sa v poslednom čase zvýšila, vo viacerých členských štátoch eurozóny je naďalej nižšia ako pred krízou. Počet ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením sa vo väčšine členských štátov znižuje a v súčasnosti je o päť miliónov nižší než v roku 2012, keď dosiahol vrchol, ale v eurozóne zostáva nad úrovňou z roku 2008. Po období zvýšených rozdielov sa niektoré členské štáty v posledných rokoch priblížili ku krajinám s najvyšším HDP na obyvateľa. Podiel príjmov, ktorý pripadá na najvyššie príjmové skupiny, sa však v poslednom desaťročí pomaly zvyšoval a medzi členskými štátmi pretrvávajú veľké rozdiely. V snahe podporiť vzostupnú konvergenciu v členských štátoch a medzi nimi by bolo potrebné presadzovať politiky, ktorých cieľom je zvýšiť efektívnosť a rovnosť, a to v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja. Ich výsledkom sú lepšie makroekonomické výsledky a rovnomernejšie rozdelenie bohatstva v rámci celej spoločnosti, čo tiež prispieva k posilneniu súdržnosti eurozóny.

               (7)Kľúčový význam pre zabezpečenie solídneho, inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rastu a účinné riešenie trvalo nízkej inflácie, zhoršujúceho sa výhľadu a rizík ohrozujúcich dlhodobý rast má konzistentná a vyvážená skladba makroekonomických politík v eurozóne vrátane menovej, fiškálnej a štrukturálnej politiky. Európska centrálna banka udržiava akomodačnú menovú politiku, aby priblížila infláciu bližšie k svojmu strednodobému inflačnému cieľu a zároveň podporila rast a tvorbu pracovných miest. Fiškálna politika musí dopĺňať zámery menovej politiky, rovnako ako štrukturálne reformy v rôznych odvetviach vrátane tých, ktoré sú potrebné na dokončenie štruktúry hospodárskej a menovej únie (HMÚ).

               (8)Koordinácia vnútroštátnych fiškálnych politík v plnom súlade s Paktom stability a rastu a s náležitým zreteľom na existujúci fiškálny priestor a účinky presahovania medzi jednotlivými krajinami prispieva k riadnemu fungovaniu HMÚ. Očakáva sa, že zámery fiškálnej politiky eurozóny budú v rokoch 2020 a 2021 vo všeobecnosti neutrálne až mierne expanzívne. Vnútroštátne fiškálne politiky sú zároveň naďalej nedostatočne diferencované vzhľadom na existujúci fiškálny priestor v jednotlivých členských štátoch. Ak by členské štáty s vysokými úrovňami verejného dlhu vykonávali obozretné fiškálne politiky, verejný dlh by začal klesať, znížila by sa zraniteľnosť voči otrasom a automatické stabilizátory by mohli v prípade hospodárskeho poklesu plne fungovať. Na druhej strane by ďalšie zvýšenie investícií a iných produktívnych výdavkov v členských štátoch s priaznivou rozpočtovou situáciou podporilo rast v krátkodobom a strednodobom horizonte a zároveň by pomohlo obnoviť rovnováhu hospodárstva eurozóny. V prípade zhoršujúceho sa výhľadu je na udržanie rastu v krátkodobom horizonte dôležité zaistiť, aby zámery fiškálnej politiky na agregátnej úrovni podporovali rast a sústredili sa na produktívne výdavky. Na dosiahnutie tohto cieľa je zároveň potrebné vykonávať politiky v plnom súlade s Paktom stability a rastu, zohľadňovať špecifickú situáciu jednotlivých krajín a, pokiaľ je to možné, predchádzať procyklickým účinkom.

               (9)Fiškálne štrukturálne reformy sú aj naďalej kľúčové pre zlepšenie fiškálnej udržateľnosti, posilnenie potenciálu rastu a vytvorenie podmienok na to, aby bolo možné uplatniť účinné fiškálne politiky v prípade hospodárskeho poklesu. Dobre fungujúce národné fiškálne rámce spolu s pravidelným a dôsledným preskúmaním výdavkov a účinným a transparentným verejným obstarávaním môžu posilniť efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov a zvýšiť dôveryhodnosť a kvalitu fiškálnych politík. Zlepšením štruktúry národných rozpočtov na strane príjmov aj na strane výdavkov, a to aj presunutím zdrojov na investície na základe zavedenia stratégií verejných investícií, by sa posilnil rastový vplyv verejných rozpočtov, zvýšila by sa produktivita a začali by sa riešiť naliehavé dlhodobé výzvy spojené s ekologickým a digitálnym hospodárstvom. Na to, aby sa daňové systémy zefektívnili a stali sa spravodlivejšími, ich treba zjednodušiť a zmodernizovať a bojovať proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, a to najmä prostredníctvom opatrení proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Ľahkosť, s akou sa môžu mobilné zdroje pohybovať v rámci eurozóny, rozširuje priestor pre daňovú súťaž. Koordinácia medzi členskými štátmi je preto nevyhnutná na riešenie problematiky presunu ziskov, nadmernej daňovej súťaže a celkovo konkurenčného boja o zvýšenie atraktivity daňového prostredia znižovaním štandardov v oblasti zdaňovania právnických osôb. K tomuto úsiliu by zásadne prispela dohoda o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, ako aj dohoda o preskúmavaní rozdelenia zisku medzi krajinami a o minimálnom efektívnom zdaňovaní. Daňové zaťaženie v eurozóne je pomerne vysoké a orientované na prácu, pričom dane z majetku alebo environmentálne dane majú na daňových príjmoch len malý podiel. Dane z majetku a environmentálne dane však môžu škodiť rastu a ponuke pracovnej sily a dopyte po nej v menšej miere a môžu prispieť k udržateľnému rastu stimulovaním „ekologickejšieho“ správania spotrebiteľov a výrobcov. Zdaňovanie by malo lepšie zohľadňovať klimatický rozmer a dôslednejšie riešiť problém emisií a úniku uhlíka. S cieľom prispieť k prechodu na ekologické hospodárstvo sa preto navrhne podpora tvorby rozpočtových politík, ktoré prispievajú k plneniu environmentálnych záväzkov, a preskúmanie smernice o zdaňovaní energie, ako aj mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach, ak bude potrebný na to, aby sa zabránilo úniku uhlíka a aby sa zachovali rovnaké podmienky s podnikmi z tretích krajín.

