title: Odporúčanie stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2007 – 2011

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                 KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                               Brusel, 11.6.2008
                                               SEK(2008) 2013 v konečnom znení

                                    Odporúčanie

                               STANOVISKO RADY

     k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2007 – 2011

                               (predložená Komisiou)

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                           DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      VŠEOBECNÉ SÚVISLOSTI

     Pakt stability a rastu sa zakladá na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako
     prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu
     smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme z roku 2005 sa paktu priznáva
     užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti
     a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

     V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade
     nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu,
     sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo
     konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie. Členské štáty, ktoré už prijali jednotnú
     menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú
     menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy. Prvý program stability
     Belgicka bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu 15. marca 1999 v súlade
     s nariadením predložila stanovisko na základe odporúčania Komisie a po porade
     s Hospodárskym a finančným výborom. Pokiaľ ide o aktualizované programy stability
     a konvergenčné programy, v nariadení sa stanovuje, že ich hodnotí Komisia a skúma výbor
     a v prípade potreby a v súlade s uvedeným postupom môže aktualizované programy skúmať
     aj Rada.

     2.      SÚVISLOSTI HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU

     Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Belgicka predloženú
     21. apríla 2008 a odporúča k nej stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi
     zahrnutými v hodnotení).

     S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom
     programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:
     (1)    najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu
            (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability);

     (2)    smerovaniach rozpočtovej politiky prijatých skupinou Eurogroup v apríli 2007;

     (3)    aktualizácii všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti rozpočtovej
            politiky pre jednotlivé krajiny z mája 2008;

     (4)    hodnotení vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007
            vypracovanom Komisiou.

     1
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ
            L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

SK                                                      2                                                          SK
 ---pagebreak---      2.1.    Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcej aktualizácii

     Rada vo svojom stanovisku z 27. marca 2007 zhrnula svoje hodnotenie predchádzajúcej
     aktualizácie programu stability, ktorá sa vzťahuje na roky 2006 – 2010, takto: „Rada sa
     domnieva, že stratégia ďalšieho znižovania ešte stále vysokého objemu dlhu poskytuje príklad
     fiškálnej politiky realizovanej v súlade s paktom. Hoci sa však v programe predpokladá, že
     postupné vytváranie prebytkov (najmä prostredníctvom znižovania úrokových výdavkov) sa
     začne z vyváženého stavu v nominálnych termínoch, existujú riziká, ktoré ohrozujú
     dosiahnutie rozpočtových cieľov. Napriek tomu sa však v rámci programového obdobia
     očakáva dosiahnutie strednodobého cieľa.“

     V zmysle hodnotenia Rada vyzvala Belgicko, aby „zabezpečilo splnenie rozpočtového cieľa
     na rok 2007 a zvýšilo tempo plnenia strednodobého cieľa vrátane menšej miery využívania
     jednorazových opatrení“ a aby „vzhľadom na vysoký dlh a predpokladaný nárast výdavkov
     súvisiacich so starnutím obyvateľstva lepšie riešilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií
     minimálne splnením strednodobého cieľa, ako aj realizáciou reforiem.“

     2.2.    Smerovania rozpočtovej politiky prijaté skupinou Eurogroup v apríli 2007

     S cieľom zlepšiť koordináciu fiškálnych politík v eurozóne ministri skupiny Eurogroup
     20. apríla 2007 prerokovali vývoj vnútroštátnych rozpočtov v roku 2007 a predbežný
     politický výhľad na rok 2008 a ich vplyv na eurozónu.

     Ministri znovu potvrdili svoj záväzok dodržiavať zásady zdravej fiškálnej politiky
     revidovaného Paktu stability a rastu a vnútroštátnych fiškálnych pravidiel a zaviazali sa, že
     i) budú pri presadzovaní ambicióznejších rozpočtových cieľov, ako sú ciele stanovené
     v aktualizovaných programoch stability z konca roka 2006, vychádzať z neočakávane dobrých
     rozpočtových výsledkov v roku 2006, ii) rozpočet na rok 2007 budú plniť podľa plánu,
     pričom sa budú vyhýbať prekročeniu výdavkov a na zníženie štátneho deficitu a dlhu použijú
     neočakávané výnosy a iii) starostlivo navrhnú plány fiškálnej politiky na rok 2008 s cieľom
     urýchliť plnenie strednodobého cieľa pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli a zabrániť
     zvyšovaniu makroekonomickej nerovnováhy tých štátov, ktoré ho už dosiahli2.

     2.3.    Aktualizácia všeobecných usmernení hospodárskej                       politiky    v oblasti
             rozpočtovej politiky pre jednotlivé krajiny z mája 2008

     Rada 14. mája 2008 prijala odporúčanie o aktualizácii všeobecných usmernení hospodárskej
     politiky členských štátov a Spoločenstva na rok 2008 a o vykonávaní politík zamestnanosti
     členských štátov3. V oblasti rozpočtových politík dostalo Belgicko odporúčanie „posilniť
     fiškálnu konsolidáciu“ a bolo podporené v úsilí zamerať sa na „úplnú implementáciu
     stratégie, cieľom ktorej je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií vrátane
     obmedzenia výdavkov, fiškálnych prebytkov a trvalého znižovania verejného dlhu“. Okrem
     toho sa všetkým členským štátom eurozóny odporúčalo „naďalej sa usilovať o konsolidáciu
     rozpočtu a uberať sa smerom k strednodobým cieľom v súlade s Paktom stability a rastu,
     a teda aby sa snažili dosiahnuť ročnú štrukturálnu úpravu najmenej o 0,5 % HDP ako
     štandardnú hodnotu“ a „zlepšili kvalitu verejných financií kontrolou verejných výdavkov

     2
            Celé vyhlásenie je dostupné na stránke:
            www.gouvernement.lu/salle_presse/actualite/2007/04/20pm_krecke_berlin/MTBR_EG_conclusions-
            finalCLEAN.rtf
     3
            Ú. v. EÚ L 139, 29.5.2008, s. 59.

SK                                                   3                                                     SK
 ---pagebreak---      prostredníctvom prieskumu verejných výdavkov a daní a teda modernizáciou verejnej správy
     s cieľom podporiť produktivitu a inovácie a prispieť tak k hospodárskemu rastu a fiškálnej
     udržateľnosti“.

     2.4.    Hodnotenie vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007
             vypracované Komisiou

     Komisia 11. decembra 2007 prijala strategickú správu o obnovenej Lisabonskej stratégii pre
     rast a zamestnanosť, ktorá obsahuje hodnotenie vykonávacej správy národného programu
     reforiem Belgicka z októbra 20074, a toto hodnotenie možno zhrnúť takto:

     V národnom programe reforiem Belgicka sa ako kľúčové priority na dosiahnutie rastu
     a zamestnanosti vymedzujú: udržateľnosť verejných financií, zníženie mzdových nákladov,
     vytvorenie dynamickejšieho pracovného trhu, povzbudenie hospodárstva prostredníctvom
     investícií a reforiem, posilnenie systému sociálneho zabezpečenia a posilnenie synergii medzi
     ochranou životného prostredia a rastom. Komisia hodnotí, že Belgicko zaznamenalo dobrý
     pokrok v oblasti realizácie národného programu reforiem v období rokov 2005 - 2007, hoci
     tempo reforiem sa v roku 2007 spomalilo.

     Na základe určených silných a slabých stránok a dôkazov o dosiahnutom pokroku Komisia
     odporučila, aby sa Belgicku odporučilo považovať za najväčšiu prioritu výzvy v oblasti
     vysokého daňového zaťaženia pracovnej sily a zároveň posilniť fiškálnu konsolidáciu
     a zlepšiť výkonnosť trhu práce.

     Belgicko by sa okrem toho malo zamerať na tieto oblasti: dlhodobá udržateľnosť verejných
     financií, hospodárska súťaž na trhoch s plynom a elektrinou, výsledky v oblasti vedy
     a výskumu a inovácií a miera zamestnanosti starších pracovníkov a zraniteľných skupín
     obyvateľstva.

     Na základe Strategickej správy Komisie prijala Rada 14. mája 2008 odporúčanie pre
     aktualizáciu hlavných smerovaní pre hospodárske politiky členských štátov pre rok 2008,
     vrátane Belgicka.

     4
            Oznámenie Komisie Európskej rade s názvom Strategická správa o obnovenej Lisabonskej stratégii pre
            rast a zamestnanosť: spustenie nového cyklu (2008 – 2010) - KOM(2007)803, 11.12.2007.

SK                                                      4                                                        SK
 ---pagebreak---                                          Tabuľka: Hlavné body hodnotenia
     V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia
     Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov:

     • či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné;

     • strednodobého rozpočtového cieľa predloženého členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho
       dosiahnutiu vhodný;

     • či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie
       strednodobého cieľa v rámci cyklu;

     • či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom
       hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období, a či sa v
       prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda
       bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej referenčnej hodnoty na splnenie
       strednodobého cieľa;

     • pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli)
       alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli) sa
       hodnotí zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu
       nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť
       verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej
       hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci
       programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú
       viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom;

     • či sú hospodárske politiky členských štátov v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky.

     Prijateľnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe prognóz útvarov Komisie
     z jari 2008 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho výstupu a cyklicky
     upravených sáld.

     V hodnotení sa takisto skúma:

     • vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať
       „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady Zlepšenie implementácie
       Paktu stability a rastu z 20. marca 2005. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k
       hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti5;

     • stupeň súladu s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte Lisabonskej
       stratégie rastu a zamestnanosti a jej vykonávacej správy z októbra 2007. Rada ECOFIN vo svojom
       sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7.
       júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade
       s programami stability a s konvergenčnými programami;
     • súlad s kódexom správania6, v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov
       pre programy stability a konvergenčné programy.

     5
             Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných
             financií v EÚ - KOM (2006)574, 12.10.2006 - a správa Európskej komisie, Generálneho riaditeľstva
             pre hospodárstvo a finančné veci (2006) s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií
             v Európskej únii, European Economy č. 4/2006.
     6
             Špecifikácie vykonávania Paktu stability a rastu a usmernenia týkajúce sa formátu a obsahu programov
             stability a konvergenčných programov schválila rada ECOFIN 11. októbra 2005.

SK                                                        5                                                          SK
 ---pagebreak---                                                   Odporúčanie

                                           STANOVISKO RADY

           k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2007 – 2011

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii7, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

     PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

     (1)    Dňa [8. júla 2008] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka na
            obdobie rokov 2007 - 20118.

     (2)    Za posledných 10 rokov narástol reálny HDP priemerne o 2,25 %, teda mierne nad
            priemernú úroveň rastu v eurozóne. Relatívne vysoký nárast HPD viedol k zníženiu
            miery nezamestnanosti, hoci miera zamestnanosti (najmä mladších a starších
            pracovníkov) a počet odpracovaných hodín zostávajú na nízkej úrovni, a to pre vysoké
            zdaňovanie pracovnej sily a nehybnosť pracovného trhu, nízky dopyt po pracovných
            miestach a nízky vek odchodu do dôchodku. Rozpočet sa od roku 2000 (okrem roka
            2005) pohybuje na vyváženej úrovni a miera dlhu, ktorá sa znížila zo 134 % HDP
            v roku 1993 na 108 % HDP v roku 2000, sa stále rapídne znižuje a v súčasnosti
            predstavuje hodnotu nižšiu ako 85 % HDP. Zvýšením miery zamestnanosti, ako aj
            ambicióznymi rozpočtovými stavmi, sa prispeje k dlhodobej udržateľnosti verejných
            financií.

     (3)    V makroekonomickom scenári, na ktorom program spočíva, sa predpokladá zníženie
            rastu reálneho HDP z 2,8 % v roku 2007 na 1,9 % v roku 2008 a stabilizácia na úrovni
            približne 2 % v nasledujúcich rokoch. Od ukončenia prognóz zahrnutých do programu

     7
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ
            L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na nasledujúcej internetovej
            stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
     8
            Aktualizácia bola predložená po ustanovení vlády s plnými právomocami, teda podstatne neskôr ako
            1. decembra, čo je termín stanovený v kódexe správania.

SK                                                      6                                                          SK
 ---pagebreak---            sa na základe hodnotenia podľa aktuálne dostupných informácií9 javí, že vzhľadom na
           zhoršovanie vonkajšieho prostredia a vysokú infláciu vychádza scenár na roky 2008 a
           2009 z priaznivých prognóz rastu. Prognózy rastu na obdobie rokov 2010 - 2011 sú
           všeobecne realizovateľné. V aktualizovanom programe sa očakáva zvýšenie inflácie
           v roku 2008 na úroveň 3,0 % a jej spomalenie na úroveň 1,75 % v období rokov 2009
           - 2011. Vzhľadom na výrazný nárast cien komodít a potravín v posledných mesiacoch
           sa prognóza inflácie v programe na obdobie rokov 2008 - 2009 sa zdá byť nízka.
           Okrem toho, vzhľadom na nižší rast HDP počas programového obdobia, ktorý
           nezodpovedá očakávaniam, sa v aktualizovanom programe prognózy rastu
           zamestnanosti o približne 1 % ročne zdajú byť relatívne vysoké. Zatiaľ čo prognózy
           programu týkajúce sa rastu miezd sú na rok 2008 nízke, na nasledujúce roky sa javia,
           najmä v porovnaní s predpokladanou nízkou mierou inflácie, vysoké (3,25 až 3,5 %).

     (4)   Deficit verejných financií na rok 2007 dosiahol 0,2 % HDP oproti cieľovej hodnote
           0,3 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability.
           Najnepriaznivejší obrat v roku 2007 nastal v dôsledku neočakávane vysokého nárastu
           výdavkov, ktorý len čiastočne vykompenzoval malý neočakávane priaznivý výsledok
           z roku 2006 a prekvapujúco pozitívny nárast príjmov. Neočakávane vysoké výdavky
           boli prejavom veľkého nárastu dotácií vyplatených spoločnostiam v rámci systému
           poukážok na služby a neočakávane nízkeho dosahu jednorazových opatrení.
           Prekvapivé príjmy pochádzali najmä z nečakane vysokých sociálnych príspevkov
           a vyskytli sa napriek tomu, že množstvo plánovaných jednorazových opatrení na
           zvýšenie príjmov sa nerealizovalo. Plnenie rozpočtu v roku 2007 preto nebolo plne
           v súlade s výzvou stanoviska Rady z 27. marca 2007 o prechádzajúcej aktualizácii
           programu stability10 a so smerovaniami rozpočtových politík skupiny Eurogroup
           z apríla 2007, keďže nečakané príjmy sa použili na pokrytie nečakane vysokých
           výdavkov.

     (5)   Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je zabezpečiť priebežné
           znižovanie stále vysokej miery dlhu z úrovne blížiacej sa 85 % HDP v roku 2007 na
           úroveň približne 71 % HDP v roku 2011 prostredníctvom postupného vytvárania
           hlavných rozpočtových prebytkov na úrovni 1 % HDP v roku 2011, pričom sa začne
           z vyváženého rozpočtu v roku 2008. Predpokladá sa zvýšenie primárneho prebytku,
           ktorý od roku 2001 klesá (zo 7,0 % na 3,7 % HDP v roku 2007) rovnomerne so
           znižovaním dlhu, na 4,4 % HDP do roku 2011. V dôsledku neočakávane
           nepriaznivého obratu, ktorý nastal v roku 2007, sú rozpočtové ciele (nominálne aj
           štrukturálne) počas programového obdobia nižšie ako v predchádzajúcej aktualizácii.
           Očakáva sa, že štrukturálne saldo vypočítané na základe spoločne prijatej metodiky sa
           zvýši z deficitu 0,25 % HDP v roku 2007 na prebytok takmer 1,5 % HDP v roku 2011.
           V porovnaní s prognózami z predchádzajúcej aktualizácie programu stability sa
           dosiahnutie strednodobého cieľa, teda prebytku 0,5 % HDP v štruktúrovaných
           termínoch (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných
           opatrení), posunie o jeden rok (na rok 2009). Úprava sa uskutoční na strane výdavkov
           aj príjmov. Zníženie plánovaných výdavkov o 0,7 % HDP v nominálnych termínoch
           sa dá hlavne pripísať zníženiu úrokových výdavkov, ktoré vyplýva z odhadovaného
           zníženia miery dlhu. Nárast príjmov dosiahne úroveň 0,5 % HDP a vyplýva

     9
           V hodnotení sa zohľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jari 2008 a hodnotenie Komisie týkajúce
           sa vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007.
     10
           Ú. v. EÚ C 89, 24.4.2007, s. 2.

SK                                                     7                                                        SK
 ---pagebreak---            z očakávaného rastu daňového základu. Na rozdiel od predchádzajúcej aktualizácie sa
           v programe výslovne predvída, že sa po roku 2008 nepoužije pomoc jednorazových
           opatrení.

     (6)   Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa v programe očakáva. Po prvé,
           makroekonomické prostredie by mohlo byť horšie, než sa očakáva v aktualizácii
           programu, najmä v rokoch 2008 a 2009. Najmä priaznivé prognózy týkajúce sa rastu
           zamestnanosti, miezd a spotreby môžu viesť k preceneniu príjmov z daní. Okrem toho,
           očakávaná celková daňová pružnosť sa zdá byť v roku 2008 na vysokej úrovni. Čo sa
           týka primárnych výdavkov, v programe nie sú nezahrnuté opatrenia, ktoré sa javia byť
           potrebné na dosiahnutie plánovanej úpravy v kontexte zvyšovania nákladov spojených
           so starnutím obyvateľstva a relatívne silného plánovaného nárastu miezd. Navyše,
           vylúčením zníženia úrokových výdavkov sa zloženie úpravy prispôsobí najmä strane
           príjmov, čím sa môže znížiť udržateľnosť úpravy. Nakoniec, belgické orgány majú
           zmiešané pocity z dosahovania cieľov: hoci bol rozpočet v posledných rokoch celkovo
           vyvážený, dosiahnutie prebytkov rozpočtu sa odložilo. Napriek dobrým
           makroekonomickým podmienkam v roku 2007 nebol v dôsledku chýbajúcej vlády
           s plnými právomocami po federálnych júnových voľbách rozpočtový cieľ dosiahnutý.
           Ak budú chýbať ďalšie opatrenia, cieľ sa nemusí dosiahnuť ani v roku 2008.
           Nakoniec, vzhľadom na riziká pre makroekonomický výhľad a vyššie uvedené
           rozpočtové ciele, bude vývoj dlhu pravdepodobne menej priaznivý, než sa plánovalo
           v programe, hoci dlh má stále klesajúcu tendenciu.

     (7)   V zmysle tohto hodnotenia rizika nemusí byť rozpočtová pozícia v programe
           dostatočná na zabezpečenie strednodobého cieľa v roku 2009, ako sa plánuje
           v programe. Zdá sa však, že počas programového obdobia bude poskytnutá dostatočná
           bezpečnostná rezerva proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP
           pri bežných cyklických výkyvoch. Tempo úprav smerom k strednodobým cieľom,
           ktoré program obsahuje, by sa malo v roku 2008 urýchliť realizovaním ďalších
           štrukturálnych rozpočtových opatrení v kontexte vykonávania naplánovanej
           rozpočtovej kontroly s cieľom zabezpečiť splnenie cieľa vyváženého rozpočtu. V roku
           2009 by ho mali podporiť opatrenia, najmä na strane výdavkov, aby bol v súlade so
           zlepšením referenčnej hodnoty 0,5 % HDP určenej v Pakte stability a rastu a aby sa
           strednodobý cieľ dosiahol podľa plánu. Rada taktiež poznamenáva, že rozpočtové
           plány na rok 2008 nie sú plne v súlade so smerovaniami rozpočtových politík skupiny
           Eurogroup z apríla 2007. Hoci sa miera dlhu môže oproti očakávaniam programu
           znížiť menej, zdá sa, že bude dostatočne klesať smerom k referenčnej hodnote
           programového obdobia.

     (8)   V súvislosti s udržateľnosťou verejných financií sa zdá, že Belgicko je vystavené
           strednému riziku. Dlhodobý dosah starnutia obyvateľstva na rozpočet je vyšší ako
           priemer EÚ 27. Ovplyvňuje ho najmä pomerne vysoký nárast výdavkov na dôchodky
           ako podiel na HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Vek odchodu do dôchodku
           v Belgicku je jedným z najnižších v EÚ a jeho zvýšenie je cieľom generačného paktu,
           ktorý priniesol množstvo zmien v dôchodkovom systéme. Hoci znamená krok
           správnym smerom, národné prognózy ukazujú, že touto reformou sa neznížia
           nedostatky udržateľnosti. Rozpočtový stav v roku 2007 odhadovaný v programe, aj
           keď je o niečo horší než počiatočný stav v predchádzajúcom programe, prispieva ku
           kompenzácii predpokladaného dlhodobého dosahu starnutia obyvateľstva na rozpočet,
           ale nestačí na úplné pokrytie budúcich nákladov. K zníženiu rizík súvisiacich
           s udržateľnosťou verejných financií by prispelo udržanie vysokých primárnych

SK                                              8                                                 SK
 ---pagebreak---             prebytkov v strednodobom hľadisku a zníženie miery dlhu pod hranicu referenčnej
            hodnoty Zmluvy a realizácia ďalších opatrení zameraných na riešenie významného
            zvýšenia výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva.

     (9)    Zdá sa, že program stability je v určitom rozsahu zosúladený s vykonávacou správou
            národného programu reforiem z októbra 2007. Najmä, v oboch správach sa považuje
            udržateľnosť verejných financií vzhľadom na starnutie obyvateľstva za kľúčovú výzvu
            pre belgické hospodárstvo. Program stability však neobsahuje kvalitatívne hodnotenie
            celkového dosahu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2007
            v rámci strednodobej fiškálnej stratégie ani systematické údaje o priamych
            rozpočtových nákladoch alebo úsporách hlavných reforiem plánovaných v rámci
            národných programov reforiem. Na druhej strane sa zdá, že v rozpočtových
            prognózach programu sa zohľadňujú vplyvy už realizovaných opatrení na verejné
            financie na základe národných programov reforiem.

     (10)   Rozpočtová stratégia v programe je do veľkej miery v súlade so všeobecnými
            usmerneniami hospodárskej politiky pre jednotlivé krajiny zahrnutými
            v integrovaných usmerneniach a usmerneniach pre členské štáty eurozóny v oblasti
            rozpočtovej politiky vydanými v kontexte Lisabonskej stratégie.

     (11)   Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability
            a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných
            a nepovinných údajoch11.

     Celkovým záverom je, že po veľkom znížení dlhu v roku 1993 na úroveň 85 % dlhu v roku
     2007 sa v programe, po zhoršení rozpočtu v roku 2007, predpokladá pokračujúce a rýchle
     znižovanie prostredníctvom postupného vytvárania hlavných prebytkov. Konsolidácia
     rozpočtu sa uskutočňuje najmä na základe zníženia úrokových výdavkov a zvýšenia príjmov
     z daní, hoci úsilie v oblasti primárnych výdavkov je naďalej veľmi malé. Existujú riziká
     ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových cieľov najmä z pohľadu relatívne priaznivých
     makroekonomických prognóz a skutočnosti, že sa v programe nešpecifikujú opatrenia, ktoré
     sa javia ako potrebné na dosiahnutie cieľov. Úprava strednodobého cieľa v roku 2008 sa
     nejaví byť dostatočná a zdá sa byť nepravdepodobné, že strednodobý cieľ bude podľa plánu
     splnený v roku 2009, keďže neexistujú dodatočné opatrenia.

     V zmysle vyššie uvedeného hodnotenia a tiež vzhľadom na smerovania fiškálnej politiky
     skupiny Eurogroup z apríla 2007 sa Belgicko vyzýva, aby:

     i)      zabezpečilo, že sa cieľ vyváženého rozpočtu splní v roku 2008 a že v roku 2009 sa
             dosiahne strednodobý cieľ prostredníctvom dosiahnutia ročnej úpravy referenčnej
             hodnoty 0,5 % HDP a prostredníctvom dodatočných štrukturálnych opatrení, najmä
             na strane výdavkov,

     ii)     vzhľadom na stále vysokú úroveň dlhu a predpokladaného nárastu výdavkov
             súvisiacich so starnutím obyvateľstva pokračovalo v riešení dlhodobej udržateľnosti
             verejných financií dosiahnutím vysokých primárnych štrukturálnych prebytkov, ako
             aj realizáciou reforiem na zvýšenie miery zamestnanosti a na zníženie rozpočtových
             nákladov spojených so starnutím obyvateľstva.

     11
            Najmä to, že sa neposkytujú údaje o sektorových saldách.

SK                                                       9                                         SK
 ---pagebreak---                    Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz
                                                                2006        2007       2008       2009       2010       2011
                                           PS apr. 2008          2.8         2.7        1.9        2.0         2.0        2.0
                 Reálny HDP
                                          KOM apr. 2008          2.8         2.7        1.7        1.5       neuv.      neuv.
                 (zmena v %)
                                           PS dec. 2006          2.7         2.2        2.1        2.2         2.2      neuv.
                                           PS apr. 2008          2.3         1.8        3.0        1.7         1.8        1.8
                Inflácia HISC
                                          KOM apr. 2008          2.3         1.8        3.6        2.3       neuv.      neuv.
                     (%)
                                           PS dec. 2006          2.4         1.9        1.8        1.8         1.9      neuv.
                                           PS apr. 2008          0.1         0.3       -0.1       -0.4        -0.5       -0.8
            Produkčná medzera1              KOM apr.
                                                                 0.1         0.3       -0.3        -1.0      neuv.      neuv.
           (% potenciálneho HDP)              20082
                                           PS dec. 2006          -0.3       -0.4       -0.4        -0.4       -0.3      neuv.
            Čisté pôžičky                  PS apr. 2008         neuv.      neuv.      neuv.       neuv.      neuv.      neuv.
     poskytnuté/prijaté voči zvyšku       KOM apr. 2008           3.4        3.2        2.6         2.4      neuv.      neuv.
                 sveta
               (% HDP)                      PS dec. 2006         2.0         2.0        2.2        2.4        2.7        neuv.
                                           PS apr. 2008           0.3       -0.2         0.0        0.3       0.7        1.0
           Saldo verejných financií
                                          KOM apr. 2008           0.3       -0.2        -0.4       -0.6      neuv.      neuv.
                  (% HDP)
                                           PS dec. 2006           0.0        0.3         0.5        0.7       0.9       neuv.
                                           PS apr. 2008           4.3        3.7         3.7        3.8       4.1        4.3
                Primárne saldo
                                          KOM apr. 2008           4.3        3.7         3.3        2.9      neuv.      neuv.
                   (% HDP)
                                           PS dec. 2006           4.1        4.2         4.1        4.1       4.2       neuv.
                                           PS apr. 2008           0.3       -0.4         0.0        0.5       1.0        1.4
        Cyklicky upravené saldo1
                                          KOM apr. 2008           0.3       -0.3        -0.2       -0.1      neuv.      neuv.
               (% HDP)
                                           PS dec. 2006           0.2        0.5         0.7        0.9       1.1       neuv.
                                           PS apr. 2008          -0.4       -0.3         0.0        0.5       1.0        1.4
             Štrukturálne saldo3
                                          KOM apr. 2008          -0.6       -0.3        -0.2       -0.1      neuv.      neuv.
                  (% HDP)
                                           PS dec. 20064         -0.4        0.1       neuv.      neuv.      neuv.      neuv.
                                           PS apr. 2008          88.2       84.9       81.5       78.1       74.7       71.1
             Hrubý verejný dlh
                                          KOM apr. 2008          88.2       84.9       81.9       79.9       neuv.      neuv.
                (% HDP)
                                           PS dec. 2006          87.7       83.9       80.4       76.6       72.6       neuv.
       Poznámky:
       1
          Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov
     v programoch.
        2
          Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % a 2,2 % v období rokov 2006 – 2009.
        3
          Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovších programov sa
     jednorazovými a inými dočasnými opatreniami znížil deficit o 0,7 % HDP v roku 2006 a zvýšil o 0,1 % HDP v roku 2007.
     Podľa prognóz útvarov Komisie z jari sa jednorazovými a inými dočasnými opatreniami znížil deficit o 0,9 % HDP v roku
     2006 a zvýšil o 0,1 % v roku 2007.
        4
          V aktualizácii programu stability z roku 2006 sa neposkytli informácie o použití jednorazových opatrení v rokoch 2008
     až 2010.

       Zdroj:

       Program stability (PS), ekonomické prognózy útvarov komisie z jari 2008 (KOM), výpočty útvarov Komisie

SK                                                              10                                                                SK


title: Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0425

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2014_x000b__x000b_a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2014_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Slovinska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na
rok 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku
politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na roky
2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením
(EÚ) č. 473/2013[5]predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu
Slovinska na rok 2014[6].
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[7],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej
určila Slovinsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania pre Slovinsko[9]podľa
článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie
vyplýva záver, že v Slovinsku existujú nadmerné makroekonomické
nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a zásadné politické
opatrenia. Hoci v roku 2013 došlo k uvoľneniu nerovnováh
vďaka makroekonomickým úpravám a politickým opatreniam zo strany
Slovinska, rozsah potrebných nápravných opatrení naznačuje, že podstatné
riziká pretrvávajú. Konkrétnejšie, veľkú pozornosť si vyžadujú riziká
plynúce z hospodárskej štruktúry charakterizovanej nedostatočnou
správou a riadením podnikov, vysokej miery účasti štátu na
hospodárstve, zo strát v oblasti nákladovej konkurencieschopnosti, z deficitu
firemného dlhu a nárastu verejného dlhu. Hoci sa dosiahol významný pokrok
pri ozdravovaní súvah bánk, stále sú potrebné rozhodné opatrenia v súvislosti
s vykonaním komplexnej stratégie bankového sektora vrátane
reštrukturalizácie, privatizácie a zvýšeného dohľadu.
(8)
Slovinsko 15. apríla 2014 predložilo svoj
národný program reforiem na rok 2014 a 24. apríla 2014 svoj program
stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi
nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej
stratégie načrtnutej v programe stability na rok 2014 je do roku 2015
napraviť nadmerný deficit a do roku 2017 dosiahnuť strednodobý
cieľ. Program potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ
dosiahnuť vyrovnaný rozpočet, ktorý je v súlade s požiadavkami
Paktu stability a rastu. Neočakáva sa však, že by (prepočítané)
štrukturálne saldo dosiahlo strednodobý cieľ do roku 2017. Podľa
plánu sa má deficit v roku 2015 znížiť pod úroveň 3 % HDP,
čo je v súlade s cieľom stanoveným v odporúčaniach
týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite. Po roku 2015 program predpokladá
stále znižovanie deficitu a následne jeho premenu na prebytok vo výške 0,3 %
HDP v roku 2018. V programe sa plánuje maximálny nárast štátneho dlhu
na úroveň 81,1 % HDP v roku 2015 a potom jeho zníženie na
úroveň 76 % v roku 2016. Rozpočtová stratégia
načrtnutá v programe je vcelku v súlade s požiadavkami
Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu a ktorý vypracoval nezávislý orgán
(Inštitút pre makroekonomickú analýzu a rozvoj), je obozretný. Dňa 5. marca
2014 bolo Slovinsku adresované autonómne odporúčanie Komisie. Program
stability identifikuje niektoré dodatočné opatrenia, ktoré s požadovaným
fiškálnym úsilím pomáhajú znižovať rozdiely. Na základe toho sa usudzuje,
že program stability čiastočne reagoval na autonómne odporúčanie
Komisie. Napriek tomu však pretrvávajú riziká poklesu, pretože opatrenia, na ktorých
sa zakladá program, nie sú dostatočne podrobne rozpracované, a mnohé
z nich sa ešte len musia prijať. Všetky potenciálne dodatočné
potreby rekapitalizácie bánk, ktoré vychádzajú z posúdenia kvality aktív
a stresového testu uskutočneného v Slovinsku v roku 2013,
by zvýšili mieru deficitu a dlhu, pričom všetky výnosy z úspešnej
privatizácie štátnych subjektov alebo bánk, ktoré neboli začlenené v plánoch
programu, by dlhové zaťaženie znížili. Na základe prognózy Komisie sa
fiškálne úsilie v období rokov 2013 – 2014 premietne do poklesu o 1,4 %
HDP, pokiaľ ide o (prepočítanú) úpravu štrukturálneho salda,
a o 0,5 % HDP, pokiaľ ide o množstvo požadovaných
opatrení, ktoré sa považovali za potrebné v čase odporúčania
týkajúceho sa postupu pri nadmernom deficite. Pokiaľ ide o rok 2015,
zatiaľ čo v programe sa v súlade s postupom pri
nadmernom deficite plánuje deficit, prognóza Komisie z jari 2014 odhaduje
deficit vo výške 3,1 % HDP. Navyše, na základe prognózy sa očakáva,
že fiškálne úsilie merané tak na základe (prepočítanej) úpravy
štrukturálneho salda, ako aj na základe množstva diskrečných opatrení,
ktoré sa majú uplatniť, sa do istej miery zníži pod úroveň
odporúčanú Radou na rok 2015. Na základe posúdenia programu a na
základe prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
zastáva Rada názor, že v roku 2014 aj v ďalšom období je
potrebné dodatočné úsilie na účel zabezpečenia plného súladu
s odporúčaním týkajúcim sa postupu pri nadmernom deficite, vrátane
požadovaného štruktúrovaného úsilia.
(10)
S ohľadom na fiškálne pravidlá schválil
parlament v roku 2013 ústavný základ na zavedenie štrukturálneho pravidla
týkajúceho sa salda/prebytku rozpočtu verejných financií. Potrebné
vykonávacie právne predpisy, konkrétne zákon o fiškálnych pravidlách,
ktorý mal nadobudnúť platnosť do novembra 2013, ešte stále nebol
prijatý. Predovšetkým je potrebné vytvoriť potrebný právny základ, ktorý
vymedzí úlohu, právomoc a nezávislosť fungovania fiškálnej rady. Včasné zavŕšenie komplexného preskúmania výdavkov všetkých
užívateľov rozpočtových prostriedkov v kľúčovej
oblasti výdavkov, ktorou je zdravotníctvo, by mohlo pomôcť
identifikovať opatrenia, na ktorých by sa zakladala fiškálna konsolidácia,
a identifikovať možnosti zvýšenia efektívnosti a nákladovej
účinnosti.
(11)
V roku 2013 sa Slovinsku odporúčalo
posilniť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému a zvýšiť
efektívnosť, nákladovú účinnosť a kvalitu sektora dlhodobej
starostlivosti. Slovinsko dosiahlo obmedzený pokrok
pri prijímaní opatrení na realizáciu tohto odporúčania. V apríli 2014 bolo zavŕšené vyhodnotenie
reformy dôchodkového systému z roku 2012 a prvé výsledky sú
pozitívne. Hoci sa vytvorili určité fiškálne úspory, výška dôchodkov
zostala nezmenená. Pokiaľ ide o fiškálnu udržateľnosť
v strednodobom a dlhodobom horizonte, Slovinsko čelí
značným rizikám, a to najmä v dôsledku nárastu výdavkov
spojených so starnutím obyvateľstva súvisiacim so slovinskou demografiou. V strednodobom horizonte bude potrebné
reformovať dôchodkový systém a systém dlhodobej starostlivosti, ak sa
majú stabilizovať celkové výdavky v strednodobom a dlhodobom
horizonte a zároveň zaručiť primeranosť dôchodkov
a prístup k službám poskytovania dlhodobej starostlivosti. Úrady plánujú pripraviť bielu knihu o komplexnej
reforme dôchodkového systému. Plán reformy dlhodobej starostlivosti bol prijatý
koncom roka 2013 a prijatie príslušných právnych predpisov sa očakáva
do konca roka 2014. Je tu však riziko, že uskutočnenie reformy sa oddiali
v dôsledku prebiehajúcej reorganizácie zdravotného poistenia, ktorá
zaostáva.
(12)
Situácia na trhu práce sa zhoršila. V roku
2013 dosiahla nezamestnanosť 10,3 % a nezamestnanosť
mládeže stúpla v tom istom roku na 21,6 %, pričom podiel mladých
ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa a nezúčastňujú
sa na odbornej príprave, vzrástol v období rokov 2011 a 2013 o 2,1
percentuálneho bodu. Hodnotenie reformy trhu práce prijaté v roku 2013
poukazuje na znižujúcu sa segmentáciu medzi pracovnými zmluvami na
neurčitý čas a pracovnými zmluvami na určitý čas, aj
keď v dôsledku toho sa viac využívajú iné druhy zmlúv na určitý
čas. Účinok stimulov na zamestnávanie starších a mladších
ľudí je pritom zatiaľ ešte nejasný. Problematika segmentácie trhu
práce sa rieši aj prostredníctvom lepšej regulácie práce študentov. Na
schválenie čaká nový zákon, avšak naďalej pretrvávajú obavy, či
dostatočne odstráni nedostatky predchádzajúcich predpisov. Vláda dosiahla
obmedzený pokrok pri realizácii odporúčania z minulého roku o minimálnej
mzde, ktorá je aj naďalej indexovaná iba podľa inflácie; zákon
o minimálnej mzde pritom umožňuje aj indexáciu podľa
ďalších ekonomických kritérií. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri
vypracúvaní účinných na mieru šitých opatrení aktívnej politiky trhu práce
a pri odstraňovaní nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými
zručnosťami.
(13)
Vláda dosiahla výrazný pokrok pri realizácii
odporúčaní týkajúcich sa stability bankového sektora, pričom
uskutočnila spoľahlivé posúdenie kvality aktív a stresové testy,
podnietenia rekapitalizácie a prevodu nesplácaných úverov na
Spoločnosť pre správu aktív bánk (Bank Asset Management Company).
Táto práca ešte ani zďaleka nie je zavŕšená a je potrebné
prijať rozhodné opatrenia na účel finalizácie a realizácie
komplexnej stratégie pre bankový sektor zahŕňajúcej aj
reštrukturalizáciu, privatizáciu a posilnený dohľad, ktorá bola
oznámená v decembri 2013. V bankovom systéme
zostáva ešte vysoký podiel nesplácaných úverov. Je preto
dôležité, aby si banky vytvorili interné kapacity na reštrukturalizáciu
nesplácaných úverov vrátane posilnenia interných oddelení pre správu aktív
a reštrukturalizáciu, s cieľom urýchliť reštrukturalizáciu
nesplácaných úverov a zároveň maximalizovať zostatkovú hodnotu
úverov a zachovať životaschopnosť podnikov. Ďalší prevod nesplácaných úverov
na Spoločnosť pre správu aktív bánk musí byť starostlivo
naplánovaný na účel uľahčenia pohotovej a efektívnej
reštrukturalizácie podnikových úverov, a to najmä v prípade
zložitých, navzájom prepojených skupinových úverov. Očakáva sa prijatie komplexnej stratégie riadenia a podnikateľského
plánu, ktoré by potvrdili ciele týkajúce sa odkúpenia úverov v prospech
Spoločnosti pre správu aktív bánk. Ako potvrdzujú poznatky získané na
základe posúdenia kvality aktív a stresových testov, je potrebné
prijať ďalšie rozhodné opatrenia na zlepšenie správy všetkých bánk
a dohľadu nad nimi, a to najmä bánk, ktoré zostali v štátnom
vlastníctve. Medzi uvedené opatrenia patrí posilňovanie riadenia rizík,
skvalitňovanie postupov schvaľovania úverov a zlepšovanie
kvality a dostupnosti údajov, a to s cieľom znižovať
podiel nesplácaných úverov a obmedzovať budúce riziká.
(14)
Vláda dosiahla obmedzený pokrok pri realizácii
odporúčaní o správe a riadení štátnych podnikov, ktoré
predstavujú jednu šestinu celkovej pridanej hodnoty a vytvárajú zložité
vzťahy domácich bánk, poisťovacích skupín a nefinančných
korporácií s výraznou mierou vzájomného vlastníctva akcií. Miera vplyvu štátu vedie k vzniku značného rizika pre verejné
financie, a to tak priameho, ako aj nepriameho, vzhľadom na záruky na
záväzky. Priaznivejšie prostredie pre prilákanie priamych
zahraničných investícií by vytvorila koherentná stratégia riadenia
štátnych podnikov spojená so zlepšenou správou a riadením
spoločnosti. Hoci prvé kroky sa už podnikli v máji
2013 zostavením počiatočného zoznamu 15 spoločností
určených na zrýchlenú privatizáciu, doposiaľ sa dosiahol len
nerovnomerný pokrok a je značné riziko, že stanovený termín sa
nesplní. V apríli 2014 sa s oneskorením zaviedli nové právne
predpisy, na základe ktorých sa ustanovuje slovinský subjekt na držbu štátnych
dlhových nástrojov (Slovenia Sovereign Holding), ktorý je nástrojom na
konsolidáciu správy a riadenia štátneho vlastníctva. Očakáva
sa komplexná stratégia a precízna klasifikácia kľúčových a nekľúčových
štátnych aktív, vrátane aktív určených na privatizáciu. Je potrebné identifikovať a vykonať
vhodné opatrenia na zabezpečenie procesu reštrukturalizácie a dosiahnutia
jeho cieľov, okrem iného aj maximalizovať zostatkovú hodnotu pre
veriteľov a vypracovať zoznam najnaliehavejších prípadov
reštrukturalizácie na urýchlené vybavenie.
(15)
V roku 2013 bol zmenený rámec pre platobnú
neschopnosť s cieľom uľahčiť včasné riešenie
nesplácaných úverov, avšak tento nový rámec je do značnej miery neoverený. Značná miera zadĺženosti a finančných
ťažkostí obmedzila schopnosť podnikového sektora investovať do
budúcich projektov. Naliehavo potrebná finančná a operatívna
reštrukturalizácia podnikového sektora sa ešte vo veľkom rozsahu
nezačala. Je potrebný konsolidovaný pohľad na
jednotlivé expozície voči kreditnému riziku v bankovom systéme na
účel urýchlenia reštrukturalizácie nesplácaných úverov a uľahčenie
rokovaní o reštrukturalizácii, a to najmä v prípade zložitých,
navzájom prepojených skupinových úverov.
Iniciatívu na podporu a urýchlenie
tohto procesu by mohla prevziať centralizovaná pracovná skupina, v ktorej
by boli skúsení zástupcovia všetkých zainteresovaných strán. Vecou zásadného významu dovtedy bude pod gesciou Spoločnosti pre
správu aktív bánk rýchlo a efektívne dokončiť niekoľko
prebiehajúcich prípadov.
(16)
Slovinsko má napriek svojmu
potenciálu jeden z najnižších stavov priamych zahraničných investícií
v EÚ (34,1 % HDP v porovnaní s priemerným 47,1 % HDP
v EÚ v roku 2012). Hoci privatizácia a reštrukturalizácia
podnikov ponúka súkromným investorom množstvo nových možností, je zrejmé, že
nedostatočne rozvinuté podnikateľské prostredie a kultúra bránia
Slovinsku plne ich využiť. V roku 2012 sa začal proces deregulácie
regulovaných profesií a doteraz sa počet regulovaných profesií znížil
z 323 na 262. Ďalšia deregulácia regulovaných profesií by
prispela k nárastu počtu domácich aj zahraničných
poskytovateľov služieb a tým aj k zvýšeniu
konkurencieschopnosti. Existuje tu
potenciál na zvýšenie koherentnosti opatrení prijatých na zlepšenie
podnikateľského prostredia a podnikateľských činností.
Nadchádzajúca stratégia pre inteligentnú špecializáciu prijatá v rámci
európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020
poskytne príležitosť upriamiť sa na kľúčové opatrenia ako
je vytvorenie obchodovateľných, inovatívnych produktov.
(17)
Slovinsko sa nachádza v počiatočných
fázach príprav návrhov na komplexnú reformu verejného sektora (má sa
prijať do januára 2015). V tejto súvislosti musí Slovinsko
obnoviť kvalitu a dôveryhodnosť verejnej správy. Slovinsko
dosiahlo určitý pokrok aj pri zlepšovaní kvality justičného systému
a znížilo počet nevyriešených prípadov. Reformou
systému správy prípadov v systéme obchodného aj občianskoprávneho
súdnictva sa fungovanie súdneho systému zlepšilo. Pokračujú nedávno
nastúpené pozitívne trendy v občianskoprávnych aj obchodných sporoch.
(18)
Komisia vykonala v kontexte európskeho
semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska. Posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie
uvedených odporúčaní 1 až 8.
(19)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Slovinska a jej stanovisko[10]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.
(20)
Rada na základe hĺbkového preskúmania
vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa
článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 8.
(21)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska. Na základe tejto analýzy
vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským štátom,
ktorých menou je euro. Slovinsko by zároveň malo zabezpečiť
úplné a včasné vykonávanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko prijalo
v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
rozpočtovú stratégiu dostatočne konkretizovanými štrukturálnymi
opatreniami na rok 2014 aj na nasledujúce obdobie s cieľom do roku 2015
zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu udržateľným spôsobom
prostredníctvom vynaloženia úsilia o dosiahnutie štrukturálnej úpravy
špecifikovaného v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom
deficite. Trvalá náprava fiškálnej nerovnováhy si vyžaduje dôveryhodné
vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem na zvýšenie schopnosti
prispôsobiť sa podnieteniu rastu a zamestnanosti. Po odstránení
nadmerného deficitu uskutočniť každý rok štrukturálnu úpravu vo výške
minimálne 0,5 % HDP a za vhodných ekonomických podmienok aj viac,
alebo zaistiť, aby sa zabezpečila udržateľná klesajúca tendencia
vysokého pomeru dlhu verejnej správy. Zlepšiť dôveryhodnosť fiškálnej
politiky, zavŕšiť proces prijímania štrukturálneho pravidla
týkajúceho sa salda/prebytku rozpočtu verejných financií,
zabezpečiť záväznosť, komplexnosť a transparentnosť
strednodobého rozpočtového rámca a vytvoriť potrebný právny
základ pre pôsobenie fiškálnej rady vymedzením jej právomoci v rámci
rozpočtového procesu a zavedením jasných procesných pravidiel pre
čo najskoršie monitorovanie rozpočtových výsledkov. Do konca roku
2014 uskutočniť komplexné preskúmanie výdavkov na úrovni štátnej aj
miestnej správy, priamych aj nepriamych užívateľov rozpočtu a poskytovateľov
verejnoprospešných služieb a služieb v oblasti zdravotnej
starostlivosti vo vlastníctve samospráv, s cieľom dosiahnuť
rozpočtové úspory v roku 2015 aj v nasledujúcom období.
2.           Na základe verejných
konzultácií dohodnúť opatrenia na zabezpečenie udržateľnosti
dôchodkového systému po roku 2020, vrátane úprav kľúčových
parametrov, ako je zosúladenie zákonného veku odchodu do dôchodku s rastom
strednej dĺžky života a podnecovanie súkromných príspevkov do druhého
piliera dôchodkového systému. Obmedziť výdavky v oblasti dlhodobej
starostlivosti spojené so starnutím obyvateľstva prostredníctvom cieleného
zamerania príspevkov na tých, ktorí to najviac potrebujú, a presmerovania
poskytovania starostlivosti z inštitucionálnej starostlivosti na
starostlivosť domácu.
3.           Nadväzne na konzultácie so
sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi do
konca roku 2014 vypracovať komplexnú sociálnu dohodu, ktorá
zabezpečí, že mzdový vývoj vrátane minimálnej mzdy, bude podporovať
konkurencieschopnosť, domáci dopyt a tvorbu pracovných miest. Nanovo
definovať zloženie minimálnej mzdy a prehodnotiť systém jej
indexácie. Prijať opatrenia na ďalšie znižovanie segmentácie, a to
najmä riešením problematiky efektívnosti stimulov pre zamestnávanie mladých
a starších pracovníkov a využívania občianskoprávnych zmlúv.
Prijať zákon o práci študentov. Prednostne sa zameriavať na
neregistrovaných mladých ľudí a pritom zabezpečovať
primerané kapacity verejných služieb zamestnanosti. Zvýšiť mieru
zamestnanosti ľudí s nízkou kvalifikáciou a starších ľudí
prispôsobovaním pracovného prostredia dlhšiemu pracovnému životu a zameraním
zdrojov na individualizované opatrenia týkajúce sa aktívnych politík trhu práce
a na zvyšovanie účinnosti týchto opatrení. Odstrániť nesúlad
medzi požadovanými a ponúkanými zručnosťami, a to zvýšením
atraktívnosti odborného vzdelávania a prípravy a ďalším rozvojom
spolupráce s relevantnými zainteresovanými stranami pri posudzovaní
potrieb trhu práce.
4.           Dovŕšiť
privatizáciu banky NKBM podľa plánu v roku 2014, pripraviť banku
Abanka na privatizáciu v roku 2015, pokračovať v urýchlenej
realizácii plánov reštrukturalizácie bánk, ktoré sú prijímateľmi štátnej
pomoci, a v nevyhnutnej konsolidácii bankového sektora. Vychádzajúc
z poznatkov získaných na základe posúdenia kvality aktív a stresových
testov v auguste 2014 finalizovať komplexný akčný plán pre
banky, vrátane prijatia konkrétnych opatrení na zlepšenie správy, dohľadu,
riadenia rizika, postupov schvaľovania úverov a kvality a dostupnosti
údajov. Posilnením interných oddelení pre správu aktív a reštrukturalizáciu
zlepšiť kapacity bánk potrebné na reštrukturalizáciu nesplácaných úverov. Vyjasniť
mandát Spoločnosti pre správu aktív bánk prostredníctvom vypracovania
komplexnej stratégie riadenia a podnikateľského plánu do septembra
2014, a podrobne vymedziť úlohy tejto spoločnosti pri
reštrukturalizácii aktív bánk, ciele týkajúce sa odkúpenia úverov,
rozpočty, plán správy aktív ako aj očakávanú návratnosť, a zároveň
zabezpečiť potrebné zdroje.
5.           Pokračovať v uskutočňovaní
privatizácií oznámených v roku 2013, a to v stanovených
časových limitoch. Prijať stratégiu pre slovinský subjekt na držbu
štátnych dlhových nástrojov s jasnou klasifikáciou aktív v súlade
s harmonogramom a definíciou stanovenými v slovinskom zákone
o slovinskom subjekte na držbu štátnych dlhových nástrojov, ktorý bol
prijatý v roku 2014. Do novembra 2014 stanoviť krátkodobý harmonogram
(s horizontom jedného až dvoch rokov) odpredaja radu starostlivo zvolených
aktív s jasne definovanými termínmi. Zabezpečiť jeho plnú
funkčnosť ako nástroja na správu aktív zostávajúcich vo vlastníctve
štátu a odpredaj na to vyčlenených aktív v súlade s právnymi
predpismi o správe aktív, a to v časovom rámci určenom
zákonom. Do septembra 2014 prijať kódex správy a riadenia
podniku a aplikovať ho na štátne podniky s cieľom
zabezpečiť ich profesionálnu, transparentnú a nezávislú správu.
6.           Do konca roku 2014
finalizovať základný plán reštrukturalizácie podnikov s jasnými
prioritami a účinnými vykonávacími postupmi. Vytvoriť
centralizovanú pracovnú skupinu pre reštrukturalizáciu podnikov, ktorá bude
monitorovať a koordinovať celkový proces reštrukturalizácie,
poskytovať potrebné odborné poznatky, usmernenia a poradenstvo,
uľahčovať rokovania medzi všetkými zainteresovanými stranami.
Vypracovať zoznam najnaliehavejších prípadov reštrukturalizácie tak, aby
sa zabezpečila maximálna zostatková hodnota pre veriteľov. Podporovať
využívanie dostupných právnych mechanizmov a medzinárodných najlepších
postupov zo strany všetkých zainteresovaných strán v procese
reštrukturalizácie. Do septembra 2014 vyhodnotiť nedávne zmeny právnych
predpisov o platobnej neschopnosti a pripraviť sa na zavádzanie
potrebných dodatočných opatrení. Ešte viac skrátiť trvanie súdnych
konaní na súdoch prvého stupňa pri občianskoprávnych a obchodných
sporoch, vrátane konaní podľa právnych predpisov týkajúcich sa platobnej
neschopnosti, a znížiť počet nedoriešených prípadov,
predovšetkým prípadov presadzovania práva a prípadov platobnej
neschopnosti.
7.           Obmedziť prekážky
podnikania v Slovinsku v kľúčových oblastiach hospodárskeho
rozvoja v záujme väčšej atraktívnosti krajiny pre priame
zahraničné investície, a to najmä urýchlenou liberalizáciou
regulovaných profesií, znižovaním administratívneho zaťaženia vrátane
pružnejších postupov udeľovania povolení. Zabezpečiť
dostatočnú rozpočtovú nezávislosť agentúry na ochranu
hospodárskej súťaže a zvýšiť jej inštitucionálnu
nezávislosť. Zjednodušiť stanovovanie priorít, zaistiť
konzistentnosť stratégie výskumu a inovácií z roku 2011 a stratégie
priemyselnej politiky z roku 2013 s pripravovanými stratégiami
inteligentnej špecializácie a dopravy a zabezpečiť ich
urýchlenú realizáciu a posúdenie ich účinnosti.
8.           Prijať
účinné opatrenia na boj proti korupcii zvyšovaním transparentnosti a zodpovednosti
a zavedením postupov externého posudzovania výkonnosti a kontroly
kvality.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 425 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8010 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 88 final.
[10]             Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka vykonávania všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro

text:
               23.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/15

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka vykonávania všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro
   2011/C 217/05
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s jej článkom 121 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Euroskupina 20. júna 2011 zorganizovala diskusiu o vykonávaní všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov, ktorých menou je euro (ďalej len „členské štáty eurozóny“), pričom uznala potrebu ďalej posilňovať politickú koordináciu v rámci Euroskupiny a monitorovanie vykonávania politických odporúčaní určených členským štátom, ktorých menou je euro.

               (2)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (3)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014). Členské štáty a prípadne EÚ boli vyzvané, aby usmernenia zohľadnili vo svojich hospodárskych politikách.

               (4)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (6)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (7)

               V apríli a máji 2011 členské štáty eurozóny predložili svoje programy stability na rok 2011, ktoré sa vzťahujú na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoje národné programy reforiem na rok 2011. Tieto programy sa posudzovali súčasne.

               (8)

               Skúsenosti z prvého desaťročia existencie eura vo všeobecnosti zdôraznili mnohé výhody jednotnej meny. Celosvetová kríza však v roku 2009 viedla k veľkému poklesu, ktorý spôsobil zníženie HDP eurozóny pod jeho úroveň z roku 2006. Hoci HDP v roku 2010 znovu vzrástol, úroveň produkcie ostáva aj naďalej nižšia ako v roku 2007. V dôsledku toho sa nezamestnanosť v eurozóne zvýšila zo 7,6 % v roku 2007 na 10,1 % v roku 2010. Stav verejných financií v eurozóne sa zhoršil, v dôsledku čoho sa v niektorých členských štátoch eurozóny do značnej miery prehodnotili riziká v oblasti štátneho dlhu a ohrozila sa makrofinančná stabilita. V súčasnosti dochádza k oživeniu rastu, pričom jeho rôzny rozsah v jednotlivých členských štátoch odzrkadľuje štrukturálne aj cyklické rozdiely. V dôsledku krízy sa znížili makroekonomické nerovnováhy, ktoré vznikli pred krízou. Ešte sa však musí ukázať, či to bude postačujúce a udržateľné.

               (9)

               Saldá verejných financií v eurozóne sa v roku 2010 začali v priemere zlepšovať. Na základe jarnej prognózy útvarov Komisie, ktorá nepredpokladá zmeny politík, sa očakáva, že zlepšenie bude v roku 2011 pokračovať. Verejný dlh by mal však do roku 2012 stále narastať. Ak sa v nasledujúcich rokoch neuskutoční jeho korekcia, mohol by ohroziť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť vzhľadom na kombináciu nízkeho potenciálneho rastu a nepriaznivého demografického vývoja. V roku 2010 deficit v eurozóne klesol na 6 % HDP, pričom pomer dlhu vzrástol na 85,1 % HDP. Podľa cieľov programu stability na rok 2011 by deficit v eurozóne mal v roku 2014 klesnúť na 1,3 % HDP a pomer dlhu by sa po tom, čo v roku 2012 dosiahne najvyššiu hodnotu, začal opäť znižovať, pričom by v roku mal 2014 klesnúť znovu pod 85 % HDP. Takéto smerovanie fiškálnej konsolidácie v eurozóne ako celku by bolo zlučiteľné s dohodnutou stratégiou na prekonanie krízy a potrebou návratu k riadnym verejným financiám v kontexte posilneného oživenia. Plánované zameranie konsolidácie na znižovanie výdavkov vo vzťahu k zvyšovaniu daní zvyšuje jej šance na úspech. Stále však zostáva potvrdiť účinné vykonávanie niektorých opatrení. Okrem toho niekoľko členských štátov eurozóny nedávno implementovalo nové fiškálne pravidlá alebo oznámilo, že posilnilo existujúce pravidlá, tieto si však na to, aby boli plne účinné, by mohli v niektorých členských štátoch eurozóny vyžadovať dodatočné opatrenia. Vzhľadom na starnutie obyvateľstva reformy dôchodkových systémov a systémov sociálneho zabezpečenia stále nepostačujú na zaistenie clekovej dlhodobej fiškálnej udržateľnosti.

               (10)

               Politická odozva na úrovni EÚ priniesla zlepšenie fungovania a stability finančného systému. K výzvam vo finančnom sektore v niekoľkých členských štátoch eurozóny patrí vystavenie bánk ďalším stratám na držbe aktív či sprísneniu podmienok na trhoch refinancovania a pokračovanie reštrukturalizácie a rekapitalizácie bankového sektora. Zatiaľ čo finančný sektor sa stablilizuje, podporu verejného sektora poskytovanú bankovému sektoru treba postupne ukončiť so zohľadnením osobitných okolností v bankových sektoroch členských štátov. Riešenie týchto výziev pomôže znížiť neistotu pokiaľ ide o podmienené verejné záväzky.

               (11)

               Na zvýšenie rastového potenciálu eurozóny a na riešenie makroekonomických nerovnováh v rámci eurozóny sú potrebné zlepšenia v oblasti produktivity a konkurencieschopnosti a odstránenie štrukturálnych prekážok súkromného domáceho dopytu. V tejto súvislosti členské štáty eurozóny oznámili vo svojich národných programoch reforiem niekoľko štrukturálnych reforiem. Naďalej sa však vyskytujú nedostatky v súvislosti s opatreniami potrebnými na zlepšenie fungovania ich trhov s produktmi a trhov práce, najmä pokiaľ ide o sektory služieb, fiškálnu konsolidáciu podporujúcu rast a systémy stanovovania miezd.

               (12)

               S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie HMÚ majú členské štáty eurozóny osobitnú povinnosť považovať svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu z dôvodu potenciálnych prenesených účinkov medzi krajinami, ktoré majú spoločnú menu. Vzhľadom na krízu a súčasné výzvy sa preto ukázala ako nevyhnutná komplexnejšia a trvalejšia revízia koordinácie hospodárskych politík na úrovni EÚ a eurozóny. Základnými prvkami, z ktorých niektoré ešte neboli úplne prijaté a/alebo implementované, sú: integrovaný ročný cyklus dohľadu zakotvený v rámci „európskeho semestra“, posilnený rámec správy ekonomických záležitostí, zriadenie Európskeho výboru pre systémové riziká a európskych orgánov dohľadu a Európsky mechanizmus pre stabilitu. Tento rámec sa ďalej posilňuje vďaka „Paktu Euro Plus“.

               (13)

               Komisia posúdila programy stability a národné programy reforiem členských štátov eurozóny s prihliadnutím na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí v eurozóne. Domnieva sa, že je potrebné prísne dodržiavať rozpočtové ciele, prípadne ich v niektorých členských štátoch eurozóny posilniť, a vyžadujú sa aj ďalšie opatrenia na posilnenie fiškálnych pravidiel a udržateľnosti. Mali by sa prijať aj ďalšie opatrenia na zlepšenie finančnej stability, daňových reforiem podporujúce rast a konsolidačných opatrení, mechanizmov stanovovania miezd, konkurencieschopnosť v sektore služieb a vykonávania Paktu Euro Plus,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty, ktorých menou je euro, prijali v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Prísne dodržiavať rozpočtové ciele stanovené v ich programoch stability na rok 2011, ako aj memorandá o porozumení v členských štátoch, ktoré prijímajú finančnú pomoc EÚ/MMF, a prípadne posilniť konsolidačné úsilie v súlade so stanoviskom predloženým Radou. Predovšetkým zabezpečiť adkevátne fiškálne úsilie s cieľom korekcie nadmerných deficitov a pokrok smerom k strednodobým cieľom. Použiť všetky fiškálne príjmy na úrychlenie týchto zmien. Toto by malo takisto pomôcť zlepšiť dynamiku verejného dlhu.

               2.

               Zaistiť fiškálnu disciplínu na celoštátnej úrovni aj nižších úrovniach a to zavedením alebo posilnením dostatočne silného a právne záväzného fiškálneho rámca.

               3.

               Pokračovať v implementovaní reformy systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré zaistia fiškálnu udržateľnosť, pričom sa náležite zohľadní primeranosť dôchodkov a sociálnych dávok, a to najmä prispôsobením dôchodkových systémov vnútroštátnej demografickej situácii.

               4.

               Zlepšiť fungovanie a stabilitu finančného systému, bezprostredne prijať následné opatrenia po vykonaní nadchádzajúcich záťažových testov v celej EÚ s cieľom zabezpečiť, aby bol bankový sektor odolnejší voči prípadným ďalším stratám alebo obmedzeniam týkajúcim sa financovania a aby sa finančné inštitúcie, ktoré nie sú životaschopné, dokázali reštrukturalizovať alebo opustiť trh bez toho, aby na finančných trhoch spôsobili neprimerané napätie.

               5.

               Pokračovať ďalej v realizácii daňových reforiem, ktoré uprednostňujú zdroje zdaňovania podporujúce rast pri súčasnom zachovaní celkových daňových príjmov, a to najmä znížením zdanenia práce, aby sa oplatilo pracovať. Pri znižovaní verejných výdavkov dbať na ochranu položiek podporujúcich rast, akými sú napríklad výdavky na výskum a vývoj, vzdelávanie a energetickú efektívnosť. V prípade potreby upraviť v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou režimy stanovovania miezd a mechanizmy indexácie v záujme zaistenia vývoja miezd v súlade s produktivitou, konkurencieschopnosťou a situáciou v oblasti zamestnanosti.

               6.

               Zaviesť ďalšie reformy na podporu konkurencieschopnosti v sektoroch služieb, najmä odstránením neodôvodnených prekážok v oblasti profesionálnych služieb, maloobchodu a sieťových odvetví.

               7.

               Plne vykonať záväzky vykonané v Pakte Euro Plus, aby sa podporil rast, konkurencieschopnosť a zamestnanosť v rámci zóny.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


				|

		52012DC0325

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Rumunska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0325 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Rumunska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na
roky 2012 – 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o spustení novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky
členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala
rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok
2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Rumunska na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(7)       Rumunsko 23. apríla 2012
predložilo svoj národný program reforiem na rok 2012 a 11. mája 2012 svoj
konvergenčný program vzťahujúci sa na roky 2012 – 2015.
(8)       Rada 6. mája 2009 prijala
podľa ustanovení článku 143 Zmluvy rozhodnutie 2009/459/ES[5] o poskytnutí strednodobej
finančnej pomoci Rumunsku po dobu troch rokov. V sprievodnom memorande o
porozumení podpísanom 23. júna 2009 a jeho následných doplnkoch sa stanovujú
podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých bola finančná pomoc
vyplatená. Rozhodnutie 2009/459/ES bolo zmenené a doplnené 16. marca 2010
rozhodnutím 2010/183/EU[6].
Následne po tom, ako Rumunsko úspešne tento program realizovalo, a
vzhľadom na čiastočnú úpravu bežného účtu z dôvodu
zostávajúcich štrukturálnych nedostatkov na trhu Rumunska s produktmi a na jeho
trhu práce, ktoré robia krajinu citlivou voči medzinárodným cenovým
otrasom, Rada 12. mája 2011 prijala rozhodnutie (2011/288/EÚ[7]), aby bola podľa
článku 143 Zmluvy preventívna strednodobá finančná pomoc Rumunsku k
dispozícii po dobu troch rokov. Sprievodné memorandum o porozumení bolo
podpísané 29. júna 2011 a jeho prvý doplnok 27. decembra 2011.
(9)       V druhom formálnom preskúmaní
strednodobého programu finančnej pomoci, ktoré sa uskutočnilo koncom
apríla až začiatkom mája 2012, sa skonštatovalo, že implementácia programu
zo strany Rumunska je na dobrej ceste. Cieľ v oblasti hotovostného
fiškálneho deficitu na rok 2011 bol splnený, pričom cieľ podľa
ESA[8] by bol splnený, nebyť
rozsiahleho jednorazového opatrenia súvisiaceho so súdnymi rozhodnutiami,
ktorými sa vláde ukladá povinnosť uhradiť určitým kategóriám zamestnancov
kompenzáciu. Rozpočet na rok 2012 zostáva na dobrej ceste smerom k
dosiahnutiu deficitu nižšieho než 3 % HDP podľa ESA. Rumunský bankový
systém je naďalej odolný, a to aj napriek pokračujúcemu znižovaniu
kvality aktív, ktoré naďalej negatívne pôsobí na ziskovosť bankového
sektora. Podmienky programu vo finančnom sektore boli splnené, aj keď
v istých prípadoch s určitými oneskoreniami. Nevyvážený je pokrok v
kľúčových štrukturálnych oblastiach reforiem, ako sú oblasti
energetiky a dopravy a čerpanie fondov EÚ.
(10)     Po dvoch rokoch úpadku
narástol v roku 2011 reálny HDP Rumunska o 2,5 %. Očakáva sa, že rast sa v
roku 2012 spomalí na 1,4 %. Podľa odhadov bude hlavnou hnacou silou rastu
domáci dopyt. Prostredníctvom zlepšenia čerpania fondov EÚ zohrajú v roku
2012 kľúčovú rolu verejné investície.
(11)     Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu z roku 2012 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe,
ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický. Cieľom
rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je dosiahnuť
rozpočtový deficit pod úrovňou 3 % HDP v roku 2012 v súlade s
odporúčaniami Rady poskytnutými Rumunsku v rámci postupu pri nadmernom
deficite. Ďalej sa stratégia zameriava na splnenie strednodobého
rozpočtového cieľa vymedzeného ako deficit na úrovni 0,7 % HDP v
štrukturálnom vyjadrení. Strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža
požiadavky Paktu o stabilite a raste. Po plánovanom odstránení nadmerného deficitu
v roku 2012 sa podľa očakávaní deficit zníži na 2,2 % HDP v roku
2013, 1,2 % HDP v roku 2014 a 0,9 % HDP v roku 2015. Vychádzajúc z
(prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda[9] sa predpokladá zlepšenie
deficitu o 1,5 % v roku 2012, 0,5 % v roku 2013 a 0,7 % v roku 2014 v súlade s
referenčnou hodnotou 0,5 % HDP uvedenou v Pakte o stabilite a raste. Miera
rastu výdavkov verejných financií je v súlade s referenčnou hodnotou
uvedenou v Pakte o stabilite a raste na obdobie rokov 2012 až 2015. V programe
sa predpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa v roku 2014. Hlavnými
rizikami rozpočtových cieľov sú dlhy štátnych podnikov, ako aj možná
opätovná akumulácia dlhov na úrovni miestnych samospráv a v sektore
zdravotníctva. Pokiaľ ide o verejný dlh, koncom roka 2011 bol pod úrovňou
34 %, čo znamená výrazne pod úrovňou 60 % HDP.
(12)     Rumunsko v rámci Paktu Euro
Plus prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky, ako aj vykonávanie záväzkov
predložených v roku 2011, sa vzťahujú na podporu konkurencieschopnosti a
zamestnanosti, zvyšovanie udržateľnosti verejných financií a posilnenie
finančnej stability,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko
prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
vykonávať opatrenia stanovené v
rozhodnutí 2009/459/ES zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2010/183/EÚ spolu s
opatreniami stanovenými v rozhodnutí 2011/288/EÚ a ďalej špecifikovanými v
memorande o porozumení z 23. júna 2009 a jeho následných doplnkoch a v
memorande o porozumení z 29. júna 2011 a jeho následných doplnkoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012.
[5]               Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2009, s. 8.
[6]               Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 19.
[7]               Ú. v. EÚ L 132, 19.5.2011, s. 15.
[8]               Európsky systém účtov.
[9]               Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a
dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií
poskytnutých v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 14. septembra 2012 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2012/20)

text:
               22.9.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 286/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   zo 14. septembra 2012
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland
   (ECB/2012/20)
   2012/C 286/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2011. Preto je nevyhnutné vymenovať externého audítora od finančného roku 2012.

               (3)

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland si za svojho externého audítora na finančné roky 2012 až 2016 vybrala spoločnosť RSM Farrell Grant Sparks,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť RSM Farrell Grant Sparks vymenovaná za externého audítora Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland na finančné roky 2012 až 2016.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 14. septembra 2012

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie č. S2 z  22. októbra 2013 o nároku poistených osôb a ich rodinných príslušníkov na vecné dávky počas pobytu v tretej krajine na základe dvojstranného dohovoru medzi príslušným členským štátom a danou treťou krajinou  Text s významom pre EHP a dohodu medzi ES a Švajčiarskom

text:
               18.2.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 46/8

         ODPORÚČANIE č. S2
   z 22. októbra 2013
   o nároku poistených osôb a ich rodinných príslušníkov na vecné dávky počas pobytu v tretej krajine na základe dvojstranného dohovoru medzi príslušným členským štátom a danou treťou krajinou
   (Text s významom pre EHP a dohodu medzi ES a Švajčiarskom)
   (2014/C 46/09)
   SPRÁVNA KOMISIA PRE KOORDINÁCIU SYSTÉMOV SOCIÁLNEHO ZABEZPEČENIA,
   so zreteľom na článok 72 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 (1) z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia, na základe ktorého je správna komisia zodpovedná za riešenie všetkých správnych otázok alebo otázok výkladu vznikajúcich v súvislosti s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 883/2004 a nariadenia (ES) č. 987/2009 (2),
   so zreteľom na článok 72 písm. c) nariadenia (ES) č. 883/2004, v zmysle ktorého táto komisia posilňuje a rozvíja spoluprácu medzi členskými štátmi a ich inštitúciami v oblasti sociálneho zabezpečenia,
   konajúc v súlade s podmienkami stanovenými v článku 71 ods. 2 nariadenia (ES) č. 883/2004,
   keďže:

               (1)

               V ôsmom odôvodnení a v článku 4 nariadenia (ES) č. 883/2004 sa opätovne zdôrazňuje mimoriadna dôležitosť všeobecnej zásady rovnakého zaobchádzania s pracovníkmi, ktorí nemajú bydlisko v členskom štáte svojho zamestnania, vrátane cezhraničných pracovníkov.

               (2)

               Článkom 4 nariadenia (ES) č. 883/2004 sa zakazuje diskriminácia osôb, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

               (3)

               Súdny dvor tiež rozhodol, že v prípade, ak opatrenie prijaté v súlade s vykonávaním dvojstranného dohovoru, hoci uzatvoreného mimo rozsahu pôsobnosti zmluvy, bráni v uplatňovaní niektorého ustanovenia právnych predpisov Únie, každý členský štát má povinnosť umožniť uplatňovanie tohto ustanovenia (3).

               (4)

               Aj v prípade, ak dohovor uzatvorený medzi jedným členským štátom a jednou alebo viacerými tretími krajinami nespadá do kontextu „legislatívy“ v zmysle článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004, táto skutočnosť nemôže ovplyvniť povinnosť každého členského štátu dodržiavať zásadu rovnakého zaobchádzania, ktorá je stanovená v článku 45 zmluvy (4).

               (5)

               Z tohto dôvodu by sa malo objasniť, že dvojstranné dohovory o sociálnom zabezpečení uzavreté medzi členským štátom a treťou krajinou je nevyhnutné vykladať v zmysle, že dvojstranné dohody sa musia uplatňovať takým spôsobom, aby žiadnej osobe ani jej rodinným príslušníkom [článok 1 písm. i) nariadenia (ES) č. 883/2004] neboli odopreté práva súvisiace s uplatňovaním slobody pohybu v rámci Európskej únie, ktoré sú stanovené v zmluve.

               (6)

               Slobodu pohybu nie je možné uplatniť v plnom rozsahu, ak osobe, na ktorú sa vzťahujú právne predpisy iného členského štátu než je štát jej bydliska, nie je uznané rovnaké právne zaobchádzanie ako osobám s bydliskom v danom členskom štáte, ktorí sa nachádzajú v rovnakej situácii.

               (7)

               Ustanovenia v kapitole 1 hlavy III nariadenia (ES) č. 883/2004 obsahujú kolízne normy, ktoré určujú, za akých podmienok má poistená osoba a jej rodinní príslušníci s bydliskom alebo pobytom v inom členskom štáte nárok na vecné dávky v mene príslušnej inštitúcie.

               (8)

               Zámerom článku 17 a článkov 24 až 26 nariadenia (ES) č. 883/2004 je zabezpečiť, aby bydlisko poistenej osoby v príslušnom členskom štáte nepredstavovalo podmienku nároku na vecné dávky, a umožniť tak migrujúcim pracovníkom uplatňovať ich právo na voľný pohyb (5).

               (9)

               Toto pravidlo sa uplatňuje aj na rodinných príslušníkov, ako je uvedené v článku 1 písm. i) nariadenia (ES) č. 883/2004, ktorí majú v členskom štáte bydliska nárok na vecné dávky poskytované v mene príslušnej inštitúcie inštitúciou v mieste bydliska na základe článku 17 alebo článkov 24 až 26 nariadenia (ES) č. 883/2004.

               (10)

               Zásada rovnakého zaobchádzania by sa mala v podstate uplatňovať aj v prípadoch, keď členský štát uzavrel dvojstranný dohovor s treťou krajinou obsahujúci ustanovenia o vecných dávkach, ktoré sú potrebné zo zdravotných dôvodov v tretej krajine, a pod podmienkou, že príslušná tretia krajina je pripravená v jednotlivých prípadoch spolupracovať,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Členský štát, ktorý uzavrel s treťou krajinou dvojstranný dohovor o sociálnom zabezpečení obsahujúci ustanovenia o vecných dávkach, by mal tieto ustanovenia uplatňovať na osoby s bydliskom v inom členskom štáte, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy tohto členského štátu (ako aj na ich rodinných príslušníkov) a ktoré majú nárok na poberanie vecných dávok podľa článku 17 alebo článkov 24 až 26 nariadenia (ES) č. 883/2004, a to v prípadoch, keď ide o vecné dávky, ktoré sú potrebné zo zdravotných dôvodov počas pobytu v príslušnej tretej krajine.

               2.

               Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od prvého dňa druhého mesiaca po jeho uverejnení.

            Predsedníčka správnej komisie

         Mariana ZIUKIENE

      (1)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1 (korigendum v Ú. v. EÚ L 200, 7.6.2004, s. 1).

      (2)  Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2009, s. 1.

      (3)  Rozsudok z 15. januára 2002, Gottardo, C-55/00, Zb. s. I-413, bod 31 a rozsudok z 27. septembra 1998, Matteucci , 235/87, Zb. s. 5589, bod 19.

      (4)  Rozsudok z 15. januára 2002, Gottardo, C-55/00, Zb. s. I-413, bod 35 a rozsudok z 2. augusta 1993, Grana-Novoa, C-23/92, Zb. s. I-4505.

      (5)  Rozsudok z 21. februára 2006, Silvia Hosse, C-286/03, Zb. s. I-01771, bod 54.


title: Odporúčanie Rady z  21. júna 2013 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií na Malte

text:
               26.6.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 180/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. júna 2013
   s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií na Malte
   2013/C 180/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 126 zmluvy sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

               (2)

               Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)

               V súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy Rada 21. júna 2013 rozhodla, že na Malte existuje nadmerný deficit verejných financií.

               (4)

               V súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (1) sa od Rady požaduje, aby príslušnému členskému štátu predložila odporúčanie s cieľom odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote. V odporúčaní sa musí stanoviť maximálny termín šesť mesiacov na to, aby príslušný členský štát prijal účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu. V odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu Rada navyše požaduje dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú na základe prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie, v súlade s minimálnym ročným zlepšením štrukturálneho salda, a to cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške referenčnej hodnoty na úrovni najmenej 0,5 % HDP.

               (5)

               V súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 rozpočtový cieľ odporúčaný pre posledný rok na odstránenie musí zabezpečiť, že k požadovanému zníženiu rozdielu medzi úrovňou pomeru dlhu k HDP a referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve vo výške 60 % HDP dôjde počas dvoch rokov nasledujúcich po odstránení nadmerného deficitu, a to na základe prognózy Komisie.

               (6)

               V prognóze Komisie z jari 2013 sa predpokladá, že deficit bude v rokoch 2013 a 2014 naďalej nad referenčnou hodnotou, a to vo výške 3,7 % HDP v roku 2013 a vo výške 3,6 % HDP v roku 2014. Tieto rozpočtové prognózy vychádzajú zo súčasných politík, a je v nich teda zohľadnený rozpočet na rok 2013, ktorý parlament schválil v apríli 2013 a ktorý zahŕňa expanzívne opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov, ako aj už plánovanú kapitálovú injekciu do Air Malta (0,6 % HDP), čo predstavuje vplyv zvyšujúci čistý deficit o 0,3 % HDP. Expanzívne opatrenia sú len čiastočne kompenzované zvýšením spotrebných daní, výberom daňových nedoplatkov, ako aj úsporami výdavkov a vyššími sociálnymi príspevkami vyplývajúcimi z dôchodkovej reformy z roku 2006. Navyše by podiel čistých jednorazových opatrení znižujúcich deficit, ktoré určila Komisia, na konsolidačnom úsilí po roku 2012 prudko klesol. Vzhľadom na očakávané pokračujúce primárne deficity v rokoch 2013 a 2014 vzrastie podľa prognózy Komisie z jari 2013 verejný dlh ďalej na 73,9 % HDP v roku 2013 a na 74,9 % HDP v roku 2014. Predpokladá sa, že deficit verejných financií v rokoch 2015 a 2016 zostane nad referenčnou hodnotou 3 % HDP a pomer dlhu k HDP sa do roku 2016 zvýši na 75,6 % HDP.

               (7)

               Podľa nariadenia (ES) č.1467/97 by sa nadmerný deficit mal odstrániť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, ak nenastanú osobitné okolnosti. Odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014 je preto oprávnené. Predovšetkým by spoľahlivý a udržateľný proces prispôsobovania vyžadoval, aby Malta dosiahla celkový deficit verejných financií vo výške 3,4 % HDP v roku 2013 a 2,7 % HDP v roku 2014, čo je v súlade s ročným zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,7 % HDP v roku 2013 a vo výške 0,7 % HDP v roku 2014. Cieľ na rok 2014 zaistí, že k požadovanému zníženiu rozdielu medzi úrovňou dlhu k HDP a referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve vo výške 60 % HDP dôjde počas dvoch rokov nasledujúcich po oprave postupu pri nadmernom deficite. Na dosiahnutie uvedených štrukturálnych cieľov by Malta musela prijať dodatočné konsolidačné opatrenia vo výške približne 0,4 % HDP v roku 2013 nad rámec opatrení, ktoré sú už zahrnuté v základnom scenári, a vo výške približne ¾ % HDP v roku 2014. V týchto cieľoch je zohľadnená potreba kompenzácie negatívnych vedľajších účinkov fiškálnej konsolidácie na verejné financie na základe ich vplyvu na rast HDP. Základný scenár, z ktorého tento proces prispôsobovania vychádza, zahŕňa prognózu Komisie z jari 2013 a rozširuje ju až na rok 2016 spoliehaním sa na štandardné predpoklady týkajúce sa uzatvorenia produkčnej medzery a citlivosti rozpočtu na daný cyklus; nezahŕňa však dodatočnú kapitálovú injekciu do Air Malta, ktorá sa plánuje v roku 2015 podľa programu stability na rok 2013. Predpokladá sa tak, že kapitálová injekcia sa neuskutoční, alebo bude kompenzovaná opatreniami v opačnom smere.

               (8)

               Fiškálny rámec Malty je dosť flexibilný a jeho nezáväzná povaha a fiškálne plánovanie v krátkodobom horizonte nepodporujú zdravú fiškálnu pozíciu. Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (2) sa ešte netransponovala. Okrem toho v súlade s článkom 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (3) by Malta mala zriadiť nezávislé orgány na monitorovanie súladu s fiškálnymi pravidlami. Zatiaľ čo sa v programe stability uvádza zámer vlády zriadiť fiškálnu radu, nestanovili sa žiadne konkrétne plány.

               (9)

               V súlade s článkom 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 473/2013 by Malta mala Komisii a Rade predložiť program ekonomického partnerstva súčasne so správou, ktorá sa má predložiť v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia (ES) č. 1467/97.

               (10)

               Podľa názoru Rady by opatrenia zamerané na konsolidáciu rozpočtu mali zaistiť trvalé zlepšenie salda verejných financií a zároveň by mali byť zamerané na zlepšenie kvality verejných financií a posilnenie potenciálu hospodárskeho rastu,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Malta by mala odstrániť súčasný nadmerný deficit do roku 2014.

               2.

               Konkrétne by Malta mala:

                           a)

                           dosiahnuť celkový deficit verejných financií vo výške 3,4 % HDP v roku 2013 a vo výške 2,7 % HDP v roku 2014, čo je v súlade s ročným zlepšením štrukturálneho salda vo výške 0,7 % HDP v roku 2013 a vo výške 0,7 % HDP v roku 2014. Tento proces prispôsobovania by umožnil zníženie celkového deficitu verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2014 a zároveň by zaistil, že pomer hrubého verejného dlhu sa uspokojivým tempom priblížuje k referenčnej hodnote 60 % HDP;

                           b)

                           spresniť a dôsledne vykonať opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie odstránenia nadmerného deficitu do roku 2014 a využívať všetky neočakávané príjmy na zníženie deficitu.

               3.

               Rada stanovuje Malte termín 1. október 2013 na prijatie účinných opatrení a v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia (ES) č. 1467/97 na podanie podrobnej správy o konsolidačnej stratégii, ktorú plánuje na dosiahnutie cieľov.
               Po odstránení nadmerného deficitu je Malta vyzvaná naďalej pokračovať vo vhodnom tempe smerom k svojmu strednodobému cieľu vyrovnaného rozpočtu v štrukturálnom vyjadrení, a to aj splnením referenčnej hodnoty pre výdavky. Na obmedzenie rizík pre plnenie rozpočtu Rada vyzýva Maltu, aby posilnila účinnosť svojho rozpočtového rámca a zlepšila monitorovanie plnenia rozpočtu počas roka. Predovšetkým je Malta vyzvaná zaviesť záväznejší viacročný fiškálny rámec založený na pravidlách. Okrem toho by sa v súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) č. 473/2013 mala posilniť úloha nezávislých orgánov monitorujúcich fiškálnu politiku.
               Na zaistenie úspechu stratégie fiškálnej konsolidácie sú maltské orgány vyzvané, aby fiškálnu konsolidáciu podporili komplexnými štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady určenými Malte v rámci európskeho semestra a najmä tými, ktoré sa týkajú preventívnej časti postupu v prípade makroekonomických nerovnováh (4).
               Toto odporúčanie je určené Malte.

      V Luxemburgu 21. júna 2013

            Za Radu

            predseda

         M. NOONAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41.

      (3)  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

      (4)  Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite pre Francúzsko sa nachádzajú na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm