title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na roky 2012 – 2017

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/1

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na roky 2012 – 2017
   2013/C 217/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada prijala 10. júla 2012 odporúčanie (3) týkajúce sa národného programu reforiem Rakúska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Rakúska na roky 2011 – 2016.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra 2013 pre koordináciu hospodárskych politík. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o predchádzaní a náprave makroekonomických nerovnováh (4) prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Rakúsko za jeden členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Rakúsko 16. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj program stability pre obdobie rokov 2012 – 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že Rakúsko vyvinulo značné konsolidačné úsilie na vytvorenie rozpočtu tak, aby viedol k odstráneniu nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o program stability, makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v programe stability, je optimistický. Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je postupne znižovať deficit verejných financií, aby sa dosiahol vyvážený rozpočet v nominálnom vyjadrení do roku 2016 a strednodobý cieľ do roku 2017. V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ štrukturálneho deficitu vo výške 0,45 % HDP. Strednodobý cieľ je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Vychádzajúc zo súčasných prognóz je Rakúsko na ceste k odstráneniu svojho nadmerného deficitu do roku 2013 za predpokladu, že deficit verejných financií v roku 2012 je na úrovni 2,5 % a podľa prognózy útvarov Komisie sa očakáva, že v roku 2013 sa ďalej zníži na 2,2 % HDP a v roku 2014 na 1,8 % HDP. Vynárajú sa však možné dodatočné náklady v súvislosti s likvidáciou jednej veľkej banky, ktoré by mohli mať významný vplyv na zvýšenie deficitu. Po výraznom zlepšení, ktoré presahuje mieru úpravy vyžadovanú v rámci postupu pri nadmernom deficite v roku 2012, sa v roku 2013 predpokladá zvýšenie štrukturálneho deficitu o 1,8 %. Mierne zvýšenie štrukturálneho deficitu v roku 2013 potvrdzuje aj prognóza útvarov Komisie. Podľa informácií uvedených v programe stability sa od roku 2014 v rámci prepočítaného štrukturálneho salda predpokladá štrukturálna úprava presahujúca 0,5 % v roku 2014 a v roku 2015, ktorá by Rakúsku umožnila dosiahnuť strednodobý cieľ o dva roky skôr v porovnaní so scenárom uvedeným v programe stability, a to v roku 2015 miesto roku 2017.
               Pokiaľ ide o referenčnú hodnotu pre výdavky v Pakte stability a rastu, podľa informácií poskytnutých v programe stability sa očakáva, že miera rastu verejných výdavkov bez diskrečných opatrení v rokoch 2014 až 2016 prispeje k ročnej štrukturálnej úprave smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa o 0,5 % HDP. Predpokladaný významný pokles v pomere výdavkov k HDP v scenári programu stability je veľmi ambiciózny, keďže sa odhaduje, že výdavky dosiahnu z hľadiska HDP jednu z najnižších úrovní za viac než 15 rokov. V prípade Rakúska možno očakávať, že v rokoch 2014 až 2016 bude v prechodnom období, pokiaľ ide o dodržiavanie súladu s kritériami pre dlh a plánovaním by sa zabezpečil dostatočný pokrom smerom k dodržaniu súladu.
               Posilnenie rozpočtového rámca ponechalo fiškálne vzťahy medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy vo veľkej miere nezmenené, pričom výzvou zostávajú prekrývajúce sa zodpovednosti a nejednotnosť medzi zodpovednosťou za financovanie a výdavky. Zložitý mechanizmus priebežných dohôd medzi národnou vládou, poskytovateľmi sociálneho poistenia a subjektmi na nižšej než federálnej úrovni predstavuje vykonávacie riziká pre opatrenia zamerané na obmedzenie výdavkov na zdravotníctvo. V oblasti vzdelávania predstavujú rokovania o šesťbodovom návrhu vrátane zrušenia školských orgánov na obvodnej úrovni vítaný krok smerom k zefektívneniu zodpovedností medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy, avšak bolo by potrebné ďalšie zjednodušenie na podstatnejšie zníženie roztrieštenosti.

               (10)

               Podľa prognóz sa bude potenciál pracovnej sily Rakúska od roku 2020 znižovať a pre hospodárstvo je čoraz typickejší väčší dôraz na kvalifikáciu. Existuje priestor na optimalizáciu využívania obyvateľstva Rakúska v produktívnom veku, predovšetkým žien, migrantov a starších pracovníkov.

               (11)

               Miera zamestnanosti v prípade starších pracovníkov je ešte pod priemerom EÚ (43,1 % v porovnaní so 48,8 %), aj keď sa výrazne zlepšuje a približuje sa k priemeru EÚ a takmer 30 % ľudí je pred odchodom do dôchodku nezamestnaných alebo práceneschopných v trvaní od 1,5 až troch rokov. Stále pomerne rozšírené využívanie systémov predčasného odchodu do dôchodku a invalidného dôchodku, ako aj pomerne nízky zákonný vek odchodu do dôchodku v prípade žien (60), ktorý sa v budúcnosti bude zvyšovať len veľmi postupne, majú negatívny vplyv na ponuku pracovnej sily z radov starších pracovníkov. V roku 2012 sa prijalo niekoľko opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku, hlavne znížením využívania predčasného odchodu do dôchodku a invalidných dôchodkov.

               (12)

               Hoci je miera zamestnanosti žien v Rakúsku pomerne vysoká (70,3 % v porovnaní so 62,4 % na úrovni EÚ v roku 2012), stále existuje priestor na jej zvýšenie, a to znížením rodovej segmentácie na trhu práce. Podiel žien pracujúcich na čiastočný úväzok je jedným z najvyšších v Únii a dostupnosť služieb starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti je obmedzená. Miera zamestnanosti žien vyjadrená v prepočte na plný pracovný úväzok naznačuje, že Rakúsko má osobitné ťažkosti s plným využívaním potenciálu svojej ženskej pracovnej sily. Okrem toho ženy dvakrát častejšie obsadzujú okrajové pracovné miesta a sú vo veľkej miere zamestnávané na miestach s nízkymi mzdami. Tento jav má za následok rozdiel v odmeňovaní žien a mužov vo výške 24 %, čo je tretí najvyšší rozdiel v Únii. Zníženie daňového zaťaženia pre osoby s nízkymi príjmami by mohlo poskytnúť vyššiu motiváciu na zvýšenie účasti na trhu práce. Štruktúra rakúskeho daňového systému poskytuje priestor na posun zdaňovania na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. V skutočnosti predstavujú príjmy z daní z nehnuteľností v Rakúsku 0,5 % HDP a sú vo významnej miere pod priemerom EÚ, ktorý je 2,1 % HDP. Predovšetkým príjmy z periodických daní z nehnuteľného majetku, ktoré sa považujú za najmenej škodlivé pre rast, sú tretími najnižšími v Únii a v roku 2011 predstavovali 0,2 % HDP (priemer EÚ bol 1,3 %).

               (13)

               V Rakúsku v roku 2011 sa 19 % obyvateľstva v produktívnom veku narodilo v zahraničí, čím má Rakúsko jeden z najväčších podielov pracujúcich prisťahovalcov v krajinách Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Migranti na pracovnom trhu často narážajú na ťažkosti. Miera nezamestnanosti v ich prípade je významne vyššia (9,7 % v porovnaní so 3,6 %) a príslušná miera zamestnanosti je nižšia (štátni príslušníci nečlenských krajín EÚ 27: 62,8 % v porovaní s Rakúšanmi: 76,4 %). Okrem toho sú osoby z migračného prostredia v porovnaní s Rakúšanmi trikrát častejšie zamestnávaní a platení pod úrovňou ich skutočnej kvalifikácie (2008: 27,5 % v porovaní s 9,7 %). Ich vzdelávacie výsledky sú takisto nižšie a riziko chudoby v ich prípade dvakrát tak vysoké (26,6 % v porovnaní s 12,6 %).

