title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Austria’s 2013 national reform programme and delivering a Council opinion on Austria’s stability programme for 2012-2017

text:
                            EURÓPSKA
                            KOMISIA

                                                  V Bruseli 29. 5. 2013
                                                  COM(2013) 370 final

                                       Odporúčanie

                                 ODPORÚČANIA RADY,

              ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2013

     a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na roky 2012 –
                                           2017

                                  {SWD(2013) 370 final}

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                                   Odporúčanie

                                          ODPORÚČANIA RADY,

                  ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2013

         a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na roky 2012 –
                                               2017

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
     148 ods. 4,
     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 2,
     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2,
     so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu3,
     so zreteľom na závery Európskej rady,
     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
     po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
     keďže:
     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre
              rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
              hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
              opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.
     (2)      Rada 13. júla 2010 prijala na základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných
              usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21.
              októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky
              zamestnanosti členských štátov4, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
              Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej
              vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
     (3)      Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a
              zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej
              úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov,
              nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
     2
              COM(2013) 370 final.
     3
              P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
     4
              Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.

SK                                                       2                                            SK
 ---pagebreak---            štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020
           a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.
     (4)   Rada prijala 6. júla 2012 odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem
           Rakúska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu
           stability Rakúska na roky 2011 – 2016.
     (5)   Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu5, čo znamenalo začiatok
           európskeho semestra 2013 pre koordináciu hospodárskych politík. Komisia zároveň
           28. novembra 2012 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o
           mechanizme varovania6, v ktorej neurčila Rakúsko za jeden členských štátov,
           v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
     (6)   Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability,
           fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu
           presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
           obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
           konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov
           krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
     (7)   Rakúsko 16. apríla 2013 predložilo svoj program stability na rok 2012, ktorý sa týka
           obdobia rokov 2012 – 2017, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom
           zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.
     (8)   Vychádzajúc z posúdenia programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES)
           č. 1466/97 sa Rada domnieva, že Rakúsko vyvinulo značné konsolidačné úsilie na
           vytvorenie rozpočtu tak, aby viedol k odstráneniu nadmerného deficitu. Pokiaľ ide
           o program na rok 2013, makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových
           prognóz v programe stability, je optimistický. Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie
           načrtnutej v programe je postupne znižovať deficit verejných financií, aby sa dosiahol
           vyvážený rozpočet v nominálnom vyjadrení do roku 2016 a strednodobý cieľ do roku
           2015. V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ štrukturálneho
           deficitu vo výške 0,45 % HDP. Strednodobý cieľ je v súlade s požiadavkami Paktu
           stability a rastu. Vychádzajúc zo súčasných prognóz je Rakúsko na ceste k odstráneniu
           svojho nadmerného deficitu do roku 2013 za predpokladu, že deficit verejných financií
           v roku 2012 je na úrovni 2,5 % a podľa prognózy Komisie sa očakáva, že v roku 2013
           sa ďalej zníži na 2,2 % HDP a v roku 2014 na 1,8 % HDP. Vynárajú sa však možné
           dodatočné náklady v súvislosti s likvidáciou jednej veľkej banky, ktoré by mohli mať
           významný vplyv na zvýšenie deficitu. Po výraznom zlepšení, ktoré presahuje mieru
           úpravy vyžadovanú v rámci postupu pri nadmernom deficite v roku 2012, sa v roku
           2013 predpokladá zvýšenie štrukturálneho deficitu o 1,8 %. Mierne zvýšenie
           štrukturálneho deficitu v roku 2013 potvrdzuje aj prognóza Komisie. Podľa informácií
           uvedených v programe sa od roku 2014 v rámci prepočítaného štrukturálneho salda
           predpokladá štrukturálna úprava presahujúca 0,5 % v roku 2014 a v roku 2015, ktorá
           Rakúsku umožňuje dosiahnuť strednodobý cieľ o dva roky skôr v porovnaní so
           scenárom uvedeným v programe, t. j. v roku 2015 miesto roku 2017. Pokiaľ ide
           o referenčnú hodnotu pre výdavky, podľa informácií poskytnutých v programe sa
           očakáva, že miera rastu verejných výdavkov, bez diskrečných opatrení, v rokoch 2014
           až 2016 prispeje k ročnej štrukturálnej úprave smerom k dosiahnutiu strednodobého
           cieľa o 0,5 % HDP. Predpokladaný významný pokles v pomere výdavkov k HDP
           v scenári programu je veľmi ambiciózny, keďže sa odhaduje, že výdavky dosiahnu
     5
           COM(2012) 750 final.
     6
           COM(2012) 751 final.

SK                                               3                                                  SK
 ---pagebreak---             z hľadiska HDP jednu z najnižších úrovní za viac než 15 rokov. V prípade Rakúska
            možno očakávať, že v rokoch 2014 až 2016 bude v prechodnom období, pokiaľ ide o
            dodržiavanie súladu s kritériami pre dlh a plánovaním by sa zabezpečil dostatočný
            pokrom smerom k dodržaniu súladu.
            Posilnenie rozpočtového rámca ponechalo fiškálne vzťahy medzi jednotlivými
            úrovňami verejnej správy vo veľkej miere nezmenené, pričom výzvou zostávajú
            prekrývajúce sa zodpovednosti a nejednotnosť medzi zodpovednosťou za financovanie
            a výdavky. Zložitý mechanizmus priebežných dohôd medzi národnou vládou,
            poskytovateľmi sociálneho poistenia a subjektmi na nižšej než federálnej úrovni
            predstavuje vykonávacie riziká pre opatrenia zamerané na obmedzenie výdavkov na
            zdravotníctvo. V oblasti vzdelávania predstavujú rokovania o šesťbodovom návrhu
            vrátane zrušenia školských orgánov na obvodnej úrovni vítaný krok smerom
            k zefektívneniu zodpovedností medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy, avšak
            bolo by potrebné ďalšie zjednodušenie na podstatnejšie zníženie roztrieštenosti.
     (9)    Podľa prognóz sa bude potenciál pracovnej sily Rakúska od roku 2020 znižovať a pre
            hospodárstvo je čoraz typickejší väčší dôraz na kvalifikáciu. Existuje priestor na
            optimalizáciu využívania obyvateľstva Rakúska v produktívnom veku, predovšetkým
            žien, migrantov a starších pracovníkov.
     (10)   Miera zamestnanosti v prípade starších pracovníkov je pod priemerom EÚ (43,1 %
            oproti 48,8 %) a takmer 30 % ľudí je pred odchodom do dôchodku nezamestnaných
            alebo práceneschopných v trvaní od 1,5 až troch rokov. Stále pomerne rozšírené
            využívanie systémov predčasného odchodu do dôchodku a invalidného dôchodku, ako
            aj pomerne nízky zákonný vek odchodu do dôchodku v prípade žien (60), ktorý sa v
            budúcnosti bude zvyšovať len veľmi postupne, majú negatívny vplyv na ponuku
            pracovnej sily z radov starších pracovníkov.
     (11)   Hoci je miera zamestnanosti žien v Rakúsku pomerne vysoká (70,3 % v porovnaní so
            62,4 % na úrovni EÚ v roku 2012), stále existuje priestor na jej zvýšenie, a to
            znížením rodovej segmentácie na trhu práce. Podiel žien pracujúcich na čiastočný
            úväzok je jedným z najvyšších v EÚ a dostupnosť služieb starostlivosti o deti
            a dlhodobej starostlivosti je obmedzená. Miera zamestnanosti žien vyjadrená
            v prepočte na plný pracovný úväzok (55,6 % v roku 2012) naznačuje, že Rakúsko má
            osobitné ťažkosti s plným využívaním potenciálu svojej ženskej pracovnej sily. Okrem
            toho ženy dvakrát častejšie obsadzujú okrajové pracovné miesta a sú vo veľkej miere
            zamestnávané na miestach s nízkymi mzdami. Tento jav má za následok rozdiel
            v odmeňovaní žien a mužov vo výške 24 %, čo je tretí najvyšší rozdiel v EÚ. Zníženie
            daňového zaťaženia pre osoby s nízkymi príjmami by mohlo poskytnúť vyššiu
            motiváciu na zvýšenie účasti na trhu práce. Štruktúra rakúskeho daňového systému
            poskytuje priestor na posun zdaňovania na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast.
            V skutočnosti predstavujú príjmy z daní z nehnuteľností v Rakúsku 0,5 % HDP a sú
            vo významnej miere pod priemerom EÚ, ktorý je 2,1 % HDP. Predovšetkým príjmy
            z periodických daní z nehnuteľného majetku, ktoré sa považujú za najmenej škodlivé
            pre rast, sú tretími najnižšími v EÚ a v roku 2011 predstavovali 0,2 % HDP (priemer
            EÚ bol 1,3 %).
     (12)   V Rakúsku sa 19 % obyvateľstva v produktívnom veku narodilo v zahraničí, čím má
            Rakúsko jeden z najväčších podielov pracujúcich prisťahovalcov v krajinách OECD.
            Migranti na pracovnom trhu často narážajú na ťažkosti. Miera nezamestnanosti v ich
            prípade je významne vyššia (9,7 % oproti 3,6 %) a príslušná miera zamestnanosti je
            nižšia (štátni príslušníci nečlenských krajín EÚ-27: 62,8 % oproti Rakúšanom: 76,4