               (10)Štrukturálne a inštitucionálne reformy, ktoré zvyšujú hospodársku súťaž na trhoch s výrobkami, podporujú efektívnosť využívania zdrojov, zlepšujú podnikateľské prostredie a kvalitu verejnej správy vrátane účinného systému súdnictva, sú dôležité pre odolnosť členských štátov eurozóny. Odolné hospodárske štruktúry bránia tomu, aby mali otrasy výrazný a dlhotrvajúci vplyv na príjmy a ponuku pracovnej sily, a môžu uľahčiť fungovanie fiškálnej a menovej politiky a zmierniť rozdiely, najmä v časoch hospodárskeho poklesu, čím vytvárajú priaznivejšie podmienky pre udržateľný a inkluzívny rast. Lepšia koordinácia a vykonávanie štrukturálnych reforiem, najmä tých, ktoré sú stanovené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, môžu mať pozitívne účinky presahovania v ostatných členských štátoch. V tejto súvislosti môžu národné rady pre produktivitu zohrávať dôležitú úlohu pri zvyšovaní zodpovednosti za reformy a zlepšovaní ich vykonávania. Reformy sú takisto potrebné na riešenie naliehavých dlhodobých výziev, ako je napríklad transformácia v súvislosti so zmenou klímy a technologická transformácia. K podpore rastu produktivity môže prispieť aj prehĺbenie integrácie jednotného trhu, ktorý bol hlavným motorom rastu a konvergencie medzi členskými štátmi.

               (11)V Európskom pilieri sociálnych práv je stanovených dvadsať kľúčových zásad na podporu rovnosti príležitostí a prístupu na trh práce, spravodlivých pracovných podmienok a sociálnej ochrany a začlenenia. Má slúžiť ako kompas na podporu vzostupnej konvergencie smerom k lepším pracovným a životným podmienkam. Silnejšie a inkluzívnejšie hospodárstva a spoločnosti zas môžu posilniť odolnosť Únie a eurozóny. Reformy a investície do zručností, zmien pracovných miest a účinnejšej sociálnej ochrany sú takisto dôležitým doplnkom spravodlivej transformácie na ekologické a digitálne hospodárstvo. Úplné vykonávanie piliera na všetkých úrovniach s náležitým zreteľom na príslušné právomoci bude pre podporu vzostupnej konvergencie rozhodujúce.

               (12)Reformy, ktoré zvyšujú účasť na trhu práce, podporujú vytváranie kvalitných pracovných miest a úspešné zmeny postavenia na trhu práce, znižujú segmentáciu a podporujú sociálny dialóg, môžu pomôcť podporiť inkluzívny rast, zlepšiť odolnosť hospodárstva a automatickú stabilizáciu, znížiť nerovnosti a riešiť chudobu a sociálne vylúčenie. Individualizovaná podpora pri zmenách pracovného miesta, odborná príprava a rekvalifikácia sú kľúčom k podpore včasného opätovného začlenenia uchádzačov o zamestnanie. Prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave počas celého života si vyžaduje primerané investície s cieľom zvýšiť kvalitu ľudského kapitálu a zručností, a to aj vzhľadom na digitálnu a ekologickú transformáciu. To prispieva k zlepšeniu zamestnateľnosti, produktivity, inovačnej kapacity a miezd v strednodobom a dlhodobom horizonte, čím sa zvyšuje odolnosť eurozóny. Právne predpisy na ochranu zamestnanosti musia zaručiť spravodlivé a dôstojné pracovné podmienky všetkým pracovníkom, najmä vzhľadom na nové netypické formy zamestnania, ktoré na jednej strane prinášajú nové príležitosti, no na druhej strane aj výzvy súvisiace s istotou zamestnania a sociálnou ochranou. Účinné a udržateľné systémy sociálnej ochrany majú takisto rozhodujúci význam pre zabezpečenie primeraného príjmu a prístupu ku kvalitným službám. Dôchodkové reformy a politiky na dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom môžu významne podporiť účasť na trhu práce, a tak zaistiť dlhodobú udržateľnosť európskych systémov sociálneho zabezpečenia. Odklon od zdaňovania práce by bol obzvlášť užitočný v prípade osôb s nízkym príjmom a druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti. Zapojenie sociálnych partnerov do reforiem v oblasti zamestnanosti, sociálnej oblasti a hospodárskych reforiem je nevyhnutné na posilnenie zodpovednosti a zaistenie podpory vykonávania reforiem.

               (13)Robustnosť finančného sektora eurozóny sa od krízy zvýšila, hoci slabé miesta naďalej existujú. Dlh podnikov a domácností zostáva vysoký vo viacerých krajinách a v mnohých prípadoch vnútroštátne daňové systémy dlh stále zvýhodňujú. Potreba prispôsobiť obchodné modely bánk, prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami a rastúca konkurencia iných foriem financovania budú naďalej vytvárať tlak na konkurencieschopnosť bánk. Dosiahol sa trvalý pokrok v znižovaní rizika, najmä pokiaľ ide o zníženie objemu nesplácaných úverov. V krajinách, v ktorých zostáva podiel nesplácaných úverov pomerne vysoký, je však potrebné vynaložiť ďalšie neprerušované úsilie a všetky členské štáty by mali zaviesť vhodné politiky, aby predišli zvyšovaniu objemu nesplácaných úverov. Komisia v marci 2018 predložila balík opatrení na zníženie rizika s cieľom uľahčiť riešenie otázky nesplácaných úverov, ktoré sú dedičstvom minulosti, ako aj zabrániť zvyšovaniu objemu týchto úverov v budúcnosti. Ako súčasť legislatívnych opatrení týkajúcich sa nesplácaných úverov bolo v apríli 2019 prijaté nariadenie
                  5
               , ktorým sa zavádza „zákonný prudenciálny zabezpečovací mechanizmus“ s cieľom zabrániť riziku nedostatočnej tvorby rezerv na budúce nesplácané úvery; ďalší pokrok pri riešení otázky nesplácaných úverov by sa mal dosiahnuť najmä tým, že sa pokročí v súvislosti s návrhom smernice o sekundárnych trhoch s nesplácanými úvermi. Ako sa zdôrazňuje v správach Komisie o boji proti praniu špinavých peňazí vydaných v júli 2019
                  6
               , na riešenie zistených štrukturálnych nedostatkov je potrebné, aby sa v Únii k boju proti praniu špinavých peňazí a financovaniu teroristických činností pristupovalo komplexnejšie. To si vyžaduje najmä lepšie presadzovanie pravidiel a lepší dohľad prostredníctvom jednotnejších opatrení EÚ.

               (14)Pri budovaní bankovej únie sa dosiahol pokrok aj vďaka dohode o sprevádzkovaní spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, no únia zostáva nedokončená. Bola zriadená pracovná skupina na vysokej úrovni, ktorej úlohou je pokračovať v práci na technickej úrovni, ktorá by mala viesť k začatiu politických rokovaní o vytvorení európskeho systému ochrany vkladov (EDIS). Túto prácu treba dokončiť vzhľadom na význam systému EDIS pre stabilnú bankovú úniu a v rámci širšej architektúry HMÚ, čo si vyžaduje, aby sa pozornosť venovala všetkým relevantným prvkom na podporu stability a účinnosti európskeho bankového sektora. Nakoniec, Komisia predložila všetky opatrenia oznámené v rámci únie kapitálových trhov. Konkrétne legislatívne spisy však niekedy nemali reálnu podporu a treba obnoviť úsilie o odstránenie právnych, daňových a regulačných prekážok vytvorenia únie kapitálových trhov, najmä v oblasti pravidiel prístupu k financovaniu, platobnej neschopnosti, dohľadu a rozdielov v daňových záležitostiach, ako aj o dosiahnutie účinnejšieho dohľadu EÚ. Úloha a fungovanie národných trhov so štátnymi dlhopismi sa musí posúdiť aj s cieľom riešiť problematiku tzv. prepojenie medzi bankami a štátmi.

               (15)Posilnenie štruktúry HMÚ si vyžaduje, aby sa prioritne realizovali opatrenia stanovené vo vyhlásení zo samitu eurozóny z decembra 2019, ale aj návrhy Komisie, v ktorých sa stanovujú ďalšie kroky na dobudovanie HMÚ. V oznámení Komisie z júna 2019 nazvanom „Prehlbovanie európskej hospodárskej a menovej únie: hodnotenie pokroku štyri roky po správe piatich predsedov“ sa opisuje súčasný stav a uvádzajú sa oblasti, na ktoré by sa malo sústrediť reformné úsilie v krátkodobom a strednodobom horizonte. Určitý pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o hospodársku úniu, dosiahnutím politickej dohody o rozpočtovom nástroji pre konvergenciu a konkurencieschopnosť eurozóny. Prebiehajú diskusie o zlepšení súboru nástrojov Európskeho mechanizmu pre stabilitu a revízii jeho zmluvy. V Rade však neprebehli žiadne diskusie o funkcii fiškálnej stabilizácie pre eurozónu, ani o reforme správy eurozóny. Komisia plánuje navrhnúť európsky systém zaistenia v nezamestnanosti s cieľom lepšie chrániť občanov v prípade hospodárskych otrasov.

               (16)Dokončenie HMÚ by viedlo k lepším makroekonomickým výsledkom. Neúplná HMÚ bráni finančnej integrácii. To obmedzuje možnosti financovania investícií, ktoré sú tak veľmi potrebné na podporu inkluzívneho, produktívneho, udržateľného a stabilného hospodárstva. Neúplná HMÚ takisto bráni plynulej transmisii menovej politiky v celej eurozóne a obmedzuje schopnosť Európy určovať svoj hospodársky osud. Okrem toho neexistencia ústrednej funkcie fiškálnej stabilizácie výrazne oslabuje proticyklickú fiškálnu kapacitu eurozóny. Navyše príklon k medzivládnym riešeniam nebol sprevádzaný zodpovedajúcim posilnením zodpovednosti na úrovni EÚ. Zlepšenie riadenia orgánov eurozóny by tak malo zásadný význam pre zvýšenie demokratickej zodpovednosti. Posilnenie HMÚ je kľúčom k rozšíreniu vplyvu Európy vo svete a rozvoju medzinárodnej úlohy eura a takisto by výrazne prispelo k otvorenému multilaterálnemu globálnemu hospodárstvu založenému na pravidlách. Je dôležité, aby diskusie naďalej prebiehali otvorene a transparentne vo vzťahu k členským štátom, ktoré nie sú súčasťou eurozóny, pričom sa musí v plnej miere rešpektovať vnútorný trh Únie,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2020 až 2021 prijali jednotlivo aj spoločne v rámci Euroskupiny opatrenia s cieľom:

               1.V členských štátoch eurozóny s deficitom bežného účtu alebo vysokým zahraničným dlhom pokračovať v reformách zameraných na zvýšenie konkurencieschopnosti a zníženie zahraničného dlhu. V členských štátoch eurozóny s veľkým prebytkom bežného účtu zlepšiť podmienky podporujúce rast miezd, rešpektujúc pritom úlohu sociálnych partnerov, a vykonať opatrenia, ktoré podporujú verejné a súkromné investície. Vo všetkých členských štátoch podporovať produktivitu zlepšovaním podnikateľského prostredia a kvality inštitúcií, zvýšiť odolnosť zlepšovaním fungovania trhov s tovarom a so službami, a to najmä prehlbovaním jednotného trhu. Podporovať spravodlivú a inkluzívnu transformáciu na konkurencieschopné ekologické a digitálne hospodárstvo prostredníctvom hmotných a nehmotných investícií, a to tak verejných, ako aj súkromných.

               2.V členských štátoch s vysokou úrovňou zadlženia vykonávať obozretné politiky, aby sa verejný dlh dôveryhodne dostal na udržateľnú klesajúcu trajektóriu. V členských štátoch s priaznivou fiškálnou pozíciou využiť túto fiškálnu pozíciu na ďalšie zvýšenie objemu kvalitných investícií. V prípade zhoršujúceho sa výhľadu zaistiť, aby zámery fiškálnej politiky na agregátnej úrovni podporovali rast, a zároveň vykonávať politiky v plnom súlade s Paktom stability a rastu, zohľadňovať špecifickú situáciu jednotlivých krajín a, pokiaľ je to možné, predchádzať procyklickým účinkom, ako aj zachovávať pripravenosť na koordináciu politík v rámci Euroskupiny. Zlepšiť účinnosť vnútroštátnych fiškálnych rámcov a kvalitu verejných financií a prijať daňové a iné relevantné rozpočtové opatrenia podporujúce rast, ktoré pomáhajú rozvoju udržateľného hospodárstva. Podporovať a vykonávať opatrenia EÚ zamerané na boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu a riešiť problematiku snáh o zvýšenie atraktivity daňového prostredia znižovaním štandardov v oblasti zdaňovania právnických osôb.

               3.Posilniť systémy vzdelávania a odbornej prípravy a zvýšiť investície do zručností. Zvýšiť účinnosť aktívnych politík trhu práce, ktoré podporujú integráciu do trhu práce a úspešné zmeny postavenia na trhu práce vrátane väčšieho množstva digitálnych a ekologických pracovných miest. Podporovať účasť na trhu práce vrátane účasti žien a presunúť daňové zaťaženie z práce, najmä v prípade osôb s nízkym príjmom a druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti. Podporovať vytváranie kvalitných pracovných miest, spravodlivé pracovné podmienky a riešiť segmentáciu trhu práce. Zlepšiť prístup k primeraným a udržateľným systémom sociálnej ochrany. Zvýšiť účinnosť sociálneho dialógu a podporovať kolektívne vyjednávanie.

               4.Dobudovať bankovú úniu začatím politických rokovaní o európskom systéme ochrany vkladov, prijať opatrenia na zlepšenie krízového riadenia a vytvoriť rezervy na zaistenie likvidity pri riešení krízových situácií a sfunkčniť spoločný zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií. Posilniť európsky regulačný rámec a rámec dohľadu, a to aj zvýšením dohľadu nad dodržiavaním pravidiel boja proti praniu špinavých peňazí a ich presadzovania. Podporiť kontrolované znižovanie pákového efektu v prípade veľkých objemov súkromného dlhu, a to aj odstránením zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní. Naďalej vytvárať podmienky, ktoré bankám v eurozóne umožnia rýchlo znižovať objem nesplácaných úverov, a predchádzať zvyšovaniu objemu takýchto úverov. Obnoviť úsilie o dobudovanie únie kapitálových trhov.

               5.Dosiahnuť ambiciózny pokrok v prehlbovaní hospodárskej a menovej únie, rýchlo realizovať opatrenia stanovené vo vyhlásení zo samitu eurozóny z decembra 2019 a pokročiť vo všetkých ostatných aspektoch s cieľom posilniť medzinárodnú úlohu eura a presadzovať hospodárske záujmy Európy na globálnej úrovni. Prehĺbiť hospodársku a menovú úniu a posilniť jej demokratickú zodpovednosť pri plnom rešpektovaní vnútorného trhu Únie a otvoreným a transparentným spôsobom vo vzťahu k členským štátom, ktoré nie sú súčasťou eurozóny.

               V Štrasburgu 17. 12. 2019

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Všetky číselné údaje uvedené v tomto dokumente pochádzajú z prognózy Európskej komisie z jesene 2019.

                     (4)

                        Európska komisia (2019), Správa o mechanizme varovania na rok 2020, COM(2019) 651 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/630 zo 17. apríla 2019, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o minimálne krytie strát pri problémových expozíciách (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 4).

                     (6)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 24. júla 2019 „Smerom k lepšiemu vykonávaniu rámca EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu“ [COM(2019) 360 final].


title: Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY ktorým sa Komisia poveruje rokovať v mene Unie o zmenách, doplneniach a úpravách Montrealského protokolu o látkach, ktoré porušujú ozónovú vrstvu

text: ---pagebreak---  ---pagebreak---  ---pagebreak---


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 11. 2019
            COM(2019) 576 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Európska komisia poveruje začatím rokovaní o dohode o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci s Bieloruskou republikou

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Vo vzťahoch medzi EÚ a Bieloruskom sa v posledných rokoch dosiahol pokrok a dvojstranný obchod s tovarom medzi EÚ a Bieloruskom neustále rastie. Európska únia je druhým hlavným obchodným partnerom Bieloruska s takmer tretinovým podielom na celkovom obchode tejto krajiny. Bieloruské továrne majú zároveň významný podiel (odhadovaný na viac než 15 %) na nezákonných tabakových výrobkoch, ktoré zadržali colné orgány členských štátov EÚ. Nezákonný obchod s tabakovými výrobkami stojí rozpočty členských štátov a EÚ na príjmoch

                  odhadovaných

                10 miliárd EUR ročne. Nezákonný obchod s tabakovými výrobkami takisto oslabuje politiky EÚ a vnútroštátne politiky v oblasti verejného zdravia, čím každoročne prispieva k mnohým úmrtiam, ktoré súvisia s fajčením. Európska únia v roku 2013 prijala komplexnú stratégiu
                  1
                boja proti nezákonnému obchodu s tabakovými výrobkami, ktorá je relevantná aj v súčasnosti
                  2
               . Kľúčovým prvkom tejto stratégie je posilnenie spolupráce s hlavnými zdrojovými a tranzitnými krajinami. Návrh preto reaguje na potreby členských štátov EÚ a ich podnikov, pokiaľ ide o právny rámec pre colnú spoluprácu a vzájomnú administratívnu pomoc s Bieloruskom.

               Vzhľadom na osobitný historický kontext je Bielorusko jedinou krajinou východného susedstva EÚ a jedinou krajinou Eurázijskej hospodárskej únie, ktorá nemá formálny právny základ pre colnú spoluprácu a vzájomnú administratívnu pomoc s EÚ. Na poskytnutie právneho základu pre colnú spoluprácu najmä v oblasti bezpečnosti dodávateľského reťazca a uľahčenia obchodu, ako aj pre vzájomnú administratívnu pomoc s cieľom predchádzať porušeniam colných predpisov, vyšetrovať ich a bojovať proti nim je preto potrebná medzinárodná dohoda. V boji proti colným podvodom bude dohoda s Bieloruskom vhodným nástrojom.

               Keďže celkové vzťahy EÚ s Bieloruskom napredujú, je teraz správny čas na vyplnenie tejto medzery vo vonkajších vzťahoch EÚ v colných záležitostiach v jej susedstve. Táto iniciatíva je v súlade so závermi Rady o Bielorusku z februára 2016, kde sa uvádza, že EÚ zostáva otvorená ďalšiemu rozvoju vzťahov medzi EÚ a Bieloruskom a prijímaniu ďalších opatrení na posilnenie politických vzťahov a odvetvovej spolupráce vo vhodnom kontexte. Iniciatíva ďalej nadväzuje na nedávne politické kontakty v rámci stretnutia koordinačnej skupiny EÚ – Bielorusko z 25. apríla 2019 a na návštevu komisára Oettingera v Minsku vo februári 2019. Posilnenie našej spolupráce s Bieloruskom je takisto kľúčovým prvkom akčného plánu, ktorý Komisia prijala v decembri 2018 na boj proti nezákonnému obchodu s tabakovými výrobkami na obdobie 2018 – 2022
                  3
               .

               Táto iniciatíva sa neuskutočňuje v rámci programu regulačnej vhodnosti (REFIT).

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Komisia uzavrela dohody vrátane ustanovení o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci so všetkými krajinami v našom východnom susedstve, ako aj so všetkými ostatnými členskými krajinami Eurázijskej hospodárskej únie: s Ruskom
                     4
                  , Arménskom
                     5
                  , Kazachstanom
                     6
                   a Kirgizskom
                     7
                  .

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Toto odporúčanie je v súlade s ostatnými politikami Únie.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Procesnoprávnym základom bude článok 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

                  Predmet dohody by bol súčasťou spoločnej obchodnej politiky Únie, hmotnoprávnym základom rozhodnutí o podpise a uzavretí dohody preto bude článok 207 ZFEÚ.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Iniciatíva patrí do výlučnej právomoci EÚ (spoločná obchodná politika) podľa článku 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

               •Proporcionalita

                  Odporúčanie Komisie je v súlade so zásadou proporcionality.