               (14)

               Strednodobé a dlhodobé prognózy výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť predstavujú riziko pre udržateľnosť verejných financií. Dlhodobé prognózy výdavkov na starostlivosť takisto poukazujú na riziko udržateľnosti, aj keď v menšom rozsahu. Prostredníctvom nedávnych reforiem dôchodkového systému sa riziko udržateľnosti v určitej miere pravdepodobne zníži, ak ich budú sprevádzať lepšie podmienky na trhu práce, ktoré starším pracovníkom umožnia zostať v zamestnaní dlhšie. Rýchlejšia harmonizácia veku odchodu do dôchodku medzi mužmi a ženami, ako aj zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku zosúladením veku odchodu do dôchodku alebo dôchodkov so zmenami v strednej dĺžke života naďalej chýbajú. Musí sa riešiť otázka fiškálnej udržateľnosti systému zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti, a to takisto so zreteľom na čoraz väčšiu potrebu poskytovania dlhodobej starostlivosti a dopyt po nej. Nedávne politické opatrenia prijaté v odvetviach zdravotníctva sú pravdepodobne krokmi správnym smerom, hoci sa v nadchádzajúcich rokoch musí vykonať dôkladné posúdenie ich účinnosti. Existuje priestor na zlepšenie prevencie, rehabilitácie a nezávislého života na obmedzenie budúcich nákladov na dlhodobú starostlivosť.

               (15)

               Podľa porovnávacích medzinárodných štúdií a analýz sú vzdelávacie výsledky v Rakúsku v prípade vekovej kategórie desať až pätnásťročných pod priemerom napriek skutočnosti, že výdavky Rakúska na vzdelávanie boli v roku 2009 vo výške 6,01 % HDP značne vyššie, než je priemer EÚ vo výške 5,41 %. Viac než 25 % mladých ľudí vo veku 15 rokov má slabé čitateľské zručnosti. Výsledky v matematike sú len o čosi lepšie. Rozdiely v dosahovaných výsledkoch medzi osobami z migračného prostredia a ich domácimi vrstovníkmi sú medzi najvyššími v Únii. Vo vyššom vzdelávaní vytvára narastajúci počet študentov tlak na systémy financovania a organizácie, ale podiel študentov, ktorí štúdium úspešne dokončia, je nízky. Rozdelenie zodpovedností v riadení a financovaní vzdelávacieho systému je takisto roztrieštené.

               (16)

               Rakúsko je jedným z členských štátov, ktoré by najviac profitovali (z hľadiska HDP) z menších prekážok pre cezhraničné poskytovanie služieb. Stále však existujú významné prekážky pre vstup do odvetvia služieb a príslušnú efektívnu hospodársku súťaž. Tieto prekážky sa vyskytujú najmä v slobodných povolaniach a v železničnej doprave. Profesionálne služby zohrávajú na trhoch s podnikateľskými službami dôležitú úlohu a tvoria 10 % HDP a 11 % celkovej zamestnanosti. Obmedzenia prístupu k povolaniam a ich vykonávaniu v odvetví služieb, napríklad pokiaľ ide o právnu formu a požiadavku na držbu podielov, pretrvávajú. Existuje silný dôvod na posúdenie oprávnenosti týchto obmedzení a toho, či sa rovnaké ciele verejného záujmu nedajú dosiahnuť miernejšou reguláciou. Hoci sa nedávnou zmenou zákona o hospodárskej súťaži posilnia právomoci rakúskeho orgánu pre hospodársku súťaž, jeho finančné a ľudské zdroje sú stále pod úrovňou pozorovanou v ekonomikách podobnej alebo dokonca menšej veľkosti.

               (17)

               Rakúsko dosiahlo pokrok v cezhraničnej spolupráci domácich a hostiteľských orgánov finančného dohľadu. Okrem toho sa dosiahol ďalší pokrok pri reštrukturalizácii zoštátnených alebo čiastočne zoštátnených bánk, ktoré využívali pomoc na reštrukturalizáciu. Z dôvodu rizík spojených s ďalším zhoršovaním kvality aktív týchto bánk však stále existujú pretrvávajúce oblasti zraniteľnosti, ktoré sa musia dôkladne sledovať.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 7.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (20)

               V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Rakúsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Plniť rozpočet na rok 2013 podľa plánu, aby sa odstránil nadmerný deficit udržateľným spôsobom, a vyvinúť úsilie o priemernú ročnú štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Po odstránení nadmerného deficitu vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu primeraným tempom, aby sa strednodobý cieľ dosiahol do roku 2015. Zefektívniť fiškálne vzťahy medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy, napríklad zjednodušením organizačného usporiadania a zosúladením zodpovedností za výdavky a financovanie.

               2.

               Predložiť harmonizáciu dôchodkového veku pre mužov a ženy, zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku zosúladením veku odchodu do dôchodku alebo dôchodkov so zmenou v strednej dĺžke života, vykonať a sledovať nedávne reformy na obmedzenie prístupu k predčasnému odchodu do dôchodku a ďalej zlepšiť zamestnateľnosť starších pracovníkov s cieľom zvýšiť účinný vek odchodu do dôchodku a mieru zamestnanosti starších pracovníkov.

               3.

               Prijať nové opatrenia na zvýšenie účasti žien na trhu práce, konkrétne ďalším zlepšením služieb starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti a zaoberaním sa vysokými platovými rozdielmi a rozdielmi v dôchodkoch medzi pohlaviami. Plne využiť potenciál ľudí z migračného prostredia na trhu práce prostredníctvom pokračujúceho zlepšenia uznávania ich kvalifikácie a vzdelávacích výsledkov. Rozpočtovo neutrálnym spôsobom znížiť súčasné zaťaženie pracovnej sily daňami a príspevkami na sociálne zabezpečenie v prípade osôb s nízkymi príjmami, a to väčším zameraním sa na iné zdroje zdanenia, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako sú periodické dane z nehnuteľností.

               4.

               Účinne vykonať nedávne reformy systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zaistiť, že sa prejaví očakávané zvyšovanie efektivity. Vytvoriť finančne udržateľný model poskytovania dlhodobej starostlivosti a klásť väčší dôraz na prevenciu, rehabilitáciu a nezávislý život.

               5.

               Zlepšiť vzdelávacie výsledky, najmä znevýhodnených mladých ľudí, a to aj prostredníctvom zlepšenia vzdelávania v ranom veku a zníženia negatívnych účinkov skorého rozdeľovania žiakov podľa zamerania do rôznych typov škôl. Ďalej zlepšiť strategické plánovanie v oblasti vyššieho vzdelávanie a posilniť opatrenia na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky.

               6.

               Ďalej posilniť právomoci a zdroje spolkového úradu pre hospodársku súťaž a sledovať vykonávanie reformy právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže. Odstrániť nadmerné prekážky pre poskytovateľov služieb. To zahŕňa preskúmanie toho, či sú súčasné obmedzenia prístupu k regulovaným povolaniam a vykonávania regulovaných povolaní odôvodnené všeobecným záujmom, ako aj podporovanie hospodárskej súťaže, najmä v železničnom odvetví.

               7.