SK                                                 4                                                  SK
 ---pagebreak---             %). Okrem toho sú osoby z migračného prostredia v porovnaní s Rakúšanmi trikrát
            častejšie zamestnávaní a platení pod úrovňou ich skutočnej kvalifikácie (2008: 27,5 %
            oproti 9,7 %). Ich vzdelávacie výsledky sú takisto nižšie a riziko chudoby v ich
            prípade dvakrát tak vysoké (26,6 % oproti 12,6 %).
     (13)   Strednodobé a dlhodobé prognózy výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť
            predstavujú riziko pre udržateľnosť verejných financií. Dlhodobé prognózy výdavkov
            na starostlivosť takisto poukazujú na riziko udržateľnosti, aj keď v menšom rozsahu.
            Prostredníctvom nedávnych reforiem dôchodkového systému sa riziko udržateľnosti
            v určitej miere pravdepodobne zníži, ak ich budú sprevádzať lepšie podmienky na trhu
            práce, ktoré starším pracovníkom umožnia zostať v zamestnaní dlhšie. Rýchlejšia
            harmonizácia veku odchodu do dôchodku medzi mužmi a ženami, ako aj prepojenie
            zákonného veku odchodu do dôchodku s rastom strednej dĺžky života naďalej chýbajú.
            Musí sa riešiť otázka fiškálnej udržateľnosti systému zdravotnej starostlivosti
            a dlhodobej starostlivosti, a to takisto so zreteľom na čoraz väčšiu potrebu
            poskytovania dlhodobej starostlivosti a dopyt po nej. Nedávne politické opatrenia
            prijaté v odvetviach zdravotníctva sú pravdepodobne krokmi správnym smerom, hoci
            sa v nadchádzajúcich rokoch musí vykonať dôkladné posúdenie ich účinnosti. Existuje
            priestor na zlepšenie prevencie, rehabilitácie a nezávislého života na obmedzenie
            budúcich nákladov na dlhodobú starostlivosť.
     (14)   Podľa porovnávacích medzinárodných štúdií a analýz sú vzdelávacie výsledky
            v Rakúsku v prípade vekovej kategórie desať až pätnásťročných pod priemerom
            napriek skutočnosti, že výdavky Rakúska na vzdelávanie (6,01 % HDP) sú značne
            vyššie, než je priemer EÚ (5,41 %). Viac než 25 % mladých ľudí vo veku 15 rokov má
            slabé čitateľské zručnosti. Výsledky v matematike sú len o čosi lepšie. Rozdiely
            v dosahovaných výsledkoch medzi osobami z migračného prostredia a ich domácimi
            vrstovníkmi sú medzi najvyššími v EÚ. Vo vyššom vzdelávaní vytvára narastajúci
            počet študentov tlak na systémy financovania a organizácie, ale podiel študentov, ktorí
            štúdium úspešne dokončia, je nízky. Rozdelenie zodpovedností v riadení a financovaní
            vzdelávacieho systému je takisto roztrieštené.
     (15)   Rakúsko je jedným z členských štátov, ktoré by najviac profitovali (z hľadiska HDP)
            z menších prekážok pre cezhraničné poskytovanie služieb. Stále však existujú
            významné prekážky pre vstup do odvetvia služieb a príslušnú efektívnu hospodársku
            súťaž. Tieto prekážky sa vyskytujú najmä v slobodných povolaniach a v železničnej
            doprave. Profesionálne služby zohrávajú na trhoch s podnikateľskými službami
            dôležitú úlohu a tvoria 10 % HDP a 11 % celkovej zamestnanosti. Obmedzenia
            prístupu k povolaniam a ich vykonávaniu v odvetví služieb, napríklad pokiaľ ide
            o právnu formu a požiadavku na držbu podielov, pretrvávajú. Existuje silný dôvod na
            posúdenie oprávnenosti týchto obmedzení a toho, či sa rovnaké ciele verejného
            záujmu nedajú dosiahnuť miernejšou reguláciou. Hoci sa nedávnou zmenou zákona
            o hospodárskej súťaži posilnia právomoci rakúskeho orgánu pre hospodársku súťaž,
            jeho finančné a ľudské zdroje sú stále pod úrovňou pozorovanou v ekonomikách
            podobnej alebo dokonca menšej veľkosti.
     (16)   Rakúsko dosiahlo pokrok v cezhraničnej spolupráci domácich a hostiteľských orgánov
            finančného dohľadu. Okrem toho sa dosiahol ďalší pokrok pri reštrukturalizácii
            zoštátnených alebo čiastočne zoštátnených bánk, ktoré využívali pomoc na
            reštrukturalizáciu. Z dôvodu rizík spojených s ďalším zhoršovaním kvality aktív
            týchto bánk však stále existujú pretrvávajúce oblasti zraniteľnosti, ktoré sa musia
            dôkladne sledovať.

SK                                                 5                                                  SK
 ---pagebreak---      (17)   Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej
            politiky Rakúska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila
            nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku,
            ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
            celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni
            EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho
            semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 7.
     (18)   Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Rakúska a jej
            stanovisko7 je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,
     (19)   V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej
            politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania
            adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Rakúsko by malo takisto zaistiť
            úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní.

     TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
     1.      Plniť rozpočet na rok 2013 podľa plánu, aby sa odstránil nadmerný deficit
             udržateľným spôsobom a vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaní
             Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Po odstránení nadmerného deficitu
             vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu primeraným tempom, aby sa strednodobý cieľ
             dosiahol do roku 2015. Zefektívniť fiškálne vzťahy medzi jednotlivými úrovňami
             verejnej správy, napríklad zjednodušením organizačného usporiadania a zosúladením
             zodpovedností za výdavky a financovanie.
     2.      Predložiť harmonizáciu dôchodkového veku pre mužov a ženy, prepojiť zákonný vek
             odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života, vykonať a sledovať nedávne
             reformy na obmedzenie prístupu k predčasnému odchodu do dôchodku a zlepšiť
             zamestnateľnosť starších pracovníkov s cieľom zvýšiť účinný vek odchodu do
             dôchodku a mieru zamestnanosti starších pracovníkov.
     3.      Prijať nové opatrenia na zvýšenie účasti žien na trhu práce, konkrétne ďalším
             zlepšením služieb starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti a zaoberaním sa
             vysokými platovými rozdielmi a rozdielmi v dôchodkoch medzi pohlaviami. Plne
             využiť potenciál ľudí z migračného prostredia na trhu práce prostredníctvom
             zlepšenia uznávania ich kvalifikácie a vzdelávacích výsledkov. Rozpočtovo
             neutrálnym spôsobom znížiť súčasné zaťaženie pracovnej sily daňami a príspevkami
             na sociálne zabezpečenie v prípade osôb s nízkymi príjmami, a to väčším zameraním
             sa na iné zdroje zdanenia, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako sú periodické dane z
             nehnuteľností.
     4.      Účinne vykonať nedávne reformy systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zaistiť,
             že sa prejaví očakávané zvyšovanie efektivity. Vytvoriť finančne udržateľný model
             poskytovania dlhodobej starostlivosti a klásť väčší dôraz na prevenciu, rehabilitáciu
             a nezávislý život.
     5.      Zlepšiť vzdelávacie výsledky, najmä znevýhodnených mladých ľudí, a to aj
             prostredníctvom zlepšenia vzdelávania v ranom veku a zníženia negatívnych účinkov
             skorého rozdeľovania žiakov podľa zamerania do rôznych typov škôl. Ďalej zlepšiť
             strategické plánovanie v oblasti vyššieho vzdelávanie a posilniť opatrenia na zníženie
             predčasného ukončovania školskej dochádzky.

     7
            Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

SK                                                       6                                            SK
 ---pagebreak---      6.      Ďalej posilniť právomoci a zdroje spolkového úradu pre hospodársku súťaž
             a sledovať vykonávanie reformy právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže.
             Odstrániť nadmerné prekážky pre poskytovateľov služieb. To zahŕňa preskúmanie
             toho, či sú súčasné obmedzenia prístupu k regulovaným povolaniam a vykonávania
             regulovaných povolaní odôvodnené všeobecným záujmom, ako aj podporovanie
             hospodárskej súťaže, najmä v železničnom odvetví.
     7.      S cieľom zachovať finančnú stabilitu naďalej dôkladne vykonávať dohľad nad
             zoštátnenými a čiastočne zoštátnenými bankami a urýchliť ich reštrukturalizáciu.
     V Bruseli

                                              Za Radu
                                              predseda

SK                                              7                                               SK


				|

		52013DC0605

			ODPORÚČANIE KOMISIE RADE, aby poverila Komisiu rokovaním v mene Európskej únie o zmene Zmluvy o Energetickom spoločenstve /* COM/2013/0605 final - 2013/ () */

			   	ODPORÚČANIE
KOMISIE RADE,
aby
poverila Komisiu rokovaním v mene Európskej únie o zmene Zmluvy
o Energetickom spoločenstve

1.
DÔVODOVÁ SPRÁVA

Zmluvu
o Energetickom spoločenstve podpísalo Európske spoločenstvo
a deväť zmluvných strán z juhovýchodnej Európy 25. októbra 2005
v Aténach. Zmluva nadobudla účinnosť 1. júla 2006.
V článku 16 zmluvy sa vymedzuje, že pod pojmom „acquis
communautaire týkajúce sa životného prostredia“ sa rozumie:
·
smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985
o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov
na životné prostredie, zmenená smernicou Rady 97/11/ES z 3. marca 1997
a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES z 26. mája 2003,
·
smernica Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o
znížení obsahu síry v niektorých kvapalných palivách, ktorou sa mení smernica 93/12/EHS,
·
smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES
z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií určitých znečisťujúcich
látok do ovzdušia z veľkých spaľovacích zariadení (smernica
o veľkých spaľovacích zariadeniach),
·
článok 4 ods. 2 smernice Rady 79/409/EHS
z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva.
V článku 12 Zmluvy
o Energetickom spoločenstve sa uvádza, že každá zmluvná strana
implementuje acquis communautaire týkajúce sa životného prostredia v
súlade s harmonogramom uvedeným v prílohe II k zmluve.
Smernica
o veľkých spaľovacích zariadeniach bola nahradená kapitolou III,
článkom 72 ods. 3 a ods. 4 a prílohou V k smernici Európskeho
parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná
prevencia a kontrola znečisťovania) s účinnosťou od 7.
januára 2013 pre nové zariadenia a od 1. januára 2016 pre existujúce
zariadenia. Smernica o veľkých spaľovacích zariadeniach sa
zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2016. Acquis communautaire
týkajúce sa životného prostredia v zmysle článku 16 Zmluvy
o Energetickom spoločenstve a harmonogram implementácie uvedený
v prílohe II k zmluve by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom
zmeniť.
Komisia prijala 29.
apríla 2013 rozhodnutie C(2013) 2364 final, ktorým sa stanovujú návrhy
Komisie pre ministerskú radu Energetického spoločenstva o vykonávaní
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení
emisií určitých znečisťujúcich látok do ovzdušia z veľkých
spaľovacích zariadení a o vykonávaní kapitoly III prílohy V a článku 72
ods. 3 a ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra
2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola
znečisťovania), a ktorým sa mení článok 16 Zmluvy o Energetickom
spoločenstve a príloha II k tejto zmluve.
V článku 5 ods. 2
rozhodnutia Rady 2006/500 z 29. mája 2006 o uzavretí Zmluvy o Energetickom
spoločenstve Európskym spoločenstvom sa stanovuje postup, ktorý sa má
uplatniť predtým, než sa môže prijať pozícia orgánov Energetického
spoločenstva o zmenách Zmluvy o energetickom spoločenstve.
Komisia v tejto
súvislosti odporúča, aby ju Rada poverila rokovaním s orgánmi
Energetického spoločenstva o potrebných zmenách Zmluvy o Energetickom
spoločenstve.

2.
ODPORÚČANIE

Komisia odporúča,
aby Rada:
·      poverila Komisiu rokovaním v mene Európskej únie o potrebných zmenách
Zmluvy o Energetickom spoločenstve,
·      v súlade so zmluvou poverila Komisiu, aby vystupovala ako
vyjednávač Európskej únie a aby rokovala o zmenách Zmluvy o Energetickom
spoločenstve v zmysle smerníc na rokovania, ktoré sú pripojené
k tomuto odporúčaniu (ďalej len „smernice na rokovania“),
·      určila výbor, s ktorým sa bude konzultovať priebeh rokovania,
·      vydala smernice na rokovania.
PRÍLOHA
Smernice na rokovania o zmenách
Zmluvy o Energetickom spoločenstve
Zmeny dohodnuté v mene Európskej únie
vychádzajú zo zmien navrhovaných v rozhodnutí Komisie C(2013) 2364
final a ich cieľom je v čo najkratšom čase
zabezpečiť súlad s aktualizovaným acquis communautaire,
ktoré sa týka životného prostredia, pokiaľ ide o emisie z veľkých
spaľovacích zariadení.


Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Írska na obdobie rokov 2005-2008


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0142

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997. k aktualizovanému programu stability Írska na obdobie rokov 2004-2007  /* SEK/2005/0142 v konečnom znení */

	Brusel, 2.2.2005SEK(2005) 142 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997. k aktualizovanému programu stability Írska na obdobie rokov 2004-2007(predložená Komisiou)  DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že zúčastnené členské štáty, teda tie štáty, ktoré prijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predložiť svoje programy stability do 1.marca 1999. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia musí Rada každý program stability preskúmať na základe hodnotenia vypracovaného Komisiou a výborom zriadeným na základe článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Rada po preskúmaní programu predložila stanovisko k tomuto programu. Podľa uvedeného nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie ich programov stability, ktoré môže Rada v súlade s rovnakými postupmi tiež preskúmať.Prvý program stability Írska na obdobie rokov 1999-2001 bol predložený 2. decembra 1998 a posúdený Radou 18. januára 1999. Aktualizácie boli potom predkladané každý nasledujúci rok. Írsko predložilo najnovšiu aktualizáciu svojho programu stability 1. decembra 2004. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločnú metodiku pre odhad potenciálneho rastu a cyklicky upravených sáld, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Toto hodnotenie je takéto:-  Nová aktualizácia írskeho programu stability na rok 2007 bola zverejnená a predložená Komisii 1. decembra 2004, v deň, kedy vláda zároveň predkladala návrh rozpočtu na rok 2005. Aktualizovaný program zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel[4] pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“.-  Vyhliadky írskeho hospodárstva sa podľa tohto programu v porovnaní s predpokladmi v aktualizácii z roku 2003 zlepšili. Odhaduje sa, že rast reálneho HDP dosiahol v roku 2004 úroveň 5,3% HDP, v porovnaní s úrovňou 3,3%, ktorú predpokladal predchádzajúci program, čo odráža vyššie príspevky domácich i vonkajších faktorov. Aktualizácia predpokladá, že v rokoch 2005 až 2007 sa reálny rast HDP udrží na priemernej ročnej úrovni 5,2 %. Potenciálna miera rastu odvodená z údajov obsiahnutých v programe použitím schválenej metodiky najprv prekračuje miery rastu plánované v programe, ale v ďalších rokoch sa k nim postupne približuje. Predpokladá sa, že inflácia meraná harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien (ďalej len „inflácia HICP“) by mala do konca programového obdobia klesnúť pod 2 %, zatiaľ čo predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (zverejnené pred prijatím írskeho rozpočtu) počítali s tým, že inflácia bude vyššia a bude mať stabilnejší charakter. Celkovo sa na základe v súčasnosti dostupných informácií zdá, že makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, je vierohodný a do značnej miery sa zhoduje s hodnotením útvarov Komisie, vrátane predpovede z jesene 2004, aj keď prognóza inflácie HICP je možno podhodnotená.-  Podľa odhadu v aktualizácii by prebytok verejných financií mal v roku 2004 dosiahnuť 0,9 % HDP, čo je značne lepšie, než predchádzajúce oficiálne predpovede (a o 2 percentuálne body lepšie, než cieľový deficit stanovený v aktualizácii z roku 2003) Tento pozitívny výsledok bol dosiahnutý vďaka príjmom z výberu daní, ktoré boli vyššie, než sa očakávalo, vrátane vplyvu jednorázových faktorov, a to najmä príjmov pochádzajúcich z osobitných kontrol daňových úradov (ich prínos sa v aktualizácii odhaduje na 0,5 % HDP) a nižším než plánovaným výdavkom, najmä v oblasti verejných investícií. Počas rokov 2005 až 2007 rozpočtová stratégia počíta s deficitom verejných financií na úrovni 0,8 % v roku 2005 a 0,6 % HDP počas posledných dvoch rokov programu. V porovnaní s predchádzajúcim programom sú plánované miery deficitu verejných financií v rokoch 2005 a 2006 bližšie k rovnovážnemu stavu v uvedenom poradí o 0,6 a o 0,5 percentuálneho bodu HDP, vďaka priaznivejšiemu makroekonomickému scenáru. S výnimkou počiatočného nárastu podielu výdavkov v roku 2005, ktorý je dôsledkom nedávnych rozpočtových opatrení, má podiel výdavkov i príjmov klesajúci trend. Po úprave odhadovaného účinku ekonomického cyklu pomocou spoločnej metodiky je cyklicky upravené saldo verejných financií počas celého obdobia, ktorého sa prognóza týka, v prebytku, s výnimkou malého deficitu na úrovni 0,2 % HDP v roku 2005. Osobitný charakter írskeho hospodárstva však naznačuje, že odhady produkčnej medzery, ktoré sú základom týchto výpočtov, sú v neobvykle vysokej miere neisté. Keďže v súčasnosti sa uskutočňuje významný program verejných investícií, ktorého dôsledkom je priemerný podiel verejných investičných výdavkov značne prekračujúci priemer EÚ z posledných rokov, je potrebné plánované rozpočtové deficity v Írsku ďalej konkretizovať.-  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovou prognózou sú značne vyvážené. Na jednej strane sa predpoveď príjmov zdá byť hodnoverná a existencia rezerv pre prípad neočakávaných udalostí môže viesť k lepšiemu výsledku, než je plánovaný. Pokiaľ ide o výdavky, Írsko v poslednej dobe dosiahlo povzbudzujúci pokrok v dodržovaní výdavkových cieľov, čo naznačuje, že viaceré opatrenia prijaté na posilnenie kontroly sú účinné. Na druhej strane existuje nebezpečenstvo, že saldo verejných financií by mohlo dosiahnuť horší výsledok, než je plánované v aktualizácii. Jedným z rizík je najmä tempo rastu výdavkov, ktoré sa zdá byť v posledných rokoch programu podcenené. Na základe zhodnotenia rizík sa zdá, že rozpočtová politika v programe je dostatočná na dosiahnutie vyrovnaného až prebytkového hospodárenia ako strednodobého cieľa Paktu stability a rastu v rámci celého programového obdobia. Navyše, v prípade bežných makroekonomických výkyvov je zabezpečené dostatočné bezpečnostné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % prahu pre deficit HDP.-  Podľa odhadu by mal hrubý verejný dlh poklesnúť na 30,5 % HDP v roku 2004, bude teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Miera zadlženia by sa mala podľa prognóz počas obdobia rokov 2005 až 2007 stabilizovať na úrovni asi 30 % HDP . Rovnako ako v predchádzajúcom programe by primárne saldo a interakcia medzi úrokovými platbami a rastom nominálneho HDP mali podľa prognóz prispieť k zníženiu miery zadlženia, avšak tento priaznivý vplyv je z veľkej časti vyvážený značnými kapitálovými vyrovnaniami. Tie sú najmä výsledkom skutočnosti, že Národný fond dôchodkových rezerv ( NPRF ), ktorý vznikol v roku 2001 na predfinancovanie budúcich záväzkov v oblasti dôchodkového zabezpečenia a ktorý každoročne získava z verejných financií čiastku zodpovedajúcu 1 % HDP, získal špecifické vládne aktíva. V prípade, že by nedošlo ku kumulácii špecifických vládnych aktív tomto fonde, miera hrubého zadlženia by klesala počas celého programového obdobia.-  Aktualizácia poskytuje prehľad vládneho programu štrukturálnej reformy, ktorá sa zameriava na zlepšovanie kvality verejných služieb, zvyšovanie efektivity verejných výdavkov a riešenie infraštrukturálnych potrieb írskej ekonomiky. Aktualizácia sa tiež opäť venuje prebiehajúcej reforme zdravotníckych služieb, v snahe o dosiahnutie čo najlepšieho pomeru medzi kvalitou a cenou týchto služieb. Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií na roky 2003-2005, ktoré odporučili írskym orgánom zvýšiť efektivitu verejných výdavkov, zlepšiť strednodobý rozpočtový rámec a za prioritu považovať tie časti národného rozvojového plánu, ktoré sú venované infraštruktúre.-  Zdá sa, že Írsko je v relatívne priaznivom postavení pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek plánovaným rozpočtovým nákladom na starnúcu populáciu. Relatívne nízka miera zadlženia v Írsku, už schválená dôchodková reforma a akumulácia zdrojov v NPRF spolu prispievajú k udržateľnosti rozpočtu a pomáhajú pri riešení dôsledkov starnutia obyvateľstva. Stratégia uvedená v programe je založená najmä na plnení Paktu stability a rastu a ďalšej akumulácii aktív v NPRF. Relatívne nízka miera zdanenia v Írsku by mala uľahčiť riešenie problémov s udržateľnosťou, ktoré by sa mohli v dlhšom časovom horizonte objaviť.Na základe tohto zhodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady ku aktualizovanému programu stability Írska a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997. k aktualizovanému programu stability Írska na obdobie rokov 2004-2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [17. februára 2005] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Írska na obdobie rokov 2004 až 2007. Program zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“.2.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že rast reálneho HDP dosiahne v roku 2004 úroveň 5,3 % a počas zvyšnej časti programového obdobia sa stabilizuje na priemernej úrovni asi 5,2 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že scenár dôveryhodne odráža predpovede rastu. Programové plány týkajúce sa inflácie HICP sa však zdajú byť mierne nízke.3.  Po pôvodne neplánovanom prebytku v roku 2004, ktorý bol výsledkom vyšších než očakávaných príjmov, vrátane jednorázových faktorov a nižších než plánovaných výdavkov, stratégia obsiahnutá v aktualizácii predpokladá od roku 2005 mierny a značne stabilný deficit. Podiel výdavkov i príjmov má počas programového obdobia klesajúcu tendenciu, aj keď podiel výdavkov v roku 2005 sa v dôsledku nedávnych rozpočtových opatrení zvýši. Súčasne je realizovaný významný program verejných investícií, ktorého výsledkom je priemerný podiel verejných investičných výdavkov počas programového obdobia tesne pod úrovňou 4 % HDP. Po úprave odhadovaného účinku hospodárskeho cyklu pomocou spoločnej metodiky je cyklicky upravené saldo verejných financií počas celého obdobia, ktorého sa prognóza týka, v prebytku, s výnimkou malého deficitu v roku 2005. Je však potrebné podotknúť, že odhad produkčnej medzery, a teda aj cyklicky upravené saldá predstavujú nezvyčajne vysokú mieru neistoty, kvôli osobitnému charakteru írskeho hospodárstva. V porovnaní s predchádzajúcim programom súčasná aktualizácia predpokladá lepšie saldo verejných financií na pozadí priaznivejšieho makroekonomického scenára.4.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovou prognózou sú značne vyvážené. Na jednej strane sa predpoveď príjmov zdá byť hodnoverná a zahrnutie rezerv pre neočakávané udalosti do prognóz na roky 2006 a 2007 môže viesť k lepšiemu výsledku, než je plánovaný. Pokiaľ ide o výdavky, Írsko v poslednej dobe dosiahlo povzbudzujúci pokrok v dodržovaní výdavkových cieľov, čo naznačuje, že nedávne opatrenia prijaté na posilnenie kontroly výdavkov sú účinné. Na druhej strane však existujú riziká vyšších celkových deficitov. Jedným z rizík je najmä tempo rastu výdavkov, ktoré sa zdá byť v posledných rokoch programu podcenené.5.  Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočný na dodržanie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu takmer vyrovnanej alebo prebytkovej rozpočtovej pozície počas obdobia do roku 2007. Navyše, v prípade bežných makroekonomických výkyvov je zabezpečené dostatočné bezpečnostné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % prahu pre deficit HDP, počas celého programového obdobia.6.  Podľa odhadu by mal verejný dlh poklesnúť na 30,5 % HDP v roku 2004, bude teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program odhaduje, že miera zadlženia sa počas obdobia rokov 2005 až 2007 stabilizuje na úrovni asi 30 % HDP . V prípade, ak by Národný fond dôchodkových rezerv ( NPRF ) nezískal špecifické vládne aktíva, miera zadlženia by významne klesala počas celého programového obdobia.7.  Zdá sa, že Írsko je v relatívne priaznivom postavení pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Relatívne nízka miera zadlženia v Írsku, už schválená dôchodková reforma a akumulácia rezerv v NPRF spolu prispejú k udržateľnosti rozpočtu a pomôžu pri riešení dôsledkov starnutia obyvateľstva. Stratégia uvedená v programe je založená najmä na plnení Paktu stability a rastu a ďalšej akumulácii aktív v NPRF. Celkovo je možné konštatovať, že relatívne nízka miera zdanenia v Írsku by mala uľahčiť riešenie problémov s udržateľnosťou, ktoré by sa mohli v dlhšom časovom horizonte objaviť.8.  Aktualizácia poskytuje prehľad vládneho programu štrukturálnej reformy, ktorá sa zameriava na zlepšovanie kvality verejných služieb, zvyšovanie efektivity verejných výdavkov a riešenie infraštrukturálnych potrieb írskej ekonomiky. Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií na roky 2003-2005, ktoré odporučili írskym orgánom zvýšiť efektivitu verejných výdavkov, zlepšiť strednodobý rozpočtový rámec a za prioritu považovať tie časti národného rozvojového plánu, ktoré sú venované infraštruktúre.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (zmena v %) | PS december 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |KOM2 | 5,2 | 4,8 | 5,0 | - |PS december 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | - |HICP inflácia (%) | PS december 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |KOM okt. 20042 | 2,3 | 2,4 | 2,4 | - |PS december 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | - |Saldo verejných financií (% HDP) | PS december 2004 | 0,9 | -0,8 | -0,6 | -0,6 |KOM okt. 20042 | -0,2 | -0,6 | -0,5 | - |PS december 2003 | -1,1 | -1,4 | -1,1 | - |Primárne saldo (% HDP) | PS december 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |KOM okt. 20042 | 1,2 | 0,7 | 0,8 | - |PS december 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | - |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS december 20041 | 1,2 | -0,2 | 0,1 | 0,0 |KOM okt. 20042 | 0,1 | 0,0 | 0,3 | - |PS december 20031 | -0,7 | -0,8 | -0,5 | - |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS december 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |KOM okt. 20042 | 30,7 | 30,7 | 30,6 | - |PS december 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | - |Poznámky: ¹ Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Predpovede útvarov Komisie z jesene 2004. Zdroje: Aktualizovaný program stability Írska, december 2003 a december 2004 (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: Pozri http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: Pozri http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.


				|

		52013DC0374

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0374 final - 2012/ () */

Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Slovinska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na roky 2012 – 2016
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a
rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 na základe
návrhov Komisie prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a
zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na
vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých
možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú
prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie k národnému programu reforiem Slovinska na rok 2012 a
predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na
roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia prijala 28. novembra
2012 ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu
hospodárskych politík na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave
makroekonomických nerovnováh prijala správu o mechanizme varovania[7], v ktorej určila Slovinsko
za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Komisia uverejnila 10. apríla
2013 výsledky hĺbkového preskúmania[8]
pre Slovinsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011.
Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Slovinsku existujú
rozsiahle makroekonomické nerovnováhy. V záujme zastavenia rýchleho hromadenia
týchto nerovnováh a ich odstraňovania sú potrebné naliehavé politické
opatrenia. Doteraz bola úroveň súkromného a verejného dlhu pod výstražnými
hraničnými hodnotami hodnotiacej tabuľky a pomerne obmedzený bol aj
čistý zahraničný dlh. Problémom však nie je úroveň dlhu, ale
jeho štruktúra, ktorá je vo veľkej miere koncentrovaná na podnikový
sektor. V kontexte zrýchľujúcich sa negatívnych hospodárskych trendov
takáto situácia podkopáva stabilitu finančného sektora a komplikuje
proces oddlžovania, a to aj prostredníctvom vzájomného prepojenia s výškou
štátneho dlhu. Tieto riziká ďalej znásobuje obmedzená schopnosť trhu
práce a kapitálových trhov pristúpiť k úpravám, ako aj hospodárska
štruktúra, v ktorej prevláda štátne vlastníctvo. Obdobia politickej neistoty a
právne prekážky reforiem zabránili Slovinsku primeraným spôsobom riešiť
jeho nerovnováhy a posilňovať jeho schopnosť pristúpiť k
úpravám, čím sa zvýšila jeho zraniteľnosť v čase zvýšeného
napätia v oblasti verejného financovania.
(8)       Slovinsko 9. mája 2013
predložilo svoj program stability na rok 2013, ktorý sa vzťahuje na roky
2012 – 2016, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(9)       Slovinské orgány zaslali 23.
mája 2013 Komisii list, ktorý obsahoval zhrnuté, pozmenené a upresňujúce
kľúčové záväzky z národného programu reforiem.
(10)     Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastáva názor, že aj napriek značnému, hoci neskoršiemu
konsolidačnému úsiliu, ktoré deficit znížilo z úrovne 6,2 % HDP
v roku 2009 na úroveň 4 % HDP v roku 2012, sa očakáva, že
Slovinsko neodstráni svoj nadmerný deficit do roku 2013, tak ako to
odporučila Rada na konci roku 2009. Súvisí to predovšetkým s horším
hospodárskym prostredím, než sa v minulosti predpokladalo. Makroekonomický
scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je pre rok
2013 vcelku realistický a pre rok 2014 optimistický. Orgány najmä
očakávajú, že po poklese HDP o 2,3 % v roku 2012
a o 1,9 % v roku 2013 dôjde k nárastu HDP v roku 2014
o 0,2 %, pričom predpokladajú, že sú prijímané fiškálne opatrenia na
zníženie celkového deficitu verejných financií z úrovne 4,2 % HDP
v roku 2013 (s výnimkou rekapitalizácií bánk) na 2,6 % HDP v roku
2014. Podľa prognózy Komisie, ktorá vychádza z predpokladu nezmenenej
politiky, však HDP poklesne v roku 2014 o 0,1 %, čo je scenár,
v ktorom sa zohľadňujú len opatrenia prijaté do polovice
apríla 2013 a predpovedá deficit v roku 2014 na úrovni 4,9 % HDP. Hlavnými
cieľmi rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je
odstrániť nadmerný deficit do roku 2014, čo je jeden rok po termíne,
ktorý stanovila Rada na konci roku 2009, dosiahnuť do roku 2017 vyrovnanú
štrukturálnu pozíciu a stabilizovať podiel dlhu na úrovni pod 55 %
HDP. V programe je potvrdený strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálne
vyrovnaný rozpočet. Tento strednodobý cieľ nie je v súlade s
požiadavkami Paktu stability a rastu, keďže sa v ňom dostatočne
nezohľadňujú predpokladané záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva.
Plánované ciele celkového deficitu stanovené v programe sú v súlade
s odstránením nadmerného deficitu do roku 2014. Vzhľadom na
optimistickú predpoveď rastu v uvedenom roku, veľké riziká,
ktoré hrozia plánovaným príjmom, ako aj nedostatočne špecifikované
opatrenia v oblasti výdavkov [sa Rada domnieva, že pravdepodobne nedôjde k
odstráneniu nadmerného deficitu do roku 2014]. Za týchto okolností by
sa mali špecifikovať, prijať a vykonávať dodatočné
štrukturálne konsolidačné opatrenia, aby sa dôveryhodným
a udržateľným spôsobom zabezpečilo odstránenie nadmerného
deficitu najneskôr do roku 2015, tak ako to odporučila Rada [21. júna
2013]. Pomer dlhu verejných financií k HDP sa viac než zdvojnásobil,
keď vzrástol z 22 % v roku 2008 na 54,1 % v roku 2012,
pričom sa na základe prognózy Komisie z jari 2013 predpokladá, že
v roku 2014 porastie na úroveň 66,5 %. Orgány očakávajú, že
pomer dlhu k HDP dosiahne najvyššiu úroveň 63,2 % v rokoch 2014
a 2015 a potom v roku 2016 klesne na úroveň 62,8 %.
Existuje riziko, že pomer dlhu k HDP sa skôr zvýši, a to aj
v dôsledku vysokých podmienených záväzkov a pravdepodobných úprav
bilančných tokov vyplývajúcich z prevodov aktív na správcovskú
spoločnosť bankových aktív, ktoré nie sú zahrnuté v prognózach
programu.
(11)     V máji 2013 podnikli
orgány dôležité kroky na konsolidáciu verejných financií. Dospeli k dohode
so sociálnymi partnermi o dodatočnom 1,25 % znížení základných
hrubých miezd vo verejnom sektore nad rámec 3 % zníženia, ktoré bolo dohodnuté
v Zákone o vyrovnaní verejných financií v máji 2012. Parlament
okrem toho schválil ústavný základ na zavedenie štrukturálneho pravidla
týkajúceho sa salda/prebytku rozpočtu verejných financií.
K úplnej transpozícii ustanovení fiškálnej dohody však dôjde
prostredníctvom osobitného ústavného vykonávacieho zákona, ktorého prijatie
v parlamente je naplánované na november 2013. Parlament takmer
jednomyseľne sprísnil ústavné pravidlá týkajúce sa vyhlasovania referenda
a stanovovania jeho výsledkov, v dôsledku čoho sa očakáva, že sa tým
uľahčí zavádzanie opatrení fiškálnej konsolidácie. Vzhľadom na
rýchlo sa zvyšujúci dlh je o to dôležitejšie, aby sa posilnila a prísne
vykonávala rozpočtová stratégia na rok 2013 a aby sa
v nasledujúcich rokoch striktne vynakladalo veľké konsolidačné
úsilie. Aj keď sú niektoré dane pod úrovňou priemeru EÚ, spoliehanie
sa na zvyšovanie daní nemôže donekonečna odkladať potrebu riešiť
dynamiku výdavkov. Preto sa zdá byť vhodné doplniť opatrenia na
zvýšenie príjmov o ďalšie fiškálne úsilie prostredníctvom
štrukturálnych výdavkových škrtov. Strednodobý rozpočtový rámec a jeho
výdavkové pravidlo sú naďalej nedostatočne zamerané na dosiahnutie
strednodobého cieľa a na zaistenie dlhodobej udržateľnosti. Okrem
toho sa zdá, že rozpočtové obmedzenia vzťahujúce sa na niektoré
jednotky štátnej správy, najmä nepriamych užívateľov rozpočtu, sa
nedodržiavajú v plnom rozsahu. Medzinárodné a domáce odhady
naznačujú, že veľkosť tieňového hospodárstva
v Slovinsku je nad priemerom EÚ, čo nasvedčuje tomu, že tu
existuje priestor na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov.
(12)     Reforma dôchodkového systému
bola schválená v decembri 2012 a účinnosť nadobudla v januári
2013. Riešia sa ňou, aj keď nedostatočne, výzvy určené v
odporúčaniach na rok 2012, keďže sa očakáva, že táto reforma
bude mať na verejné financie len strednodobý vplyv (do roku 2020). Aj
keď je táto reforma dôchodkového systému dôležitým krokom,
nezabezpečuje osobitné opatrenia na obmedzenie výdavkov spojených s vekom
po roku 2020. Je potrebné ďalšie reformné úsilie na zlepšenie
udržateľnosti výdavkov na dôchodky v strednodobom horizonte,
a to aj prostredníctvom zosúladenia zákonného veku odchodu do dôchodku
s rastom strednej dĺžky života a ďalšieho obmedzenia
predčasného odchodu do dôchodku. V oblasti dlhodobej starostlivosti
prevyšuje dopyt po službách ich ponuku, pričom výdavky sú naďalej
relatívne nízke. Podľa prognóz sa dopyt po dlhodobej starostlivosti
a súvisiace výdavky výrazne zvýšia vzhľadom na tendencie v oblasti
starnutia obyvateľstva. Ďalšie prehodnotenie existujúcich opatrení by
prispelo k tvorbe politiky viac založenej na overených poznatkoch
v tejto oblasti.
(13)     Aj keď je bankový sektor
Slovinska relatívne malý a dosahuje úroveň menej než polovice
priemeru eurozóny, najväčšie banky pociťujú trvalý tlak na kapitálové
rezervy, ktoré sú v porovnaní s ostatnými krajinami v regióne
naďalej nízke, a závislosť týchto bánk od štátneho kapitálu
predstavuje pre hospodárstvo veľkú hrozbu. Potreba opakovanej
rekapitalizácie sa sústreďuje na domáce štátne banky. Aj keď je
úroveň celkového súkromného dlhu pod priemerom eurozóny a pod výstražnými
hraničnými hodnotami hodnotiacej tabuľky makroekonomických
nerovnováh, ide tu o otázku štrukturálnej povahy. Väčšina dlhu je
sústredená v podnikovom sektore a mnohé spoločnosti sú nadmieru
zadlžené, čo vedie k ďalšiemu zvyšovaniu počtu nesplácaných
úverov. Na konci roku 2012 bolo 23,7 % podnikových úverov po lehote splatnosti
90 alebo viac dní. Oživenie poskytovania úverov podnikovému sektoru je
potrebné, aby sa uľahčili investície a zvýšila produktivita
a konkurencieschopnosť. V programe stability sa ráta
s ďalšou rekapitalizáciou. Orgány písomne potvrdili záväzok
poskytnúť v prípade potreby ďalší kapitál. Miera poskytovania
úverov sa znižuje a interakcia medzi slabými bankami a štátom sa
zintenzívňuje. Úrokové sadzby pri úveroch poskytovaných podnikom (v
prípade úverov vyšších ako 1 mil. EUR) sú v Slovinsku o 2
percentuálne body vyššie než v eurozóne ako celku, pričom táto sadzba
sa opäť zvýšila v roku 2012. Rámcové právne predpisy týkajúce sa
reštrukturalizácie bánk boli prijaté, ale stále je potrebné
zabezpečiť ich účinné vykonávanie. Správcovská
spoločnosť bankových aktív zostáva ústrednou inštitucionálnou
platformou na obnovu bánk. V národnom programe reforiem doplnenom
o aktuálne informácie, ktoré poskytla vláda, sa opisujú plány na prevody
aktív na túto správcovskú spoločnosť založené na záťažových
testoch (zdola nahor), ktoré uskutočnila slovinská centrálna banka. Orgány
písomne potvrdili, že sú pripravené spolupracovať s Komisiou a ECB
s cieľom zabezpečiť vykonanie nezávislých posúdení kvality
aktív vybraných bánk. Malo by sa tak stať na úrovni celého systému, aby sa
zabezpečila trvalá stabilita bankového sektora. V ostatných krajinách
sa takýto prístup ukázal byť kľúčovým na opätovné nadobudnutie
dôvery, dôveryhodnosti a prístupu na trhy. Informácie získané na základe
dôkladného externého posúdenia tvoria potrebný základ celkovej stratégie pre
finančný sektor.
(14)     V národnom programe
reforiem sa neopisujú žiadne ďalšie kroky na posilnenie dohľadu nad
bankami, ktorý sa v hĺbkovom preskúmaní v roku 2013 určil za
nevyhnutný. Pokiaľ ide o opatrenia dohľadu nad bankami, jediné
nové informácie v programe sa týkajú nových záťažových testov
slovinskej centrálnej banky. Ďalšie preskúmanie opatrení, akými sú
napríklad vhodné makroprudenciálne politiky, nebolo poskytnuté.
(15)     V marci 2013 bola prijatá
reforma trhu práce s cieľom znížiť segmentáciu na trhu
a zvýšiť jeho flexibilitu. V rámci reformy sa znížila ochrana
trvalých pracovných zmlúv, a to zjednodušením postupov prepúšťania
v prípade jednotlivého a hromadného prepúšťania a znížením
nákladov na prepúšťanie. Ďalej sa sprísnila aj regulácia zmlúv na
dobu určitú, aby sa znížilo ich zneužívanie, pričom sa obmedzilo aj
využívanie dočasnej agentúrnej práce. Aj keď reforma postupuje
správnym smerom, je nutné vyčkať, či bude dostatočne
ambiciózna na to, aby mala výrazný vplyv na segmentáciu a flexibilitu trhu
práce a na atraktívnosť Slovinska pre priame zahraničné
investície. Zatiaľ nebolo prijaté žiadne opatrenie na riešenie dvojitého
trhu práce zapríčineného reguláciou práce študentov. V národnom
programe reforiem sú navrhnuté opatrenia, ktoré sú nasmerované správnym smerom.
Miera nezamestnanosti mladých ľudí v Slovinsku sa v roku 2012
markantne zvýšila o 4,9 percentuálneho bodu na úroveň 20,6 %
a miera nezamestnanosti sa v roku 2012 zvýšila o 0,7
percentuálneho bodu na úroveň 9 %. Aj napriek zvyšujúcej sa
nezamestnanosti sa počet nezamestnaných ľudí, ktorí sa podieľajú
na opatreniach aktívnej politiky trhu práce spolufinancovanej Európskym
sociálnym fondom, v roku 2012 podľa predbežných národných údajov
značne znížil. Neboli prijaté žiadne opatrenia na prispôsobenie pracovného
prostredia dlhšiemu produktívnemu veku a neprijali sa ani žiadne
individualizované opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania ani
aktívne opatrenia na trhu práce v záujme zvýšenia zamestnanosti
absolventov terciárneho vzdelávania, starších pracovníkov
a nízkokvalifikovaných osôb. Slovinsko prijalo niekoľko opatrení na
zlepšenie zosúladenia zručností s potrebami trhu práce. Na národnom
úrade práce prebieha pilotný projekt o posudzovaní týchto potrieb, ale
stále je potrebné ďalej rozvíjať spoluprácu so zainteresovanými
osobami. Je potrebné vykonať viac na zlepšenie atraktívnosti príslušných
programov odborného vzdelávania a prípravy. V malých a stredných
podnikoch sa zavádzajú aj ďalšie opatrenia zamerané na voľbu
povolania. Stále je potrebné posilniť úlohu zamestnávateľov na odbornom
vzdelávaní a príprave. Zlepšenia v týchto oblastiach by zvýšili
produktivitu a konkurencieschopnosť.
(16)     Politické opatrenia na
zvýšenie nákladovej konkurencieschopnosti boli zatiaľ len
čiastočné. Vláda pristúpila v roku 2012 k zníženiu
nominálnych hrubých miezd na zamestnanca vo verejnom sektore približne o 3
%. V polovici mája 2013 bolo so sociálnymi partnermi dohodnuté ďalšie
zníženie nákladov práce vo verejnom sektore. Minimálna mzda vo vyjadrení ako
percento priemernej mzdy je jedna z najvyšších v EÚ, indexuje sa
podľa inflácie a bola predmetom veľkého diskrečného
zvýšenia v roku 2010. Aj keď bola miera rastu nominálneho odmeňovania
na zamestnanca v roku 2012 negatívna (–0,4 %), nominálne jednotkové
náklady práce zaznamenali v roku 2012 mierny pozitívny rast (0,7 %)
v dôsledku negatívnejšieho rastu produktivity (–1,1 %). Opatrenia na
zvýšenie rastu produktivity a trvalého pokroku pri znižovaní jednotkových
nákladov práce by mohli byť nápomocné pri obnove konkurencieschopnosti.
(17)     Štátne vlastníctvo zohráva
významnú úlohu v Slovinskom hospodárstve, ktorého mnohé vlastnosti sa od
prechodného obdobia v 90. rokoch 20. storočia nezmenili. Nástroje na
privatizáciu a reštrukturalizáciu podnikov, ktoré boli prijaté v 90. rokoch 20.
storočia, prispeli k tomu, že tu dominuje štátne vlastníctvo, najmä vo
finančnom sektore. V roku 2011 vyprodukovali štátne podniky jednu
šestinu celkovej pridanej hodnoty slovinského hospodárstva, približne polovicu
celkových strát v podnikovom sektore a zamestnávali každú ôsmu osobu.
Štátom kontrolované fondy a podniky okrem toho vplývajú na verejné
financie prostredníctvom interakcie medzi zvýšenou mierou zadlženosti,
rekapitalizačnými potrebami a značnými vládnymi zárukami.
Veľkosť a slabosť štátnych podnikov bránia hospodárskemu rozvoju
a rastu a prispievajú k existujúcim nerovnováham. Štátna dominancia
a často nefunkčné riadenie štátnych aktív sú brzdou pre súkromné
domáce a zahraničné investície a znižujú produktivitu a
konkurencieschopnosť. Krížové vlastníctvo medzi štátnymi podnikmi
v nefinančnom sektore a štátnymi finančnými inštitúciami
vytvára riziko šírenia škodlivého vplyvu, obmedzuje úpravy a narúša
prideľovanie zdrojov, najmä pokiaľ ide o nové investície.
(18)     V národnom programe
reforiem sa uvádzajú politické priority v oblasti štátneho vlastníctva
a podnikového oddlžovania, ale neuvádzajú sa podrobnosti
o plánovaných opatreniach. V hĺbkovom preskúmaní v roku
2013 sa uvádzajú hospodárske výsledky súvisiace so štátnym vlastníctvom, z
hľadiska priamych a podmienených fiškálnych nákladov a z hľadiska
narušenia bežných obchodných transakcií. V národnom programe reforiem sa
však ako nedostatok postupu štátu ako vlastníka nefinančných podnikov
uvádza len nedostatok koordinácie. Aj keď národný program reforiem celkovo
obsahuje pozitívne prvky, neposkytuje dostatočné informácie
o strategickom smerovaní spoločností, ktoré zostanú v štátnom
vlastníctve, ani podrobné, časovo záväzné záväzky na zlepšenie ich
finančnej výkonnosti a riadenia. Podniklo sa niekoľko prvých krokov
s cieľom zlepšiť riadenie podnikov, tak ako sa to
odporúčalo v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2012,
a privatizovať niektoré štátne podniky. Boli prijaté právne predpisy,
ktorými sa zabezpečí zriadenie budúcej spoločnosti Slovenia Sovereign
Holding, ktoré sa však musia účinne vykonávať. Register osôb
vymenovaných do správnych a dozorných rád štátnych podnikov obsahujúci
požiadavky na zverejnenie prípadného konfliktu záujmov by mohol pomôcť
zvýšiť transparentnosť. V národnom programe reforiem sa oznámila
príprava privatizačnej stratégie do posledného štvrťroku 2013, ktorá
bude podľa listu z 23. mája 2013 predložená v treťom štvrťroku.
Vláda zatiaľ parlamentu navrhla zoznam 15 spoločností, ktoré by sa
mohli privatizovať. Popri podnikoch s menšinovou účasťou
a malých a stredných podnikoch tento zoznam obsahuje aj dôležité
spoločnosti, ako napríklad druhú najväčšiu banku NKBM.
(19)     Slovinsko má vysoký počet
regulovaných profesií a existuje tam priestor na výrazné zníženie prekážok
vstupu na trh, čo by malo pozitívny vplyv na zamestnanosť a
hospodársku súťaž. Slovinské orgány začali v roku 2012 proces reforiem,
aby preskúmali viaceré regulované profesie s cieľom lepšie
vymedziť existujúce regulované profesie, znížiť administratívne
náklady a zjednodušiť prístup k týmto profesiám. Parlament mal
na začiatku roku 2013 prijať prvý súbor právnych predpisov
v oblasti živností, turistického ruchu a výstavby. Reforma však mešká
s výnimkou sektoru živností. Slovinsko ustanovilo legislatívne predpoklady
pre nezávislú agentúru na ochranu hospodárskej súťaže, ale stále musí
zabezpečiť, aby agentúra mala nepretržite k dispozícii náležitý
počet zamestnancov. Legislatíva by sa mala ďalej zmeniť tak, aby
pre agentúru zabezpečila samostatný rozpočtový riadok, keďže je
to dôležité na zabezpečenie finančnej nezávislosti agentúry. Súdne
konania prvej inštancie v občiansko-právnych a obchodných
sporoch, ako aj konkurzné konania sú neprimerane dlhé. Aj napriek
viditeľnému pozitívnemu trendu v skracovaní lehoty trvania
občiansko-právnych a obchodných sporov je stále potrebné
zabezpečiť nepretržité úsilie o riešenie tejto problematiky,
keďže brzdí podnikateľskú činnosť a znižuje
atraktívnosť Slovinska pre priame zahraničné investície. V tejto
súvislosti by plánované zníženie počtu sudcov na obyvateľa, ktoré je
uvedené v národnom programe reforiem, malo byť vyvážené výrazným
zvýšením efektívnosti.
(20)     V národnom
programe reforiem sa uznáva potreba reštrukturalizácie nefinančných
korporácií vo finančných ťažkostiach, ale politická výzva
a politická reakcia týkajúce sa reštrukturalizácie podnikov si vyžadujú
ďalšie prepracovanie so zameraním na trhové riešenia. Sú potrebné
ďalšie opatrenia na pritiahnutie súkromných investícií vrátane priamych
zahraničných investícií a na zabezpečenie dostatočného
rozloženia zaťaženia aj v súkromnom sektore, čím sa zachovajú
zdroje od daňových poplatníkov. Proces reštrukturalizácie by mal
viesť k predaju reštrukturalizovaných spoločností bez zapojenia
verejného financovania.
(21)     Slovinsko je
v procese zmeny legislatívy v záujme zvýšenia účinnosti postupov
pri insolventnosti. Vláda zmenila v apríli 2013 zákon
o finančných transakciách, postupoch pri insolventnosti
a povinnom zániku. Zmenami sa spresnilo vymedzenie insolventnosti
a zaviedli stimuly pre manažérov, aby včas podávali vyhlásenia
o platobnej neschopnosti. Súčasný rámec vzťahujúci sa na insolventnosť
dostatočne nezabezpečuje stimuly a sankcie, aby spoločnosti
podávali vyhlásenia o platobnej neschopnosti v skorých fázach. Povinné
konania o urovnaní (súdna reorganizácia) sú zložité a orientované na
dlžníkov, najmä malé a stredné podniky a mikropodniky. Neexistujú
dostatočné stimuly pre skoré mimosúdne vyrovnania, ktoré by životaschopným
podnikom mohli pomôcť zabezpečiť ich pokračovanie. Boli
oznámené nové právne predpisy s cieľom umožniť finančnú
reštrukturalizáciu nadmerne zadlžených spoločností v prvotnej fáze
procesu. Ministerstvo spravodlivosti do konca mája 2013 predloží návrhy zmien
právnych predpisov s cieľom uľahčiť mimosúdnu
reštrukturalizáciu a konverziu dlhu. Na uľahčenie finančnej
reštrukturalizácie nelikvidných, ale životaschopných spoločností je
nevyhnutný vhodný právny rámec, ktorý zabezpečí kompatibilné stimuly pre
veriteľov, vlastníkov a manažérov.
(22)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska. Posúdila
program stability i národný program reforiem a predložila
hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové
hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre
budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 9.
(23)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Slovinska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do
odporúčania 1,
(24)     Na základe hĺbkového
preskúmania Komisie a tohto posúdenia Rada preskúmala národný program reforiem
a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do všetkých nižšie uvedených odporúčaní.
(25)     V kontexte Európskeho semestra
Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na
tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Slovinsko by malo takisto zaistiť úplné a
včasné vykonanie uvedených odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           V roku 2013
i nasledujúcich rokoch vykonávať a posilňovať
rozpočtovú stratégiu podporovanú dostatočne špecifikovanými štruktúrovanými
opatreniami, aby sa udržateľným spôsobom zabezpečilo odstránenie
nadmerného deficitu do roku 2015 a zlepšenie štrukturálneho salda, tak ako
sa uvádza v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom
deficite. Po odstránení nadmerného deficitu vyvinúť úsilie
o štrukturálnu úpravu, ktoré Slovinsku umožní dosiahnuť strednodobý
cieľ do roku 2017. Trvalé odstránenie fiškálnych nerovnováh si vyžaduje
vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré by zvýšili schopnosť
hospodárstva pristúpiť k úpravám a stimulovali potenciálny rast a
zamestnanosť. Zachovať rastovo orientované vynakladanie výdavkov,
prijať opatrenia na zlepšenie dodržiavania daňových predpisov
a zaviesť opatrenia na strane výdavkov podporované systematickými
revíziami verejných výdavkov na všetkých úrovniach štátnej správy. Zlepšiť
dôveryhodnosť konsolidácie, dokončiť zavádzanie štrukturálneho
pravidla týkajúceho sa salda/prebytku rozpočtu verejných financií,
zabezpečiť záväznosť, obsiahlosť
a transparentnosť strednodobého rozpočtového rámca
a posilniť úlohu nezávislých orgánov dohľadu nad fiškálnou
politikou do konca roku 2013. Prijímať opatrenia na postupné znižovanie
podmienených záväzkov štátu.
2.           Posilniť dlhodobú
udržateľnosť dôchodkového systému aj po roku 2020 ďalšími úpravami
všetkých príslušných parametrov, a to aj prostredníctvom prepojenia
zákonného veku odchodu do dôchodku s rastom strednej dĺžky života,
a súčasne zachovať primeranosť dôchodkov. Obmedziť
výdavky v oblasti dlhodobej starostlivosti spojené s vekom a zlepšiť
prístup k službám, a to zameraním poskytovania starostlivosti skôr na
domácu ako inštitucionálnu starostlivosť, zlepšiť zacielenie
a skúmanie pomerov pri poskytovaní dávok a zvýšiť prevenciu
s cieľom znížiť zdravotné postihnutie/odkázanosť
3.           Zabezpečiť, aby
mzdový vývoj, ako aj vývoj minimálnej mzdy podporovali
konkurencieschopnosť a vytváranie pracovných miest. Podrobne
monitorovať účinky nedávnej reformy trhu práce a v prípade
potreby určiť oblasti, v ktorých sú potrebné ďalšie
opatrenia na stimulovanie vytvárania pracovných miest a odstraňovanie
segmentácie na trhu práce vrátane prostredníctvom regulácie práce študentov.
Prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie zamestnanosti mladých absolventov
terciárneho vzdelávania, starších a nízkokvalifikovaných osôb, a to zameraním
zdrojov na individualizované opatrenia aktívnej politiky trhu práce
a súčasným zvýšením ich efektívnosti. Riešiť nesúlad medzi
požadovanými a ponúkanými zručnosťami, a to zlepšením
atraktívnosti príslušných programov odborného vzdelávania a prípravy
a ďalším rozvojom spolupráce s relevantnými zainteresovanými stranami
pri posudzovaní potrieb trhu práce.
4.           Prijať potrebné kroky, s
príspevkom európskych partnerov, na uzatvorenie zmluvy s nezávislým externým
poradcom do júna 2013 s cieľom uskutočniť celosystémové
posúdenie kvality bankových aktív. Dokončiť toto úsilie v roku
2013 rýchlejším pokrokom v prípade dvoch bánk, na ktoré sa už
vzťahuje postup štátnej pomoci v záujme urýchlenia ozdravenia ich súvah.
Byť pripravené poskytnúť dodatočný kapitál v prípade, že sa
pri prevode aktív alebo preskúmaní kvality aktív zistia ďalšie nedostatky.
Všetky opatrenia vrátane objektívnych posúdení kapitálových požiadaviek, prevod
aktív na správcovskú spoločnosť bankových aktív, schémy na ochranu
aktív, prevádzkového vykonávania reštrukturalizačných opatrení by sa mali
vykonávať v plnom súlade s pravidlami štátnej pomoci, ak dôjde k
jej poskytnutiu. Zároveň do marca 2014 vypracovať a následne
vykonávať komplexnú stratégiu pre tento sektor s cieľom
zabezpečiť nezávislé riadenie reformovaných bánk a výrazne
zlepšiť riadenie, riadenie rizík a ziskovosť sektora, a to aj
prostredníctvom prípadnej konsolidácie. Urýchlene pokročiť
v prípravách ohlásenej privatizácie banky NKBM a do septembra 2013
zriadiť ambiciózny časový harmonogram na rozpredaj priamych
a nepriamych štátnych podielov v bankách.
5.           Preskúmať do konca roku
2013 bankový regulačný rámec a na základe tohto preskúmania
posilniť kapacitu, transparentnosť a štatistické poskytovanie
údajov orgánov dohľadu.
6.           Urýchliť reformu
regulovaných služieb vrátane výrazného zníženia prekážok vstupu na trh.
Zlepšiť podnikateľské prostredie, a to aj prostredníctvom
zabezpečenia nezávislosti agentúry na ochranu hospodárskej súťaže
a poskytovania dostatočného a autonómneho financovania tejto
agentúre.
7.           Vychádzať
z predchádzajúceho úsilia s cieľom ďalej znižovať lehotu
trvania súdnych konaní prvej inštancie v občiansko-právnych a obchodných
sporoch a počet zatiaľ neuzavretých prípadov, najmä prípadov
v oblasti vymožiteľnosti.
8.           V rámci plánovanej
stratégie vlády, ktorá sa má dokončiť do septembra 2013,
klasifikovať kľúčové a nekľúčové štátne aktíva
podľa hospodárskych kritérií s cieľom rozpredať
nekľúčové aktíva. Včas a plne sprevádzkovať
spoločnosť Slovenia Sovereign Holding (SSH) a previesť
vlastníctvo i riadenie všetkých podielov na SSH a v rámci
možností vynechať tie, ktoré sú na zozname spoločností určených
na bezodkladnú plnú privatizáciu. Zabezpečiť profesionálne riadenie
SSH od začiatku, v prípade možností aj vďaka medzinárodným
odborným skúsenostiam, a jasne vymedzený nezávislý vzťah so
zainteresovanými spoločnosťami. V prípade kľúčových
podielov vypracovať stratégie špecifické pre tento sektor
s cieľom zlepšiť ziskovosť a riadenie podnikov.
Zaviesť povinný a verejne dostupný register osôb vymenovaných do
správnych a dozorných rád štátnych podnikov obsahujúci požiadavky na
zverejnenie prípadného konfliktu záujmov. Zabezpečiť, aby
regulačný rámec uľahčoval rozpredaj nekľúčových
štátnych aktív a aby sa minimalizovali administratívne prekážky.
9.           Identifikovať
všetky existujúce právne a administratívne prekážky, ktoré bránia
udržateľnej reštrukturalizácii nadmerne zadlžených/kapitálom
nedostatočne vybavených, ale životaschopných spoločností
a začať pracovať na ich odstraňovaní prostredníctvom
trhových riešení. V tejto súvislosti prijať opatrenia s cieľom
zabezpečiť dostatočné rozloženie zaťaženia aj v súkromnom
sektore, zvýšiť súkromné investície vrátane priamych zahraničných
investícií a v rámci procesu reštrukturalizácie zvýšiť
efektívnosť v spoločnostiach v ťažkostiach.
Prijať do septembra 2013 potrebný právny rámec pre mimosúdnu
reštrukturalizáciu a zabezpečiť, aby bol v súlade
s existujúcimi ustanoveniami týkajúcimi sa insolventnosti a aby
poskytoval stimuly pre veriteľov a akcionárov s cieľom
presadiť dosahovanie mimosúdnych reštrukturalizačných dohôd.
Zlepšiť vymožiteľnosť v prípade konaní pri insolventnosti
podnikov a súdnych vyrovnaní a urýchlene vyriešiť zatiaľ neuzavreté
prípady týkajúce sa konkurzných konaní s cieľom maximalizovať
zostatkovú hodnotu a uľahčiť včasné a efektívne riešenie
nesplácaných úverov.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s.
25.
[3]               COM(2013) 374 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 122 final.
[9]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0233

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom čl. 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na obdobie rokov 2004-2007  /* SEK/2005/0233 v konečnom znení */

	Brusel, 16.2.2005SEK(2005) 233 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom čl. 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na obdobie rokov 2004-2007(predložená Komisiou)  DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, teda štáty, ktoré neprijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predkladať konvergenčné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia musí Rada preskúmať každý konvergenčný program na základe posúdení vypracovaných Komisiou a výborom zriadeným podľa článku 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom musí Rada po preskúmaní programu predložiť stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež preskúmať v súlade s rovnakými postupmi.Desať krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa nezúčastňuje na jednotnej mene. Zaviazali sa predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvé aktualizácie do konca roku 2004.Prvý konvergenčný program Slovinska na obdobie rokov 2004-2007 bol predložený 14. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Slovinsko predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu 10. januára 2005. Útvary Komisie vykonali technické hodnotenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku na odhad potenciálnej produkcie, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Toto hodnotenie viedlo k nasledujúcemu posúdeniu:-  Slovinsko predložilo 10. januára 2005 prvú aktualizáciu svojho konvergenčného programu na obdobie rokov 2004-2007. Vyžiadalo si odklad šesť týždňov kvôli zmene vlády po parlamentných voľbách v októbri 2004. Program čiastočne spĺňa požiadavky na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Najmä údaje o vládnych účtoch stále úplne nedodržiavajú štatistické normy podľa ESA95, čo dokazuje veľký podiel „ostatných“ príjmov a výdavkov ako percenta z HDP. Preto je Slovinsko vyzvané, aby zaistilo súlad s požiadavkami na údaje.-  Makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ aktualizovaného konvergenčného programu bol od aktualizácie konvergenčných programov v máji 2004 upravený smerom nahor vo svetle priaznivého vývoja v domácom a medzinárodnom prostredí. Vo veľkej miere, v súlade s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2004 až do roku 2006, je možno nový scenár pokladať za dôveryhodný. Na základe rastu reálneho HDP pohybujúceho sa počas programového obdobia tesne pod 4 % je možné predpokladať, že ekonomika zostane odolná. Predpokladané miery rastu vypočítané útvarmi Komisie na základe spoločne dohodnutej metodika sa blížia potenciálnemu rastu v súlade s programom. Pri predpovedi ustálenia pod úrovňou 3,0 % (podľa indexu spotrebiteľských cien - CPI) po roku 2005, prognóza inflácie odráža skôr priaznivé očakávania budúceho vývoja cien. Útvary Komisie majú na proces dezinflácie opatrnejší pohľad v dôsledku štrukturálnych nedostatkov, najmä v neobchodnom sektore, ktoré udržiavajú infláciu značne nad priemerom EÚ.-  Proces dezinflácie sa zastavil v máji 2004, keď sa ročný nárast hodnoty inflácie meranej harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien (HICP) po znížení na 3,5 % od januára do marca vrátil späť na takmer 4 %. Vrchol inflácie podľa štátnych orgánov spôsobili predovšetkým vyššie ceny ropy a vyššie spotrebná daň z tabakových výrobkov. Zatiaľ čo sa medziročná inflácia do októbra vrátila na úroveň 3,8 %, v novembri sa opäť zvýšila na 3,4 % v dôsledku vyšších cien potravín a pohonných hmôt. Nižšou infláciou klesli krátkodobé úrokové sadzby zo 6 % na 4 %, kým dlhodobé úrokové sadzby sa znížili z viac ako 5 % na menej ako 4 %. Slovinsko sa 28. júna 2004 pripojilo k mechanizmu výmenných kurzov ERM II so štandardným fluktuačným pásom ±15 % centrálnej parity na úrovni 239,64 SIT/EUR. Tento stav ukončil dlhé obdobie neustáleho znehodnocovania cien voči euru (približne 3-5 % za rok) a toliar je odvtedy veľmi stabilný. Nová vláda, ktorá nastúpila do úradu 3. decembra 2004, potvrdila, že prijatie eura na začiatku roku 2007 je jedným z jej hlavných cieľov.-  Aktualizovaný konvergenčný program sa usiluje o dosiahnutie takmer vyrovnaného stavu rozpočtu, ale nie počas programového obdobia. Počas ďalších štyroch rokov by sa mal deficit znížiť o polovicu, pričom hlavná časť zníženia je plánovaná na koniec obdobia. Zatiaľ čo sa pre rok 2005 nepredpokladá žiadne zníženie, deficit verejných financií týmto ostáva na rovnakej úrovni ako v roku 2004 (2,1 % HDP), v roku 2006 by malo dôjsť k poklesu deficitu na 1,8 % HDP a v roku 2007 k ďalšiemu poklesu na 1,1 %. V porovnaní s predchádzajúcim programom sú ciele deficitu každý rok o ¼ % HDP vyššie, čo odráža nedávnu rekvalifikáciu dvoch mimorozpočtových fondov do sektora verejných financií. Do roku 2007 sa očakáva kladné primárne saldo. Fiškálna konsolidácia by mala byť dosiahnutá predovšetkým znižovaním miery výdavkov do roku 2006. Značné zníženie deficitu v roku 2007 je založené výhradne na predpoklade, že Slovinsko bude čistým príjemcom z rozpočtu EÚ vo výške až 0,8 % HDP v porovnaní s z 0,4 % HDP v rokoch 2005-2006. Celkovo sa zdá, že konsolidácia nie je pri stanovení rozpočtových cieľov dosť ambiciózna, keďže súčasná aktualizácia všeobecne len potvrdzuje plánovanú úpravu v predchádzajúcom programe v kontexte mierne priaznivejšieho makroekonomického scenára.-  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane dôveryhodný makroekonomický scenár podporuje cieľové deficity. Okrem toho je na zvážení vlády, či odmietne požiadavky na ďalšie výdavky, aby tak zabezpečila dosiahnutie cieľového deficitu v prípade ohrozenia nepriaznivými podmienkami, ako tomu bolo v roku 2004. Taktiež ročná stratu príjmov z DPH vo výške 0,3 % HDP je možno nadhodnotená, čo naznačuje, že prognózy o príjmoch z daní môžu byť nadhodnotené. Na druhej strane niektoré predpoklady, ktoré tvoria základ fiškálnych prognóz, vyvolávajú zo strednodobého hľadiska obavy o verejné financie. Najmä výsledok pre rok 2007 závisí čiastočne od nového finančného výhľadu EÚ na obdobie rokov 2007-2013, pretože počíta s výrazným nárastom čistých rozpočtových príjmov z rozpočtu EÚ vo výške 0,8 % HDP v porovnaní s z 0,4 % HDP v predchádzajúcom roku. Okrem toho tiež existuje riziko prekročenia plánovaných výdavkov, a to najmä pokiaľ ide o výdavky v oblasti dôchodkového zabezpečenia v prípade, že by revízia v súčasnosti používaného vzorca na valorizáciu dôchodkov, ktorá je plánovaná na rok 2006 viedla k uvoľneniu parametrov.-  Vzhľadom na toto posúdenie rizík by prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe nemusel zabezpečiť dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu 3 % prahu pre deficit HDP v prípade bežných cyklických výkyvov počas programového obdobia. Okrem toho nie je dostatočný na dosiahnutie strednodobého cieľa takmer vyrovnaného stavu rozpočtu podľa Paktu stability a rastu počas programového obdobia.-  Hrubý dlh verejných financií je pomerne nízky a zostane taký počas programového obdobia. Odhaduje sa, že dlh sa v roku 2004 zvýši na 30,2 % HDP. Predovšetkým na základe kapitálového vyrovnávania vláda predpokladá ďalšie zvýšenie miery zadĺženia počas nasledujúcich dvoch rokov, s najvyššou hodnotou 30,9 % HDP v roku 2006. Predpokladá sa, že do roku 2007 dlh klesne pod 30 % HDP a dosiahne 29,7 % pri očakávanom priaznivom kapitálovom vyrovnávaní. Štátne orgány sa domnievajú, že neexistujú žiadne bezprostredné riziká pre udržateľnosť dlhu spojené s podmienenými záväzkami. Keďže dlhodobý splátkový profil je rozložený rovnomerne na dlhšie obdobie s rastúcim podielom dlhu denominovaného v toliaroch a zahraničným dlhom denominovaným prevažne v euro, termínovaná a menová štruktúra portfólia dlhu sa pokladá za primeranú.-  Program skúma vládny program štrukturálnej reformy, ktorá sa zameriava na posilnenie konkurencieschopnosti hospodárstva podporovaním podnikania a zvýšením výdavkov v rozpočte na výskum a vývoj. Podiel verejného financovania, ktorý v súčasnosti predstavuje 1,5 % HDP, najvyššia hodnota spomedzi desať nových členských štátov, sa blíži k priemeru v EÚ, pričom opatrenia budú zamerané najmä na projekty aplikovaného výskumu a prevod know-how do súkromného sektoru. Taktiež opisuje opatrenia na udržanie hospodárskeho rastu, napr. zlepšovaním vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj podporovaním investícií orientovaných na vytváranie pracovných miest a odstraňovaním štrukturálnych nepružností na trhu práce. Okrem toho bolo navrhnutých niekoľko hlavných opatrení zameraných na obmedzenie vysokého podielu povinných výdavkov, ktoré je kľúčovým faktorom pri zvyšovaní fiškálnej pružnosti. Štátne orgány sa v aktualizovanom konvergenčnom programe snažili kvantifikovať dosah plánovaných reforiem na prognózy hlavných fiškálnych ukazovateľov. Odhaduje sa, že výsledkom celkového vplyvu znižovania a reštrukturalizácie výdavkov verejných financií bude zvýšenie úspor zo 0,4 % na 1,3 % HDP do roku 2007.-  Zdá sa, že pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významnou zložkou sú predpokladané rozpočtové výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva, je Slovinsko v určitom ohrození. Súčasná dôchodková reforma má pozitívny vplyv na rozpočet, ale predpokladané zvýšenie výdavkov na dôchodky po roku 2020 zostáva veľmi vysoké. Aj napriek zavedeniu niektorých racionalizačných opatrení v systéme zdravotnej starostlivosti v roku 2004, by ďalšia významná reforma systému zdravotnej starostlivosti mohla prispieť k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií.***Vzhľadom na toto posúdenie by Slovinsko malo(i) využiť všetky príležitosti na urýchlené zníženie deficitu verejných financií a(ii) uskutočniť ďalšiu reformu dôchodkového systému systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Na základe tohto posúdenie prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom čl. 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na obdobie rokov 2004-2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Rada preskúmala [8. marca 2005] aktualizovaný konvergenčný program Slovinska na obdobie rokov 2004 až 2007. Tento program čiastočne spĺňa požiadavky na údaje podľa „kódexu správania pre obsah a formu stability a konvergenčných programov“. Najmä údaje o vládnych účtoch stále úplne nespĺňajú dodržiavanie noriem ESA95, čo dokazuje veľký podiel „ostatných“ príjmov a výdavkov ako percenta z HDP. Preto je Slovinsko vyzvané, aby zaistilo súlad s požiadavkami na údaje.2.  Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ programu, odráža dôveryhodné predpoklady rastu. Očakáva, že skutočný rast HDP, odhadovaný na 4,0 % v roku 2004, bude naďalej rásť na približnej úrovni počas zvyšného programového obdobia. Na druhej strane prognózy na infláciu sa zdajú byť v škále súčasných predpovedí nižšie.3.  Rozpočtová stratégia, ktorá tvorí základ programu, má za cieľ dosiahnuť zdravé verejné financie definované vyrovnanou rozpočtovou pozíciou, ale nie počas programového obdobia. Program predpokladá postupné znižovanie deficitu verejných financií počas príslušného obdobia v súlade s trvalým krátením podielu výdavkov ako percenta z HDP. Miera príjmov rovnomerne klesajúca až do roku 2006 sa obráti ku koncu programového obdobia vzhľadom na celkový dopad členstva v EÚ na rozpočet. Podľa postupu úpravy sa deficit zníži o polovicu počas ďalších štyroch rokov a dosiahne úroveň tesne nad 1 % v roku 2007. V porovnaní s predchádzajúcim programom súčasná aktualizácia všeobecne len potvrdzuje plánovanú úpravu v kontexte mierne priaznivejšieho makroekonomického scenára.4.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane dôveryhodný makroekonomický scenár podporuje cieľový deficit. Okrem toho je na zvážení vlády, či odmietne požiadavky na ďalšie výdavky, aby tak zabezpečila dosiahnutie cieľového deficitu v prípade ohrozenia nepriaznivými podmienkami, ako tomu bolo v roku 2004. Taktiež ročná strata príjmov z DPH vo výške 0,3 % HDP vyhradená na obdobie rokov 2005-2007 je možno nadhodnotená prehnane opatrnými prognózami o príjmoch z daní. Na druhej strane výsledok pre rok 2007 závisí čiastočne od nového finančného výhľadu EÚ na obdobie rokov 2007-2013, pretože počíta s výrazným nárastom čistých rozpočtových príjmov z rozpočtu EÚ. Okrem toho tiež existuje riziko prekročenia plánovaných výdavkov, a to najmä pokiaľ ide o výdavky v oblasti dôchodkového zabezpečenia v prípade, že by revízia v súčasnosti používaného vzorca na valorizáciu dôchodkov, ktorá je plánovaná na rok 2006 viedla k uvoľneniu parametrov.5.  Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík, by prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe nemusel zabezpečiť dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu 3% prahu pre deficit HDP v prípade bežných cyklických výkyvov počas programového obdobia. Okrem toho nie je dostatočný na dosiahnutie strednodobého cieľa vyrovnanej rozpočtovej pozície podľa Paktu stability a rastu počas programového obdobia do roku 2007.6.  Hrubý dlh verejných financií je pomerne nízky: odhaduje sa, že miera zadĺženia v roku 2004 dosiahla 30,2 % HDP, dostatočne pod referenčnou hodnotu 60 % HDP stanovenou v Zmluve a dosiahne 29,7 % do roku 2007.7.  Zdá sa, že pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významnou zložkou sú predpokladané rozpočtové výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva, je Slovinsko v určitom ohrození. Súčasná dôchodková reforma má pozitívny vplyv na rozpočet, ale predpokladané zvýšenie výdavkov na dôchodky po roku 2020 zostáva veľmi vysoké. Aj napriek zavedeniu niektorých racionalizačných opatrení v systéme zdravotnej starostlivosti v roku 2004, by ďalšia významná reforma systému zdravotnej starostlivosti mohla prispieť k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií.* * *Vzhľadom na uvedené posúdenie zastáva Rada názor, že Slovinsko by malo:(i) využiť všetky príležitosti na urýchlené zníženie deficitu verejných financií,(ii) uskutočniť ďalšiu reformu dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti a reforme systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (zmena v %) | KP január 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |KOM október 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | - |KP máj 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |HICP inflácia (%) | KP január 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |KOM október 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | - |KP máj 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |Saldo verejných financií (% HDP) | KP január 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |KOM október 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | - |KP máj 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |Primárne saldo (% HDP) | KP január 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |KOM október 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | - |KP máj 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP január 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |KOM október 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | - |KP máj 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |Poznámka: 1 CPI inflácia pre konvergenčné programy. Zdroje: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM). |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty uvedené v tomto texte je možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov schválené radou ECOFIN 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty uvedené v tomto texte je možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.