               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 508 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Grécka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Grécko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

               (2)Správa o Grécku na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Grécko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Grécka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Grécku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Zistené nerovnováhy súvisia najmä s vysokým verejným dlhom, vysokým objemom nesplácaných úverov v súvahách bánk a vonkajším sektorom v kontexte stále nízkeho potenciálneho rastu a vysokej nezamestnanosti.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Pandémia vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  6
               . Doložkou sa podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické zásoby základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších krízových plánov pripravenosti.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  7
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Grécko sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých gréckych regiónoch nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch, a vo všeobecnejšej rovine služby pre spotrebiteľov, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. S tým súvisí vysoké riziko, že v Grécku dôjde k prehlbovaniu regionálnych a územných rozdielov, čím sa zhorší už pozorovaný trend zväčšovania rozdielov medzi hlavným mestom a najmä ostrovnými a horskými regiónmi, ktoré sa počas niekoľkých rokov finančnej krízy ešte viac prehĺbili. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

               (10)Grécko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Grécko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,5 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 4,7 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 0,2 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 176,6 % HDP, v roku 2020 sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho zvýšenie na úroveň 188,8 %. Rozpočtové prognózy vychádzajú z rizík špecifických pre Grécko, ktoré v tomto prípade predstavujú prebiehajúce súdne spory a záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

               (13)Grécko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 5,4 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú dočasnú ekonomickú podporu pre zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby, jednotlivé podniky a niektoré slobodné povolania, ktorých pandémia zasiahla, vyplácanie vratných preddavkov spoločnostiam so zníženým obratom, platbu príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade zamestnancov, ktorých pracovné zmluvy boli pozastavené, odklad platby daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie vrátane schém daňových splátok počas najmenej troch mesiacov pre všetky spoločnosti, samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnané osoby, ktorých sa pandémia koronavírusu dotýka, bonifikáciu úrokov z úverov pre malé a stredné podniky a vyššie výdavky na zdravotnú starostlivosť. Grécko okrem toho oznámilo prijatie opatrení, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú poskytovanie hotovostného kolaterálu na podporu bankových úverov, ktorý sa bude rozdeľovať prostredníctvom gréckej rozvojovej banky. V prognóze Komisie z jari 2020 sa však všetky odklady platby dane považujú aj za opatrenia v oblasti likvidity bez negatívneho vplyvu na rozpočet v roku 2020. Celkovo sú opatrenia, ktoré Grécko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie uvedených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenenom politickom smerovaní bude deficit verejných financií Grécka v roku 2020 na úrovni 6,4 % HDP a v roku 2021 na úrovni 2,1 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 196,4 % HDP a v roku 2021 úroveň 182,6 % HDP.

               (15)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Grécko v roku 2019 nedodržalo dlhové pravidlo a v roku 2020 plánuje nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy celkovo vyplýva, že kritérium dlhu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997 je splnené, zatiaľ čo kritérium deficitu nie je splnené.

               (16)Pokiaľ ide o pandémiu COVID-19, včasná reakcia zo strany Grécka a zavedenie obmedzení sa vzhľadom na pomerne nízky počet doteraz potvrdených prípadov nákazy javí ako účinný postup. Očakáva sa však, že hospodársky vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 bude v porovnaní s inými členskými štátmi veľmi vážny, keďže Grécko je v značnej miere závislé od svojho odvetvia cestovného ruchu a odvetvia dopravy. V odvetví cestovného ruchu by Grécko v porovnaní s rokom 2019 mohlo prísť o veľkú časť príjmov. Cestovný ruch je najdôležitejšou vyvážanou službou gréckeho hospodárstva, pričom predstavuje 45 % vyvážaných služieb. Okrem toho sa očakáva, že pokles dopytu v súvislosti so spomalením celosvetového obchodu v dôsledku pandémie sa dotkne aj odvetvia lodnej dopravy, ktoré predstavuje 40 % vyvážaných služieb. Z dôvodu zavedenia opatrení na obmedzenie pohybu, nižších disponibilných príjmov a zvýšenej nezamestnanosti sa tiež očakáva výrazný pokles domáceho dopytu.

               (17)Grécko v rámci boja s pandémiou COVID-19 aktivovalo svoj národný pandemický plán a rýchlo zaviedlo súbor bezprecedentných opatrení vrátane prísnej karantény a obmedzenia kontaktu medzi ľuďmi, najmä tými, ktorí mohli prísť do kontaktu s osobami, ktoré vírus prenášali. Grécke orgány prijali v roku 2020 širokú škálu opatrení na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu v hodnote až do 10,5 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú fiškálne opatrenia v hodnote 5 % HDP s vplyvom na rozpočet vo výške 3,7 % HDP, ako aj ďalšie opatrenia v hodnote 1,9 % HDP, a to dočasný odklad platby dane a hotovostný kolaterál pre komerčné banky, čo by mohlo viesť k dodatočným novým úverom do výšky 3,6 % HDP. Sektor verejnej zdravotnej starostlivosti dostal jednorazovú pomoc vo výške 273 miliónov EUR, ktorá sa použije napríklad na nábor ďalších 2 000 zdravotníckych pracovníkov, nákup zdravotníckeho vybavenia a zásob a na posilnenie skríningu.

               (18)S cieľom účinne bojovať proti pandémii COVID-19 je potrebné zlepšiť kapacitu systému zdravotnej starostlivosti, jeho dostupnosť a odolnosť. V krajine stále fungujú vysoké priame platby za súkromné zdravotnícke služby a obálkové platby, ktoré úzko súvisia s neefektívnym riadením nemocníc. To vedie k nerovnostiam. Problémom zostáva aj prístup k zdravotnej starostlivosti. Subjektívne neuspokojené potreby jednotlivcov v oblasti zdravotnej starostlivosti patria medzi najvyššie v EÚ, pričom dochádza k značným rozdielom medzi ľuďmi s rôznym príjmom, ako aj medzi ľuďmi s rôznym postavením v zamestnaní. Spoluúčasť nezahŕňa dostatočné preskúmanie majetkových pomerov, aby boli chránené zraniteľné skupiny. Túto situáciu ešte zhoršuje nadmerná ponuka a z nej vyplývajúca nadmerná konzumácia často príliš drahých liekov. V záujme riešenia tohto problému Grécko realizuje ambicióznu reformu primárnej starostlivosti, ktorej cieľom je poskytnúť v krátkodobom horizonte prístup ku kvalitným základným službám a v dlhodobejšom horizonte zaviesť komplexný systém založený na gatekeeping-u – funkcii, na základe ktorej všeobecný lekár určuje, kto pôjde ďalej do systému špecializovanej starostlivosti – pre celú populáciu. Z prvých náznakov vyplýva, že ide o kľúčový faktor na ochranu občanov a obmedzenie šírenia vírusu, čím sa zabezpečí, že celá kapacita systému sa môže zamerať na liečbu pacientov podľa ich potrieb. Udržateľné riešenie týkajúce sa výdavkov na zdravotníctvo sa ešte len hľadá, keďže fiškálna udržateľnosť sa väčšinou zaisťuje systémom spätného vymáhania nákladov, ktorý je z dôvodu nedostatočných štrukturálnych opatrení čoraz viac pod tlakom. Napriek určitým podporným opatreniam, ktoré boli nedávno prijaté, sa centralizované obstarávanie stále nevyužíva v dostatočnej miere. V roku 2018 boli verejné výdavky na zdravotníctvo pod priemerom EÚ, a to aj po zohľadnení hodnoty spätného vymáhania nákladov, ktoré predstavovalo približne 1 % HDP. Na zlepšenie účinnosti, dostupnosti a celkovej odolnosti systému zdravotnej starostlivosti je potrebné zvýšiť efektívnosť a zabezpečiť dodatočné finančné zdroje.

               (19)Treba prijať opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na zamestnancov a podniky. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 19,9 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 16,8 %. Grécko už zaviedlo dočasný režim, ktorým sa znižujú náklady na prácu pre podniky, ktorých činnosť bola pozastavená v dôsledku krízy alebo ňou bola výrazne ovplyvnená, a ktorým sa zároveň chránia pracovné zmluvy a poskytuje sa podpora príjmov dotknutým zamestnancom. Zavedenie komplexného režimu skráteného pracovného času by však poskytlo udržateľnejšie a flexibilnejšie riešenie a grécke orgány už začali v tejto súvislosti konať. Takýto režim by podnikom umožnil zaviesť skrátený pracovný čas modulovaným spôsobom v závislosti od toho, do akej miery boli obmedzené ich činnosti, pričom by sa zachovala prevádzka jednotlivých odvetví a predišlo by sa tomu, aby sa dočasné prepúšťanie stalo štrukturálnym riešením. Rozšírenie pružných foriem organizácie práce, akou je napríklad práca na diaľku, ktorá sa v Grécku zatiaľ v porovnaní s inými členskými štátmi využívala len obmedzene, by tiež pomohlo zachovať hospodársku činnosť a pracovné miesta počas obmedzenia pohybu a kontaktov medzi ľuďmi.

               (20)Hrozí, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 opäť zhorší sociálnu situáciu veľkej časti obyvateľstva a prehĺbi príjmovú nerovnosť. Pred vypuknutím pandémie bol podiel obyvateľov Grécka ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením stále jedným z najvyšších v EÚ, pričom deti a osoby v produktívnom veku boli ohrozené viac ako starší ľudia. Značné obavy vyvoláva aj chudoba zamestnaných osôb, prístup k cenovo dostupnému bývaniu a energetická chudoba. Zásadný význam pre zmiernenie vplyvu krízy bude mať poskytovanie primeranej náhrady príjmu všetkým dotknutým zamestnancom a samostatne zárobkovo činným osobám vrátane tých, ktorí čelia nedostatkom v prístupe k sociálnej ochrane. Takisto bude dôležité posilniť záchranné sociálne siete a podporiť tak najzraniteľnejšie skupiny ľudí, medzi ktoré patria aj neaktívne osoby a nelegálni pracovníci. Vzhľadom na väčší počet ľudí, ktorí pravdepodobne budú odkázaní na základné záchranné siete, bude dôležité zlepšiť primeranosť podpory minimálneho príjmu. Takisto treba zabezpečiť komplexný prístup k sociálnym službám pre najodkázanejšie a zraniteľné skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím, utečencov a žiadateľov o azyl. Služby dlhodobej starostlivosti tiež nie sú dostatočne rozvinuté. Grécko by takisto malo ďalej podporovať prístup k cenovo dostupnému bývaniu, najmä pre domácnosti ohrozené chudobou, napríklad zavedením systému na pomoc zraniteľným majiteľom nehnuteľností, ktorí splácajú hypotéku.

               (21)Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 zastavila pozitívny vývoj na trhu práce, ktorý bol zaznamenaný v posledných rokoch, a nezamestnanosť je opäť na vzostupe. Grécko musí dokončiť realizáciu reforiem zameraných na zvýšenie účinnosti politík, ktorých cieľom je začleniť ľudí do pracovného procesu, najmä pokiaľ ide o programy odbornej prípravy, aby po skončení krízy podporilo solídne oživenie v oblasti zamestnanosti. Kľúčový význam bude mať zvýšenie kapacity verejných služieb zamestnanosti v oblasti poskytovania nepretržitej a individualizovanej podpory pre uchádzačov o zamestnanie. Grécko musí venovať osobitnú pozornosť mladým ľuďom a ženám, ktorí musia vo väčšej miere čeliť nedostatku pracovných príležitostí. Priestor na zlepšenie existuje aj v oblasti sociálneho dialógu, konkrétne podporením aktívneho a zmysluplného zapojenia sociálnych partnerov do tvorby politiky, a to aj pri navrhovaní a zavádzaní opatrení na riešenie dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Vláda by mala svoje úsilie zamerať aj na zlepšovanie základných zručností pre všetkých. Zásadný význam bude mať riešenie slabých výsledkov vzdelávania, zlepšovanie odborného vzdelávania a prípravy a rozširovanie vzdelávania dospelých. Kľúčom k zníženiu nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a urýchleniu oživenia trhu práce je zvýšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy a ich relevantnosti pre trh práce.

               (22)Vláda už od počiatku vypuknutia nákazy COVID-19 správne reagovala na vzniknutú situáciu tým, že sa prioritne zamerala na poskytovanie udržateľnej likviditnej podpory, vrátane prevádzkového kapitálu, postihnutým podnikom, najmä malým a stredným podnikom a mikropodnikom, konkrétne prostredníctvom úverov a záruk. Grécko v rámci dočasného rámca štátnej pomoci zaviedlo tri schémy na zvýšenie kapitálovej likvidity podnikov, a to: i) schému týkajúcu sa vyplácania vratných preddavkov; ii) schému hotovostných kolaterálov na krytie bankových úverov a iii) schému bonifikácie úrokov pre bežné úvery. Je dôležité, aby bankový sektor za podpory štátnych orgánov plnil v tomto procese svoju sprostredkovateľskú úlohu, ktorá spočíva v udržaní potrebného toku úverov na základe primeraného posúdenia kreditného rizika a obozretných úverových štandardov, a zároveň riadne informoval o akomkoľvek zhoršení kvality aktív. Zásadný význam pre zachovanie kvality aktív, ako aj pre posilnenie oživenia hospodárstva bude mať podpora schopnosti bankového sektora ponúknuť životaschopným dlžníkom zasiahnutým krízou udržateľné riešenia reštrukturalizácie dlhu.

               (23)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Zvýšenie investícií na posilnenie rastu v prioritných sektoroch podporí dlhodobejší rast a prispeje k zmenšeniu regionálnych rozdielov. V roku 2019 došlo k neplánovanému zníženiu verejných investícií o viac než 1 % HDP, pričom k podobnému scenáru podpriemerného čerpania prostriedkov dochádzalo aj v predchádzajúcich rokoch. Grécke orgány začali riešiť toto pretrvávajúce nedostatočné čerpanie finančných prostriedkov vytvorením „národného rozvojového plánu“ zameraného na posilnenie pravidiel, ktorými sa riadi vývoj, riadenie, financovanie a vykonávanie podporovaných projektov, a akčného plánu, ktorého cieľom bude zlepšiť prognózovanie a monitorovanie verejných investícií. Vzhľadom na dôležitú úlohu, ktorú budú verejné investície zohrávať pri oživovaní hospodárstva v období po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19, je nevyhnutné odstrániť všetky zostávajúce administratívne prekážky a vytvoriť balík nových projektov. K ďalšiemu zlepšeniu a urýchleniu realizácie verejných investícií by mohlo prispieť aj vytvorenie špecializovaného nástroja na prípravu projektov. Efektívnejšia realizácia verejných investícií by mohla v dôsledku multiplikačného účinku viac stimulovať rast. Grécku by prospelo aj efektívnejšie a udržateľnejšie verejné obstarávanie, ktoré by bolo neoddeliteľnou súčasťou jeho úsilia o zlepšenie a racionalizáciu verejných výdavkov a zaistenie konkurenčného podnikateľského prostredia. To by si vyžadovalo, aby krajina prostredníctvom vhodných legislatívnych a administratívnych opatrení riešila zistené nedostatky, akými je napríklad pretrvávajúci fenomén neodôvodnených mimoriadne nízkych ponúk.

               (24)Oživenie gréckeho hospodárstva si bude vyžadovať, aby krajina riešila aj niektoré dlhodobé nedostatky a využila potenciálne budúce príležitosti. Medzi sektory, do ktorých je potrebné najviac investovať, patrí doprava a logistika, pričom podpora je potrebná najmä v oblasti železničnej dopravy, cestnej bezpečnosti a modernizácie intermodálnych uzlov, ale patrí sem aj sektor nakladania s tuhým odpadom a sektor nakladania s komunálnymi odpadovými vodami, do ktorých treba nasmerovať environmentálne udržateľné investície. Transformácia Grécka na klimaticky neutrálne hospodárstvo si bude vyžadovať rozsiahle a dlhodobé súkromné aj verejné investície. Plánované investície, napríklad malé projekty v oblasti energetickej efektívnosti, renovácie budov a projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli realizovať skôr, čo by prispelo k oživeniu hospodárstva v období po pandémii COVID-19. V rámci prípravných prác v súvislosti so strednodobými opatreniami na oživenie sa môžu využiť investície, ktoré členské štáty plánujú realizovať v rámci národných energetických a klimatických plánov, zoznamov projektov spoločného záujmu a plánov rozvoja infraštruktúry. Súvisiace investície by mohli zahŕňať cezhraničné prepojenia na dovoz a vývoz energie medzi susediacimi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť udržateľné dodávky energie pre ľudí a podniky v Grécku a opatrenia na zabezpečenie spravodlivej transformácie regiónov, ktorých sa najviac dotýka ambiciózny plán Grécka postupne sa vzdať výroby energie z hnedého uhlia. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Grécku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . To by Grécku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (25)Grécko musí aj napriek určitému pokroku, ktorý dosiahlo v predchádzajúcich rokoch, zvýšiť úsilie o zlepšenie svojej digitálnej výkonnosti, a to aj zavedením digitálnych nástrojov a služieb vo verejnej správe, justičnom systéme a podnikoch. Pre verejnú správu a fázu oživenia bude osobitne dôležité, aby sa zachovala dynamika a udržali sa výsledky, ktoré sa dosiahli spustením niekoľkých digitálnych služieb od vypuknutia nákazy COVID-19. K zmenšeniu rozdielu v produktivite oproti krajinám eurozóny a zníženiu administratívnej záťaže by mohol prispieť strategický prístup, ktorého cieľom je zintenzívnenie využívania digitálnych technológií vo všetkých hospodárskych odvetviach vrátane verejnej správy a interoperabilita jednotlivých informačných systémov, najmä databázy dohľadu nad trhom. Prioritou je aj zlepšenie dostupnosti sietí s veľmi vysokou kapacitou a intenzívnejšie využívanie vysokorýchlostného internetu. Pokiaľ ide o digitálne zručnosti, Grécko zostáva pod priemerom EÚ, keďže v roku 2019 malo aspoň základné digitálne zručnosti len 51 % ľudí vo veku 16 – 74 rokov v porovnaní s priemerom EÚ, ktorý je na úrovni 58 %. Zvyšovanie úrovne digitálnych zručností zabezpečí každému jednotlivcovi v Grécku rovnaký prístup k elektronickým službám, pomôže podnikom účinne využívať prácu na diaľku a elektronické nástroje a umožní všetkým vzdelávajúcim sa osobám, či už na školách, na univerzitách alebo v rámci vzdelávania dospelých, aby sa plne zúčastňovali na diaľkovom vzdelávaní. Osobitná pozornosť by sa mala venovať osobám zo znevýhodneného prostredia vrátane utečencov a žiadateľov o azyl a osobám žijúcim vo vzdialených a vidieckych oblastiach.

               (26)Grécko po úspešnom ukončení programu finančnej pomoci v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu v roku 2018 podlieha sprísnenému dohľadu v súlade s nariadením (EÚ) č. 472/2013. Aktiváciou sprísneného dohľadu pre Grécko
                  9
                sa potvrdzuje skutočnosť, že v strednodobom horizonte musí pokračovať v prijímaní opatrení na odstránenie potenciálnych zdrojov makroekonomických nerovnováh a zároveň uskutočňovať štrukturálne reformy na podporu stabilného a udržateľného hospodárskeho rastu. Grécko na zasadnutí Euroskupiny, ktoré sa konalo 22. júna 2018, prijalo záväzok pokračovať v uskutočňovaní všetkých hlavných reforiem prijatých na základe programu až do ich úplného dokončenia. Takisto sa zaviazalo, že vykoná osobitné opatrenia týkajúce sa fiškálnych a fiškálno-štrukturálnych politík, sociálneho zabezpečenia, finančnej stability, trhu práce a trhu s výrobkami, privatizácie, fungovania justičného systému, verejnej správy a boja proti korupcii. Tieto štrukturálne reformy majú pre Grécko z pohľadu oživenia jeho hospodárstva čoraz väčší význam. Úspešné vykonávanie a dokončenie týchto reforiem by malo významne prispieť k podpore rastu Grécka v strednodobom i dlhodobom horizonte. Grécko podlieha povinnosti štvrťročne podávať správu o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich záväzkov v rámci sprísneného dohľadu, pričom priaznivá správa môže raz za pol roka viesť k uvoľneniu opatrení na odpustenie dlhu vo výške 0,7 % HDP ročne. Euroskupina odsúhlasila uvoľnenie prvých dvoch platieb v súvislosti s politicky podmienenými dlhovými opatreniami, a to vo výške 970 miliónov EUR na zasadnutí v apríli 2019 a vo výške 767 miliónov EUR na zasadnutí v decembri 2019. Šiesta správa o sprísnenom dohľade, v ktorej sa posudzuje pokrok Grécka dosiahnutý pri plnení jeho záväzkov, bola uverejnená 20. mája 2020.

               (27)Zatiaľ čo súčasné odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie oživenia hospodárstva, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (28)V súčasnej situácii je najdôležitejšie aj naďalej pokračovať v reštrukturalizácii bánk s cieľom udržať finančnú stabilitu a uvoľniť kapacitu v bankovom sektore na financovanie oživenia hospodárstva. Bankový sektor sa stal odolnejším, čo viedlo v septembri 2019 k zrušeniu kontrol kapitálu, ale pretrvávajúce riziká a výzvy sú stále vysoké. Patrí medzi ne stále veľký objem nesplácaných úverov, kapitálová pozícia, ktorá je v súlade s kapitálovými požiadavkami, ale ktorá sa musí v krátkodobom horizonte vysporiadať s rastúcim dopytom po kapitáli, ako aj nízka ziskovosť závislá od rastu úverov. Preto sú grécke banky obzvlášť vystavené riziku nárastu nákladov na financovanie a opätovnému zhoršeniu kvality aktív v dôsledku pandémie COVID-19. Zásadnú úlohu pri dosahovaní dvojitého cieľa, ktorým je zmiernenie vplyvu vypuknutia pandémie na kvalitu aktív a zároveň riešenie pretrvávajúceho objemu nesplácaných úverov, môže zohrať podpora plynulého fungovania sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi a súbežné poskytovanie nových úverov, ako aj realizácia životaschopnej dlhodobej reštrukturalizácie úverov v súlade s obozretnými úverovými štandardmi. Vykonávanie reformy právneho rámca, ktorá umožní neobmedzené vymáhanie kolaterálu od dlžníkov v stave zlyhania, môže byť zásadným krokom týmto smerom.

               (29)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Grécko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (30)Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19. Grécko by ako členský štát, ktorého menou je euro, a pri zohľadnení politického usmernenia Euroskupiny malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu a aby boli koordinované s politikami ostatných členských štátov eurozóny.

               (31)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Grécka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Grécku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Grécku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (32)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko
                  10
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (33)Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V týchto odporúčaniach sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo sú prvé kroky potrebné na to, aby sa mohlo pristúpiť k úprave nerovnováh. Odporúčania, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú zohľadnené v odporúčaniach 1, 2, 3 a 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Grécko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky opatrenia potrebné na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť primeraný a rovnaký prístup k zdravotnej starostlivosti.

               2.Zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálnu oblasť, a to aj zavedením takých opatrení, akými sú napríklad režimy skráteného pracovného času a zabezpečenie účinnej aktivačnej podpory.

               3.Urýchlene zaviesť opatrenia na zabezpečenie likvidity a nepretržitého toku úverov a iných finančných prostriedkov do hospodárstva, s osobitným zameraním sa na malé a stredné podniky, ktoré sú najviac postihnuté krízou. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na bezpečnú a udržateľnú dopravu a logistiku, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, environmentálnu infraštruktúru a digitálne zručnosti a digitálnu infraštruktúru s veľmi vysokou kapacitou. Zlepšiť účinnosť a digitalizáciu verejnej správy a podporiť digitálnu transformáciu podnikov.

               4.Pokračovať v reformách a dokončiť ich v súlade so záväzkami, ktoré boli prijaté po skončení programu na zasadnutí Euroskupiny 22. júna 2018, s cieľom obnoviť činnosti vedúce k udržateľnému oživeniu hospodárstva v nadväznosti na postupné uvoľňovanie obmedzení zavedených v dôsledku vypuknutia pandémie COVID-19.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (8)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (9)

                        Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1192 z 11. júla 2018 o aktivácii sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 211, 22.8.2018, s. 1) a vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/338 z 20. februára 2019 o predĺžení sprísneného dohľadu pre Grécko (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2019, s. 17).

                     (10)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 9. 2020
            COM(2020) 582 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť protokol k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s vládou Libérijskej republiky
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Komisia navrhuje dohodnúť nový protokol, ktorý by zodpovedal aktuálnym možnostiam a potrebám flotily členských štátov a bol by v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Európska únia a vláda Libérijskej republiky uzavreli Dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva
                     1
                   s účinnosťou od 9. decembra 2015
                     2
                  . Platnosť jej vykonávacieho protokolu sa skončí 8. decembra 2020. Stanovujú sa v ňom rybolovné možnosti poskytované flotile Únie, ako aj zodpovedajúce finančné protiplnenie, ktoré uhrádza Únia a vlastníci plavidiel.

                  V protokole sa na prvý rok stanovuje suma 357 500 EUR, na druhý, tretí a štvrtý rok suma 325 000 EUR a na piaty rok suma 292 500 EUR, ktoré sa uhradia z rozpočtu EÚ ako finančná kompenzácia za prístup k referenčnej tonáži 6 500 ton za rok. Vlastníci plavidiel z EÚ okrem toho zaplatia poplatky za oprávnenia na základe cien stanovených v protokole za pridelenú kvótu. Okrem toho sa počas päťročného obdobia platnosti protokolu z rozpočtu EÚ poskytne 1 625 000 EUR na podporu odvetvovej rybárskej politiky Libérijskej republiky.

               V dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (SFPA) s Libérijskou republikou sú pre plavidlá EÚ z dvoch členských štátov (Španielsko a Francúzsko) stanovené rybolovné možnosti na cielený lov tuniakov a druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti. SFPA s Libérijskou republikou je súčasťou dobre rozvinutej sústavy dvojstranných dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva v západnej a strednej Afrike, konkrétne s Marokom, Mauritániou, Senegalom, Kapverdami, Gambiou, Pobrežím Slonoviny a Svätým Tomášom a Princovým ostrovom.

               Dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva prispievajú k presadzovaniu cieľov SRP na medzinárodnej úrovni a zabezpečujú, aby rybolovné činnosti Únie mimo jej vôd vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré sa uplatňujú podľa práva Únie. Okrem toho sa prostredníctvom dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva podporuje vedecká spolupráca medzi EÚ a jej partnermi, ako aj transparentnosť a udržateľnosť v záujme lepšieho hospodárenia s rybolovnými zdrojmi. Tieto dohody podporujú riadenie tým, že podporujú monitorovanie a kontrolu činností národných a zahraničných flotíl a dohľad nad týmito činnosťami, poskytujú finančné prostriedky na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu a prispievajú k udržateľnému rozvoju miestneho odvetvia rybárstva.

               Vďaka uvedeným dohodám sa posilňuje postavenie Európskej únie ako člena Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) – orgánu zriadeného na základe medzinárodného práva na účely zachovania druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti a hospodárenia s nimi v danom regióne.

                  •
                        Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Rokovania s Libérijskou republikou o uzavretí nového protokolu sú v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ v afrických, karibských a tichomorských krajinách (krajinách AKT), a najmä s cieľmi Únie týkajúcimi sa rešpektovania demokratických zásad a ľudských práv.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto rozhodnutia je Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), konkrétne jej piata časť (Vonkajšia činnosť Únie) hlava V (Medzinárodné dohody) článok 218 ods. 3 a 4, kde sa uvádza postup pre rokovania a uzatváranie dohôd medzi EÚ a tretími krajinami.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Neuplatňuje sa, ide o výlučnú právomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutie je primerané sledovanému cieľu.

               •Výber nástroja

                  Tento nástroj vychádza z článku 218 ods. 3 a článku 218 ods. 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Komisia v rokoch 2019 a 2020 vykonala ex post hodnotenie aktuálneho protokolu k dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi EÚ a Libériou, ako aj ex ante hodnotenie jeho prípadného obnovenia. Závery hodnotenia sú uvedené v samostatnom pracovnom dokumente útvarov Komisie
                     3
                  .

                  V hodnotení sa dospelo k záveru, že odvetvie rybolovu v EÚ (konkrétne zamerané na lov tuniakov) má veľký záujem o pôsobenie v rybolovnej oblasti Libérijskej republiky a že obnovenie protokolu sa jasne javí ako uprednostňovaná možnosť. Neobnovením by EÚ prišla o nástroj, ktorý dokáže reagovať na potreby rôznych zainteresovaných strán a na jej vlastné potreby, pokiaľ ide o posilnenie globálnej správy oceánov vo východnom Atlantiku prostredníctvom multilaterálneho rámca WCPFC.

                  Intervencia EÚ v prípade Libérie prináša pridanú hodnotu v podobe viacročnej istoty rozpočtových príjmov, oficiálnej platformy pre odvetvový dialóg a priamu výmenu s EÚ, pokiaľ ide o spoluprácu a rámec pre spoločné monitorovanie a kontrolu činností EÚ. Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva prispieva k podpore zodpovedných rybolovných postupov a poskytuje prístup k osobitnému rozpočtovému riadku (odvetvová podpora) týkajúcemu sa finančnej podpory vykonávania vnútroštátnej rybárskej politiky Libérie.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  V rámci hodnotenia prebehli konzultácie s členskými štátmi, so zástupcami odvetvia, s medzinárodnými organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj so libérijskými úradmi pre rybárstvo a zástupcami tamojšej občianskej spoločnosti. Konzultácie prebehli aj v rámci Poradnej rady pre diaľkové flotily.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuvádza sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuvádza sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuvádza sa.

               •Základné práva

                  V dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva je zahrnutá doložka o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  V súvislosti s novým protokolom bude mať vplyv na rozpočet platba finančného protiplnenia Libérii, ktorá je zlučiteľná so súčasným viacročným finančným rámcom (VFR), najmä pokiaľ ide o prostriedky pridelené na rozpočtový riadok
                     4
                   týkajúci sa dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva. Ročné sumy pre záväzky a platby sa stanovujú v rámci každoročného rozpočtového postupu vrátane riadku rezerv pre návrhy, ktoré na začiatku roka nenadobudli účinnosť.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Libérijskej republike bola 23. mája 2017 oznámená možnosť, že bude označená za nespolupracujúcu tretiu krajinu v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, a to rozhodnutím Komisie 2017/C 169/12
                  5
                podľa nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie. Rokovania o uzavretí protokolu k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Libérijskej republiky sa začnú až vtedy, keď sa zruší rozhodnutie Komisie 2017/C 169/12.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Komisia odporúča, aby:

                  – Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní s cieľom uzavrieť nový protokol k dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s vládou Libérijskej republiky,

                  – Komisia bola vymenovaná za vyjednávača EÚ v tejto veci,

                  – Komisia viedla rokovania po porade s osobitným výborom podľa ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

                  – Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť protokol k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s vládou Libérijskej republiky

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a ods. 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Mali by sa začať rokovania s cieľom uzavrieť nový protokol k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Libérijskej republiky
                  6
               .

               (2)Libérijskej republike bola 23. mája 2017 oznámená možnosť, že bude označená za nespolupracujúcu tretiu krajinu v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, a to rozhodnutím Komisie 2017/C 169/12 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie. Rokovania o uzavretí protokolu k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Libérijskej republiky sa začnú až po zrušení rozhodnutia Komisie 2017/C 169/12
                  7
               ,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o novom protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva s vládou Libérijskej republiky.

               Komisia začne tieto rokovania po zrušení rozhodnutia 2017/C 169/12.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sa uvádzajú v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa povedú po porade s pracovnou skupinou Rady pre vonkajšiu rybársku politiku.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 177, 1.7.2016.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 328, 12.12.2015, s. 3 – 43.

                     (3)

                        SWD(2020) 196.

                     (4)

                        Porov. kapitolu 40 (riadok rezerv 40 02 41) v súlade s medziinštitucionálnou dohodou o VFR (2013/C 373/01).

                     (5)

                        (2017/C 169/12), Ú. v. EÚ 169/11, 30.5.2017, s. 11 – 16.

                     (6)

                        Dohoda o partnerstve v odvetví udržateľného rybolovu medzi Európskou úniou a Libérijskou republikou (Ú. v. EÚ L 328, 12.12.2015, s. 3).

                     (7)

                        Rozhodnutie Komisie 2017/C 169/12 z 23. mája 2017 o zaslaní oznámenia Libérijskej republike o možnosti jej identifikácie ako nespolupracujúcej tretej krajiny v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu (Ú. v. EÚ C 169, 30.5.2017, s. 11).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 9. 2020
            COM(2020) 582 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Libérijskej republiky
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o novom protokole k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Libérie

               Cieľom rokovaní je uzavrieť protokol k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Libérijskej republiky v súlade s nariadením (EÚ) Európskeho parlamentu a Rady č. 1380/2013
                  1
                a so závermi Rady z 19. marca 2012
                  2
                týkajúcimi sa oznámenia Komisie z 13. júla 2011 o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky
                  3
               .

               S cieľom zaručiť prostredníctvom tohto nového protokolu podporu udržateľného a zodpovedného rybolovu sú ciele Komisie pri rokovaní založené na týchto zásadách:

               ·zabezpečiť prístup do rybolovnej zóny Libérijskej republiky a potrebné oprávnenia pre plavidlá flotily Európskej únie na vykonávanie rybolovných činností v predmetnej rybolovnej zóne,

               ·náležite zohľadňovať najlepšie dostupné vedecké odporúčania a relevantné plány hospodárenia, ktoré prijali regionálne organizácie pre riadenie rybárstva (RFMO), s cieľom zabezpečiť a zlepšiť environmentálnu udržateľnosť rybolovných činností zameraných výhradne na dostupné prebytkové zdroje, a to pri zohľadnení kapacity miestnej rybárskej flotily a venovaní mimoriadnej pozornosti spoločnej povahe dotknutých populácií,

               ·usilovať sa o to, aby flotila Únie získala primeraný podiel rybolovných zdrojov, ktorý zodpovedá jej záujmom v prípadoch, keď majú o tieto zdroje záujem aj iné flotily,

               ·zabezpečiť, aby prístup k rybolovným oblastiam vychádzal z minulých i očakávaných budúcich činností flotily EÚ v danom regióne, a súčasne zohľadniť najaktuálnejšie dostupné vedecké posúdenia,

               ·pokračovať v dialógu s cieľom posilniť odvetvovú politiku v záujme podpory vykonávania rybárskej politiky, ktorá je environmentálne a sociálne zodpovedná, v súlade s rozvojovými cieľmi krajiny – najmä pokiaľ ide o riadenie, nadväzné opatrenia, kontrolu a monitorovanie rybolovných činností a vedecké odporúčania – a to pri zohľadnení živobytia a záujmov miestnych rybárskych komunít,

               ·zahrnúť doložku o dôsledkoch porušovania ľudských práv, základných pracovných práv a demokratických zásad.

               V protokole by sa mali vymedziť najmä tieto aspekty:

               –rybolovné možnosti (podľa kategórií), ktoré sa majú prideliť plavidlám Únie,

               –finančná kompenzácia a podmienky jej vyplácania a

               –mechanizmus realizácie odvetvovej podpory.

               Libérijskej republike bola 23. mája 2017 oznámená možnosť, že bude označená za nespolupracujúcu tretiu krajinu v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, a to rozhodnutím Komisie 2017/C 169/12
                  4
                podľa nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie. Rokovania o uzavretí protokolu k Dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva medzi Európskou úniou a vládou Libérijskej republiky v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 sa začnú až po zrušení rozhodnutia Komisie 2017/C 169/12.

                     (1)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (2)

                        https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Reforma spoločnej rybárskej politiky, COM(2011) 0417 final.

                     (4)

                        (2017/C 169/12), Ú. v. EÚ 169/11, 30.5.2017, s. 11 – 16.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 1. 2021
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020)697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Mongolskom o zemepisných označeniach

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Komisia navrhuje rokovať o dvojstrannej dohode medzi Európskou úniou (EÚ) a Mongolskom o zemepisných označeniach.

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               •Dôvody a ciele návrhu

               Ochrana zemepisných označení EÚ na medzinárodnej úrovni je kľúčovým prvkom obchodnej politiky EÚ. EÚ rokuje o ochrane zemepisných označení EÚ prostredníctvom obchodných dohôd alebo osobitných „samostatných“ dohôd.

               EÚ, jej členské štáty a Mongolsko sú signatármi rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci (ďalej len „DPS“), ktorá nadobudla platnosť 1. novembra 2017. V článku 27 ods. 1 DPS týkajúcom sa ochrany duševného vlastníctva sa uvádza, že zmluvné strany sa dohodli na čo najskoršom uzavretí dvojstrannej dohody o zemepisných označeniach.

               V Mongolsku, kde je v súčasnosti na vnútroštátnej úrovni osobitným zákonom registrovaných 20 zemepisných označení, sú zemepisné označenia známe a dobre zavedené. Krajina, ktorá je známa svojimi tradičnými výrobkami, môže z používania zemepisných označení získať značné hospodárske výhody.

               Touto iniciatívou sa vykonáva povinnosť uzavrieť dvojstrannú dohodu o zemepisných označeniach uvedenú v dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Mongolskom.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Uzavretie dohody o zemepisných označeniach s Mongolskom je súčasťou celkovej stratégie EÚ na podporu politiky EÚ v oblasti zemepisných označení. Cieľom iniciatívy je zabezpečiť vysokú úroveň priamej ochrany, pokiaľ ide o užšie zoznamy zemepisných označení EÚ v Mongolsku a mongolských zemepisných označení v EÚ. Touto iniciatívou získajú výrobcovia výrobkov so zemepisným označením konkurenčnú výhodu. Najmä malí výrobcovia v Mongolsku získajú lepší prístup na veľmi veľký trh EÚ. EÚ má v súvislosti so zemepisnými označeniami výlučnú právomoc, pokiaľ ide o ochranu poľnohospodárskych výrobkov, ako sú potraviny, aromatizované vína, vína a liehoviny, na úrovni EÚ. V súčasnosti však neexistuje celoúnijný systém ochrany nepoľnohospodárskych zemepisných označení.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Rokovania o dvojstrannej dohode o zemepisných označeniach s Mongolskom sú v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ, a najmä s cieľmi Únie týkajúcimi sa stratégie EÚ na podporu politiky v oblasti zemepisných označení.

               2.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •
                     Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               •
                     Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Neuplatňuje sa.

               •
                     Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa.

               •
                     Posúdenie vplyvu

                  V súvislosti s iniciatívou sa nevykonalo žiadne posúdenie vplyvu, keďže neexistujú žiadne alternatívne možnosti politiky. Bez ohľadu na to, že Mongolsko by sa v budúcnosti mohlo pripojiť k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach, ktorého je EÚ členom, dohoda medzi EÚ a Mongolskom o zemepisných označeniach je v súčasnosti najvhodnejším politickým riešením na dosiahnutie cieľa a vykonávanie DPS. Plán týkajúci sa „dohody medzi EÚ a Mongolskom o zemepisných označeniach“ bol uverejnený 11. júna 2019
                     1
                  .

               •
                     Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •
                     Základné práva

                  Neuplatňuje sa.

               3.PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

               •Právny základ

                  Táto iniciatíva patrí do výlučnej právomoci EÚ podľa článku 207 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), keďže je súčasťou spoločnej obchodnej politiky, ktorá sa okrem iného týka „obchodných aspektov duševného vlastníctva“, ktoré zahŕňajú zemepisné označenia.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Neuplatňuje sa, ide o výlučnú právomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutie je primerané sledovanému cieľu.

               •Výber nástroja

                  Tento nástroj vychádza z článku 218 ZFEÚ.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Dohoda nebude mať žiadny priamy vplyv na rozpočet EÚ.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ

                  Rokovania by sa mali začať v druhom štvrťroku 2021.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Komisia odporúča, aby:

                  – Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní o dvojstrannej dohode o zemepisných označeniach medzi Európskou úniou (EÚ) a Mongolskom,

                  – Komisia bola vymenovaná za vyjednávača EÚ v tejto veci,

                  – Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Mongolskom o zemepisných označeniach

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a ods. 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európska únia, jej členské štáty a Mongolsko sú signatármi rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci
                  2
                (DPS), ktorá nadobudla platnosť 1. novembra 2017.

               (2)V článku 27 ods. 1 DPS sa stanovuje, že zmluvné strany sa dohodli na čo najskoršom uzavretí dvojstrannej dohody o zemepisných označeniach, a preto uzavretie dvojstrannej dohody o zemepisných označeniach uvedenej v DPS predstavuje vykonanie tejto povinnosti,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie s Mongolskom o medzinárodnej dohode o zemepisných označeniach.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa vedú po porade s [názov osobitného výboru vloží Rada].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli 25. 1. 2021

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2019-3719410_sk
                  .

                     (2)

                        Rámcová dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej (Ú. v. EÚ L 326, 9.12.2017, s. 7).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 1. 2021
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020)697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu ROZHODNUTIA RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Mongolskom o zemepisných označeniach

               PRÍLOHA

               SMERNICE NA ROKOVANIA O DOHODE MEDZI Európskou úniou a Mongolskom o zemepisných označeniach

               A. POVAHA A ROZSAH DOHODY

               Dohoda by mala obsahovať výlučne ustanovenia o zemepisných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín, vín, liehovín a aromatizovaných vín.

               B. NAVRHOVANÝ OBSAH DOHODY

               Dohoda by mala dopĺňať a rozvíjať Dohodu o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS), pričom by mala ísť nad rámec súčasných pravidiel TRIPS zameraných na zabezpečenie vyššej, ako aj primeranej a účinnej úrovne ochrany a presadzovania práv v oblasti zemepisných označení. Cieľom dohody by malo byť zlepšenie účinnosti presadzovania práv v oblasti zemepisných označení, a to aj v digitálnom prostredí a na hraniciach (vrátane vývozu).

               V dohode by sa mali stanoviť vhodné mechanizmy spolupráce medzi zmluvnými stranami na podporu jej vykonávania, ako aj pravidelného dialógu o zemepisných označeniach s cieľom podporiť výmenu informácií o príslušnom legislatívnom pokroku, výmenu skúseností v oblasti presadzovania práva a konzultácie s tretími krajinami.

               Dohoda by mala poskytovať priamu ochranu a účinné uznávanie na základe dohodnutého zoznamu zemepisných označení (vína, liehoviny, poľnohospodárske výrobky a potraviny), a to na vysokej úrovni ochrany v zmysle článku 23 TRIPS, a zahŕňať pritom ochranu proti evokovaniu iných označení, dôraznejšie presadzovanie práva (vrátane administratívnych opatrení), koexistenciu s predchádzajúcimi obchodnými známkami v dobrej viere a ochranu pred následnými chránenými generickými označeniami, ako aj ustanovenia o doplnení nových zemepisných označení. Pozornosť by sa mala venovať aj otázkam súvisiacim s individuálnymi predchádzajúcimi právami, ktoré sa týkajú napríklad odrôd rastlín, ochranných známok, generických alebo iných legitímnych predchádzajúcich použití, s cieľom vyriešiť existujúce konflikty spravodlivým a uspokojivým spôsobom.

               Všetky zemepisné označenia uvedené v dohode by mali byť účinne chránené od dátumu nadobudnutia platnosti dohody.

               Inštitucionálne ustanovenie

               Dohodou by sa mal zriadiť spoločný výbor na monitorovanie vykonávania dohody.

               Autentické jazyky

               Dohoda, ktorá by mala byť rovnako autentická vo všetkých úradných jazykoch EÚ, by mala obsahovať jazykovú doložku v tomto zmysle.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 518 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Malta by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 a 2.

               (3)Správa o krajine na rok 2019 bola pre Maltu
                  2
                uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Malta 16. apríla 2019 predložila národný program reforiem na rok 2019 a 30. apríla 2019 svoj program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  3
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  4
               .

               (6)Malta v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje znížiť celkový prebytok z 2 % HDP v roku 2018 na 0,9 % HDP v roku 2019, po čom by malo dôjsť k nepatrnému nárastu na 1,0 % HDP v roku 2020 a ďalej na 1,1 % HDP v rokoch 2021 a 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  5
                sa počas celého programového obdobia naďalej s rezervou dosahuje strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálne vyrovnaný rozpočet. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve a postupne klesne zo 46 % HDP v roku 2018 na približne 33 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 0,6 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,8 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Malta podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Vývoj v oblasti nákladov by sa zároveň mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä so zreteľom na možné budúce riziká ohrozujúce rozsah príjmov.

               (7)Zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva predstavuje riziko pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Verejné výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva na dôchodkový systém a systém zdravotnej starostlivosti sa podľa očakávaní výrazne zvýšia v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ, čo naznačuje riziko zvýšenia dlhu z dlhodobého hľadiska. Viaceré opatrenia sú zamerané na zvýšenie primeranosti dôchodkov, a to aj posilnením stimulov na súkromné dôchodkové sporenie a dobrovoľné zamestnanecké dôchodkové poistenie. Neustálym úsilím sa podarilo zvýšiť ponuku pracovnej sily a predĺžiť produktívny vek, čo kladne vplýva na mieru zamestnanosti žien a starších pracovníkov. Vláda v roku 2018 vykonala úpravy, ktoré zahŕňali aj príspevky uhrádzané pracovníkmi po dosiahnutí veku odchodu do dôchodku, a umožnila samostatne zárobkovo činným dôchodcom a dôchodcom pracujúcim na čiastočný úväzok vo veku do 65 rokov uhrádzať príspevky úmerné ich zárobkom, a tým podporila predĺženie produktívneho veku. Napriek predpokladanému ďalšiemu rastu strednej dĺžky života má zákonný vek odchodu do dôchodku, ktorý sa postupne zvyšuje zo súčasnej hranice 62 rokov, zostať po roku 2027 nezmenený na úrovni 65 rokov. Očakáva sa, že skupina pre dôchodkové stratégie zriadená v roku 2018 uverejní do decembra 2020 správu, v ktorej uvedie odporúčania na zlepšenie primeranosti a udržateľnosti dôchodkového systému. V oblasti zdravotnej starostlivosti sa uskutočňujú opatrenia zamerané na decentralizáciu služieb z nemocníc na primárnu zdravotnú starostlivosť a na zlepšenie poskytovania služieb dlhodobej starostlivosti. Súčasné plány rozšíriť kapacity ambulantnej starostlivosti verejných nemocníc môžu pomôcť vyriešiť dlhé čakacie lehoty v prípade niektorých špecializácií. Napriek tomu sa zatiaľ v plnej miere nevyužili iné opatrenia na zníženie nepotrebných postúpení k špecialistom a na presmerovanie neprimeraného využívania neodkladnej zdravotnej starostlivosti na ambulantnú starostlivosť, čo bráni zefektívneniu systému. S cieľom decentralizovať služby z nemocníc na úroveň primárnej zdravotnej starostlivosti sa zavádza nová koncepcia centier primárnej zdravotnej starostlivosti a uskutočňujú sa investície na postupné rozširovanie používania elektronického zdravotníctva (eHealth). Vzhľadom na zvyšujúci sa dopyt po dlhodobej starostlivosti boli v rokoch 2017 až 2018 zavedené nové druhy služieb komunitnej a domácej starostlivosti. Vplyv opatrení v oblasti dôchodkov a zdravotnej starostlivosti na fiškálnu udržateľnosť sa napriek ich potenciálu zatiaľ neprejavil.

               (8)Malta v poslednom desaťročí prešla výrazným posunom k odvetviu služieb, a to s dôrazom na medzinárodne orientované oblasti, ako sú finančné služby, cestovný ruch a hranie hazardných hier na diaľku. Rozmach v odvetví služieb prispel k zvýšeniu hospodárskeho rastu a vytvoreniu rozsiahleho prebytku bežného účtu. Čoraz väčšia závislosť od odvetví, ktoré sa považujú za zraniteľné z dôvodu rizikovosti pre finančnú integritu, však predstavuje výzvy pre rámec správy a riadenia, ktoré vytvárajú tlak na kapacity v oblasti dohľadu a presadzovania. Najmä veľkosť finančného odvetvia a odvetvia hazardných hier a úsilie o prilákanie prevádzkovateľov kryptomien si vyžaduje účinné presadzovanie predpisov na boj proti praniu špinavých peňazí. Nedávne zvýšenie ľudských a rozpočtových zdrojov finančnej spravodajskej a analytickej jednotky, ako aj posilnenie jej postupov a procesov patrí medzi pozitívne kroky. Nedostatky v oblasti správy a riadenia, a to najmä v boji proti korupcii môžu takisto nepriaznivo ovplyvniť podnikateľské prostredie a môžu mať negatívne dôsledky pre investície. Existuje tu najmä riziko konfliktu záujmov na rôznych úrovniach verejnej správy. Okrem toho policajná jednotka pre hospodársku trestnú činnosť v súčasnosti nemá dostatok zamestnancov. V tomto kontexte je dôležité prepojiť posilnený legislatívny rámec s jeho včasným a dôsledným vykonávaním. Kľúčovým prvkom pre zachovanie atraktívnosti Malty a ochranu dobrého mena jej hospodárstva je zlepšenie rámca správy a riadenia a zabezpečenie jeho účinného vykonávania.

               (9)Odvetvie poisťovníctva je vystavené rizikám plynúcim z pasívneho dohľadu, pričom zásadnú úlohu zohráva spolupráca medzi domácimi a zahraničnými subjektmi dohľadu. Na rozdiel od bankového sektora dohľad nad dcérskymi spoločnosťami v odvetví poisťovníctva podlieha domácemu dohľadu, t. j. poisťovne zaregistrované na Malte a podnikajúce v iných krajinách sú pod priamym dohľadom maltského regulačného orgánu. Doteraz však nedošlo k dostatočnému posilneniu kapacít v oblasti dohľadu. Okrem toho si zložitosť poisťovacích obchodných modelov a produktov, ktoré sa vyznačujú zvýšením úsilím vytvárať a rozširovať špecializované poisťovacie nástroje, vyžaduje prísny dohľad.

               (10)Uskutočňujú sa reformy zamerané na ďalšie zvyšovanie nezávislosti súdnictva a justičného systému. Medzi ne najmä patrí zriadenie novej prokuratúry, ktorá bude nezávislá od generálneho prokurátora a polície, čo odporučila aj komisia Rady Európy pre demokraciu prostredníctvom práva (Benátska komisia) vo svojom stanovisku týkajúcom sa Malty prijatom v decembri 2018. Na to, aby boli investície maximálnym prínosom, je potrebný posilnený rámec správy a riadenia vrátane účinného presadzovania v oblasti súdnictva a boja proti korupcii.

               (11)Podiel inovačných podnikov je naďalej nedostatočný. Inteligentnou špecializáciou treba posilniť výskumnú a inovačnú výkonnosť, čo môže prispieť k rastu produktivity. Malta doteraz nepripravila koncepciu súdržnej, komplexnej a dlhodobej stratégie v oblasti konkurencieschopnosti, aby domáce hospodárstvo posunula na vyšší stupeň v hodnotovom reťazci. Vzhľadom na to, že Malta sa špecializuje na rýchlorastúce služby, a vzhľadom na jej ambície v oblasti technológie blockchainu, bude veľmi dôležité ešte viac investovať do kapacít v oblasti administratívy a dohľadu. Okrem toho si zvýšenie inovačnej výkonnosti Malty bude vyžadovať ďalšie investície do nehmotných aktív vrátane výskumu a vývoja, riešiť nedostatky a medzery v oblasti zručností a uľahčiť väzby medzi vedou a podnikateľskou sférou, a súčasne zabezpečiť účinnejšie riadenie výskumného a inovačného systému.

               (12)Malta musí podporovať prechod na udržateľnejšie hospodárstvo, ktoré efektívnejšie využíva zdroje, napríklad investíciami do nevyužitého potenciálu v oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie, vodohospodárskeho cyklu, odpadového hospodárstva, riešenia zvyšujúcich sa emisií z klimatizačných zariadení, ako aj opatrení v oblasti klímy a udržateľnej mobility, ktorými sa obmedzia emisie z cestnej dopravy. Vzhľadom na obmedzené alternatívy v doprave a dochádzaní do zamestnania v porovnaní s cestnou dopravou, ako aj na vysoký stupeň rozšírenia automobilov, patrí preťaženie ciest k jedným z najslabších aspektov podnikateľského prostredia na Malte a je naďalej jedným z hlavných problémov. Za posledných 5 rokov navyše došlo k nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Podiel obnoviteľných zdrojov energie na energetickom mixe sa v roku 2017 zvýšil na 7,2 %, čo je mierne nad úrovňou orientačnej trajektórie 6,5 % pre roky 2017 a 2018. Konečná spotreba energie sa však na Malte neustále zvyšuje. Z krátkodobého hľadiska sú potrebné ďalšie investície vo všetkých odvetviach, aby sa splnili národné ciele týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2020. V záujme vývoja nových alebo zdokonalených technológií riešiacich problémy v oblasti životného prostredia a zmeny klímy by sa mali uskutočniť opatrenia na financovanie alebo podporu výskumu a vývoja. Environmentálne a sociálne náklady spojené s rozmachom v sektore obytných nehnuteľností si vyžadujú podrobnejšie monitorovanie. Zásady obehového hospodárstva by sa mali uplatňovať na zneškodňovanie stavebného odpadu, aby sa tak obmedzil jeho vplyv na životné prostredie. Treba venovať pozornosť hospodárskym a sociálnym dôsledkom zvýšenia nákladov na bývanie.

               (13)Miera zamestnanosti na Malte, ktorá je v súčasnosti nad priemerom EÚ, sa naďalej zvyšuje. Osobitný dôraz by sa v tejto súvislosti mal venovať osobám so zdravotným postihnutím. Rozdiel v zamestnanosti žien a mužov je naďalej najväčší v EÚ a účasť žien na trhu práce výrazne klesá po dovŕšení 35. roku života, čo vo veľkej miere súvisí s ich opatrovateľskými povinnosťami. Tento rozdiel by sa dal odstrániť väčšou podporou nezamestnaných neformálnych opatrovníkov na trhu práce. Zvyšujúcou sa závislosťou od zahraničnej pracovnej sily pri riešení nedostatku pracovných síl a zručností sa vytvárajú problémy v sociálnej oblasti a v oblasti udržateľnosti. Politické iniciatívy v oblasti trhu práce, zručností a sociálneho začlenenia by mohli ťažiť z lepšieho monitorovania a hodnotenia.

               (14)Malta investuje pomerne veľké prostriedky do vzdelávania a odbornej prípravy, čo sa však zatiaľ neprejavilo v podobe lepších výsledkov u všetkých. Investičná stratégia by mala klásť väčší dôraz na nápravu sociálneho znevýhodnenia, aby bola v súlade so zásadou piliera sociálnych práv týkajúcou sa kvalitného a inkluzívneho vzdelávania. Napriek opatreniam zameraným na riešenie predčasného ukončenia školskej dochádzky je jeho miera jednou z najvyšších v EÚ. Cieľom nedávnych opatrení je takisto zlepšiť inkluzívnosť terciárneho vzdelávania, avšak dosahované výsledky na tejto úrovni sú naďalej pod priemerom EÚ, dôsledkom čoho sú výzvy v oblasti zručností. Účasť na vzdelávaní dospelých sa zvyšuje, ale je naďalej nízka v prípade nízkokvalifikovaných a neaktívnych osôb.

               (15)Nevyhnutným predpokladom toho, aby daňové systémy boli efektívnejšie a spravodlivejšie, je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa to potvrdzuje v odporúčaní pre eurozónu na rok 2019. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu EÚ. Malta prijala opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, no vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podiel na HDP naznačuje, že daňové predpisy Malty využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich dividend (t. j. od rezidentov EÚ pre rezidentov tretích krajín), úrokových platieb a licenčných poplatkov od spoločností so sídlom na Malte môže v tomto prípade viesť k úplnému vyhnutiu sa platbám dane, ak uvedené spoločnosti nie sú zdanené ani v prijímajúcej krajine. Zatiaľ čo režim odpočítania fiktívnych úrokov napomôže Malte znížiť zvýhodňovanie dlhu pred kapitálovým financovaním, pravidlá režimu proti zneužívaniu v kombinácii so štedrou sadzbou a režimom založeným na odmeňovaní vo forme akcií si vyžadujú dôkladné monitorovanie s cieľom predísť akémukoľvek zneužitiu na účely agresívneho daňového plánovania. Hoci sa na základe maltského programu pre individuálnych investorov ani v rámci maltského programu udeľovania pobytu a víz automaticky neudeľuje pobyt na daňové účely, po splnení požiadaviek sa môžu príjmy oslobodiť od dane v rámci tzv. režimu „non-dom“, ak sa príjmy nepoukazujú na Maltu, a to bez požiadaviek na významnú fyzickú prítomnosť. Tieto programy môžu uľahčovať postupy agresívneho daňového plánovania a OECD ich zaradila medzi programy s potenciálne vysokým rizikom zneužitia na účely obchádzania automatickej výmeny informácií o finančných účtoch.

               (16)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  6
               . Malte by to umožnilo čo najlepšie využiť uvedené prostriedky v identifikovaných odvetviach.

               (17)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (18)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor, že Malta podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2019 a 2020 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému, a to aj obmedzením predčasného odchodu do dôchodku a úpravou zákonného veku odchodu do dôchodku vzhľadom na očakávaný rast strednej dĺžky života.

               2.Odstrániť tie prvky daňového systému, ktoré môžu umožňovať agresívne daňové plánovanie jednotlivcom a nadnárodným spoločnostiam, a to najmä prostredníctvom odchádzajúcich platieb. Posilniť celkový rámec správy a riadenia, ako aj neustále vyvíjať úsilie v oblasti odhaľovania a stíhania korupcie. Pokračovať v dosahovanom pokroku pri posilňovaní rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí, najmä pokiaľ ide o jeho presadzovanie. Posilniť nezávislosť súdnictva, najmä záruky v prípade menovania a odvolávania sudcov, a zriadiť osobitnú prokuratúru.

               3.Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a inovácie, riadenie prírodných zdrojov, efektívnosť využívania zdrojov a energetickú efektívnosť, udržateľnú dopravu, znižovanie preťaženia na cestách a inkluzívne vzdelávanie a inkluzívnu odbornú prípravu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1017 final.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (6)

                        SWD(2019) 1017 final.