               S cieľom zachovať finančnú stabilitu naďalej dôkladne vykonávať dohľad nad zoštátnenými a čiastočne zoštátnenými bankami a urýchliť ich reštrukturalizáciu.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0140

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Malty na roky 2004-2007  /* SEK/2005/0140 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 2.2.2005SEK(2005) 140 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Malty na roky 2004-2007(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] určuje, že nezúčastňujúce sa členské štáty, t.j. tie, ktoré neprijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predložiť konvergentné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia, Rada musí zhodnotiť každý konvergentný program na základe posudkov pripravených Komisiou a výborom zriadeným na základe článku 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, Rada je po posúdení programu povinná predniesť svoje stanovisko. Podľa tohto nariadenia, členské štáty sú povinné predložiť svoje výročné aktualizované konvergentné programy, ktoré môže v súlade s tými istými postupmi posúdiť tiež Rada.Členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ 1. mája 2004 a nezúčastňujú sa jednotnej meny, ale vyžaduje sa od nich, aby v stanovenom čase splnili konvergentné kritériá s cieľom splniť podmienky na prijatie eura, vrátane kritéria týkajúceho sa udržateľnosti pozície verejných financií. Vzhľadom na celkový deficit verejných financií na úrovni 9,7 % HDP a pomer dlhu 70,4 % HDP zaznamenaný v roku 2003, Rada rozhodla, že Malta mala 5. júla 2004 nadmerný deficit a odporučila jej, aby nadmerný deficit upravila najneskôr do roka 2006. Malta tiež dostala odporúčanie vykonať opatrenia štrukturálneho charakteru, ktorých cieľom je racionalizácia a zníženie výdavkov a pokiaľ ide o predpokladané opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005, prijať účinné opatrenia do 5. novembra 2004. Maltské orgány boli tiež vyzvané, aby zaistili ukončenie a následné znižovanie rastu pomeru dlhu v roku 2005. Komisia vo svojom oznámení z 22. decembra 2004 došla k záveru, že pokiaľ ide o predpokladané opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005, maltská vláda podnikla účinné opatrenia.Členské štáty, ktoré k EÚ pristúpili 1. mája 2004, sa zaviazali, že do 15. mája 2004 predložia svoje konvergentné programy a do konca toho istého roka ich prvé aktualizácie.Prvý konvergentný program Malty, ktorý sa týka obdobia rokov 2004-2007, bol predložený 21. mája 2004 a Rada ho posúdila 5. júla 2004. Malta predložila aktualizáciu svojho konvergentného programu 7. decembra 2004. Útvary Komisie uskutočnili technické hodnotenie tejto aktualizácie, pričom zobrali do úvahy výsledky hospodárskych predpovedí útvarov Komisie z jesene 2004 a so zreteľom na kódex pravidiel[2], všeobecne prijatú metodiku určovania odhadu potencionálneho výkonu a cyklicky upravených sáld, odporúčania v rámci všeobecných usmernení hospodárskych politík na roky 2003-2005 a princípy stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3], schválenom Radou. Toto hodnotenie zaručuje tento posudok:-  Prvá aktualizácia konvergentného programu na roky 2004-2007 maltská vláda predložila 7. decembra 2004. Vo všeobecnosti je program v súlade so súborom pravidiel. Konkrétne, rozdelenie verejných výdavkov je neúplné a údaje o cenách nie sú v súlade s jednotnými definíciami.-  Makroekonomický scenár uvedený v aktualizovanom programe predpokladá postupné zrýchlenie hospodárskej činnosti. Odhadovaná miera rastu HDP na rok 2004 (0,6 %) je nižšia, než uvádza predpoveď Komisie z jesene 2004 (1 %), pričom prognózy rastu na roky 2005 (1,5 %) a 2006 (1,8 %) sa javia reálnymi a v úplnom súlade s prognózami Komisie. Očakáva sa, že rast sa na konci programového obdobia ďalej zrýchli a v roku 2007dosiahne úroveň 2,2 %. Celkovo sa predpovede rastu javia vierohodnými.-  Medziročná inflácia, ktorá sa v súčasnosti na Malte meria každoročnými zmenami na ukazovateli maloobchodných cien, v posledných mesiacoch poklesla a odhaduje sa, že na počas celého roka 2004 bude dosahovať úroveň 2,9 %. Prognózy na programové obdobie predpokladajú, že inflácia si udrží zostupnú tendenciu, v roku 2005 na úrovni 2,4 % a v rokoch 2006 a 2007 na úrovni 1,9 %. Efektívny výmenný kurz maltskej líry dosiahol počas roka 2004 mierne nominálne aj reálne zhodnotenie. Očakáva sa, že nominálny efektívny výmenný kurz líry zostane počas programového obdobia vo všeobecnosti na tej istej úrovni. Centrálna banka udržuje krátkodobé úrokové sadzby, jej hlavná úroková sadzba zostáva od septembra 2003 nezmenená na úrovni 3 % (100 bázických bodov na úrovňou eura). Predpokladá sa, že úrokové sadzby sa v roku 2005 zvýšia o 0,5 % a do konca roka 2007 zostanú na úrovni 3,5 %.-  Nedávne údaje o vykonávaní rozpočtu na rok 2004 naznačujú, že cieľový deficit 5,2 % HDP stanovený na tento rok a potvrdený v programe, je možné dosiahnuť. Aktualizácia tiež potvrdila cieľové deficity do roku 2007. Konkrétnym cieľom konvergentného programu je zníženie deficitu pod úroveň referenčnej hodnoty 3 % HDP v roku 2006. Predpokladá sa, že celkový deficit verejných financií poklesne z 5,2 % HDP v roku 2004 na úroveň 3,7 % v roku 2005 a 2,3 % v roku 2006 a ďalej sa zníži na úroveň 1,4 % HDP v roku 2007. V porovnaní s predchádzajúcim programom súčasná aktualizácia vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy vzhľadom na nezmenený makroekonomický vývoj. Fiškálna konsolidácia vychádza z opatrení na zvyšovanie príjmov ako aj obmedzenie výdavkov.-  Veľkosť a otvorenosť maltského hospodárstva spôsobujú jeho vysokú nestabilitu a vystavuje ho vonkajším šokom. Zvýšenia rizík v oboch smeroch, ktoré sú spojené nielen s makroekonomickým scenárom, ale aj realizáciou fiškálnych úprav, ktoré predpokladá program. Napriek zváženiu týchto rizík, uvážlivosť, z ktorej makroekonomický scenár vychádza, charakter uvedených opatrení na zníženie deficitu, ako aj rozpočtové prognózy stanovené v programe vedú k záveru, že vo všeobecnosti je konsolidácia možná.-  Odhaduje sa, že hrubý dlh verejných financií dosiahne v roku 2004 úroveň 73,2 % HDP, teda sa zvýši zo 70,4 % HDP v roku 2003. Program predpokladá, že koeficient dlhu poklesne v roku 2005 na úroveň 72 % a do konca programového obdobia by sa mala dosiahnuť úroveň takmer 70 %. Maltské orgány predpokladajú, že hospodársky rast, postupné zlepšenia primárneho salda a predaj aktív podporia zníženie pomeru dlhu voči HDP od roku 2005. Avšak prognózovaná dynamika dlhu si vyžaduje ďalšie podrobnejšie údaje o operáciách pod čiarou a ich detailnejšie sledovanie, čo môže čiastočne vyrovnať účinky značných výnosov z privatizácie (viac ako 2 % HDP v rokoch 2005 a 2006).