title: Odporúčanie Komisie z  5. decembra 2007 o uvedení znenia článku 20 Zmluvy o ES v cestovných pasoch [oznámené pod číslom K(2007) 5841]

text:
               6.5.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 118/30

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 5. decembra 2007
   o uvedení znenia článku 20 Zmluvy o ES v cestovných pasoch
   [oznámené pod číslom K(2007) 5841]
   (2008/355/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 20 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „článok 20 Zmluvy o ES“) každý občan Únie má na území tretej krajiny, v ktorej sa nenachádza diplomatické zastupiteľstvo členského štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, právo na poskytnutie ochrany diplomatickými alebo konzulárnymi úradmi ktoréhokoľvek iného členského štátu a za tých istých podmienok ako štátni príslušníci daného štátu. Toto právo je obsiahnuté aj v článku 46 Charty základných práv Európskej únie.

               (2)

               Z prieskumu Eurobarometra, ktorý bol uverejnený v roku 2006, vyplynulo, že väčšina občanov Únie nie je informovaná o článku 20 Zmluvy o ES a o jeho dôsledkoch. Iba 23 percent opýtaných osôb tvrdilo, že sú oboznámení s možnosťami, ktoré vyplývajú z článku 20 Zmluvy o ES. Ukázalo sa aj to, že polovica občanov Únie predpokladá, že bude v priebehu nadchádzajúcich troch rokov cestovať do tretej krajiny.

               (3)

               Návrh uviesť článok 20 Zmluvy o ES v cestovných pasoch, aby boli občania informovaní o svojich právach, bol uvedený v správe pána Barniera z 9. mája 2006 s názvom „Za Európsku jednotku civilnej ochrany: Europe-Aid“. Predsedníctvo Rady vyzvalo 15. júna 2006 členské štáty, aby zvážili možnosť uvedenia znenia článku 20 Zmluvy o ES v cestovných pasoch v záujme zabezpečenia dobrej informovanosti občanov Únie o ich právach (1).

               (4)

               Komisia prijala 28. novembra 2006 Zelenú knihu o diplomatickej a konzulárnej ochrane občanov Únie v tretích krajinách (2), v ktorej sa navrhuje niekoľko možných opatrení na posilnenie ochrany občanov Únie. Ako účinný spôsob pripomínania občanom, že majú tieto práva, sa navrhlo odporúčať členským štátom, aby uviedli článok 20 Zmluvy o ES v cestovných pasoch. Tento návrh si získal širokú podporu členských štátov, občianskej spoločnosti, občanov a ďalších európskych inštitúcií (3)
                   (4). V záujme informovania občanov o ich práve na ochranu diplomatickými a konzulárnymi orgánmi podľa článku 20 Zmluvy o ES sa navrhlo aj vytvorenie internetovej stránky EÚ zameranej na toto právo a uvedenie odkazu na túto internetovú stránku v štátnych cestovných pasoch.

               (5)

               Vydávanie cestovných pasov patrí do právomoci členských štátov. Jednotný formát cestovných pasov bol zavedený uznesením zástupcov vlád členských štátov z 23. júna 1981 (5). Okrem toho boli prijaté opatrenia na úrovni Spoločenstva týkajúce sa bezpečnostných noriem cestovných pasov. Minimálne bezpečnostné normy pre cestovné pasy boli v rámci boja proti falšovaniu (6) zavedené uznesením zástupcov vlád členských štátov zo 17. októbra 2000. Dňa 13. decembra 2004 bolo prijaté nariadenie Rady, v ktorom sa požaduje, aby členské štáty zaviedli biometrické identifikačné znaky do cestovných pasov do 28. augusta 2006 a aby uchovávali ďalšie údaje v cestovných pasoch do 28. júna 2007 (7).

               (6)

               Článok 20 Zmluvy o ES by sa mal uviesť v úradnom jazyku (v úradných jazykoch) členského štátu, ktorý vydal cestovný pas.

               (7)

               Stačilo by uviesť znenie prvej vety článku 20 Zmluvy o ES. Druhá veta sa týka povinnosti členských štátov zúčastňovať sa na medzinárodných rokovaniach na zabezpečenie ochrany a nemá bezprostredný význam pre občanov.

               (8)

               Komisia má v úmysle vytvoriť internetovú stránku venovanú konzulárnej ochrane určenú na uverejňovanie praktických informácií, napr. aktualizovaných kontaktov na zastupiteľstvá členských štátov v tretích krajinách. Bolo by prospešné, keby sa odkaz na túto internetovú stránku uviedol v štátnych cestovných pasoch spolu s článkom 20 Zmluvy o ES ako jednotný prístupový zdroj informácií o tomto práve.

               (9)

               Na minimalizáciu administratívneho zaťaženia členských štátov by bolo vhodné odporúčať členským štátom, aby uviedli článok 20 Zmluvy o ES v nových cestovných pasoch, ktoré budú vydané po 1. júli 2009.

               (10)

               Aby boli informovaní aj občania, ktorých cestovné pasy boli vydané bez uvedenia odkazu na článok 20 Zmluvy o ES, malo by sa odporučiť pripojiť nálepku na vonkajšiu zadnú stranu cestovných pasov.

               (11)

               Uvedením znenia článku 20 Zmluvy o ES v cestovných pasoch by sa výrazne zlepšila informovanosť občanov o práve na poskytnutie ochrany diplomatickými a konzulárnymi orgánmi, pričom by to viedlo k zníženiu nákladov členských štátov,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               aby členské štáty uviedli prvú vetu článku 20 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a odkaz na internetovú stránku EÚ (http://ec.europa.eu/consularprotection) v cestovných pasoch, ktoré budú vydané po 1. júli 2009;

               2.

               aby členské štáty dali k dispozícii nálepku s informáciami uvedenými v bode 1 držiteľom cestovných pasov vydaných pred 1. júlom 2009;

               3.

               aby členské štáty 18 mesiacov po uverejnení tohto odporúčania v úradnom vestníku informovali Komisiu o opatreniach prijatých na základe tohto odporúčania.

      V Bruseli 5. decembra 2007

            Za Komisiu

         Franco FRATTINI

            podpredseda

      (1)  „Posilnenie schopnosti Európskej únie reagovať na núdzové a krízové situácie“, dokument Rady č. 10551/06 z 15.6.2006.

      (2)  KOM(2006) 712 v konečnom znení.

      (3)  Stanovisko Európskeho parlamentu: A6-0454/2007.

      (4)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: SOC/262 (CESE 425/2007).

      (5)  Ú. v. ES C 241, 19.9.1981, s. 1.

      (6)  Ú. v. ES C 310, 28.10.2000, s. 1.

      (7)  Nariadenie Rady (ES) č. 2252/2004 z 13. decembra 2004 o normách pre bezpečnostné znaky a biometriu v pasoch a cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi (Ú. v. EÚ L 385, 29.12.2004, s. 1).


title: Spoločné vízové obmedzenia pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnitského Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z  23. októbra 2012 o zavedení spoločných vízových obmedzení pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnitského (2012/2142(INI))

text:
               7.3.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               CE 68/13

         Utorok 23. októbra 2012Spoločné vízové obmedzenia pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnitského
   P7_TA(2012)0369
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 23. októbra 2012 o zavedení spoločných vízových obmedzení pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnitského (2012/2142(INI))
   2014/C 68 E/02

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na článok 215 ZFEÚ,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania Rade, ktorý v mene skupiny ALDE vypracovali Guy Verhofstadt a Kristiina Ojuland (B7-0196/2012),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o právnom štáte v Rusku (1),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 16. decembra 2010 o výročnej správe o ľudských právach vo svete v roku 2009 a politike Európskej únie v tejto oblasti (2),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. decembra 2011 o nadchádzajúcom samite EÚ – Rusko 15. decembra 2011 a výsledkoch volieb do Štátnej dumy zo 4. decembra 2011 (3),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 2. februára 2012 o jednotnej politike voči autoritárskym režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia (4),

               —

               so zreteľom na tzv. zákon o právnej zodpovednosti Sergeja Magnitského z roku 2011, ktorý prijal Výbor pre zahraničné vzťahy Senátu USA 26. júna 2012 a ktorého cieľom bolo zaviesť zákaz udeľovania víz a zmrazenie aktív, pokiaľ ide o ruských úradníkov údajne zapojených do zadržania, týrania a smrti Sergeja Magnitského,