                  Medzinárodná dohoda je vhodným a nevyhnutným nástrojom na zabezpečenie právneho základu pre colnú spoluprácu a vzájomnú administratívnu pomoc s treťou krajinou, a to aj vzhľadom na náš cieľ nadviazať s Bieloruskom colnú spoluprácu, keďže je jedinou krajinou na východnej hranici EÚ, na ktorú sa zatiaľ nevzťahuje žiadna dohoda týkajúca sa colnej spolupráce.

               •Výber nástroja

                  Rozhodnutie Rady Európskej únie.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Neuplatňuje sa

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa

               •Posúdenie vplyvu

                  Cieľom dohody je zlepšiť uplatňovanie colných právnych predpisov prostredníctvom spolupráce a vzájomnej administratívnej pomoci medzi colnými orgánmi EÚ a Bieloruska.

                  Zosúladenie pravidiel a začatie komunikácie s Bieloruskou republikou bude mať pozitívny vplyv.

                  Nepriamy pozitívny vplyv sa očakáva v dôsledku toho, že sa zlepší správne uplatňovanie colných predpisov prostredníctvom vzájomnej administratívnej pomoci a colnej spolupráce, a tým sa okrem iného obmedzia colné podvody, najmä pašovanie tabakových výrobkov, čo povedie k vyššej úrovni colných a daňových príjmov v EÚ.

                  Možné znenie dohody by s výhradou rokovaní bolo podobné dohodám uzavretým so susednými krajinami Bieloruska a s ostatnými krajinami Eurázijskej hospodárskej únie, ktorej členom je aj Bielorusko a ktorej krajiny majú rovnaký regionálny colný kódex.

                  Pokiaľ ide o vzájomnú administratívnu pomoc, veľká časť obsahu dohody je formálna a procesná, takže návrh textu by sa nemal počas rokovaní podstatne meniť.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Táto iniciatíva sa neuskutočňuje v rámci programu regulačnej vhodnosti (REFIT).

               •Základné práva

                  Odporúčanie je v súlade so zmluvami EÚ a s Chartou základných práv Európskej únie.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Dohoda o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci nebude mať priamy vplyv na rozpočet EÚ.

               Dohoda si bude vyžadovať finančné a administratívne zdroje na zriadenie a riadenie spoločného výboru, ako aj na prípadné misie a diskusie na vykonávanie dohody.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Európska komisia poveruje začatím rokovaní o dohode o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci s Bieloruskou republikou

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje začať rokovania v mene Európskej únie s Bieloruskou republikou o dohode o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci.

               Článok 2

               Rokovania sa povedú na základe smerníc Rady na rokovania uvedených v prílohe.

               Článok 3

               Komisia vedie rokovania po porade s [Rada vloží názov osobitného výboru].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        COM(2013) 324.

                     (2)

                        COM(2017) 235, oddiel E.

                     (3)

                        COM(2018) 846, položka A.2.7.

                     (4)

                        Ú. v. ES L 327, 28.11.1997, s. 1.

                     (5)

                        Ú. v. ES L 239, 9.9.1999, s. 1.

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 29, 4.2.2016, s. 1.

                     (7)

                        Ú. v. ES L 196, 28.7.1999, s. 46.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 11. 2019
            COM(2019) 576 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Európska komisia poveruje začatím rokovaní o dohode o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci s Bieloruskou republikou

               PRÍLOHA

               Odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa Európska komisia poveruje začatím rokovaní o dohode o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci s Bieloruskou republikou

               1.Povaha pripravovanej dohody

               Rozsah pôsobnosti pripravovanej dohody bude obmedzený na záležitosti, ktoré patria do právomoci Únie. Všeobecným cieľom pripravovanej dohody bude rozvíjať a zintenzívniť spoluprácu a vzájomnú administratívnu pomoc v colných záležitostiach s Bieloruskou republikou, konkrétne vytvoriť právny základ pre rámec colnej spolupráce, ktorého cieľom je zabezpečiť dodávateľský reťazec a uľahčiť zákonný obchod, a zároveň zabezpečiť účinné colné kontroly, ako aj chrániť finančné záujmy Európskej únie tak, že sa umožní výmena informácií s cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie colných predpisov. Pripravovaná dohoda sa uzatvorí na neurčitý čas.

               2.Obsah pripravovanej dohody

               Pripravovaná dohoda sa bude vzťahovať na všetky ustanovenia prijaté Európskou úniou a Bieloruskou republikou, ktoré sa tiež označujú ako zmluvné strany, v rámci ich príslušných colných predpisov upravujúcich dovoz, vývoz a tranzit tovaru a jeho umiestnenie do akéhokoľvek colného režimu. V zásade nie je vylúčená žiadna oblasť, na ktorú sa vzťahuje právomoc Únie a v ktorej by bola vhodná colná spolupráca alebo vzájomná administratívna pomoc.

               Pripravovaná dohoda by sa preto mala vzťahovať na prvky, ako je:

               1.spolupráca pri zlepšovaní colných predpisov, harmonizácii a zjednodušení colných postupov;

               2.zavedenie moderných colných systémov vrátane moderných technológií pri colných konaniach, ustanovení pre schválené hospodárske subjekty, automatizovaných analýz rizík a kontrol, zjednodušených postupov na prepustenie tovaru, kontrol po prepustení, ustanovení týkajúcich sa partnerstiev medzi colnými orgánmi a podnikmi;

               3.uľahčenie a účinná kontrola prekládok a tranzitu cez dotknuté územia; spolupráca a koordinácia medzi všetkými dotknutými orgánmi a agentúrami na svojich príslušných územiach s cieľom uľahčiť dopravu v rámci tranzitu; preskúmanie možnosti kompatibility príslušných systémov colného tranzitu, ak je to relevantné a vhodné;

               4.profesijná etika;

               5.v prípade potreby a v rámci modalít, ktoré treba vymedziť, výmena relevantných informácií a údajov, a to pri dodržaní pravidiel zmluvných strán týkajúcich sa ochrany dôverného charakteru citlivých údajov a ochrany osobných údajov;

               6.koordinácia colných opatrení medzi colnými orgánmi zmluvných strán;

               7.vzájomné uznávanie programov schválených hospodárskych subjektov a colných kontrol vrátane rovnocenných opatrení na uľahčenie obchodu, ak je to relevantné a vhodné a v rámci modalít, ktoré treba vymedziť;

               8.určovanie colnej hodnoty;

               9.vzájomná administratívna pomoc.

               3.Iné ustanovenia

               Uplatniteľné pravidlá týkajúce sa dôvernosti, ochrany údajov a využívania informácií sa vymedzia v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ.

               Pripravovaná dohoda bude obsahovať zvyčajné ustanovenia týkajúce sa územnej pôsobnosti, nadobudnutia platnosti, trvania a oznámenia potrebného na vypovedanie dohody.

               4.Spoločný výbor pre colnú spoluprácu

               V pripravovanej dohode sa stanoví Spoločný výbor pre colnú spoluprácu, ktorý bude dohliadať na riadne fungovanie pripravovanej dohody; môže prijímať rozhodnutia a iné opatrenia potrebné na vykonávanie cieľov dohody.

               Podľa článku 17 ZEÚ bude Úniu v Spoločnom výbore pre colnú spoluprácu zastupovať Komisia, ktorej pomáhajú zástupcovia členských štátov.

               Môže sa zriadiť pracovná skupina, ktorá preskúma a predloží odporúčania Spoločnému výboru pre colnú spoluprácu, pokiaľ ide o technické otázky týkajúce sa vykonávania pripravovanej dohody.

               Táto pracovná skupina bude pozostávať z odborníkov oboch zmluvných strán.

               Správy bude podávať Spoločnému výboru pre colnú spoluprácu, ktorý prijme príslušné rozhodnutia na základe vzájomného súhlasu.

               5.Rokovanie

               Komisia by mala Rade podať správu o výsledku rokovaní a o prípadných problémoch, ktoré môžu nastať počas rokovaní.


                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED

                              EURÓPSKA
                              KOMISIA

                                                    V Bruseli 11. 3. 2015
                                                    COM(2015) 119 final

     This document was downgraded/declassified
     Date           16.1.2020
     By             M. SHOTTER
     Authority      DG HOME

                                          Odporúčanie

                                   ROZHODNUTIE RADY

      o poverení začať rokovania o dohodách medzi Európskou úniou a Kolumbiou a Peru
                    o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch

SK                                                                                SK
                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                       DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      ÚVOD
     1.1.    Východiská
     V nariadení Rady (ES) č. 539/20011 sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci
     musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni
     príslušníci sú od tejto povinnosti oslobodení. Nariadenie (ES) č. 539/2001 uplatňujú všetky
     členské štáty s výnimkou Írska a Spojeného kráľovstva a uplatňujú ho aj Island,
     Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko.
     Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 bolo zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady
     (EÚ) č. 509/20142, pričom 19 krajín bolo presunutých do prílohy II, v ktorej sa uvádza
     zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú od vízovej povinnosti oslobodení. Týmito
     19 krajinami sú: Dominika, Grenada, Kiribati, Kolumbia, Marshallove ostrovy, Mikronézia,
     Nauru, Palau, Peru, Samoa, Spojené arabské emiráty, Svätá Lucia, Svätý Vincent
     a Grenadíny, Šalamúnove ostrovy, Východný Timor, Tonga, Trinidad a Tobago, Tuvalu
     a Vanuatu. K odkazu na každú z týchto krajín v prílohe II je pripojená poznámka pod čiarou,
     v ktorej sa bližšie špecifikuje, že „oslobodenie od vízovej povinnosti sa uplatňuje od dátumu
     nadobudnutia platnosti dohody o oslobodení od vízovej povinnosti, ktorá sa uzavrie
     s Európskou úniou“.
     Dňa 17. júla 2014 Komisia prijala odporúčanie Rade na začatie rokovaní o zrušení vízovej
     povinnosti so 17 z uvedených krajín, t. j. so všetkými okrem Kolumbie a Peru. Podľa
     odôvodnenia 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 509/2014 a spoločného
     vyhlásenia vydaného v čase prijatia nariadenia sa na uvedené dve krajiny vzťahuje osobitný
     postup, ktorý si vyžaduje ďalšie zhodnotenie plnenia príslušných kritérií týmito krajinami
     pred tým, ako môže Komisia predložiť Rade odporúčania na rozhodnutia o poverení začať
     rokovania o dohodách o zrušení vízovej povinnosti s týmito dvomi krajinami. Toto posúdenie
     obsahovali správy3, ktoré Komisia prijala 29. októbra 2014. Správy boli prerokované vo
     výbore LIBE Európskeho parlamentu 5. novembra a v pracovnej skupine Rady pre víza
     21. novembra. Posúdenia boli priaznivo prijaté v obidvoch výboroch, ako aj v pracovnej
     skupine, hoci boli vyjadrené určité obavy v tom smere, že k bezvízovému režimu je potrebné
     zabezpečiť vydávanie biometrických pasov v obidvoch krajinách a zlepšiť spoluprácu pri
     návrate neregulárnych migrantov.
     Vzhľadom na kladné posúdenie splnenia príslušných kritérií Kolumbiou a Peru teraz Komisia
     odporúča Rade, aby ju poverila začatím rokovaní o zrušení vízovej povinnosti s obidvoma
     krajinami.
     Cieľom právneho ustanovenia, podľa ktorého zrušenie vízovej povinnosti podlieha uzavretiu
     dohôd medzi Európskou úniou a Kolumbiou a Peru, je predovšetkým účinne zabezpečiť
     zásadu reciprocity s ohľadom na zrušenie vízovej povinnosti. Zásada reciprocity by mala byť
     v plnej miere začlenená do dohôd medzi Európskou úniou a Kolumbiou a Peru, a to vrátane
     ustanovenia, že nedodržanie tejto zásady môže patriť k dôvodom na pozastavenie alebo
     ukončenie dohody.

     1
            Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s 1.
     2
            Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s 67.
     3
            COM(2014) 663 pre Peru a COM(2014) 665 pre Kolumbiu.

SK                                                  2                                                 SK
                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                             RESTREINT UE/EU RESTRICTED
     Tým, že zásada zrušenia vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov Kolumbie a Peru je už
     stanovená v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 509/2014 a keďže Komisia
     overila, že tieto dve krajiny spĺňajú kritériá na odstránenie vízovej povinnosti, usiluje sa teraz
     o jej uplatnenie v praxi tým, že Rade prekladá odporúčanie, aby poverila Komisiu začatím
     rokovaní o uzavretí dvojstranných dohôd o zrušení vízovej povinnosti medzi Európskou úniou
     a Kolumbiou a Peru.

     1.2.     Smernice na rokovania
     Dohody s Kolumbiou a Peru budú úzko nadväzovať na precedens vytvorený existujúcimi
     dohodami EÚ o zrušení vízovej povinnosti, najmä dohodami s Antiguou a Barbudou4,
     Bahamami5, Barbadosom6, Mauríciom7, Svätým Krištofom a Nevisom8 a Seychelami9, ako aj
     dohodami o zrušení vízového režimu s ostatnými 17 krajinami, ktoré boli nariadením (EÚ)
     č. 539/2014 presunuté do prílohy II nariadenia (ES) č. 539/2001.
     V dohodách by sa mal stanoviť povolený pobyt so zrušením vízovej povinnosti a určiť jeho
     trvanie, a to berúc do úvahy existenciu schengenského priestoru bez vnútorných hraníc,
     v rámci ktorého je zabezpečený voľný pohyb osôb. V každej z dohôd by sa malo stanoviť
     oslobodenie od vízovej povinnosti len na zamýšľané pobyty nepresahujúce dĺžku 90 dní
     v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia. Na otázky prijímania a prisťahovalectva sa
     dohody vzťahovať nebudú.
     Dohodami by sa v zásade potvrdilo oslobodenie od vízovej povinnosti pre občanov Kolumbie
     a Peru zo strany Európskej únie a oslobodenie od vízovej povinnosti pre občanov všetkých
     členských štátov zo strany Kolumbie a Peru.
     V dohodách by sa mali vymedziť kategórie občanov, ktorých sa zrušenie vízovej povinnosti
     bude týkať a ktorými sú najmä držitelia bežných pasov a držitelia diplomatických,
     služobných, úradných a špeciálnych pasov. Tiež by sa v nich mali vymedziť účely cesty (ako
     napr. turistika alebo služobné cesty), na ktoré sa bude zrušenie vízovej povinnosti vzťahovať.
     V dohodách by sa mala zohľadniť aj situácia členských štátov, ktoré ešte neuplatňujú
     schengenské acquis v plnej miere. Pokiaľ nie sú súčasťou schengenského priestoru bez
     vnútorných hraníc, zrušenie vízovej povinnosti by malo poskytovať právo na pobyt do 90 dní
     na území každého z týchto členských štátov, nezávisle od obdobia počítaného za celý
     schengenský priestor.

     2.       ÚČEL A PRÁVNY ZÁKLAD
     Rade sa predkladá odporúčanie, aby poverila Komisiu začatím rokovaní s Kolumbiou a Peru
     o dohodách o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch, ktoré budú obsahovať
     jasné a jednoznačné práva a povinnosti právne záväzného charakteru a ktorými sa zabezpečí
     oslobodenie od vízovej povinnosti pre občanov členských štátov a pre občanov Kolumbie a

     4
            Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2009, s 3 – 8.
     5
            Ú. v. EÚ L 169, 30. 6. 2009, s 24 – 29.
     6
            Ú. v. EÚ L 169, 30. 6. 2009, s 10 – 15.
     7
            Ú. v. EÚ L 169, 30. 6. 2009, s 17 – 22.
     8
            Ú. v. EÚ L 169, 30. 6. 2009, s 38 – 43.
     9
            Ú. v. EÚ L 169, 30. 6. 2009, s 31 – 36.

SK                                                    3                                                   SK
                            RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
     Peru, ktorí budú vstupovať na územie druhej zmluvnej strany s cieľom pobytu
     neprekračujúceho 90 dní.
     Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 sa zakladá na článku 77 ods. 2 písm. a) Zmluvy
     o fungovaní Európskej únie. Rokovanie o dohodách o zrušení vízovej povinnosti patrí do
     výlučnej právomoci Únie.
     Únia by mala uplatniť svoju výlučnú právomoc s cieľom uzavrieť komplexné dohody
     s Kolumbiou a Peru o recipročnom zrušení vízovej povinnosti. Tieto dohody by mali mať
     prednosť pred dvojstrannými dohodami, ktoré uzavreli členské štáty s Kolumbiou a Peru, a to
     do tej miery, do akej sa ich ustanovenia týkajú záležitostí v rozsahu pôsobnosti dohody na
     úrovni Únie.

     3.      UPLATNITEĽNOSŤ NA PRIDRUŽENÉ KRAJINY
     Únia nemá právomoc uzavrieť s Kolumbiou a Peru dohody o zrušení vízovej povinnosti,
     ktoré by boli záväzné pre 4 krajiny pridružené k vykonávaniu schengenského acquis
     a spoločnej vízovej politiky.
     Aby bolo možné zabezpečiť spoločný prístup voči Kolumbii a Peru v súvislosti s otázkami,
     ktoré bude upravovať dohoda o zrušení vízovej povinnosti, bolo by žiaduce, aby zmluvné
     strany dohody medzi Úniou a Kolumbiou a Peru pripojili spoločné vyhlásenie, v ktorom by sa
     uvádzala potrebnosť uzavretia samostatných dvojstranných dohôd o zrušení vízovej
     povinnosti medzi Kolumbiou a Peru na jednej strane a Islandom, Lichtenštajnskom, Nórskom
     a Švajčiarskom na strane druhej, pričom ustanovenia takýchto dohôd by mali byť zosúladené
     s ustanoveniami dohody medzi Úniou a Kolumbiou a Peru.

SK                                               4                                                 SK
                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                           RESTREINT UE/EU RESTRICTED

                                             Odporúčanie

                                       ROZHODNUTIE RADY

      o poverení začať rokovania o dohodách medzi Európskou úniou a Kolumbiou a Peru
                    o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,
     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie na základe jej kladného posúdenia splnenia
     príslušných kritérií Kolumbiou a Peru,
     keďže:
     (1)      Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 509/2014 sa odkazy na Kolumbiu
              a Peru presunuli z prílohy I do prílohy II nariadenia Rady (ES) č. 539/2001.
     (2)      K odkazu na každú z týchto krajín je pripojená poznámka pod čiarou, v ktorej sa
              uvádza, že oslobodenie od vízovej povinnosti sa uplatňuje od dátumu nadobudnutia
              platnosti dohody o oslobodení od vízovej povinnosti, ktorá sa uzavrie s Európskou
              úniou.
     (3)      Komisia kladne posúdila plnenie príslušných kritérií Kolumbiou a Peru z pohľadu
              rokovaní o dohodách o zrušení vízovej povinnosti medzi Európskou úniou a obidvoma
              krajinami.
     (4)      Mali by sa začať rokovania s cieľom uzavrieť takéto dohody s Kolumbiou a Peru,
     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                               Článok 1
     Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o dohodách o zrušení vízovej povinnosti
     s Kolumbiou a Peru.

                                               Článok 2
     Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

                                               Článok 3
     Rokovania sa povedú v konzultácii s pracovnou skupinou Rady pre víza.

                                               Článok 4
     Toto rozhodnutie je určené Komisii.

SK                                                 5                                              SK
                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
     V Bruseli 11. 3. 2015

     Za Radu
     predseda

SK                                   6                SK
                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---documentbreak---                        RESTREINT UE/EU RESTRICTED

                              EURÓPSKA
                              KOMISIA

                                                     V Bruseli 11. 3. 2015
                                                     COM(2015) 119 final

                                                     ANNEX 1

     This document was downgraded/declassified
     Date           16.1.2020
     By             M. SHOTTER
     Authority      DG HOME

                                          PRÍLOHA

                                                 k

                               odporúčaniu na rozhodnutie Rady

      o poverení začať rokovania o dohodách medzi Európskou úniou a Kolumbiou a Peru
                    o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch

SK                                                                                SK
                       RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED
                                           PRÍLOHA […]
                                        Smernice na rokovania
     Komisia by pri rokovaniach mala usilovať o dosiahnutie cieľov, ktoré sa podrobne uvádzajú
     ďalej v texte.

     1.      ÚČEL A ROZSAH PÔSOBNOSTI DOHÔD
     Účelom týchto dohôd by malo byť stanoviť jasné a jednoznačné práva a povinnosti právne
     záväzného charakteru zaručujúce zrušenie vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch tak
     pre občanov Kolumbie a Peru pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, ako aj pre
     občanov členských štátov pri prekračovaní hraníc týchto krajín.

     2.      ŠPECIFICKÉ OTÁZKY
     V dohodách by sa mali vymedziť kategórie občanov EÚ a štátnych príslušníkov Kolumbie
       a Peru, ktorých sa zrušenie vízovej povinnosti bude týkať a ktorými sú najmä držitelia
       bežných pasov a držitelia diplomatických, služobných, úradných a špeciálnych pasov.
       Vyhlásenia pripojené k dohodám by mali pripomenúť plány vlád Kolumbie a Peru začať
       vydávať svojim občanom biometrické pasy v priebehu roku 2015.
     V dohodách by sa mal vymedziť aj účel pobytu, pre ktorý sa zrušenie vízovej povinnosti
       stanovuje: turistika, návšteva rodiny, služobná cesta atď. Zrušenie vízovej povinnosti by sa
       nemalo vzťahovať na osoby, ktoré vstupujú do krajiny na obdobie neprekračujúce 90 dní
       na účely vykonávania zárobkovej ekonomickej činnosti.
     V dohodách by sa tiež malo vymedziť trvanie pobytu povoleného na základe zrušenia vízovej
       povinnosti. V prípade občanov EÚ by to malo byť 90 dní v rámci akéhokoľvek
       180-dňového obdobia na území Kolumbie a Peru a v prípade kolumbijských a peruánskych
       štátnych príslušníkov by to malo byť 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia
       v schengenskom priestore.
     V dohodách by sa malo stanovovať, že výnimočne a na prechodné obdobie by sa pobyt
       v schengenskom priestore, na ktorý sa vzťahuje zrušenie vízovej povinnosti v trvaní 90 dní
       v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia, mal počítať nezávisle od pobytu v členskom
       štáte, ktorý ešte nevykonáva v plnej miere schengenské acquis.
     V dohodách by sa malo ozrejmiť, že zrušenie vízovej povinnosti sa uplatňuje bez ohľadu na
       druh dopravy použitý na prekročenie hranice.
     V dohodách by sa tiež malo spresniť, že záležitosti mimo rozsahu pôsobnosti dohôd sú
       naďalej upravované vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi Únie. To sa
       týka predovšetkým iných podmienok vstupu, odopretia vstupu, predĺženia pobytu nad
       rámec troch mesiacov atď.

     3.      SPRÁVA DOHODY
     Každá z dohôd by mala obsahovať ustanovenie o zriadení výboru odborníkov. Výbor by sa
     mal skladať zo zástupcov Európskej únie a zástupcov Kolumbie, resp. Peru. Únia by mala byť
     zastúpená Komisiou.
     Výbor odborníkov by mal plniť predovšetkým tieto úlohy:

SK                                                 2                                                  SK
                         RESTREINT UE/EU RESTRICTED
 ---pagebreak---                           RESTREINT UE/EU RESTRICTED
     –       monitorovať vykonávanie dohody a
     –       navrhovať zmeny dohody.

     4.      VZŤAHY MEDZI EXISTUJÚCIMI DVOJSTRANNÝMI DOHODAMI MEDZI
             ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A KOLUMBIOU A PERU
     Každá z dohôd by mala obsahovať doložku, v ktorej sa bude stanovovať, že ustanovenia
     dohody majú prednosť pred dvojstrannými dohodami alebo ustanoveniami akýchkoľvek
     dvojstranných dohôd alebo dojednaní uzavretých medzi jednotlivými členskými štátmi
     a Kolumbiou a Peru, pokiaľ sa ustanovenia týchto dohôd alebo dojednaní týkajú záležitostí,
     ktoré patria do rozsahu pôsobnosti príslušnej dohody.

     5.      ÚZEMNÁ PÔSOBNOSŤ, NADOBUDNUTIE PLATNOSTI,                                         TRVANIE,
             POZASTAVENIE UPLATŇOVANIA A UKONČENIE DOHODY
     Dohody by mali obsahovať ustanovenia týkajúce sa územnej pôsobnosti dohôd – v prípade
     Francúzska a Holandska by zrušenie vízovej povinnosti oprávňovalo štátnych príslušníkov
     Kolumbie a Peru na pobyt len na európskom území týchto členských štátov –, ako aj
     ustanovenia o nadobudnutí platnosti a trvaní dohôd. Mali by byť uzavreté na dobu neurčitú a
     mali by obsahovať ustanovenia, ktoré umožnia každej zo zmluvných strán pozastaviť
     uplatňovanie dohody a/alebo ukončiť celú dohodu alebo jej časť. Dôvody na pozastavenie by
     mali zahŕňať predovšetkým ohrozenie verejného poriadku, neregulárne prisťahovalectvo a
     znovuzavedenie vízovej povinnosti ktoroukoľvek zo zmluvných strán. V špecifickej otázke
     neregulárnej migrácie by vyhlásenia pripojené k dohodám mali pripomenúť, že podľa článku
     49 ods. 3 Dohody o politickom dialógu a spolupráci1 medzi Európskym spoločenstvom a jej
     členskými štátmi na jednej strane a Andským spoločenstvom na strane druhej zmluvné strany
     súhlasia s readmisiou svojich neregulárnych migrantov.
     Kolumbia a Peru by mali mať právo pozastaviť uplatňovanie svojej dohody alebo ju ukončiť
     len vo vzťahu k Európskej únii ako celku, a nie jednotlivo vo vzťahu k jednému alebo
     viacerým členským štátom. Únia by mala mať právo pozastaviť uplatňovanie dohôd alebo ich
     ukončiť len vo vzťahu ku všetkým svojim členským štátom.

     1
            KOM(2003) 695. Dohoda zatiaľ nenadobudla platnosť, pretože EÚ ju ešte neratifikovala. Očakáva sa
            však, že nadobudne platnosť v priebehu roku 2015.

SK                                                     3                                                       SK
                          RESTREINT UE/EU RESTRICTED