-  Program skúma stratégiu štrukturálnych reforiem verejných financií, ktorá sa zameriava na iniciatívy vedúce k reštrukturalizácii verejných subjektov a zlepšenie fungovania niektorých sektorov, ako napríklad priemyslu, prístavov, dopravy a energetiky. Privatizácie sú tiež súčasťou balíka reforiem uvedené v programe, ktorý sa tiež zaoberá posilnením boja voči daňovým podvodom a podvodom v oblasti dávok.. Vláda predložila tzv. bielu knihu o reforme maltského dôchodkového systému. Ďalšie dôležité štrukturálne reformy, ktoré treba uskutočniť, sa týkajú systému daní a dávok a systému zdravotnej starostlivosti.-  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, vyskytujú sa tu riziká, ktoré odrážajú predpokladané náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva. Stratégia na zabezpečenie udržateľnosti, ktorá je v programe načrtnutá, závisí od dosiahnutia rozpočtových cieľov. Obsahuje tiež reformu dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti, ktoré zatiaľ neboli definované či realizované. Hoci by nedosiahnutie rozpočtových cieľov s určitosťou vystavilo udržateľnosť riziku, snaha o uskutočnenie reforiem je dôležitá kvôli obmedzeniu zvyšovania verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva z dlhodobého hľadiska.-  Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík pre Maltu v oblasti verejných financií. Program je predovšetkým v súlade s odporúčaním Rady znížiť celkový deficit verejných financií.Komisia na základe tohto posudku prijala odporúčanie pripojené k stanovisku Rady k aktualizovanému konvergentnému programu Malty a posiela ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Malty na roky 2004-2007KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Rada 17. februára 2005 posúdila aktualizovaný konvergentný program Malty na roky 2004 až 2007. Vo všeobecnosti je program v súlade so súborom pravidiel. Rozdelenie verejných výdavkov je však neúplné a údaje o cenách nie sú v súlade s jednotnými maastrichtskými definíciami. Malta sa preto vyzýva, aby dosiahla plný súlad s požadovanými údajmi.2.  Makroekonomický scenár, o ktorý sa program opiera, predpokladá, že reálny rast HDP sa z výši z úrovne 0,6 % v roku 2004 na priemernú úroveň 1,8 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe aktuálne dostupných informácií sa zdá, že tento vývoj odráža priaznivé predpovede rastu. Pokiaľ ide o infláciu, prognózy programu sa javia realistické.3.  Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Malta zaznamenala nadmerný deficit a odporučila jej upraviť ho do roku 2006.4.  Cieľom programu je znížiť deficit pod úroveň referenčnej hodnoty 3 % HDP v roku 2006. Fiškálna konsolidácia vychádza z opatrení na zvyšovanie príjmov ako aj obmedzení výdavkov. Predpokladá sa, že celkový deficit verejných financií sa zníži z 5,2 % v roku 2004 na úroveň 2,3 % HDP v roku 2006 a v roku v 2007 poklesne na úroveň 1,4 % HDP. V porovnaní s predchádzajúcim programom súčasná aktualizácia vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy vzhľadom na nezmenený makroekonomický vývoj.5.  Riziká rozpočtových prognóz v rámci programu sa celkovo javia ako vyrovnané. Na jednej strane sa najmä fiškálny cieľ celkového deficitu verejných financií na úrovni 5,2 % v roku 2004 javí ako reálny, na druhej strane však, pokiaľ ide o obdobie roka 2005 a ďalej, uvážlivosť, o ktorú sa makroekonomický scenár opiera a charakter oznámených opatrení na zníženie deficitu, ako aj rozpočtové prognózy stanovené v programe vedú k záveru, že konsolidácia je v rámci aktuálne prognózovaného vonkajšieho prostredia vo všeobecnosti dosiahnuteľná.6.  Vzhľadom na posúdenie rizík sa zdá byť rozpočtová pozícia v rámci programu na zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2006 dostatočnou a zdá sa, že zaisťuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu voči porušeniu hranice deficitu pri bežných makroekonomických kolísaniach počas programového obdobia. Hoci to nemusí stačiť na dosiahnutie strednodobého cieľa Paktu rastu a stability, ktorým je vyrovnaný alebo prebytkových rozpočet počas programového obdobia.7.  Program predpokladá, že pomer dlhu pravdepodobne v roku 2004 dosiahne úroveň 73,2 % HDP, teda sa zvýši zo 70,4 % HDP v roku 2003. Predpokladá sa, že na konci programového obdobia poklesne na úroveň 70,4 % HDP. Maltské orgány predpokladajú, že hospodársky rast, postupné zlepšenia primárneho salda a predaj aktív podporia zníženie koeficientu dlhu voči HDP od roku 2005. Avšak niekoľko faktorov, ktoré čiastočne vyrovnávajú účinky značných výnosov z privatizácie (viac ako 2 % HDP v rokoch 2005 a 2006), si vyžaduje ďalšie podrobnejšie údaje o operáciách pod čiarou a ich detailnejšie sledovanie.8.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, existujú tu riziká, ktoré odrážajú prognózované náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva. Stratégia na zabezpečenie udržateľnosti, ktorá je v programe načrtnutá, závisí od dosiahnutia rozpočtových cieľov. Obsahuje tiež reformu dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti, ktoré zatiaľ neboli definované či realizované. Hoci by nedosiahnutie rozpočtových cieľov s určitosťou vystavilo udržateľnosť riziku, snaha o uskutočnenie reforiem je dôležitá kvôli obmedzeniu zvyšovania verejných výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva z dlhodobého hľadiska.9.  Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík pre jednotlivé krajiny v oblasti verejných financií. Program je predovšetkým v súlade s odporúčaním Rady znížiť celkový deficit verejných financií.Tabuľka Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (% zmena) | KP dec. 2004 | 0.6 | 1.5 | 1.8 | 2.2 |KOM okt. 2004 | 1.0 | 1.5 | 1.8 | neuv. |KP máj 2004 | 1.1 | 1.7 | 2.1 | 2.1 |HICP inflácia (%) | KP dec. 2004 | 2.9 | 2.4 | 1.9 | 1.9 |KOM okt. 2004 | 3.7 | 3.1 | 2.6 | neuv. |KP máj 2004 | 3.4 | 2.1 | 2.1 | 2.0 |Celkové saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2004 | -5.2 | -3.7 | -2.3 | -1.4 |KOM okt. 2004 | -5.1 | -4.0 | -3.3 | neuv. |KP máj 2004 | -5.2 | -3.7 | -2.3 | -1.4 |Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2004 | -1.4 | 0.3 | 1.6 | 2.4 |KOM okt. 2004 | -1.3 | -0.2 | 0.4 | neuv. |KP máj 2004 | -1.4 | 0.1 | 1.4 | 2.2 |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2004 | 73.2 | 72.0 | 70.5 | 70.4 |KOM okt. 2004 | 72.4 | 73.7 | 74.2 | neuv. |KP máj 2004 | 72.1 | 72.4 | 70.5 | 70.4 |Zdroje: Konvergentný program (KP); Hospodárske predpovede útvarov Komisie z roka 2004 (KOM). | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergentným programom, potvrdené Radou ECOFIN z 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11. 2002.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto webovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


				|

		52012DC0305

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Nemecka na rok 2012,ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na roky 2012 – 2016 /* COM/2012/0305 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Nemecka na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na roky 2012 – 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)                   Európska rada 26.
marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky
členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala
rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok
2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky
2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej
neurčila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)                   Európska rada 2.
marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability,
fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu
presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať
rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Nemecko 18. apríla 2012
predložilo svoj program stability na roky 2012 – 2016 a 12. apríla 2012 svoj
národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť
prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.
(8)       Podľa prvých oznámení
Nemecka z roku 2012 o výške deficitu a dlhu za roky 2008 – 2011 na uplatnenie
postupu pri nadmernom deficite bol deficit verejných financií v roku 2011 pod
referenčnou hodnotou 3 % HDP uvedenou v zmluve. V prognóze Komisie z jari
2012 sa navyše odhaduje, že deficit verejných financií zostane pod
referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a počas prognózovaného obdobia
sa bude ďalej znižovať. V dôsledku toho a v súlade s ustanoveniami
Paktu o stabilite a raste Komisia 30. mája prijala odporúčanie na
rozhodnutie Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie o existencii nadmerného
deficitu podľa článku 126 ods. 12 zmluvy.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva
názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové
prognózy programu, je realistický. Prognózy programu na obdobie 2012 – 2013 sú
vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie z jari 2012, pokiaľ ide o
tempo a štruktúru hospodárskeho rastu, ako aj vývoj na trhu práce. Prognózy
programu v prípade hospodárskeho rastu v neskorších rokoch sú vo všeobecnosti v
súlade s odhadom Komisie týkajúcim sa miery strednodobého potenciálneho rastu v
Nemecku. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je
splniť strednodobý rozpočtový cieľ už v roku 2012 a
dosiahnuť prakticky vyrovnaný nominálny rozpočet od roku 2014,
pričom nominálny deficit bude 1,0 % HDP v roku 2011, a bude tak pod
referenčnou hodnotou 3 % HDP uvedenou v zmluve s výrazným predstihom pred
termínom v roku 2013. V programe sa špecifikuje predchádzajúci strednodobý
rozpočtový cieľ štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP (vykladaný
ako úzke rozmedzie okolo 0,5 % HDP), ktorý primerane odráža požiadavky Paktu o
stabilite a raste, čo znamená deficit neprevyšujúci 0,5 % HDP. Riziká pre
ciele týkajúce sa deficitu a dlhu môžu vzniknúť najmä vtedy, ak sa ukáže,
že sa vyžadujú dodatočné opatrenia na stabilizáciu finančného
sektora. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho deficitu[6] Nemecko
plánuje počas programového obdobia dodržať svoj strednodobý
rozpočtový cieľ, čomu by tak malo byť aj po zohľadnení
posúdenia rizika. Podľa údajov uvedených v programe a takisto s
prihliadnutím na posúdenie rizík by miera rastu výdavkov verejnej správy po
zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov prekročila
referenčnú hodnotu pre výdavky stanovenú v Pakte o stabilite a raste v
roku 2012, pričom v roku 2013 by sa dodržala. Hrubý dlh sa v roku 2012
zvýši o 0,8 percentuálneho bodu na 82,0 % HDP a v roku 2013 klesne pod 80 %
HDP, a potom sa bude znižovať. Po náprave nadmerného deficitu sa Nemecko
nachádza v prechodnom období a podľa plánov dosahuje dostatočný
pokrok smerom k dosiahnutiu súladu s referenčnou hodnotou pre zníženie
dlhu stanovenou v Pakte o stabilite a raste.
(10)     Spolková vláda prijala
opatrenia na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov na zdravotnú
starostlivosť a navrhla reformu dlhodobej starostlivosti. Na zvládnutie
očakávaného ďalšieho zvýšenia výdavkov bude potrebné vyvinúť
dodatočné úsilie zamerané na zvýšenie účinnosti v sektore
zdravotníctva. Navrhovaná reforma dlhodobej starostlivosti je takisto
nedostatočná na zvládnutie očakávaných budúcich zvýšených nákladov.
Existuje priestor na zlepšenie efektívnosti daňového systému. Spolková
vláda je na dobrej ceste k splneniu svojho záväzku, ktorým je zvýšenie výdavkov
podporujúcich rast v oblasti vzdelávania a výskumu. Je však aj naďalej
dôležité, aby aj spolkové krajiny (Länder) a obce, ktoré znášajú
väčšinu výdavkov na vzdelávanie a výskum, zabezpečili primerané a
efektívne vynakladanie výdavkov v týchto oblastiach. Zavedením novej ústavnej
dlhovej brzdy sa ďalej posilnil fiškálny rámec Nemecka. Pri vykonávaní
rozpočtového pravidla na úrovni jednotlivých spolkových krajín však nebol
dosiahnutý žiadny významný pokrok.
(11)     Vďaka významnej verejnej
podpore finančného sektora v spojení s jeho vlastným úsilím o nápravu a
priaznivými účinkami oživenia nemeckého hospodárstva došlo k stabilizácii
sektora ako celku. Napriek celkovo relatívne stabilnému finančnému sektoru
a tomu, že nedošlo k úverovej kríze, naďalej existujú nedostatky, hlavne
štrukturálne problémy niektorých regionálnych bánk (Landesbanken), a to
najmä nedostatočne životaschopný podnikateľský model, slabé štruktúry
správy a riadenia a zraniteľnosť v dôsledku vysokej miery
závislosti od medzibankových zdrojov finančných prostriedkov.
(12)     Dobrá výkonnosť nemeckého
trhu práce, zvýšenie zamestnanosti a mierna nezamestnanosť
nepriniesla všetkým účastníkom rovnaký prospech a mzdy sa nie vždy
zvyšovali v súlade s produktivitou. Fiškálne prekážky vyplývajúce z vysokého
daňovo-odvodového zaťaženia, najmä vzhľadom na vysoké odvody do
systému sociálneho zabezpečenia, aj naďalej bránia integrácii
predovšetkým pracujúcich s nízkymi zárobkami na trhu práce. Rozsiahle
využívanie „mini zamestnaní“ vedie k nízkemu nadobúdaniu dôchodkových práv.
Preto je potrebné zlepšiť prechod z „mini zamestnaní“ na stabilnejšie typy
zmlúv. Nedávna reforma nástrojov trhu práce by mala podporiť pracovné
príležitosti pre všetkých. Hlavnou výzvou pre Nemecko je zlepšenie účinnosti
vzdelávacieho systému a zvýšenie dosiahnutého vzdelania v prípade
znevýhodnených skupín. V strednodobom až dlhodobom horizonte bude pre
zmiernenie negatívnych dôsledkov demografických zmien na potenciálny rast
mimoriadne dôležité zabezpečenie dostupnosti kvalifikovanej pracovnej
sily. Problémom je nízka účasť žien v rámci plného pracovného
úväzku na trhu práce. Fiškálne prekážky pre druhé zárobkovo činné osoby v
rodine a nedostatok celodenných zariadení starostlivosti o deti, ako aj celodenných
škôl bránia účasti žien na trhu práce.
(13)     Nemecko uskutočňuje
zásadnú reformu energetického systému. Celkové hospodárske náklady na
transformáciu energetického systému by sa mali minimalizovať rýchlejším
rozširovaním vnútroštátnych a cezhraničných sietí, a to aj prostredníctvom
nepretržitého zvyšovania nákladovej efektívnosti politík v oblasti klímy a
energie z obnoviteľných zdrojov, prijatím rozhodných opatrení na
ďalšiu podporu energetickej efektívnosti a zvýšením hospodárskej
súťaže na trhoch s energiou. Vzhľadom na centrálnu geografickú polohu
Nemecka má nemecký železničný systém značný vplyv na celkový európsky
železničný systém. Hospodárska súťaž na trhu nákladnej a osobnej
železničnej dopravy zostáva veľmi nízka, hlavne pre chýbajúce
účinné oddelenie manažéra infraštruktúry od železničnej
holdingovej spoločnosti. Napriek určitému pokroku, ktorý sa dosiahol
v uplynulých rokoch okrem iného prostredníctvom vykonávania smernice o
službách, existuje priestor na ďalšiu stimuláciu hospodárskej súťaže
a rast produktivity v niektorých sektoroch služieb (napríklad v stavebníctve).
(14)     Nemecko prijalo v rámci Paktu
Euro Plus niekoľko záväzkov. Záväzky a plnenie záväzkov predstavených v
roku 2011 sa vzťahuje na podporu zamestnanosti, zlepšenie hospodárskej
súťaže, posilnenie udržateľnosti verejných financií a finančnej
stability. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus.
Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v odporúčaniach.
(15)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka. Posúdila
program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale
aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že sa
poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených
odporúčaní (1) až (4).
(16)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Nemecka na rok 2012 a jej stanovisko[7] je
premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko
prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Naďalej vykonávať
zdravé fiškálne politiky na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa
do roku 2012. Na tento účel zaviesť plánovanú rozpočtovú
stratégiu, ktorou sa zabezpečí splnenie referenčnej hodnoty pre
výdavky, ako aj dostatočný pokrok smerom k splneniu referenčnej
hodnoty pre zníženie dlhu. Pokračovať v konsolidácii podporujúcej
rast prostredníctvom ďalšieho úsilia na zlepšenie efektívnosti verejných
výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti a
využívaním nevyužitého potenciálu na zlepšenie efektívnosti daňového
systému; využiť dostupný priestor na zvýšené a efektívnejšie výdavky
podporujúce rast v oblasti vzdelávania a výskumu na všetkých úrovniach verejnej
správy. Ukončiť vykonávanie dlhovej brzdy konzistentným spôsobom vo
všetkých spolkových krajinách (Länder), ktorá zabezpečí včasné
a náležité monitorovacie postupy a mechanizmy nápravy.
2.           Riešiť zostávajúce
štrukturálne nedostatky vo finančnom sektore, okrem iného prostredníctvom
ďalšej reštrukturalizácie tých regionálnych bánk (Landesbanken),
ktoré potrebujú primerane financovaný životaschopný podnikateľský model, a
zároveň zamedziť nadmernému znižovaniu pákového efektu.
3.           Rozpočtovo neutrálnym
spôsobom znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, najmä v
prípade osôb s nízkymi mzdami, a zachovať primerané aktivačné a
integračné opatrenia, najmä pre dlhodobo nezamestnaných. Vytvoriť
podmienky pre to, aby sa mzdy zvyšovali v súlade s produktivitou. Prijať
opatrenia na zlepšenie vzdelávacích výsledkov znevýhodnených skupín, najmä
prostredníctvom zabezpečenia rovných príležitostí v systémoch vzdelávania
a odbornej prípravy. Postupne zrušiť fiškálne prekážky pre druhé zárobkovo
činné osoby v rodine a zvýšiť dostupnosť zariadení s celodennou
starostlivosťou o deti a celodenných škôl.
4.           Naďalej pokračovať
v úsilí o minimalizáciu celkových ekonomických nákladov na transformáciu
energetického systému, a to aj urýchlením rozšírenia vnútroštátnych a
cezhraničných elektrických a plynových sietí. Zabezpečiť, aby
inštitucionálny mechanizmus zaručil účinnú hospodársku súťaž na
železničných trhoch. Prijať opatrenia s cieľom ďalej
stimulovať hospodársku súťaž v sektore služieb vrátane
profesionálnych služieb a určitých remesiel, osobitne v sektore
stavebníctva.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)
305 final.
[3]               P7_TA(2012)0048
a P7_TA(2012)0047
[4]               Rozhodnutie
Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012
[5]               COM(2012)
68 final.
[6]               Saldo
očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných
opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v
programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.
[7]               Podľa
článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


				|

		52013DC0352

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0352 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Bulharska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska
na roky 2012 – 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9
ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada schválila 26.
marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast
a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada prijala 13. júla 2010 na
základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast
a zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec opatrení na úrovni
členských štátov, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s
využitím všetkých dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach,
ktoré sa prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Bulharska na rok 2012
a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Bulharska na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia prijala 28. novembra
2012 ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu
hospodárskych politík na rok 2013. Komisia 28. novembra 2012 takisto
prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme
varovania[7],
v ktorej určila Bulharsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu
ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada schválila 14.
marca 2013 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu
presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať
rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania
rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Komisia uverejnila 10. apríla
2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 výsledky
svojho hĺbkového preskúmania[8]
týkajúceho sa Bulharska. Vykonaná analýza vedie Komisiu k záveru, že
Bulharsko zažíva makroekonomickú nerovnováhu, ktorá si vyžaduje monitorovanie a
prijatie politických opatrení. Pozornosť si neustále zasluhuje najmä vplyv
znižovania pákového efektu v podnikovom sektore, ako aj priebežná úprava
vonkajších pozícií, konkurencieschopnosti a trhov práce.
(8)       Bulharsko predložilo 19.
apríla 2013 svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa vzťahuje
na roky 2012 – 2016, ako aj svoj národný program reforiem na rok
2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa
obidva programy posudzovali súčasne.
(9)       Na základe posúdenia
konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia (ES)
č. 1466/97 Rada zastáva názor, že vo všeobecnosti sú verejné financie
v Bulharsku zdravé. Strednodobý cieľ sa dosiahol v roku 2012.
Makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v
programe, je realistický pre obdobie rokov 2013 – 2014, keď sa
očakáva, že ročný rast dosiahne úroveň 1,0 % v roku 2013 a 1,8 %
v roku 2014. V prognóze Komisie z jari 2013 sa odhaduje rast HDP na úrovni
0,9% v roku 2013 a na úrovni 1,7 % v roku 2014. Cieľom
rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je udržať
počas programového obdobia štrukturálne rozpočtové saldo
v blízkosti strednodobého cieľa V programe sa potvrdzuje
predchádzajúci strednodobý cieľ na úrovni –0,5 % HDP, ktorý je
ambicióznejší, než sa vyžaduje v Pakte stability a rastu. Z
(prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda, ktoré sa
podľa odhadov mierne oslabí z 0,4 % HDP v roku 2012 na hodnotu v
rozpätí 0,7 – 0,8 % HDP v priebehu rokov 2013 – 2016, vyplýva, že
Bulharsko je počas obdobia trvania konvergenčného programu okrajovo
pod strednodobým cieľom. V rokoch 2013 – 2015 by miera rastu verejných
výdavkov pri zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov
zodpovedala referenčnej hodnote pre výdavky uvedenej v Pakte stability a
rastu, ale nezodpovedala by jej v roku 2016. Miera dlhu je pod úrovňou 60%
HDP a podľa konvergenčného programu sa očakáva, že v roku
2014 dosiahne vrchol na úrovni 20,4% HDP a potom bude v priebehu programového
obdobia klesať. Podobne v prognóze Komisie z jari 2013 sa predpokladá, že
pomer dlhu dosiahne v roku 2014 úroveň 20,3 % HDP.
(10)     V posledných rokoch Bulharsko
výrazne posilnilo svoj fiškálny rámec, čo prispelo k zachovaniu
fiškálnej disciplíny a zvýšeniu vierohodnosti fiškálnej politiky. Nový zákon
o verejných financiách, ktorý nadobudne účinnosť v roku 2014,
zachováva existujúce numerické fiškálne pravidlá, ďalej posilňuje
požiadavky na úrovni obcí a prináša reformu trojročného strednodobého
rozpočtového rámca. Je dôležité, aby orgány pokračovali v tomto
reformnom úsilí a pripravili pôdu na vykonanie nového zákona, najmä tým, že
zriadia plánovaný nezávislý fiškálny orgán a dajú mu jasný mandát, funkčnú
autonómiu a primerané zdroje. V otázke daňovej disciplíny existuje
značný priestor na zlepšenie a pokrok v tejto oblasti by Bulharsku umožnil
podporovať výdavky zamerané na podporu vyššieho rastu. Napriek tomu, že
Bulharsko podniklo určité zreteľné kroky na zníženie nákladov
súvisiacich so zabezpečovaním súladu s právnymi predpismi a na
zlepšenie výberu daní, jeho daňový systém aj naďalej charakterizujú
závažné daňové úniky a nízka efektívnosť administratívy. Administratívne
náklady na výber daní sú vysoké, rovnako ako náklady podnikov súvisiace
s platením daní. Napriek opatreniam prijatým v záujme zlepšenia
daňovej disciplíny je podiel tieňovej ekonomiky podľa odhadov
stále vysoký a jeho zníženie si vyžaduje vytrvalé dlhodobé úsilie.
(11)     Zníženie miery
predčasného odchodu z trhu práce predstavuje kľúčovú výzvu
z hľadiska zlepšenia primeranosti dôchodkového systému, ako aj
z hľadiska ponuky pracovnej sily. Miera zamestnanosti starších
pracovníkov, najmä starších žien, je pod priemerom EÚ a v prípade
veľkého počtu príjemcov vedie k nedostatočným dôchodkovým
nárokom. Hoci sa v tejto oblasti už podnikajú dôležité reformy,
zostávajúce osobitné režimy vzťahujúce sa na určité povolania patria
k faktorom, ktoré prispievajú k znižovaniu skutočného veku
odchodu do dôchodku. Stavajúc na dosiahnutom pokroku pri zvyšovaní veku odchodu
do dôchodku by Bulharsko malo tiež pripraviť podmienky
a stanoviť dátum pre zavedenie rovnakého zákonného veku odchodu do
dôchodku pre mužov aj ženy s plnými kariérnymi príspevkami. Preskúmanie
kritérií a kontrol vzťahujúcich sa na prideľovanie invalidných
dôchodkov (napr. zavedenie kritéria pracovnej spôsobilosti) by významne
prispelo k účinnému obmedzeniu zneužívania.
(12)     Bulharsko trpí podpriemernou
a klesajúcou mierou zamestnanosti, a pokiaľ ide
o nezamestnanosť, medzi jednotlivými regiónmi a podskupinami
obyvateľstva panujú vysoké rozdiely. Kríza mala mimoriadne silný vplyv na
pracovníkov s nízkou kvalifikáciou a značne zvýšila mieru nezamestnanosti
mladých ľudí. Dlhodobá nezamestnanosť sa zvyšovala rýchlejšie než
inde v EÚ. Zreformovaná agentúra pre sprostredkovanie práce by mohla
zohrávať významnú úlohu pri zosúlaďovaní ponuky a dopytu na
bulharskom trhu práce prostredníctvom účinnejšieho poradenstva, cielených
opatrení v oblasti zamestnanosti a lepšieho prognózovania budúcich
požiadaviek na zručnosti. Vďaka včasnému zhodnoteniu
prebiehajúcej iniciatívy pre zamestnanosť mladých ľudí by sa mohlo
dosiahnuť, aby sa zdroje zacielili na tie opatrenia, ktoré prinesú
najvyššie výnosy z hľadiska tvorby pracovných miest. Aj naďalej
zostáva výzvou zabezpečiť, aby sa prostredníctvom systému minimálnych
príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia dosiahol cieľ zníženia
tieňovej ekonomiky bez toho, aby došlo k vytlačeniu nízko
kvalifikovaných pracovníkov z trhu. Bulharskí občania sú vystavení
najvyššiemu riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia v EÚ.
Vykonávanie národnej stratégie boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu
by malo byť prioritou. Je potrebné zlepšiť prístupnosť
a účinnosť sociálnych transferov a zvýšiť
efektívnosť sociálnych služieb a prístup k nim, a to najmä
pre deti a starších ľudí. Národná stratégia pre integráciu Rómov by mala
byť podporená akčným plánom s konkrétnymi opatreniami, dostatočnými
finančnými prostriedkami a zavedením monitorovacieho mechanizmu,
ktorým by sa meral vplyv opatrení.
(13)     Bulharsko stojí pred výzvou
zlepšenia celkovej kvality a efektívnosti svojho systému vzdelávania.
Konečné prijatie zákona o vzdelávaní na školách pred koncom roka 2013
by poskytlo rámec pre pokrok v potrebných reformách vrátane modernizácie
učebných osnov a zapracovania zlepšení do odbornej prípravy
a motivačných opatrení pre učiteľov. Pokiaľ ide
o vysokoškolské vzdelávanie, v reformách sa dosiahol len veľmi
obmedzený pokrok. Existencia významných rozdielov medzi výstupmi
vysokoškolského vzdelávania a dopytom na trhu práce zhoršuje štrukturálnu
nezamestnanosť a bráni v rozvoji inovačných odvetví
s vysokou hodnotou. Slabé výsledky dosahované vo vysokoškolskom vzdelávaní
súvisia s nedostatkom stimulov na inštitucionálnej úrovni, ako aj
s úrovňou jednotlivých výskumníkov a učiteľov.
Zlepšenie kvality systému zdravotnej starostlivosti a systému zdravotného
krytia je pre Bulharsko dlhodobou výzvou. Zvýšenie transparentnosti vo
financovaní zdravotnej starostlivosti by prispelo k rastu
a konkurencieschopnosti v tomto odvetví. Podiel výdavkov na
ambulantnú zdravotnú starostlivosť je nízky, čo obmedzuje prístup
k nákladovo efektívnym službám zdravotnej starostlivosti. Vysoká miera
priamych platieb fakticky vylučuje určité skupiny obyvateľstva
zo služieb zdravotnej starostlivosti. Bulharsko stojí pred dôležitými výzvami v
oblasti racionalizácie a riadenia sektoru nemocníc.
(14)     Zlepšenie podnikateľského
prostredia v Bulharsku vrátane efektívnejších verejných služieb by
významne prispelo ku konkurencieschopnosti domácich spoločností
a k prilákaniu zahraničných investícií. Rýchlejšie
a systematické zavedenie služieb elektronickej verejnej správy predstavuje
významný potenciál a okrem iného by mohlo znížiť náklady súvisiace so
zabezpečovaním súladu s právnymi predpismi, ako aj administratívne
zaťaženie pre podniky. Úplné vykonanie a presadzovanie právnych predpisov
vzťahujúcich sa na obchodné spoločnosti vrátane právnych predpisov
týkajúcich sa oneskorených platieb a konkurzných konaní by okrem toho
značne zlepšilo rámcové podmienky, v neposlednom rade aj pre MSP.
Rozvoju MSP bráni nedostatočný prístup k finančným prostriedkom.
Dobre fungujúce a nezávislé súdnictvo je základným predpokladom
udržateľného hospodárskeho rozvoja. Bulharsko v posledných rokoch
pokročilo v reforme súdnictva, najmä čo sa týka modernizácie
právneho a inštitucionálneho rámca. Zároveň je však aj naďalej potrebné
vynaložiť značné úsilie, aby bolo možné v plnej miere
využívať tento rámec, zabezpečiť udržateľnosť
výsledkov a posilniť osvojenie reforiem na všetkých úrovniach.
Zintenzívnenie snáh v boji proti korupcii by takisto pozitívne prispelo k zlepšeniu
podnikateľského prostredia.
(15)     Účinné využívanie
finančných prostriedkov EÚ má aj naďalej zásadný význam
v prípade potrebných verejných investícií. Reforma právnych predpisov o
verejnom obstarávaní v roku 2011 predstavovala významný krok k zlepšeniu
monitorovania nezrovnalostí, ich predchádzania a sankcionovania. Hoci nové
predpisy, ktoré sa okrem iného vzťahujú na projekty spolufinancované EÚ,
už nadobudli účinnosť, rozšírenie právomocí Agentúry pre verejné
obstarávanie by prispelo k ďalšiemu zlepšeniu účinnosti kontrol ex
ante.
(16)     Kapacity
a nezávislosť regulačných orgánov v kľúčových
hospodárskych odvetviach predstavujú dôležité rámcové podmienky pre
konkurencieschopnosť. V posledných rokoch došlo k niekoľkým
zlepšeniam v dopravnej infraštruktúre Bulharska, ale značný nevyužitý
potenciál bráni tomu, aby sa dosiahla dostatočná účinnosť
v oblasti poskytovania služieb a v údržbe. Bulharsko musí ešte
v plnom rozsahu splniť svoje povinnosti vyplývajúce mu
z vnútorného trhu s energiou. Na veľkoobchodnej, ako aj
maloobchodnej úrovni pretrvávajú značné výzvy. Osobitnú pozornosť je
potrebné venovať pretrvávajúcim prekážkam na trhu, mechanizmom
zaručeného zisku a regulovaným cenám, či neexistencii
veľkoobchodného trhu s elektrickou energiou a zemným plynom.
Keďže Bulharsko je vo výraznej miere závislé na jedinej energetickej
trase, hrozí mu vysoké riziko výkyvov v dodávkach energie. V záujme
zvýšenia diverzifikácie a bezpečnosti dodávok energie by sa mala
urýchliť realizácia projektov budovania elektrických prepojovacích vedení
a prepojovacích plynovodov. Nízka energetická efektívnosť predstavuje
aj naďalej značnú hospodársku záťaž pre podniky
aj súkromných spotrebiteľov. Najmä v oblasti energetickej
efektívnosti budov, tak verejných, ako aj súkromných, existuje značný
potenciál.
(17)     Komisia vykonala
v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky
Bulharska. Posúdila jeho konvergenčný program a jeho národný program
reforiem a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich
význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku
v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ
vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí
Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne
rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.
(18)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Bulharska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania 1.
(19)     Rada na základe hĺbkového
preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa
článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených
odporúčaní 3, 4 a 5,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Zachovať zdravú fiškálnu
pozíciu tým, že sa zabezpečí dodržanie strednodobého cieľa a
uskutočňovať fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast, ako sa
uvádza v konvergenčnom programe. Vykonať komplexnú daňovú
stratégiu na posilnenie všetkých aspektov daňových právnych predpisov
a postupu výberu daní s cieľom zvýšiť príjmy, a to najmä
prostredníctvom zlepšenia výberu daní, boja proti tieňovej ekonomike a
zníženia nákladov súvisiacich so zabezpečovaním súladu s právnymi
predpismi. Zriadiť nezávislú inštitúciu na monitorovanie fiškálnej
politiky a poskytovať analýzu a poradenstvo.
2.           Postupne rušiť možnosti
predčasného odchodu do dôchodku a zaviesť rovnaký zákonný vek
odchodu do dôchodku pre mužov a ženy a vykonávať aktívne
politiky trhu práce, ktoré starším pracovníkom umožnia zostať dlhšie na
trhu práce. Sprísniť kritériá oprávnenosti na invalidné dôchodky, ako aj
kontroly prideľovania invalidných dôchodkov v záujme účinného
obmedzenia zneužívania.
3.           Urýchliť vykonávanie
národnej iniciatívy pre zamestnanosť mladých ľudí, napríklad
prostredníctvom záruky pre mladých. Vykonať reformu agentúry pre
sprostredkovanie práce tak, aby uchádzačom o zamestnanie poskytovala
účinnejšie poradenstvo a aby si vybudovala kapacity na prognózovanie
potrieb zručností a ich zosúladenie s dopytom na trhu práce.
Posilniť aktívne politiky trhu práce, najmä v súvislosti
s národnými systémami zamestnanosti. Prehodnotiť minimálne prahy príspevkov
na sociálne zabezpečenie s cieľom zabezpečiť, aby
pracovníci s nízkou kvalifikáciou neboli vytlačení z trhu práce.
Zabezpečiť konkrétne výsledky národnej stratégie boja proti chudobe a
národnej stratégie integrácie Rómov. Zlepšiť prístupnosť
a účinnosť sociálnych transferov a služieb, najmä pre deti
a starších ľudí.
4.           Prijať zákon
o vzdelávaní na školách a zrealizovať reformu vysokoškolského
vzdelávania, najmä prostredníctvom lepšieho zladenia výstupov vzdelávania
a potrieb na trhu práce a posilnenia spolupráce medzi vzdelávacími
inštitúciami, výskumom a podnikateľskou sférou. Zlepšiť prístup
znevýhodnených detí, najmä z rómskeho etnika, k inkluzívnemu vzdelávaniu.
Zabezpečiť účinný prístup k zdravotnej starostlivosti
a zlepšiť oceňovanie služieb zdravotnej starostlivosti prostredníctvom
prepojenia financovania nemocníc s ich výsledkami a rozvoja
ambulantnej starostlivosti.
5.           Podniknúť ďalšie
kroky na zlepšenie podnikateľského prostredia prostredníctvom zníženia
byrokracie, vykonania stratégie v oblasti elektronickej verejnej správy
a vykonania právnych predpisov o oneskorených platbách. Zlepšiť
kvalitu a nezávislosť súdnictva a účinnejšie bojovať
proti korupcii. Zlepšiť prístup MSP a začínajúcich podnikov
k finančným prostriedkom.
6.           Urýchliť čerpanie
finančných prostriedkov EÚ. Zabezpečiť riadne vykonanie právnych
predpisov o verejnom obstarávaní prostredníctvom rozšírenia rozsahu
kontrol ex-ante vykonávaných Agentúrou pre verejné vykonávanie s
cieľom predchádzať nezrovnalostiam.
7.           Posilniť
nezávislosť národných regulačných orgánov a administratívne
kapacity, najmä v energetike a doprave, ako aj v odpadovom
a vo vodnom hospodárstve. Odstrániť prekážky na trhu,
kvóty, územné obmedzenia a reguláciu cien a dobudovať
trhové štruktúry tým, že sa vytvorí transparentný veľkoobchodný trh s
elektrickou energiou a zemným plynom Urýchliť projekty budovania
elektrických prepojovacích vedení a prepojovacích plynovodov a zvýšiť
kapacity tak, aby bola krajina schopná čeliť prerušeniu dodávok.
Zintenzívniť úsilie na zlepšenie energetickej efektívnosti.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 352 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ
z 22. apríla 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 114 final.
[9]               Podľa článku 9 ods. 2
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.