               —

               so zreteľom na svoj návrh uznesenia o právnom štáte v Rusku: prípad Sergeja Magnitského, ktorý bol predložený na výročnom zasadnutí Parlamentného zhromaždenia OBSE v roku 2012 a ktorý vyzýval národné parlamenty, aby prijali opatrenia na zavedenie zákazu vydávania víz a zmrazenie aktív,

               —

               so zreteľom na článok 121 ods. 3 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A7-0285/2012),

               A.

               keďže zatknutie, podmienky zadržiavania a následná smrť Sergeja Magnitského predstavujú riadne zdokumentovaný a závažný prípad porušovania základných ľudských práv,

               B.

               keďže posmrtné stíhanie Sergeja Magnitského je porušením medzinárodných a vnútroštátnych právnych predpisov a jednoznačne poukazuje na nesprávne fungovanie ruského systému trestného súdnictva,

               C.

               keďže Ruská federácia sa ako člen Rady Európy a Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe zaviazala, že bude v plnej miere dodržiavať základné práva a zásady právneho štátu, a keďže Európska únia opakovane ponúkla Rusku dodatočnú pomoc a odborné znalosti, aby Ruskej federácii pomohla modernizovať a dodržiavať jej ústavný a právny poriadok,

               D.

               keďže napriek záverom prieskumu z roku 2011, ktorý viedla Rada pre ľudské práva ruského prezidenta v súvislosti s nezákonnosťou zatknutia Sergeja Magnitského, jeho zadržiavaním a odmietnutím prístupu k spravodlivosti, vyšetrovanie bolo zastavené a zainteresovaní úradníci boli zbavení obvinení a dokonca pridelení k posmrtnému prípadu; keďže takéto kroky úradov ukazujú, že Sergej Magnitský bol stíhaný z politických dôvodov,

               E.

               keďže Európska únia pri viacerých príležitostiach a na viacerých úrovniach od pravidelných konzultácií o ľudských právach až po samity naliehavo vyzývala ruské orgány, aby uskutočnili dôkladné a nezávislé vyšetrovanie tohto osobitného a dobre zdokumentovaného prípadu a skoncovali so súčasnou atmosférou beztrestnosti,

               F.

               keďže prípad Sergeja Magnitského je jediným, ale veľmi známym a dobre zdokumentovaným prípadom zneužitia právomocí ruskými orgánmi presadzovania práva, ktoré závažne porušujú zásadu právneho štátu; keďže existuje mnoho ďalších právnických prípadov, v ktorých sa systematicky využívala zámienka hospodárskej trestnej činnosti a údajnej korupcie s cieľom odstrániť obchodných konkurentov alebo politických rivalov,

               G.

               keďže samotné vízové obmedzenia a ostatné reštriktívne opatrenia nie sú bežnými trestnými sankciami, ale sú politickým signálom, ktorým EÚ vyjadruje svoje znepokojenie širšiemu cieľovému publiku, a teda predstavujú aj naďalej potrebný a legitímny nástroj zahraničnej politiky,

               H.

               keďže sankcie EÚ týkajúce sa prípadu Sergeja Magnitského by mohli ruské orgány primäť k tomu, aby vyvinuli skutočné a nové úsilie o konkrétnejšie a presvedčivejšie vyriešenie otázky právneho štátu v Rusku a odstránenie súčasnej atmosféry beztrestnosti,

               I.

               keďže národné parlamenty viacerých členských štátov EÚ, napríklad Holandska, Spojeného kráľovstva, Švédska a Poľska, už prijali uznesenia, v ktorých svoje vlády vyzývajú k tomu, aby zaviedli sankcie v súvislosti s prípadom Sergeja Magnitského, zatiaľ čo niekoľko ďalších národných parlamentov, ako sú portugalský, francúzsky, španielsky a lotyšský parlament, v súčasnosti vypracováva takéto uznesenia,

               1.

               predkladá Rade tieto odporúčania:

                           a)

                           vytvoriť spoločný zoznam EÚ, pokiaľ ide o úradníkov zodpovedných za smrť Sergeja Magnitského, za následné krytie trestného činu súdnymi orgánmi a za pretrvávajúce prenasledovanie jeho matky a manželky;

                           b)

                           zaviesť a uplatňovať zákaz vydávania víz týmto úradníkom v celej EÚ a zmraziť ich všetok finančný majetok, ktorý oni alebo ich najbližší rodinní príslušníci môžu mať v Európskej únii;

                           c)

                           vyzvať Rusko, aby vykonalo dôveryhodné a nezávislé vyšetrovanie, ktoré sa bude zaoberať všetkými stránkami tohto tragického prípadu, a aby postavilo všetkých vinníkov pred súd;

                           d)

                           naliehavo vyzvať ruské orgány, aby odstránili rozsiahlu korupciu, zreformovali súdny systém a zosúladili ho s medzinárodnými štandardmi vytvorením nezávislého, spravodlivého a transparentného systému, ktorý by sa za žiadnych okolností nedal zneužiť na dosiahnutie politických cieľov;

                           e)

                           odhodlanejším a rozhodnejším spôsobom zameraným na výsledky riešiť túto otázku na bilaterálnych schôdzach s ruskými orgánmi a otázku zastrašovania a beztrestnosti v prípadoch týkajúcich sa obrancov ľudských práv, novinárov a právnikov;

               2.

               vyzýva Radu, aby zaujala koherentný a aktívny postoj v iných prípadoch porušovania ľudských práv v Rusku na základe dobre zdokumentovaných, konvergentných a nezávislých zdrojov a presvedčivých dôkazov a aby ako krajné opatrenie zaviedla voči páchateľom podobné reštriktívne opatrenia;

               3.

               zdôrazňuje, že odhodlanie ruských orgánov dodržiavať základné hodnoty, ako sú zásady právneho štátu, ľudské práva a základné slobody, ostáva hlavným predpokladom pre vzťahy medzi EÚ a Ruskom a rozvoj stabilného a spoľahlivého partnerstva medzi oboma stranami;

               4.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a dal ho na vedomie Komisii, členským štátom, ruskej Štátnej dume a vláde Ruskej federácie.

      (1)  Ú. v. EÚ C 188 E, 28.6.2012, s. 37.

      (2)  Ú. v. EÚ C 169 E, 15.6.2012, s. 81.

      (3)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0575.

      (4)  Prijaté texty, P7_TA(2012)0018.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/56

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2015
   (2015/C 272/15)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Chorvátska na rok 2014 a ktorým predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2014.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej bolo Chorvátsko určené za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Chorvátsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. V kontexte utlmeného rastu, oneskorenej reštrukturalizácie podnikov a slabých výsledkov v oblasti zamestnanosti sa výrazne zvýšili najmä riziká spojené so slabou konkurencieschopnosťou, s vysokými vonkajšími záväzkami a rastúcim verejným dlhom spolu so slabou správou verejného sektora.

               (7)

               Po uverejnení správy o krajine sa v marci 2015 chorvátske orgány zapojili do dialógu s útvarmi Komisie, ktorý bol zameraný na najviac potrebné reformy na riešenie nadmerných makroekonomických nerovnováh. Orgány sa k tomuto dialógu postavili konštruktívne a ohlásili niekoľko relevantných opatrení vrátane zníženia parafiškálnych poplatkov v rokoch 2016 a 2017, racionalizácie systému štátnych agentúr a regionálnych jednotiek ústrednej štátnej správy, stimulácie dobrovoľných zlúčení samosprávnych jednotiek, zníženia legislatívnej neistoty a posilnenia štátneho kontrolného úradu. Reformné plány v niekoľkých ostatných oblastiach, ako je znižovanie administratívneho zaťaženia podnikov a zlepšovanie správy a riadenia štátnych podnikov, boli podrobnejšie špecifikované. Miera ambícií však v niekoľkých oblastiach naďalej zaostáva za očakávaniami, najmä pokiaľ ide o sprísnenie pravidiel predčasného odchodu do dôchodku a uverejňovanie a zohľadňovanie zistení preskúmania výdavkov, a to napriek tomu, že boli predstavené dodatočné opatrenia na čiastočnú kompenzáciu výpadku.

               (8)

               Chorvátsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. V konvergenčnom programe Chorvátska na rok 2015 vláda plánuje napraviť nadmerný deficit do roku 2017, čo nie je v súlade s lehotou do roku 2016, ktorú odporúčala Rada. Vláda plánuje postupne znížiť celkový deficit na úroveň 5,0 % HDP v roku 2015, 3,9 % v roku 2016 a ďalej na 2,7 % HDP v roku 2017. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol na úrovni 92,5 % v roku 2017 a že sa celkovo stabilizuje na úrovni 92,4 % HDP v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa zdá do istej miery priaznivý, keďže podkladové konsolidačné úsilie v konvergenčnom programe – pri porovnateľnej prognóze rastu – je vyššie než v prognóze Komisie. Opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2015 sú konkretizované len čiastočne. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa neočakáva včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu do roku 2016. Na základe výšky prijatých diskrečných opatrení bolo fiškálne úsilie v roku 2014 v súlade s odporúčaním Rady. Je tomu tak aj v kumulatívnom vyjadrení v rokoch 2014 a 2015, a to aj napriek predpokladanému výpadku v roku 2015. (Upravená) zmena štrukturálneho salda počas obdobia 2014 – 2015 je však pod hodnotou uvedenou v odporúčaní. V roku 2016 je fiškálne úsilie pod úrovňou odporúčanou Radou. Preto budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Chorvátsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Chorvátsko predložilo 23. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a 30. apríla 2015 svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Chorvátsko v súčasnosti preskúmava svoje výdavky s cieľom dosiahnuť efektívnosť najmä v oblasti miezd, sociálneho zabezpečenia a dotácií a poskytnúť dostatočný fiškálny priestor na prioritizáciu výdavkov podporujúcich rast a investície. Príjmy Chorvátska z periodických daní z nehnuteľností sú ako podiel HDP medzi najnižšími v Únii. Počas minulého roku boli prijaté kroky na zlepšenie daňovej disciplíny vrátane opatrení na riešenie podvodov v oblasti DPH a teraz je potrebné konať. Fiškálny rámec Chorvátska bol posilnený nedávnymi reformami, no stále pretrvávajú významné problémy. Nedostatky v súvislosti s účinnou kontrolou výdavkov a konzistentným uplatňovaním rozpočtových obmedzení majú negatívny vplyv na tvorbu fiškálnej politiky a zistenia auditu. Rýchlo rastúci verejný dlh si vyžaduje oveľa aktívnejší prístup k riadeniu verejného dlhu.

               (11)

               Dôchodkový systém trpí veľkým počtom osôb, ktoré odišli do dôchodku predčasne, nadmerne štedrým systémom predčasných dôchodkov pre určité povolania a početnými osobitnými dôchodkovými systémami. Predčasné odchody do dôchodku sú uľahčované pomerne nízkymi zníženiami dôchodkov alebo v prípade určitých pracovníkov žiadnymi zníženiami. Rozdiel medzi minimálnym vekom predčasného odchodu do dôchodku a zákonným vekom odchodu do dôchodku je v porovnaní s priemerom EÚ, ktorý je menej než tri roky, takisto vysoký. Okrem toho je systém veľmi roztrieštený, čo odčerpáva prostriedky na štandardné dôchodky. Výsledkom je, že napriek porovnateľným výdavkom je pomer prínosov v dôchodkovom systéme nižší než vo väčšine členských štátov. Pokiaľ ide o sektor zdravotnej starostlivosti, opakujúce sa nedoplatky naďalej predstavujú fiškálne riziká. Boli iniciované opatrenia na racionalizáciu financovania nemocníc, pri ich vykonávaní však existujú riziká. 10- % zvýšenie rozpočtu pokrýva finančné potreby len čiastočne; na zabezpečenie úplného odstránenia nedoplatkov do roku 2017 budú potrebné ďalšie úspory zvýšením efektívnosti.

               (12)

               Obmedzená úprava miezd v období po kríze obnovila negatívny vplyv na zamestnanosť. Komplexnou analýzou určovania miezd a postupov stanovovania miezd dokončenou v roku 2014 sa ukázalo, že systém nie je pružný a neprispôsobuje sa zmenám v makroekonomickom prostredí. Konkrétne nedostatky súvisia s veľkými rozdielmi medzi súkromným a verejným sektorom vrátane štátnych podnikov, s rozšírením kolektívnych dohôd na strany, ktoré nie sú signatármi, a s ťažkosťami týkajúcimi sa ukončenia neaktuálnych dohôd. Po tejto analýze musí nasledovať konkrétne politické opatrenie. Takisto je dôležité sledovať účinky reformy trhu práce v rokoch 2013 – 2014.

               (13)

               Pracovná sila je negatívne ovplyvnená rýchlo starnúcim obyvateľstvom spolu s nízkymi mierami aktivity, a to najmä v prípade mladých ľudí a pracovníkov nad 50 rokov. Napriek zvýšenému rozsahu a výdavkom aktívnych politík trhu práce je ich dosah naďalej nedostatočný, pokiaľ ide o dlhodobo nezamestnaných, starších pracovníkov a mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Miera terciárneho vzdelávania je medzi najnižšími v Únii. Nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a nedostatky v systéme vzdelávania a odbornej prípravy majú odrádzajúci účinok pre dosiahnutie vysokoškolského vzdelania. Veľkosť neformálneho hospodárstva zostáva pretrvávajúcou výzvou a má za následok vysoký výskyt nelegálnej práce. Opatrenia, ktoré komisia pre boj proti nelegálnej práci určila koncom roka 2014, sa teraz musia vykonať. V súčasnosti existuje viac než 80 rôznych sociálnych dávok a programov. Konsolidácia prídavkov sa začala, no na zlepšenie pokrytia a primeranosti dávok je v roku 2015 potrebné ďalšie reformné úsilie.

               (14)

               Rozdelenie kompetencií medzi vnútroštátnu a miestnu úroveň je zložité a roztrieštené, čo narúša správu verejných financií a efektívnosť verejných výdavkov. Súčasné pridelenie politických funkcií a administratívne nedostatky v miestnych orgánoch priamo ovplyvňujú niekoľko oblastí, ako je výber daní, poskytovanie sociálnych dávok, riadenie európskych štrukturálnych a investičných fondov, verejné obstarávanie a poskytovanie verejných služieb. Ako krátkodobé opatrenie plánujú orgány vytvoriť mechanizmy, ktoré by podporovali dobrovoľné zlúčenia alebo koordináciu samosprávnych jednotiek. Na základe analýzy dokončenej v roku 2014 sa na úrovni ústrednej štátnej správy dosiahol pokrok v oblasti reformy a racionalizácie systému štátnych agentúr.

               (15)

               Podnikateľské prostredie Chorvátska trpí významnými inštitucionálnymi nedostatkami vrátane regulačnej nestability, slabej kontroly kvality právnych predpisov, vysokých nákladov na dosahovanie súladu, diskriminačných postupov a nadmerných prekážok pre poskytovateľov služieb, vysokého administratívneho zaťaženia, nadbytku parafiškálnych poplatkov, nízkej transparentnosti a predvídateľnosti v práci správnych subjektov, najmä na miestnej úrovni, nerovnomerne vyvíjaných elektronických komunikačných kanálov a zdĺhavých súdnych konaní, najmä na obchodných súdoch, kde je potrebné zlepšiť správu prípadov. Novej protikorupčnej stratégii chýba zameranie a dostatočná úroveň podrobností, čo by sa malo riešiť v akčnom pláne na vykonanie tejto stratégie.

               (16)

               Dohľad nad verejnými podnikmi je neúplný, pokiaľ ide o spoločnosti zriadené na miestnej úrovni a dcérske spoločnosti veľkých verejných podnikov. Orgány plánujú znížiť počet „strategických“ spoločností a urýchliť program privatizácie. Je potrebný ďalší pokrok v kvalite správy a riadenia, a to aj pokiaľ ide o posilnenie a harmonizáciu dohľadu v rámci rôznych štátnych podnikov. Nominácia členov správnej rady je netransparentná a požiadavky na kompetentnosť sú relatívne slabé, čo bráni riadnemu hospodáreniu s verejným majetkom.

               (17)

               Zavedenie efektívneho a transparentného rámca pre včasnú záchranu a platobnú neschopnosť je základným predpokladom pre zmiernenie značného tlaku na znižovanie pákového efektu, ktorému čelia chorvátske podniky, a na podporu kultúry včasnej reštrukturalizácie a „druhej šance“. Posúdenie právnych predpisov týkajúcich sa fázy pred platobnou neschopnosťou ukazuje, že ex ante efektívnosť súčasného právneho rámca je jednou z najnižších v Únii. Bola iniciovaná reforma rámca platobnej neschopnosti a jej schválenie v parlamente sa plánuje v prvej polovici roku 2015. Pri obnove Chorvátska by zásadnú úlohu mohla zohrávať Chorvátska banka pre obnovu a rozvoj. Je priamo vystavená úverovému riziku, ktoré by mohlo ovplyvniť verejné financie. Je dôležité, aby bola zaradená pod prudenciálny dohľad a silnú správu a riadenie spoločnosti. Takisto existuje priestor na zlepšenie štruktúry a transparentnosti jej dohôd o zodpovednosti vedenia. Po výskyte menového rizika a úverového rizika vytvoreného menou je potrebné dlhodobé riešenie, ktoré bude primerané a spravodlivé a ktoré bude mať pevný právny základ a zameranie na pomoc najviac ohrozeným dlžníkom.

               (18)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (20)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2016 prostredníctvom prijatia potrebných opatrení v roku 2015 a posilnením rozpočtovej stratégie na rok 2016. Uverejniť a zohľadniť zistenia preskúmania výdavkov. Zlepšiť kontrolu výdavkov na centrálnej a miestnej úrovni, najmä vytvorením mechanizmu sankcií pre subjekty porušujúce rozpočtové limity. Prijať zákon o fiškálnej zodpovednosti a posilniť kapacitu a úlohu štátneho kontrolného úradu. Zaviesť periodické dane z nehnuteľného majetku a zlepšiť dodržiavanie predpisov o DPH. Posilniť riadenie verejného dlhu, a to najmä každoročným uverejňovaním stratégie riadenia dlhu a zabezpečením primeraných prostriedkov;

               2.

               odradiť pracovníkov od predčasného odchodu do dôchodku zvýšením sankcií za predčasný odchod do dôchodku. Zlepšiť primeranosť a efektívnosť výdavkov na dôchodky sprísnením vymedzenia namáhavých a rizikových povolaní. Odstrániť fiškálne riziká v zdravotnej starostlivosti;

               3.

               vyriešiť nedostatky v rámci stanovovania miezd v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi na podporu zosúladenia miezd s produktivitou a makroekonomickými podmienkami. Posilniť motivačné prvky pre nezamestnaných a neaktívnych s cieľom vykonávať platené zamestnanie. Na základe preskúmania z roku 2014 vykonať reformu systému sociálnej ochrany a ďalej konsolidovať sociálne dávky zlepšením ich zacielenia a odstránením ich prekrývania;

               4.

               znížiť rozsah roztrieštenosti a prekrývania medzi úrovňami ústrednej štátnej správy a miestnej samosprávy predložením nového modelu pre funkčné rozdelenie kompetencií a racionalizáciou systému štátnych agentúr. Zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť v sektore verejných podnikov, najmä pokiaľ ide o obsadzovanie manažérskych pozícií a požiadavky na kompetentnosť. Pokročiť v kótovaní menšinových balíkov akcií verejných spoločností a v privatizácii;

               5.

               významne znížiť parafiškálne poplatky a odstrániť nadmerné prekážky pre poskytovateľov služieb. Určiť a vykonať opatrenia na zlepšenie efektívnosti a kvality súdneho systému, najmä obchodných súdov;

               6.

               posilniť rámce pre fázu pred platobnou neschopnosťou a pre platobnú neschopnosť pre podniky s cieľom uľahčiť reštrukturalizáciu dlhu a zaviesť postup platobnej neschopnosti týkajúci sa fyzických osôb. Posilniť kapacitu finančného sektora na podporu ozdravenia zo zreteľom na výzvy vyplývajúce z podnikových úverov a hypotekárnych úverov v cudzej mene s vysokou mierou nesplácania, ako aj slabé postupy správy a riadenia v niektorých inštitúciách.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 50).

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 14. júla 2016 Rade Európskej únie o externom audítorovi Eesti Pank (ECB/2016/20)

text:
               22.7.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 266/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   zo 14. júla 2016
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Eesti Pank
   (ECB/2016/20)
   (2016/C 266/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 271,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Eesti Pank, spoločnosti AS Deloitte Audit Eesti, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2015. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2016.

               (3)

               Eesti Pank vybrala spoločnosť KPMG Baltics OÜ za svojho externého audítora na finančné roky 2016 až 2020,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť KPMG Baltics OÜ vymenovaná za externého audítora Eesti Pank na finančné roky 2016 až 2020.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 14. júla 2016

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2012 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/10

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2012 – 2016
   2013/C 217/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada prijala 13. júla 2010 odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec opatrení na úrovni členských štátov, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (4) týkajúce sa národného programu reforiem Bulharska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2013. Komisia 28. novembra 2012 takisto prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Bulharsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu na rok 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu na rok 2013.

               (7)

               Európska rada schválila 14. marca 2013 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia uverejnila 10. apríla 2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 výsledky svojho hĺbkového preskúmania týkajúceho sa Bulharska. Vykonaná analýza vedie Komisiu k záveru, že Bulharsko zažíva makroekonomickú nerovnováhu, ktorá si vyžaduje monitorovanie a prijatie politických opatrení. Pozornosť si neustále zasluhuje najmä vplyv znižovania pákového efektu v podnikovom sektore, ako aj priebežná úprava vonkajších pozícií, konkurencieschopnosti a trhov práce.

               (9)

               Bulharsko predložilo 19. apríla 2013 svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj konvergenčný program na na roky 2012 – 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Na základe posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že vo všeobecnosti sú verejné financie v Bulharsku zdravé. Strednodobý cieľ sa dosiahol v roku 2012. Makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v programe, je realistický pre obdobie rokov 2013 – 2014, keď sa očakáva, že ročný rast dosiahne úroveň 1,0 % v roku 2013 a 1,8 % v roku 2014. V prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa odhaduje rast HDP na úrovni 0,9% v roku 2013 a na úrovni 1,7 % v roku 2014. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe je udržať počas programového obdobia štrukturálne rozpočtové saldo v blízkosti strednodobého cieľa. V konvergenčnom programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ na úrovni –0,5 % HDP, ktorý je ambicióznejší, než sa vyžaduje v Pakte stability a rastu. Z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda, ktoré sa podľa odhadov mierne zhorší z deficitu z 0,4 % HDP v roku 2012 na hodnotu v rozpätí 0,7 – 0,8 % HDP v priebehu rokov 2013 – 2016, vyplýva, že Bulharsko je počas obdobia trvania konvergenčného programu okrajovo pod strednodobým cieľom. V rokoch 2013 – 2015 by miera rastu verejných výdavkov pri zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov zodpovedala referenčnej hodnote pre výdavky uvedenej v Pakte stability a rastu, ale nezodpovedala by jej v roku 2016. Miera dlhu je pod úrovňou 60% HDP a podľa konvergenčného programu sa očakáva, že v roku 2014 dosiahne vrchol na úrovni 20,4% HDP a potom bude v priebehu programového obdobia klesať. Podobne v prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá, že pomer dlhu dosiahne v roku 2014 úroveň 20,3 % HDP.

               (11)

               V posledných rokoch Bulharsko výrazne posilnilo svoj fiškálny rámec, čo prispelo k zachovaniu fiškálnej disciplíny a zvýšeniu vierohodnosti fiškálnej politiky. Nový zákon o verejných financiách, ktorý nadobudne účinnosť v roku 2014, zachováva existujúce numerické fiškálne pravidlá, zavádza nové numerické fiškálne pravidlá, rozširuje svoju pôsobnosť na všetky sektory spadajúce pod vládu, ďalej sprísňuje požiadavky na úrovni obcí a prináša reformu trojročného strednodobého rozpočtového rámca. Je dôležité, aby orgány pokračovali v tomto reformnom úsilí a pripravili pôdu na vykonanie nového zákona o verejných financiách najmä tým, že zriadia plánovanú nezávislú fiškálnu inštitúciu a dajú jej jasný mandát, funkčnú autonómiu a primerané zdroje. V otázke daňovej disciplíny existuje značný priestor na zlepšenie daňovej disciplíny a pokrok v tejto oblasti by Bulharsku umožnil podporovať výdavky zamerané na podporu vyššieho rastu. Napriek tomu, že Bulharsko podniklo určité zreteľné kroky na zníženie nákladov súvisiacich so zabezpečovaním súladu s právnymi predpismi a na zlepšenie výberu daní, jeho daňový systém aj naďalej charakterizujú závažné daňové úniky a nízka efektívnosť administratívy. Administratívne náklady na výber daní sú vysoké, rovnako ako náklady podnikov súvisiace s platením daní. Napriek opatreniam prijatým v záujme zlepšenia daňovej disciplíny je podiel tieňovej ekonomiky podľa odhadov stále vysoký a jeho zníženie si vyžaduje vytrvalé dlhodobé úsilie.

               (12)

               Zníženie miery predčasného odchodu z trhu práce predstavuje kľúčovú výzvu z hľadiska zlepšenia primeranosti dôchodkového systému, ako aj z hľadiska ponuky pracovnej sily. Miera zamestnanosti starších pracovníkov, najmä starších žien, je pod priemerom EÚ a v prípade veľkého počtu príjemcov vedie k nedostatočným dôchodkovým nárokom. Hoci sa v tejto oblasti už podnikajú dôležité reformy, zostávajúce osobitné režimy vzťahujúce sa na určité povolania patria k faktorom, ktoré prispievajú k znižovaniu skutočného veku odchodu do dôchodku. Stavajúc na dosiahnutom pokroku pri zvyšovaní dôchodkového veku by Bulharsko malo tiež pripraviť podmienky a stanoviť dátum pre zavedenie rovnakého zákonného veku odchodu do dôchodku pre mužov aj ženy, ktorí po celý pracovný život platili poistné. Preskúmanie kritérií a kontrol vzťahujúcich sa na priznávanie invalidných dôchodkov (napr. zavedením kritéria pracovnej spôsobilosti) by významne prispelo k účinnému obmedzeniu zneužívania.

               (13)

               Bulharsko trpí podpriemernou a klesajúcou mierou zamestnanosti, a pokiaľ ide o nezamestnanosť, medzi jednotlivými regiónmi a podskupinami obyvateľstva panujú vysoké rozdiely. Kríza mala mimoriadne silný vplyv na pracovníkov s nízkou kvalifikáciou a značne zvýšila mieru nezamestnanosti mladých ľudí. Dlhodobá nezamestnanosť je vyššia, než je priemer EÚ. Zreformovaná agentúra pre sprostredkovanie práce by mohla zohrávať významnú úlohu pri zosúlaďovaní ponuky a dopytu na bulharskom trhu práce prostredníctvom účinnejšieho poradenstva, cielených opatrení v oblasti zamestnanosti a lepšieho identifikovania budúcich požiadaviek na zručnosti. Vďaka včasnému zhodnoteniu prebiehajúcej iniciatívy pre zamestnanosť mladých ľudí by sa mohlo dosiahnuť, aby sa zdroje zacielili na tie opatrenia, ktoré prinesú najvyššie výnosy z hľadiska tvorby pracovných miest. Aj naďalej zostáva výzvou zabezpečiť, aby sa prostredníctvom systému minimálnych príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia dosiahol cieľ zníženia tieňovej ekonomiky bez toho, aby došlo k vytlačeniu nízko kvalifikovaných pracovníkov z trhu. Bulharskí občania sú vystavení najvyššiemu riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia v Únii. Vykonávanie národnej stratégie znižovania chudoby a podporovania sociálneho začlenenia 2020 by malo byť prioritou. Je potrebné zlepšiť prístupnosť a účinnosť sociálnych transferov a zvýšiť efektívnosť sociálnych služieb a prístup k nim, a to najmä pre deti a starších ľudí. Akčný plán pre národnú stratégiu pre integráciu Rómov by mal stanoviť konkrétne opatrenia, primerané finančné prostriedky a zavedenie monitorovacieho mechanizmu, ktorým by sa meral vplyv jednotlivých opatrení.

               (14)

               Bulharsko stojí pred výzvou zlepšenia celkovej kvality a efektívnosti svojho systému vzdelávania. Konečné prijatie zákona o školskom a predškolskom vzdelávaní pred koncom roka 2013 by poskytlo rámec pre pokrok v potrebných reformách vrátane modernizácie učebných osnov a zapracovania zlepšení do odbornej prípravy a motivačných opatrení pre učiteľov. Pokiaľ ide o vysokoškolské vzdelávanie, v reformách sa dosiahol len veľmi obmedzený pokrok. Existencia významných rozdielov medzi výstupmi vysokoškolského vzdelávania a dopytom na trhu práce zhoršuje štrukturálnu nezamestnanosť a bráni v rozvoji inovačných odvetví s vysokou hodnotou. Slabé výsledky dosahované vo vysokoškolskom vzdelávaní súvisia s nedostatkom stimulov na inštitucionálnej úrovni, ako aj s úrovňou jednotlivých výskumníkov a učiteľov. Zlepšenie kvality a rozsahu systému zdravotnej starostlivosti je pre Bulharsko dlhodobou výzvou. Zvýšenie transparentnosti vo financovaní zdravotnej starostlivosti by prispelo k rastu a konkurencieschopnosti v tomto odvetví. Podiel výdavkov na ambulantnú zdravotnú starostlivosť je nízky, čo obmedzuje prístup k nákladovo efektívnym službám zdravotnej starostlivosti. Vysoká miera priamych platieb fakticky vylučuje určité skupiny obyvateľstva zo služieb zdravotnej starostlivosti. Bulharsko stojí pred dôležitými výzvami v oblasti racionalizácie a riadenia sektoru nemocníc.

               (15)

               Zlepšenie podnikateľského prostredia v Bulharsku vrátane efektívnejších verejných služieb by významne prispelo ku konkurencieschopnosti domácich spoločností a k prilákaniu zahraničných investícií. Rýchlejšie a systematické zavedenie služieb elektronickej verejnej správy predstavuje významný potenciál a okrem iného by mohlo znížiť náklady súvisiace so zabezpečovaním súladu s právnymi predpismi, ako aj administratívne zaťaženie pre podniky. Úplné vykonanie a presadzovanie právnych predpisov vzťahujúcich sa na obchodné spoločnosti vrátane právnych predpisov týkajúcich sa oneskorených platieb a konkurzných konaní by okrem toho značne zlepšilo rámcové podmienky, v neposlednom rade aj pre malé a stredné podniky. Rozvoju malých a stredných podnikov bráni nedostatočný prístup k finančným prostriedkom. Bulharsko má rezervy vo využívaní prostriedkov z programov Únie na podporu malých a stredných podnikov. Dobre fungujúce a nezávislé súdnictvo je základným predpokladom udržateľného hospodárskeho rozvoja. Bulharsko v posledných rokoch pokročilo v reforme súdnictva, najmä čo sa týka modernizácie právneho a inštitucionálneho rámca. Zároveň je však aj naďalej potrebné vynaložiť značné úsilie, aby bolo možné v plnej miere využívať tento rámec, zabezpečiť udržateľnosť výsledkov a posilniť osvojenie reforiem na všetkých úrovniach. Zintenzívnenie snáh v boji proti korupcii by takisto pozitívne prispelo k zlepšeniu podnikateľského prostredia.

               (16)

               Účinné využívanie finančných prostriedkov Únie má aj naďalej zásadný význam v prípade potrebných verejných investícií. Reforma právnych predpisov o verejnom obstarávaní v roku 2011 predstavovala významný krok k zlepšeniu monitorovania nezrovnalostí, ich predchádzania a sankcionovania. Hoci nové predpisy, ktoré sa okrem iného vzťahujú na projekty spolufinancované EÚ, už nadobudli účinnosť, rozšírenie právomocí Agentúry pre verejné obstarávanie by prispelo k ďalšiemu zlepšeniu účinnosti kontrol ex ante.

               (17)

               Kapacity a nezávislosť regulačných orgánov v kľúčových hospodárskych odvetviach predstavujú dôležité rámcové podmienky pre konkurencieschopnosť. V posledných rokoch došlo k niekoľkým zlepšeniam v dopravnej infraštruktúre Bulharska, ale značný nevyužitý potenciál bráni tomu, aby sa dosiahla dostatočná účinnosť v oblasti poskytovania služieb a v údržbe. Bulharsko musí ešte v plnom rozsahu splniť svoje povinnosti vyplývajúce mu z vnútorného trhu s energiou. Na veľkoobchodnej, ako aj maloobchodnej úrovni pretrvávajú značné výzvy. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať pretrvávajúcim prekážkam na trhu, mechanizmom zaručeného zisku a regulovaným cenám, či neexistencii veľkoobchodného trhu s elektrickou energiou a zemným plynom. Keďže Bulharsko je vo výraznej miere závislé na jedinej energetickej trase, hrozí mu vysoké riziko výkyvov v dodávkach energie. V záujme zvýšenia diverzifikácie a bezpečnosti dodávok energie by sa mala urýchliť realizácia projektov budovania elektrických prepojovacích vedení a prepojovacích plynovodov. Nízka energetická efektívnosť predstavuje aj naďalej značnú hospodársku záťaž pre podniky aj súkromných spotrebiteľov. Najmä v oblasti energetickej efektívnosti budov, tak verejných, ako aj súkromných, existuje značný potenciál.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 7.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (20)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 3, 4 a 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zachovať zdravú fiškálnu pozíciu tým, že sa zabezpečí dodržanie strednodobého cieľa a uskutočňovať fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast, ako sa uvádza v konvergenčnom programe. Vykonať komplexnú daňovú stratégiu na posilnenie všetkých aspektov daňových právnych predpisov a postupu výberu daní s cieľom zvýšiť príjmy, a to najmä prostredníctvom zlepšenia výberu daní, boja proti tieňovej ekonomike a zníženia nákladov súvisiacich so zabezpečovaním súladu s právnymi predpismi. Zriadiť nezávislú inštitúciu na monitorovanie fiškálnej politiky a poskytovať analýzu a poradenstvo.

               2.

               Postupne rušiť možnosti predčasného odchodu do dôchodku a zaviesť rovnaký zákonný vek odchodu do dôchodku pre mužov a ženy a vykonávať aktívne politiky trhu práce, ktoré starším pracovníkom umožnia zostať dlhšie na trhu práce. Sprísniť kritériá oprávnenosti na invalidné dôchodky, ako aj kontroly prideľovania invalidných dôchodkov v záujme účinného obmedzenia zneužívania.

               3.

               Urýchliť vykonávanie národnej iniciatívy pre zamestnanosť mladých ľudí, napríklad prostredníctvom záruky pre mladých (6). Ďalej posilniť kapacitu agentúry pre sprostredkovanie práce tak, aby uchádzačom o zamestnanie poskytovala účinnejšie poradenstvo a aby si vybudovala kapacity na identifikovanie potrieb zručností a ich zosúladenie s dopytom na trhu práce. Posilniť aktívne politiky trhu práce, najmä v súvislosti s národnými systémami zamestnanosti. Prehodnotiť minimálne prahy príspevkov na sociálne zabezpečenie s cieľom zabezpečiť, aby pracovníci s nízkou kvalifikáciou neboli vytlačení z trhu práce. Zabezpečiť konkrétne výsledky národnej stratégie znižovania chudoby a podporovania sociálneho začlenenia 2020 a národnej stratégie pre integráciu Rómov. Zlepšiť prístupnosť a účinnosť sociálnych transferov a služieb, najmä pre deti a starších ľudí.

               4.

               Prijať zákon o vzdelávaní na školách a zrealizovať reformu vysokoškolského vzdelávania, najmä prostredníctvom lepšieho zladenia výstupov vzdelávania a potrieb na trhu práce a posilnenia spolupráce medzi vzdelávacími inštitúciami, výskumom a podnikateľskou sférou. Zlepšiť prístup znevýhodnených detí, najmä z rómskeho etnika, k inkluzívnemu vzdelávaniu. Zabezpečiť účinný prístup k zdravotnej starostlivosti a zlepšiť oceňovanie služieb zdravotnej starostlivosti prostredníctvom prepojenia financovania nemocníc s ich výsledkami a rozvoja ambulantnej starostlivosti.

               5.

               Podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie podnikateľského prostredia prostredníctvom zníženia byrokracie, vykonania stratégie v oblasti elektronickej verejnej správy a vykonania právnych predpisov o oneskorených platbách. Zlepšiť kvalitu a nezávislosť súdnictva a účinnejšie bojovať proti korupcii. Zlepšiť prístup malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikov k finančným prostriedkom.

               6.

               Urýchliť čerpanie finančných prostriedkov EÚ. Zabezpečiť riadne vykonanie právnych predpisov o verejnom obstarávaní prostredníctvom rozšírenia rozsahu kontrol ex ante vykonávaných Agentúrou pre verejné vykonávanie s cieľom predchádzať nezrovnalostiam.

               7.

               Posilniť nezávislosť národných regulačných orgánov a administratívne kapacity, najmä v energetike a doprave, ako aj v odpadovom a vo vodnom hospodárstve. Odstrániť prekážky na trhu, kvóty, územné obmedzenia a reguláciu cien a dobudovať trhové štruktúry tým, že sa vytvorí transparentný veľkoobchodný trh s elektrickou energiou a zemným plynom. Urýchliť projekty budovania elektrických prepojovacích vedení a prepojovacích plynovodov a zvýšiť kapacity tak, aby bola krajina schopná čeliť prerušeniu dodávok. Zintenzívniť úsilie na zlepšenie energetickej efektívnosti.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 9.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Podľa odporúčania Rady z 22. apríla 2013 (Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1).


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0141

Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2006 – 2009  /* SEK/2007/0141 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 7.2.2007SEK(2007) 141 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2006 – 2009(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Poľska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Poľska predloženú 30. novembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  situácii Poľska v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu);3.  najnovšom hodnotení situácie Poľska v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a4.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiPoľsko je dobiehajúca ekonomika s vysokým hospodárskym rastom, ktorá odstraňuje medzeru, ktorú má v porovnaní s krajinami EÚ–25 z hľadiska životných štandardov. Napriek nedostatku pracovných síl v niektorých sektoroch je nezamestnanosť vysoká, pričom účasť, najmä žien, je podľa noriem EÚ nízka. Dôvodom rýchleho rastu objemu vývozu sú priame zahraničné investície, ktoré doteraz využívali najmä relatívne nízke náklady na pracovnú silu, hoci sa zvýšila aj technologická hodnota. Poľsko tradične zaznamenáva značné deficity vyššie ako 3 % HDP. Model verejných výdavkov je dôvodom na obavy, lebo vysoké sociálne výdavky majú pravdepodobne negatívny vplyv na výkon trhu práce prostredníctvom nesprávnych stimulov. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť, Poľsko je nízkorizikovou krajinou. Udržanie tohto štatútu si však vyžiada, aby sa pridržiavalo základných prvkov dôchodkovej reformy, ako je jednotnosť pravidiel pre všetky sociálne skupiny.Postup riešenia nadmerného deficitu v PoľskuRada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Poľsko m alo nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Poľsku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom upresňuje, že nadmerný deficit sa musí upraviť do roku 2007, pričom ročné cieľové deficity verejných financií sú: 5,7 % HDP v roku 2004, 4,2 % HDP v roku 2005, 3,3 % v roku 2006 a 1,5 % HDP v roku 2007. V týchto cieľových hodnotách nie sú zahrnuté rozpočtové náklady spojené s dôchodkovou reformou z roku 1999, ktoré sa v tom čase odhadovali na 1,5 % HDP každý rok. Poľsko využívalo (a stále využíva) prechodné obdobie (ktoré sa skončí na jar 2007) na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov[2].Rada 28. novembra 2006 prijala rozhodnutie v súlade s článkom 104 ods. 8, v ktorom sa uvádza, že „opatrenia, ktoré Poľsko prijalo v reakcii na odporúčanie Rady z 5. júla 2004 podľa článku 104 ods. 7 zmluvy sa ukázali ako nedostatočné na úpravu nadmerného deficitu v lehote stanovenej v odporúčaní.“ To sa zakladalo aj na predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006, ktorá poukázala na to, že pri začlenení nákladov revidovanej dôchodkovej reformy (približne 2 % HDP ročne) sa očakáva, že deficit v roku 2007 dosiahne 4 % HDP.Ďalším opatrením v prípade členských štátov, ktoré ešte neprijali jednotnú menu, ako je Poľsko, je podľa postupu riešenia nadmerného deficitu nové odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7. Komisia prijíma odporúčanie k tomuto odporúčaniu Rady, v ktorom sa zohľadňuje aj nová aktualizácia konvergenčného programu Poľska, spolu s priloženým odporúčaním pre stanovisko Rady k novému programu.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada poznamenala, že „konvergenčný program predpokladá určitý pokrok, nie však účinnú korekciu nadmerného deficitu v roku 2007, ako sa požaduje v odporúčaní Rady z 5. júla 2004, a že Komisia preto v rámci postupu riešenia nadmerného deficitu podľa paktu stability a rastu zamýšľa odporučiť ďalšie kroky.“ Rada vyzvala Poľsko, aby „(i) posilnilo úpravu, najmä v roku 2006, a to vyčlenením vyšších príjmov alebo nižších výdavkov oproti očakávaniu s cieľom znížiť deficit, (ii) zabezpečilo výsledky dôchodkovej reformy, (iii) zlepšilo inštitucionálny rámec verejných financií doplnením nominálneho piliera o iné opatrenia, napríklad strednodobé výdavkové pravidlá.“Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Poľska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 31. októbra 2006. V poľskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: konsolidácia a lepšie riadenie verejných financií, rozvoj podnikania a inovácie, rozvoj infraštruktúry, zabezpečenie konkurenčného prostredia v sieťových sektoroch, tvorba a udržiavanie pracovných miest a zníženie nezamestnanosti a zlepšenie prispôsobivosti pracovníkov a podnikov prostredníctvom investícií do ľudského kapitálu.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[3]) sa ukázalo, že Poľsko dosahuje obmedzený pokrok v implementácii svojho národného programu reforiem. Existujú náznaky, že Poľsko začína výrazne napredovať v mikroekonomickej oblasti, aj keď je implementácia mnohých opatrení stále v počiatočnom štádiu. Implementácia makroekonomických reforiem a reforiem v oblasti zamestnanosti je zatiaľ nedostatočná.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[4], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[5], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 (pre KP) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[6], a najmä na jeho článok 9 ods. 3 (pre KP),so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Poľska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.6.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že rast reálneho HDP v roku 2006 dosiahne 5,4 % a počas zostávajúceho programového obdobia sa vo všeobecnosti stabilizuje (v priemere približne 5,25 %). Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z predpokladov rastu, ktoré sú pre rok 2007 pravdepodobné a následne priaznivé, keďže trh práce sa nemôže zlepšiť tak rýchlo, ako sa predpokladá v programe. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické, s tendenciou poklesu ku koncu programového obdobia, najmä z dôvodu rastúceho tlaku miezd na zužujúcom sa trhu práce.7.  V konvergenčnom programe z januára 2006 sa cieľová hodnota salda verejných financií v roku 2006 stanovila na -2,6 % HDP, v jesennej predpovedi útvarov Komisie na -2,2 % HDP, pričom v aktualizácii konvergenčného programu z novembra 2006 sa saldo v roku 2006 odhaduje na -1,9 % HDP. Lepšie ako očakávané saldo je predovšetkým dôsledkom neúplného vykonania výdavkových plánov (najmä sociálne prevody a verejné investície), pričom nárast príjmov bol spôsobený predovšetkým silnejším než očakávaným rastom. V uvedených hodnotách deficitu nie sú zahrnuté náklady dôchodkovej reformy, odhadované na približne 2 % HDP v roku 2006, v súlade s prechodným obdobím na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov[7], ktoré uplynie na jar 2007. Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v aktualizácii z novembra 2006 je korekcia nadmerného deficitu do roku 2007, využitím ustanovenia stanoveného v reformovanom pakte, ktoré umožňuje odpočítať časť nákladov dôchodkovej reformy. Na nasledujúce roky sa v programe plánuje postupné znižovanie deficitu tak, aby sa referenčná hodnota 3 % HDP dosiahla v roku 2009.8.  Plánuje sa zúženie deficitu o 0,4 percentuálneho bodu HDP ročne (0,3 percentuálneho bodu, ak sa začlenia náklady dôchodkovej reformy) z 1,9 % HDP v roku 2006 na 0,6 % HDP v roku 2009. Plánuje sa zlepšenie primárneho prebytku z 0,5 % HDP v roku 2006 na 1,7 % HDP v roku 2009. Začlenením vplyvu uvedeného rozhodnutia Eurostatu by sa deficit v aktualizovanom programe zlepšil z 3,9 % HDP v roku 2006 na 2,9 % HDP v roku 2009. Plánuje sa, že úprava v roku 2007 bude založená na príjmoch (nárast podielu príjmov o 0,6 percentuálneho bodu HDP s takmer stálym podielom výdavkov) a v období rokov 2008 – 2009 sa bude vo veľkej miere zakladať na výdavkoch tak, aby sa viac ako vyrovnal veľký pokles podielu príjmov (priemerný ročný pokles podielu výdavkov o 1,6 percentuálneho bodu, najmä v dôsledku spotreby a sociálnych prevodov, s poklesom podielu príjmov v priemere o 1,2 percentuálneho bodu, ktorý odráža najmä obmedzenie sociálnych dávok a rôzne zmeny daňového systému, ktoré nie sú vždy úplne špecifikované). V porovnaní s predchádzajúcim programom sa cieľové hodnoty deficitu zrevidovali smerom nadol vzhľadom na omnoho silnejší rast a lepší ako očakávaný výsledok v roku 2006.9.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z hodnoty približne -2 % HDP v roku 2006 na -0,75 % HDP na konci programového obdobia (bez zahrnutia nákladov dôchodkovej reformy). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, ktorého dosiahnutie nie je plánované počas programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.10.  Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje. V období rokov 2008 – 2009 predstavujú riziko predovšetkým priaznivý makroekonomický scenár, značné neistoty súvisiace s účinnou implementáciou plánovaných reforiem, ako aj nedostatok informácií o opatreniach na podporu predpokladaného obmedzenia výdavkov, ktoré, ako sa zdá, sú v počiatočnej koncepčnej fáze. V dôsledku toho sa doteraz prijaté opatrenia nezdajú primerané a plánované opatrenia by sa mali na dosiahnutie tohto výsledku posilniť.11.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia nie je zlučiteľná s korekciou nadmerného deficitu do roku 2007, ako odporúčala Rada. Rozpočtové ciele navyše neposkytujú počas programového obdobia dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu by sa tempo štrukturálnej úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo zrýchliť využitím priaznivého hospodárskeho obdobia a malo by sa podporiť opatreniami.12.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 42,0 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa počas programového obdobia predpokladá pokles pomeru dlhu o 1,4 percentuálneho bodu. Pri zahrnutí vplyvu uvedeného rozhodnutia Eurostatu by hrubý verejný dlh vzrástol z 48,9 % v roku 2006 na 50,2 % v roku 2009.13.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Poľsku je najnižší v EÚ, predpokladá sa, že výdavky súvisiace s vekom poklesnú čiastočne v dôsledku vplyvu reformy dôchodkového systému, ktorá značne znižuje výdavky – za predpokladu, že sa dôchodkové reformy plne implementujú. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa mierne zlepšila v porovnaní s rokom 2005, stále predstavuje riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet a ďalšia konsolidácia rozpočtu by prispela k obmedzeniu rizika pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Poľsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko.14.  Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu reforiem uvedených vo vykonávacej správe národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho poskytuje určité informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa predpokladá najmä harmonizácia systému sociálneho zabezpečenia poľnohospodárov so všeobecným vnútroštátnym systémom, postupná harmonizácia dávok v invalidite s reformovaným dôchodkovým systémom a implementácia súboru garantovaných zdravotníckych služieb.15.  Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Predovšetkým opatrenia prijaté na korekciu nadmerného deficitu sa nezdajú primerané.16.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[8].Celkový záver je taký, že v programe sa predpokladá korekcia nadmerného deficitu do roku 2007, doteraz prijaté opatrenia sa však nezdajú primerané a plánované opatrenia sa nejavia ako dostatočné na dosiahnutie tohto výsledku. Hoci sa v programe v súvislosti so silnými predpokladmi rastu predpokladá v nasledujúcich rokoch dosiahnutie primeraného pokroku smerom k strednodobému cieľu, existujú významné riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov a trvalosť úpravy.V zmysle uvedeného hodnotenia a pri zohľadnení nového odporúčania určeného Poľsku na korekciu nadmerného deficitu, ktoré Rada prijala [27. februára 2007] podľa článku 104 ods. 7 zmluvy, sa Poľsko vyzýva, aby:-  (i) posilnilo úpravu tak, aby zabezpečilo korekciu nadmerného deficitu do roku 2007 v súlade s novým odporúčaním podľa článku 104 ods. 7,-  (ii) využilo priaznivé hospodárske obdobie na zrýchlenie tempa úpravy smerom k strednodobému cieľu po plánovanej korekcii nadmerného deficitu, prostredníctvom navrhnutia a implementácie dodatočných opatrení, najmä na strane výdavkov, ktoré sú potrebné na dosiahnutie predpokladanej úpravy. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | KP nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |KOM nov. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | neuv. |KP jan. 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | neuv. |Inflácia HISC (%) | KP nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |KOM nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | neuv. |KP jan. 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP nov. 20062 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |KOM nov. 20066 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | neuv. |KP jan. 20062 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP nov. 2006 | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |KOM nov. 2006 | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | neuv. |KP jan. 2006 | −2,9 | −2,6 | −2,2 | −1,9 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |KOM nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | neuv. |KP jan. 2006 | −0,3 | −0,2 | 0,3 | 0,6 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP nov. 20062 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov. 2006 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuv. |KP jan. 20062 | −2,9 | −2,7 | −2,3 | −2,1 | neuv. |Štrukturálne saldo3 (% HDP) | KP nov. 20064 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |KOM nov. 20065 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | neuv. |KP jan. 2006 | −2,1 | −2,7 | −2,4 | −2,1 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP nov. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |KOM nov. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | neuv. |KP jan. 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | neuv. |Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné implementovať pred oznámením z jari 2007. Po začlenení tohto vplyvu by bolo saldo verejných financií podľa aktualizovaného programu takéto: -4,3 % HDP v roku 2005, -3,9 % v roku 2006, -3,4 % v roku 2007, -3,1 % v roku 2008 a -2,9 % v roku 2009, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by bol 47,3 % HDP v roku 2005, 48,9 % v roku 2006, 50,0 % v roku 2007, 50,3 % v roku 2008 a 50,2 % v roku 2009. 2 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 3 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. 4 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 6 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % resp. 5,0 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Pozri tlačové správy Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004.[3] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[4] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM (2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[5] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] Pozri tlačové správy Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004.[8] Neuvádzajú sa najmä údaje o odpracovaných hodinách a produktivite práce merané ako HDP za odpracované hodiny. Chýbajú aj príspevky k potenciálnemu rastu.


				|

		52013PC0387

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/588/ES o existencii nadmerného deficitu v Litve /* COM/2013/0387 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/588/ES o
existencii nadmerného deficitu v Litve
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rozhodnutím Rady 2009/588/ES
zo 7. júla 2009[1]
sa na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 104
ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Zmluvy o ES)
rozhodlo, že v Litve existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že
deficit verejných financií dosiahol v roku 2008 úroveň 3,2 % HDP,
čo je nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve, a
podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2009 by sa mal prehĺbiť
na 5,4 % HDP v roku 2009 a na 8 % HDP v roku 2010. Hrubý verejný dlh bol na
úrovni 15,6 % HDP, t. j. výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP
stanovenou v zmluve
(2)       Na základe odporúčania
Komisie Rada vydala 7. júla 2009 v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES
a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o
urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[2] odporúčanie Litve, aby
odstránila nadmerný deficit najneskôr do roku 2011. Odporúčanie bolo
zverejnené.
(3)       Na základe odporúčania
Komisie, v ktorom sa skonštatovalo, že litovské orgány prijali účinné
opatrenia v súlade s odporúčaním Rady zo 7. júla 2009 a že v Litve
došlo k neočakávaným nepriaznivým hospodárskym udalostiam s
negatívnym vplyvom na verejné financie, Rada v súlade s článkom 126 ods. 7
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článkom 3 ods. 4 nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní
vykonania postupu pri nadmernom schodku vydala 9. februára 2010 zrevidované
odporúčanie Litve, aby odstránila nadmerný deficit najneskôr do roku 2012.
Toto odporúčanie bolo zverejnené.
(4)       V súlade
s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý
tvorí prílohu k zmluvám, Komisia poskytuje údaje na účely
uplatňovania tohto postupu. Ako súčasť uplatňovania
uvedeného protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o deficite
verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich
ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom,
v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája
2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí
prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva[3].
(5)       Pri posudzovaní toho, či
by sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť, by Rada
mala prijať rozhodnutie na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa
rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len vtedy,
keď Komisia vo svojich predpovediach odhaduje, že deficit nepresiahne
hranicu 3 % HDP za predpovedané obdobie[4].
(6)       Na základe údajov, ktoré
poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia
(ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenia Litvy pred
1. aprílom 2013, a na základe predpovede útvarov Komisie z jari 2013
možno prijať tieto závery:
–
Deficit verejných financií, ktorý v roku 2009
dosiahol v Litve vrcholnú hodnotu 9,4 % HDP, sa znížil na 7,2 %
v roku 2010, následne na 5,5 % HDP v roku 2011 a 3,2 % HDP v
roku 2012. Toto zlepšenie sa dosiahlo vďaka konsolidačným
opatreniam na strane výdavkov, a to najmä vďaka neustálemu obmedzovaniu
rastu výdavkov v súlade s litovským zákonom o fiškálnej
disciplíne a priaznivým cyklickým podmienkam.
–
Keďže deficit na úrovni 3,2 % HDP možno
považovať za blízky referenčnej hodnote a pomer HDP k dlhu
sa v Litve neustále nachádza pod referenčnou hodnotou 60 % HDP, na
Litvu sa vzťahujú ustanovenia Paktu stability a rastu týkajúce sa
systémových dôchodkových reforiem, ktoré sú obsiahnuté v nariadení
1467/97. Pri hodnotení korekcie nadmerného deficitu by sa tak mali
zohľadniť čisté priame náklady na dôchodkovú reformu. Keďže
čisté náklady na systémovú dôchodkovú reformu v Litve predstavovali
0,2 % HDP v roku 2012, ako to potvrdila Komisia (Eurostat),
vysvetľuje sa tým to, že deficit v roku 2012 presiahol
referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.
–
V konvergenčnom programe Litvy na rok 2013 sa
predpokladá ďalšie klesanie deficitu verejných financií na úroveň 2,5
% HDP v roku 2013 a 1,5 % HDP v roku 2014, zatiaľ čo
v predpovedi útvarov Komisie na rok 2013 sa takisto predpokladá zlepšenie
deficitu verejných financií, hoci pomalšie ako v konvergenčnom
programe, a to na 2,9 % HDP v roku 2013 a 2,4 % HDP v roku 2014 za
predpokladu nezmenenej politiky. Z toho vyplýva, že deficit by mal zostať
pod referenčnou hodnotou 3 % HDP za predpovedané obdobie.
–
Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2013
by mal hrubý verejný dlh mierne klesnúť zo 40,7 % HDP v roku 2013 na
40,1 % HDP v roku 2014.
(7)       Rada pripomína, že Litva by
mala od roku 2013, t. j. roku, ktorý nasleduje po odstránení nadmerného
deficitu, náležitým tempom smerovať k dosiahnutiu svojho strednodobého
cieľa, ktorého súčasťou je aj dodržiavanie referenčnej
hodnoty stanovenej pre výdavky.
(8)       V súlade
s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady
o existencii nadmerného deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady
v príslušnom členskom štáte odstránil nadmerný deficit.
(9)       Podľa názoru Rady bol
nadmerný deficit v Litve odstránený, a preto by sa malo rozhodnutie 2009/588/ES
zrušiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný
deficit v Litve sa odstránil.
Článok 2
Rozhodnutie 2009/588/ES sa preto zrušuje.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Litovskej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 202, 4.8.2009, s. 44.
[2]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[3]               Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.
[4]               V súlade so „Špecifikáciami implementácie Paktu
stability a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a
konvergenčných programov“ z 3. septembra 2012. Pozri:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf