title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká, z 24. marca 2021, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ECB/2021/2) 2021/C 222/02

text:
                  11.6.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  C 222/13

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
         z 24. marca 2021,
         ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ECB/2021/2)
         (2021/C 222/02)
         GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 a články 16 až 18,
         so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho články 18 až 20,
         keďže:

                     (1)

                     S cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne opatrenia makroprudenciálnej politiky účinné a jednotné, je dôležité, aby popri povinnej reciprocite podľa právnych predpisov Únie existovala aj dobrovoľná reciprocita.

                     (2)

                     Cieľom rámca pre dobrovoľnú reciprocitu opatrení makroprudenciálnej politiky ustanoveného v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 (3) je zabezpečiť, aby rovnaký súbor makroprudenciálnych požiadaviek platil pre rovnaký druh rizikových expozícií v danom členskom štáte, a to bez ohľadu na právne postavenie poskytovateľa finančných služieb alebo miesto, kde sa nachádza.

                     (3)

                     Podľa odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 (4) by mal príslušný aktivačný orgán zároveň s predložením žiadosti o reciprocitu Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB) navrhnúť maximálny prah významnosti ako prahovú hodnotu, pod ktorou sa môže expozícia určitého poskytovateľa finančných služieb voči identifikovanému makroprudenciálnemu riziku v jurisdikcii, v ktorej aktivačný orgán uplatňuje opatrenie makroprudenciálnej politiky, považovať za nevýznamnú. ESRB môže odporučiť inú prahovú hodnotu, ak to považuje za potrebné.

                     (4)

                     Od 1. januára 2021 musia úverové inštitúcie, poisťovacie korporácie a subjekty vykonávajúce činnosti poskytovania úverov (hypotekárni veritelia) v Luxembursku dodržiavať limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (ďalej len „limity LTV“), pri nových hypotekárnych úveroch na nehnuteľnosti určené na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku, pričom sa na rôzne kategórie dlžníkov uplatňujú rôzne limity LTV: i) limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie; ii) limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, ktorí nadobúdajú svoje hlavné obydlie (t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie), s výnimkou portfóliovej rezervy (t. j. veritelia môžu poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %); iii) limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                     (5)

                     V nadväznosti na žiadosť Výboru pre systémové riziká (Comité du Risque Systémique) o reciprocitu z 18. decembra 2020 adresovanú ESRB a s cieľom: i) zabrániť vzniku negatívnych cezhraničných účinkov vo forme únikov a regulatórnej arbitráže, ktoré by mohli nastať v dôsledku implementácie opatrenia makroprudenciálnej politiky v Luxembursku; a ii) zachovať rovnaké podmienky medzi príslušnými finančnými inštitúciami, ako aj celkovú odolnosť týchto finančných inštitúcií, sa generálna rada ESRB rozhodla zahrnúť toto opatrenie do zoznamu opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré sa odporúčajú na recipročné uplatnenie podľa odporúčania ESRB/2015/2.

                     (6)

                     Opatrenie makroprudenciálnej politiky, ktoré aktivovala Komisia pre dohľad nad finančným sektorom (Commission de Surveillance du Secteur Financier), je opatrením, ktoré nie je podľa práva Únie harmonizované. V súlade s odporúčaním C bodom 2 odporúčania ESRB/2015/2 sa odporúča, aby recipročné orgány buď zaviedli rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, ako to, ktoré zaviedol aktivačný orgán, alebo, ak vo vnútroštátnych právnych predpisoch nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, aby po konzultácii s ESRB prijali opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikciách, ktorého účinok najviac zodpovedá aktivovanému opatreniu makroprudenciálnej politiky.

                     (7)

                     Generálna rada ESRB sa rozhodla odporučiť prahovú hodnotu pre jednotlivé inštitúcie a prah významnosti pre jednotlivé krajiny na účely uplatnenia zásady de minimis členskými štátmi uplatňujúcimi reciprocitu.

                     (8)

                     Odporúčanie ESRB/2015/2 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

            ZMENY

         Odporúčanie ESRB/2015/2 sa mení takto:

                     1.

                     V oddiele 1 sa odporúčanie C bod 1 nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté inými príslušnými orgánmi a odporúčané na reciprocitu ESRB. Odporúča sa recipročne uplatniť tieto opatrenia, ako je to bližšie opísané v prílohe:

                                             Belgicko:

                                                         —

                                                         navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch, pričom toto navýšenie sa skladá z:

                                                                     (a)

                                                                     paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                                                                     (b)

                                                                     pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku;

                                             Francúzsko:

                                                         —

                                                         sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie;

                                             Luxembursko:

                                                         —

                                                         právne záväzné limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (ďalej len ‚limity LTV‘) pri nových hypotekárnych úveroch na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku, s rôznymi limitmi LTV, ktoré sa uplatňujú na rôzne kategórie dlžníkov:

                                                                     a)

                                                                     limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                                                     b)

                                                                     limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                                                     c)

                                                                     limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                                             Švédsko:

                                                         —

                                                         minimálna úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.“;

                     2.

                     Príloha sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

            Vo Frankfurte nad Mohanom, 24. marca 2021.

                  Vedúci sekretariátu ESRB

                  v mene Generálnej rady ESRB

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

            (3)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 z 15. decembra 2015 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 9).

            (4)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 z 20. októbra 2017, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 431, 15.12.2017, s. 1).

            PRÍLOHA

                     „PRÍLOHA

                        Belgicko

                           Navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku. Toto navýšenie sa skladá z dvoch zložiek:

                                 a)

                                       paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                                 b)

                                       pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku.

                           I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Belgické opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku, pozostáva z navýšenia rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa skladá z dvoch zložiek:

                                             a)

                                             Prvá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 5 percentuálnych bodov pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúce sa v Belgicku, ktorá sa získa po vypočítaní druhej časti navýšenia rizikovej váhy v súlade s písm. b).

                                             b)

                                             Druhá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                           II.   Reciprocita

                                 2.

                                 V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené belgické opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na v Belgicku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 3.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené belgické opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré v Belgicku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                                 4.

                                 Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 5.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                                 6.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku nedosahujú prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 2 miliardy EUR uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 7.

                                 Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú v Belgicku, alebo ktoré by mali priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku a zároveň by mali na belgickom trhu s nehnuteľnosťami expozície vo výške 2 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať belgické opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR.

                                 8.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Francúzsko

                           Sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5% prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Francúzske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na G-SII a O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie (nie na subkonsolidovanej úrovni), pozostáva zo sprísnenia limitu veľkej majetkovej angažovanosti na 5% ich prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje na expozície voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku.

                                 2.

                                 Nefinančná korporácia je vymedzená ako fyzická alebo právnická osoba podľa súkromného práva, ktorá má sídlo vo Francúzsku, a ktorá na svojej úrovni a na najvyššej úrovni konsolidácie patrí do sektora nefinančných korporácií, ktorý je vymedzený v bode 2.45 prílohy A k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 (*1).

                                 3.

                                 Opatrenie sa uplatňuje na expozície voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku a na expozície voči skupinám prepojených nefinančných korporácií takto:

                                             a)

                                             V prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, sa opatrenie uplatňuje na súčet čistých expozícií voči skupine a všetkým jej prepojeným subjektom v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                                             b)

                                             V prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, sa opatrenie uplatňuje na súčet:

                                                         a.

                                                         expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku;

                                                         b.

                                                         expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré nefinančné korporácie uvedené v bode i) priamo alebo nepriamo kontrolujú v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a

                                                         c.

                                                         expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré sú ekonomicky závislé od nefinančných korporácií uvedených v bode i) v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                       Nefinančné korporácie, ktoré nemajú sídlo vo Francúzsku, a ktoré nie sú dcérskou spoločnosťou nefinančnej korporácie so sídlom vo Francúzsku alebo od nej ekonomicky závislým subjektom, a ktoré priamo alebo nepriamo nekontroluje nefinančná korporácia so sídlom vo Francúzsku, preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto opatrenia.
                                 V súlade s článkom 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa opatrenie uplatňuje po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                 4.

                                 G-SII alebo O-SII musí považovať nefinančnú korporáciu so sídlom vo Francúzsku za veľkú, ak sa jej pôvodná expozícia voči nefinančnej korporácii alebo voči skupine prepojených nefinančných korporácií v zmysle odseku 3 rovná alebo je vyššia než 300 miliónov EUR. Hodnota pôvodnej expozície sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek uvedených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014 (*2).

                                 5.

                                 Nefinančná korporácia sa považuje za vysoko zadlženú, ak ukazovateľ finančnej páky presahuje 100 % a ukazovateľ krytia finančných nákladov je nižší ako 3, a to pri výpočte na najvyššej úrovni konsolidácie skupiny uskutočnenom takto:

                                             (a)

                                             Ukazovateľ finančnej páky je pomer medzi celkovým dlhom bez hotovosti a vlastným kapitálom a

                                             (b)

                                             Ukazovateľ krytia finančných nákladov je pomer medzi hrubým príjmom zvýšeným o prevádzkové dotácie po odpočítaní: i) miezd; ii) prevádzkových daní a poplatkov; iii) iných čistých bežných prevádzkových nákladov s výnimkou čistých úrokov a podobných nákladov a iv) odpisov a amortizácie na jednej strane a na strane druhej úrokmi a podobnými nákladmi.

                                       Ukazovatele sa vypočítajú na základe účtovných agregátov vymedzených v súlade s platnými normami a uvedených v účtovnej závierke nefinančnej korporácie overenej v prípade potreby audítorom.

                           II.   Reciprocita

                                 6.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby francúzske opatrenie recipročne uplatnili na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                                 7.

                                 Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, v súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do šiestich mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 8.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený kombinovaný prah významnosti, ktorý sa skladá z:

                                             a)

                                             prahovej hodnoty vo výške 2 miliardy EUR pre celkové pôvodné expozície, ktoré majú G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií;

                                             b)

                                             prahovej hodnoty vo výške 300 miliónov EUR, ktorý sa uplatňuje na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré dosahujú alebo prekračujú prahovú hodnotu uvedenú v písm. a) pre:

                                                         i)

                                                         jednotlivú pôvodnú expozíciu voči nefinančnej korporácii so sídlom vo Francúzsku;

                                                         ii)

                                                         súčet pôvodných expozícií voči skupine prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, vypočítaný v súlade s odsekom 3 písm. a);

                                                         iii)

                                                         súčet pôvodných expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, ako sú vykázané vo vzoroch C 28.00 a C 29.00 prílohy VIII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 680/2014;

                                             c)

                                             Prahovej hodnoty vo výške 5 % prípustného kapitálu G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni konsolidácie pre expozície uvedené v písm. b) po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                       Prahové hodnoty uvedené v odsekoch b) a c) sa uplatnia bez ohľadu na to, či príslušný subjekt alebo nefinančná korporácia sú alebo nie sú vysoko zadlžené.
                                 Hodnota pôvodnej expozície uvedenej v odsekoch a) a b) sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek stanovených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014.

                                 9.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie, ktoré neprekračujú kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby francúzske opatrenie v prípade prekročenia kombinovaného prahu významnosti uvedeného v odseku 8 uplatňovali na G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré boli predtým oslobodené. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                                 10.

                                 Ak neexistujú G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie s povolením v dotknutých členských štátoch, ktoré by mali expozície voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií prekračujúce prah významnosti uvedený v odseku 8, príslušné orgány dotknutých členských štátov môžu podľa oddielu 2 ods. 2 bodu 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať francúzske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby recipročne uplatňovali francúzske opatrenie, ak G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie prekročí kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                                 11.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8 odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                        Luxembursko:

                           Právne záväzné limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (ďalej len „limity LTV“) pri nových hypotekárnych úveroch na nehnuteľnosti na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku, s rôznymi limitmi LTV, ktoré sa uplatňujú na rôzne kategórie dlžníkov:

                                 a)

                                       limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                 b)

                                       limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                 c)

                                       limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                           I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Luxemburské orgány aktivovali právne záväzné limity LTV pre nové hypotekárne úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie nachádzajúce sa v Luxembursku. V nadväznosti na odporúčanie Výboru pre systémové riziká (Comité du Risque Systémique) (1) aktivovala Komisia pre dohľad nad finančným sektorom (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (2) konajúca v súčinnosti s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, ktoré sa líšia v rámci troch kategórií dlžníkov. Limity LTV pre každú z týchto troch kategórií sú takéto:

                                             a)

                                             limit LTV vo výške 100 % pre kupujúcich, ktorí prvýkrát nadobúdajú svoje hlavné obydlie;

                                             b)

                                             limit LTV vo výške 90 % pre ostatných kupujúcich, t. j. kupujúcich, ktorí nenadobúdajú prvýkrát svoje hlavné obydlie. Tento limit sa uplatňuje proporcionálne prostredníctvom portfóliovej rezervy. Veritelia môžu konkrétne poskytnúť 15 % portfólia nových hypoték poskytnutých týmto dlžníkom s pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti nad 90 %, ale pod maximálnou hodnotou 100 %;

                                             c)

                                             limit LTV vo výške 80 % pre ostatné hypotekárne úvery (vrátane segmentu kúpy na účely prenájmu).

                                 2.

                                 LTV je pomer medzi súčtom všetkých úverov alebo tranží úverov, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťami určenými na bývanie v čase poskytnutia úveru, a hodnotou nehnuteľnosti v rovnakom čase.

                                 3.

                                 Limity LTV sa uplatňujú nezávisle od druhu vlastníckeho práva (napr. úplné vlastníctvo, užívacie právo, holé vlastníctvo).

                                 4.

                                 Toto opatrenie sa vzťahuje na každého súkromného dlžníka, ktorý si berie hypotekárny úver na kúpu nehnuteľností určených na bývanie v Luxembursku na nekomerčné účely. Toto opatrenie sa uplatňuje aj vtedy, ak dlžník používa na uskutočnenie tejto transakcie právnu štruktúru, akou je realitná investičná spoločnosť, ako aj v prípade spoločných žiadostí. „Nehnuteľnosti určené na bývanie“ zahŕňajú stavebné pozemky bez ohľadu na to, či sa stavebné práce vykonávajú bezprostredne po kúpe alebo o niekoľko rokov neskôr. Toto opatrenie sa uplatňuje aj vtedy, ak sa dlžníkovi poskytne úver na kúpu nehnuteľnosti s dlhodobou nájomnou zmluvou. Nehnuteľnosť môže byť určená na bývanie vlastníka alebo na kúpu na účely prenájmu.

                           II.   Reciprocita

                                 5.

                                 Členským štátom, ktorých úverové inštitúcie, poisťovacie korporácie a subjekty vykonávajúce činnosti poskytovania úverov (hypotekárni veritelia) majú relevantné významné úverové expozície v Luxembursku prostredníctvom priamo poskytnutých cezhraničných úverov, sa odporúča, aby v ich jurisdikcii recipročne uplatnili luxemburské opatrenie. Ak v ich jurisdikcii nie je pre všetky relevantné cezhraničné expozície dostupné rovnaké opatrenie, príslušné orgány by mali uplatniť dostupné opatrenia, ktorých účinok najviac zodpovedá aktivovanému opatreniu makroprudenciálnej politiky.

                                 6.

                                 Členské štáty by mali oznámiť ESRB, že recipročne uplatnili luxemburské opatrenie alebo použili výnimky de minimis v súlade s odporúčaním D odporúčania ESRB/2015/2. Toto oznámenie by sa malo uskutočniť najneskôr jeden mesiac po prijatí recipročného opatrenia s použitím príslušného vzoru uverejneného na webovom sídle ESRB. ESRB uverejní oznámenia na svojom webovom sídle, čím verejnosti oznámi vnútroštátne rozhodnutia o reciprocite. Súčasťou takéhoto uverejnenia budú všetky výnimky, ktoré uplatnili členské štáty uplatňujúce reciprocitu, ako aj ich záväzok sledovať, či dochádza k únikom a v prípade potreby konať.

                                 7.

                                 Členským štátom sa odporúča recipročne uplatniť opatrenia do troch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 8.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis členskými štátmi uplatňujúcimi reciprocitu sú spolu s týmto opatrením stanovené dva prahy významnosti: prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu, a prah významnosti, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu. Prah významnosti pre celkové cezhraničné hypotekárne úvery poskytnuté do Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú krajinu, je 350 mil. EUR, čo zodpovedá približne 1 % celkového hypotekárneho trhu s nehnuteľnosťami určenými na bývanie v decembri 2020. Prah významnosti pre celkové cezhraničné hypotekárne úvery poskytnuté do Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu, je 35 mil. EUR, čo zodpovedá približne 0,1% celkového hypotekárneho trhu s nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Luxembursku v decembri 2020. Reciprocita sa vyžaduje len vtedy, keď sa prekročí tak prahová hodnota pre jednotlivú krajinu, ako aj prahová hodnota pre jednotlivú inštitúciu.

                        Švédsko

                           Minimálna úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25%, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.

                     I.   Opis opatrenia

                                 1.

                                 Švédske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku, pozostáva zo zavedenia minimálnej úrovne expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25%, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú úverovú inštitúciu.

                                 2.

                                 Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých expozícií vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                           II.   Reciprocita

                                 3.

                                 V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené švédske opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na vo Švédsku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 4.

                                 Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené švédske opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku. V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré vo Švédsku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                                 5.

                                 Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, odporúča sa príslušným orgánom po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                           III.   Prah významnosti

                                 6.

                                 Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                                 7.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku nedosahujú prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby švédske opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 5 miliárd SEK uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                                 8.

                                 Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali buď pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Švédsku, alebo priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku, a zároveň by mali takéto expozície vo výške 5 miliárd SEK alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať švédske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby švédske opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK.

                                 9.

                                 V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

               (*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1).

               (*2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).“

               (1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/2150 z. 2. decembra 2021, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

text:
                  6.12.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 434/8

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/2150
         z. 2. decembra 2021,
         ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,
         keďže:

                     1.

                     Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“).

                     2.

                     Rada odvtedy prijala odporúčania (EÚ) 2020/1052 (2), (EÚ) 2020/1144 (3), (EÚ) 2020/1186 (4), (EÚ) 2020/1551 (5), (EÚ) 2020/2169 (6), (EÚ) 2021/89 (7), (EÚ) 2021/132 (8), (EÚ) 2021/767 (9), (EÚ) 2021/892 (10), (EÚ) 2021/992 (11), (EÚ) 2021/1085 (12), (EÚ) 2021/1170 (13), (EÚ) 2021/1346 (14), (EÚ) 2021/1459 (15), (EÚ) 2021/1712 (16), (EÚ) 2021/1782 (17), (EÚ) 2021/1896 (18), (EÚ) 2021/1945 (19) a (EÚ) 2021/2022 (20), ktorými sa zmenilo odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia.

                     3.

                     Rada prijala 20. mája 2021 odporúčanie 2021/816, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia (21) s cieľom aktualizovať kritériá, na základe ktorých sa posudzuje, či sú cesty z tretích krajín, ktoré nie sú nevyhnutné, bezpečné a či by sa mali povoliť.

                     4.

                     V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.

                     5.

                     Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa zo zoznamu mali vypustiť Jordánsko a Namíbia.

                     6.

                     Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 2. decembra 2021 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách, osobitných administratívnych oblastiach a iných jednotkách a územných správnych orgánoch uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním.

                     7.

                     V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní rozhodne, či ho bude transponovať.

                     8.

                     Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (22); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                     9.

                     Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (23).

                     10.

                     Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (24) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (25).

                     11.

                     Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (26) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (27).

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
         Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia, zmenené odporúčaniami (EÚ) 2020/1052, (EÚ) 2020/1144, (EÚ) 2020/1186, (EÚ) 2020/1551,(EÚ) 2020/2169, (EÚ) 2021/89, (EÚ) 2021/132, (EÚ) 2021/767, (EÚ) 2021/816, (EÚ) 2021/892, (EÚ) 2021/992, (EÚ) 2021/1085, (EÚ) 2021/1170, (EÚ) 2021/1346, (EÚ) 2021/1459, (EÚ) 2021/1712, (EÚ) 2021/1782, (EÚ) 2021/1896, (EÚ) 2021/1945 a (EÚ) 2021/2022, sa mení takto:

                     1.

                     Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Členské štáty by mali od 2. decembra 2021 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I.“

                     2.

                     Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:

                           „PRÍLOHA I
                           Tretie krajiny, osobitné administratívne oblasti a iné jednotky a územné správne orgány, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:
                           I.   ŠTÁTY

                                       1.

                                       ARGENTÍNA

                                       2.

                                       AUSTRÁLIA

                                       3.

                                       BAHRAJN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       ČILE

                                       6.

                                       KOLUMBIA

                                       7.

                                       INDONÉZIA

                                       8.

                                       KUVAJT

                                       9.

                                       NOVÝ ZÉLAND

                                       10.

                                       PERU

                                       11.

                                       KATAR

                                       12.

                                       RWANDA

                                       13.

                                       SAUDSKÁ ARÁBIA

                                       14.

                                       JUŽNÁ KÓREA

                                       15.

                                       SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

                                       16.

                                       URUGUAJ

                                       17.

                                       ČÍNA (*)

                                 II.   OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY

                           OAO Hongkong*
                           OAO Macao*
                           III.   JEDNOTKY A ÚZEMNÉ SPRÁVNE ORGÁNY, KTORÉ NIE SÚ UZNANÉ ZA ŠTÁTY NAJMENEJ JEDNÝM ČLENSKÝM ŠTÁTOM

                           Taiwan

                        (*)  s výhradou potvrdenia reciprocity"

            V Bruseli 2. decembra 2021

                  Za Radu

                  predseda

               J. VRTOVEC

            (1)  Ú. v. EÚ L 208I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Ú. v. EÚ L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Ú. v. EÚ L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Ú. v. EÚ L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Ú. v. EÚ L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Ú. v. EÚ L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Ú. v. EÚ L 165I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Ú. v. EÚ L 198, 4.6.2021, s. 1.

            (11)  Ú. v. EÚ L 221, 21.6.2021, s. 12.

            (12)  Ú. v. EÚ L 235, 2.7.2021, s. 27.

            (13)  Ú. v. EÚ L 255, 16.7.2021, s. 3.

            (14)  Ú. v. EÚ L 306, 31.8.2021, s. 4.

            (15)  Ú. v. EÚ L 320, 10.9.2021, s. 1.

            (16)  Ú. v. EÚ L 341, 24.9.2021, s. 1.

            (17)  Ú. v. EÚ L 360, 11.10.2021, s. 128.

            (18)  Ú. v. EÚ L 388, 3.11.2021, s. 1.

            (19)  Ú. v. EÚ L 397, 10.11.2021, s. 28.

            (20)  Ú. v. EÚ L 413, 19.11.2021, s. 37.

            (21)  Ú. v. EÚ L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (22)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (23)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (24)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (25)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (26)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (27)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2022/210 z 8. februára 2022 o spoločnom súbore nástrojov Únie na riešenie nedostatku polovodičov a mechanizme EÚ na monitorovanie polovodičového ekosystému

text:
               17.2.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 35/17

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2022/210
      z 8. februára 2022
      o spoločnom súbore nástrojov Únie na riešenie nedostatku polovodičov a mechanizme EÚ na monitorovanie polovodičového ekosystému
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Polovodiče sú nevyhnutné pre fungovanie nášho moderného hospodárstva a spoločnosti. Únia v uplynulom roku zaznamenala bezprecedentné prerušenia ich dodávok, ktoré spôsobili vážne oneskorenia a negatívne vplyvy na dôležité hospodárske odvetvia a ktoré viedli k oneskoreniam pri oprave a údržbe základných výrobkov pre kritické odvetvia, ako sú zdravotnícke a diagnostické zariadenia.

                  (2)

                  Súčasná kríza spôsobená nedostatkom polovodičov a jej negatívne účinky preto ohrozujú kritické odvetvia ako zdravotníctvo, doprava, energetika, obrana, bezpečnosť a vesmír. Hrozí, že ekologická a digitálna transformácia Únie sa oneskorí.

                  (3)

                  V tejto súvislosti je cieľom návrhu Komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec opatrení na posilnenie európskeho polovodičového ekosystému (Akt o čipoch) (1), riešiť odolnosť Únie voči narušeniam dodávateľského reťazca polovodičov, podporiť rozvoj kapacít v oblasti pokročilej výroby, dizajnu a systémovej integrácie, ako aj špičkovej priemyselnej výroby v Únii, vyriešiť kritický nedostatok požadovaných zručností, zvýšiť počet kvalifikovaných pracovníkov a prispieť k vytvoreniu odolného a dynamického polovodičového ekosystému v Únii. Únia je odhodlaná splniť svoj strategický cieľ dosiahnuť do roku 2030 aspoň 20 % hodnoty svetovej produkcie špičkových, inovatívnych a udržateľných polovodičov, ako sa stanovuje v programe politiky digitálneho desaťročia (2).

                  (4)

                  Toto odporúčanie sprevádza navrhované nariadenie ako nástroj s okamžitou účinnosťou, ktorý umožní rýchlu a koordinovanú reakciu Únie na súčasný nedostatok. Na tento účel sa navrhuje zriadenie mechanizmu koordinácie s cieľom diskutovať a rozhodovať o včasných a primeraných opatreniach reakcie na krízu.

                  (5)

                  Vzhľadom na štrukturálne nedostatky dodávateľského reťazca polovodičov sa okrem toho odporúčajú opatrenia na umožnenie koordinovaného monitorovania hodnotového reťazca polovodičov so zameraním na riziká, ktoré môžu narušiť, ohroziť alebo negatívne ovplyvniť dodávky polovodičov. Tieto opatrenia by mali pripraviť a umožniť trvalý mechanizmus monitorovania dodávateľského reťazca polovodičov navrhnutý podľa nariadenia.

                  (6)

                  Na účely vykonávania tohto odporúčania Komisia zriadila európsku skupinu odborníkov pre polovodiče. Európska skupina odborníkov pre polovodiče bude pôsobiť ako platforma na koordináciu medzi členskými štátmi a poskytovať poradenstvo a pomoc Komisii pri vykonávaní pripravovaného nariadenia. Úlohy európskej skupiny odborníkov pre polovodiče prevezme Európska rada pre polovodiče, ktorá sa zriadi na základe nariadenia.

                  (7)

                  Európska skupina odborníkov pre polovodiče by mala uľahčiť rýchlu a účinnú výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou o vývoji na trhu, ktorý vystaví dodávky Únie hmatateľnému riziku, a mala by podporovať jednotnú a koordinovanú reakciu na krízu.

                  (8)

                  Ako prvé opatrenie sa členským štátom odporúča, aby si vyžiadali informácie od organizácií zastupujúcich podniky alebo v prípade potreby od jednotlivých výrobcov polovodičov a vybavenia. Zvýšila by sa tým schopnosť európskej skupiny odborníkov pre polovodiče identifikovať a prispôsobiť potenciálne opatrenia reakcie na krízu. Zhromaždené údaje by sa mali týkať výrobných schopností, výrobnej kapacity a súčasných hlavných narušení a úzkych miest. Akékoľvek zhromažďovanie alebo výmena informácií by mali byť v súlade s platnými pravidlami týkajúcimi sa zdieľania údajov a dôvernosti informácií a údajov.

                  (9)

                  Toto odporúčanie obsahuje návrhy opatrení reakcie na krízu, pričom sa členské štáty vyzývajú, aby ich prediskutovali a v prípade potreby a tam, kde je to primerané, zvážili ich vykonanie.

                  (10)

                  Ak je to na základe posúdenia súčasnej krízy potrebné, členské štáty by mohli zvážiť začatie dialógu, v ktorom by od výrobcov polovodičov so sídlom v Únii požadovali, aby uprednostnili zmluvy so spoločnosťami, ktoré dodávajú výrobky do kritických odvetví, s cieľom zabezpečiť, aby tieto odvetvia mohli naďalej fungovať.

                  (11)

                  Okrem toho, ak je to relevantné a vhodné podľa posúdenia predmetnej krízy, členské štáty môžu zvážiť udelenie mandátu Komisii na obstarávanie určitých výrobkov v ich mene s cieľom vytvoriť pákový efekt prostredníctvom svojej kúpnej sily a zabezpečiť dodávky do kritických sektorov vo verejnom záujme.

                  (12)

                  Členské štáty sa napokon vyzývajú, aby posúdili, či by Únia mala vykonávať dohľad nad určitými vývozmi s cieľom zabezpečiť dodávky na vnútorný trh. Ak takéto ochranné opatrenia považujú za vhodné, potrebné a primerané, mohli by ich prediskutovať a požiadať Komisiu, aby posúdila, či sú splnené podmienky uplatnenia ochranných opatrení v súvislosti s vývozom podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/479 (3).

                  (13)

                  Odporúčané monitorovacie opatrenia by sa mali riadiť zásadami predvídania, koordinácie a pripravenosti s cieľom vytvoriť systém včasného varovania, aby sa predchádzalo polovodičovým krízam a aby sa posilnil polovodičový ekosystém Únie. Na tieto účely sa od členských štátov žiada, aby v rámci európskej skupiny odborníkov pre polovodiče prerokovali vhodné ukazovatele včasného varovania s cieľom predvídať budúci nedostatok v dodávateľskom reťazci polovodičov.

                  (14)

                  Je potrebné ďalšie hĺbkové posúdenie rizík, ktoré môžu narušiť, ohroziť alebo negatívne ovplyvniť hodnotový reťazec, a to aj pokiaľ ide o pôvod a zdroje dodávok mimo Únie. Členským štátom sa preto odporúča, aby zhromažďovali relevantné informácie a spolupracovali s cieľom umožniť Komisii pripraviť spoločné posúdenie rizika pre hodnotový reťazec polovodičov v Únii. Mali by sa uviesť faktory, ktoré sa majú zohľadniť pri príprave posúdení rizika.

                  (15)

                  Komisia v navrhovanom nariadení stanovuje trvalý a záväzný mechanizmus koordinovaného monitorovania a reakcie na krízy, ktorý vychádza z opatrení navrhnutých v tomto odporúčaní. Po nadobudnutí účinnosti nariadenia sa toto odporúčanie môže zrušiť,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      1.   ÚČEL TOHTO ODPORÚČANIA

                  1.

                  Účelom tohto odporúčania je umožniť rýchlu, účinnú a koordinovanú reakciu Únie na súčasný nedostatok polovodičov a podobné situácie v budúcnosti.

                  2.

                  Toto odporúčanie preto umožní monitorovací mechanizmus vzhľadom na štrukturálne nedostatky dodávok polovodičov a prevládajúce riziko budúceho nedostatku alebo iných významných otrasov na trhu.

                  3.

                  Preto sa odporúča, aby členské štáty spolupracovali s Komisiou v rámci európskej skupiny odborníkov pre polovodiče, ktorá bude koordinovať opatrenia okamžitej reakcie na krízu a bude fungovať ako platforma na monitorovanie hodnotového reťazca polovodičov so zameraním na riziká, ktoré môžu narušiť, ohroziť alebo negatívne ovplyvniť dodávky polovodičov.

            2.   VYMEDZENIE POJMOV

                  4.

                  Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje vymedzenie pojmov uvedené v navrhovanom nariadení.

            3.   EURÓPSKA SKUPINA ODBORNÍKOV PRE POLOVODIČE

                  5.

                  Odporúča sa, aby členské štáty vykonali toto odporúčanie prostredníctvom európskej skupiny odborníkov pre polovodiče. V tejto súvislosti sa uplatňuje všeobecný rokovací poriadok tejto skupiny odborníkov.

            4.   OKAMŽITÁ REAKCIA NA KRÍZU

                  6.

                  Členské štáty by sa mali urýchlene zísť v rámci európskej skupiny odborníkov pre polovodiče, aby si vymenili informácie o súčasnom stave polovodičovej krízy na svojich vnútroštátnych trhoch. Mali by najmä posúdiť konkrétne výrobky a trhy postihnuté nedostatkom, ako aj prediskutovať všetky núdzové opatrenia, ktoré sa vykonali na vnútroštátnej úrovni.

                  7.

                  Členské štáty by si mali vyžiadať informácie od organizácie zastupujúcej podniky alebo v prípade potreby od jednotlivých výrobcov polovodičov a vybavenia o dodávateľských schopnostiach, ktoré môžu zahŕňať informácie o výrobných schopnostiach, výrobných kapacitách a súčasných hlavných narušeniach, s cieľom identifikovať a prispôsobiť potenciálne opatrenia reakcie na krízu. Akékoľvek zhromažďovanie alebo výmena informácií by mali byť v súlade s platnými pravidlami týkajúcimi sa zdieľania údajov a dôvernosti informácií a údajov.

                  8.

                  Členské štáty sa vyzývajú, aby na základe týchto informácií posúdili vhodné, účinné a primerané opatrenia reakcie na krízu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie (protikrízový súbor nástrojov). Tieto opatrenia by mohli zahŕňať jedno alebo viacero z týchto opatrení:

                              a)

                              nadviazať dialóg s výrobcami a požiadať ich, aby uprednostnili výrobu produktov dôležitých v krízovej situácii s cieľom zabezpečiť, aby kritické odvetvia naďalej fungovali;

                              b)

                              zvážiť prípadné udelenie mandátu Komisii, aby konala ako centrálna obstarávacia organizácia v mene dvoch alebo viacerých členských štátov pri verejnom obstarávaní produktov dôležitých v krízovej situácii pre určité kritické odvetvia;

                              c)

                              posúdiť, či by Únia mala vykonávať dohľad nad vývozom výrobkov dôležitých v krízovej situácii, a požiadať Komisiu, aby posúdila, či sú splnené podmienky uplatňovania ochranných opatrení v súvislosti s vývozom podľa nariadenia (EÚ) 2015/479;

                              d)

                              nadviazať koordinované konzultácie alebo spoluprácu s príslušnými tretími krajinami s cieľom hľadať kooperatívne riešenia na riešenie narušení dodávateľského reťazca v súlade s medzinárodnými záväzkami. V prípade potreby to môže zahŕňať koordináciu na príslušných medzinárodných fórach.

                  9.

                  S cieľom zabezpečiť koordinovaný prístup by členské štáty mali včas informovať Komisiu o všetkých vnútroštátnych opatreniach prijatých v súvislosti s dodávateľským reťazcom polovodičov.

            5.   MONITOROVANIE

                  10.

                  Členské štáty by mali vykonávať pravidelné monitorovanie hodnotového reťazca polovodičov so zameraním na riziká, ktoré môžu narušiť, ohroziť alebo negatívne ovplyvniť dodávku polovodičov.

                  11.

                  Na tento účel by členské štáty mali určiť vhodné ukazovatele včasného varovania s cieľom predvídať budúce narušenia dodávateľského reťazca polovodičov.

                  12.

                  Členské štáty by mali Komisii poskytovať informácie na účely mapovania faktorov, trendov a udalostí, ktoré by mohli viesť k závažnému narušeniu globálneho hodnotového reťazca polovodičov s dôsledkami v Únii (posúdenie rizika na úrovni Únie). Medzi relevantné faktory, ktoré sa majú zohľadniť, by mohli patriť:

                              a)

                              dostupnosť a integrita služieb alebo tovaru podnikov v odvetví polovodičov v Únii, ktorých fungovanie je nevyhnutné pre dodávateľský reťazec polovodičov;

                              b)

                              miera kolísania dopytu po rôznych typoch polovodičov, a to aj vo vzťahu k dostupným výrobným kapacitám;

                              c)

                              medzery a úzke miesta vo výrobe, balení a logistike vrátane nedostatku surovín a dostupnej kvalifikovanej pracovnej sily;

                              d)

                              nehody, útoky, prírodné katastrofy alebo iné závažné udalosti, ktoré by mohli ovplyvniť dodávateľský reťazec polovodičov;

                              e)

                              technické, regulačné alebo environmentálne zmeny znižujúce výnosy z výroby;

                              f)

                              koncentrácia ponuky so zreteľom na geografické oblasti a spoločnosti s prihliadnutím na sieťové účinky a efekt odkázanosti na určitého dodávateľa;

                              g)

                              vplyv obchodných politík, ciel, obchodných prekážok a iných opatrení súvisiacich s obchodom;

                              h)

                              pravosť a neporušenosť polovodičov, možný vplyv falšovaných polovodičov;

                              i)

                              porušenie alebo krádež duševného vlastníctva alebo obchodného tajomstva.

                  13.

                  Členské štáty by mali určiť hlavné kategórie používateľov polovodičov, najmä tých, ktorí pochádzajú z kritických sektorov. Mali by vyzvať príslušné organizácie zainteresovaných strán vrátane priemyselných združení a zástupcov hlavných kategórií používateľov, aby poskytli informácie o neobvyklom náraste dopytu a známych narušeniach svojho dodávateľského reťazca vrátane nedostupnosti kritických polovodičov alebo surovín dlhšej ako priemerný potrebný čas, oneskorení dodávok a mimoriadnych cenových nárastov.

                  14.

                  Členské štáty by mali okamžite upozorniť Komisiu, ak sa dozvedia o možnom narušení dodávok polovodičov, neobvyklom náraste dopytu alebo ak majú konkrétne a spoľahlivé informácie o akomkoľvek inom rizikovom faktore alebo udalosti, ktorá nastala.

            6.   PRESKÚMANIE

                  15.

                  Odporúčanie sa môže zrušiť po nadobudnutí účinnosti navrhovaného nariadenia.

         V Bruseli 8. februára 2022

               Za Komisiu

            Thierry BRETON

               člen Komisie

         (1)  COM(2022) 46, 8.2.2022.

         (2)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob, 9.3.2021 [COM(2021) 118 final].

         (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/479 z 11. marca 2015 o spoločných pravidlách pre vývozy (Ú. v. EÚ L 83, 27.3.2015, s. 34).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 16. júla 2021 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije (ECB/2021/28) 2021/C 299/01

text:
               27.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      z 16. júla 2021
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Banka Slovenije
      (ECB/2021/28)
      (2021/C 299/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Banka Slovenije, Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2020. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2021.

                  (3)

                  Banka Slovenije vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2021 až 2023 spoločnosť PricewaterhouseCoopers, podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d. o. o.,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť PricewaterhouseCoopers, podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d. o. o. vymenovaná za externého audítora Banka Slovenije na finančné roky 2021 až 2023.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 16. júla 2021.

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 16. júla 2021 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de España (ECB/2021/29) 2021/C 299/02

text:
               27.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/2

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      z 16. júla 2021
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de España
      (ECB/2021/29)
      (2021/C 299/02)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Banco de España vybrala v roku 2018 za svojho externého audítora na finančné roky 2018 až 2020 dočasné združenie podnikov Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. s možnosťou predĺženia mandátu na finančné roky 2021 až 2022 a Rada guvernérov ECB odporučila jeho vymenovanie, ako aj možnosť predĺženia mandátu na finančné roky 2021 a 2022 (1).

                  (3)

                  Mandát súčasného externého audítora Banco de España, dočasného združenia podnikov Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A., sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2020. Preto je potrebné vymenovať externého audítora na finančné roky 2021 a 2022.

                  (4)

                  Banco de España má v úmysle predĺžiť mandát dočasného združenia podnikov Mazars Auditores, S.L.P. Na finančné roky 2021 a 2022, ako to predpokladá odporúčanie ECB/2018/22 a odôvodnenia rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/1518 (2). Toto predĺženie mandátu je možné uskutočniť v súlade so zmluvnými podmienkami dohodnutými medzi Banco de España a Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A.,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bolo dočasné združenie podnikov Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. vymenované za externého audítora Banco de España na finančné roky 2021 až 2022.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 16. júla 2021

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE

         (1)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2018/22 zo 6. septembra 2018 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de España (Ú. v. EÚ C 325, 14.9.2018 s. 1).

         (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/1518 z utorok, 9. októbra 2018, ktorým sa mení rozhodnutie 1999/70/ES o externých audítoroch národných centrálnych bánk, pokiaľ ide o externého audítora Banco de España (Ú. v. EÚ L 256, 12.10.2018 s. 63).


title: Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2021

text:
               29.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 304/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 18. júna 2021
      ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2021
      (2021/C 304/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecná úniková doložka stanovená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (2) uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia v uvedenom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa každého členského štátu za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojom oznámení o ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021 oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021.

                  (2)

                  Rada 20. júla 2020 prijala odporúčanie (3) (ďalej len „odporúčanie Rady z 20. júla 2020“). Odporučila Belgicku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň Belgicku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

                  (3)

                  V odporúčaní Rady týkajúcom sa hospodárskej politiky eurozóny na rok 2021 sa poukazuje na to, že vo všetkých členských štátoch eurozóny by sa počas celého roku 2021 malo pokračovať v podporných fiškálnych politikách a opatrenia v príslušných oblastiach politiky by mali byť prispôsobené konkrétnej situácii v krajine a mali by byť včasné, dočasné a cielené. Keď to epidemiologické a hospodárske podmienky umožnia, mali by sa postupne ukončovať núdzové opatrenia a zároveň by sa mal riešiť sociálny vplyv krízy, ako aj jej vplyv na trh práce. Členské štáty by mali realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Členské štáty by mali uskutočňovať reformy, ktoré posilnia rozsah pokrytia, primeranosť a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

                  (4)

                  Komisia 18. novembra 2020 prijala stanoviská k návrhom rozpočtových plánov členských štátov eurozóny na rok 2021, ktoré boli založené na kvalitatívnom posúdení fiškálnych opatrení. Komisia zastávala názor, že návrh rozpočtového plánu Belgicka je celkovo v súlade s odporúčaniami v oblasti fiškálnej politiky stanovenými v odporúčaní Rady z 20. júla 2020, a že väčšina opatrení zahrnutých do návrhu rozpočtového plánu podporuje hospodársku činnosť v kontexte značnej neistoty.

                  (5)

                  Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (4), ktorým sa zriadil Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispeje k obnove hospodárstva a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť a potenciálny rast hospodárstiev členských štátov. Pomôže tiež k návratu verejných financií k priaznivejším pozíciám verejných financií v krátkodobom horizonte a prispeje k posilneniu udržateľných verejných financií, ako aj k rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

                  (6)

                  Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov. Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanie, že hospodárska činnosť sa bude v druhej polovici roku 2021 postupne normalizovať, by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v Únii treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných vysokokvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

                  (7)

                  Vo svojom oznámení z 3. marca 2021 Komisia uviedla, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať ako celkové posúdenie stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v Únii alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna 2021 usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia jednotlivých krajín sa bude naďalej zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky.

                  (8)

                  Belgicko predložilo 30. apríla 2021 svoj program stability na rok 2021 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (9)

                  Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Belgicka na úrovni 9,4 % hrubého domáceho produktu (HDP), zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 114,1 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla -7,5 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 4,5 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov. Belgicko takisto poskytlo spoločnostiam a domácnostiam podporu likvidity (ako napríklad záruky a odklady platenia daní, čo nemá priamy a okamžitý vplyv na rozpočet) v odhadovanom objeme 11,8 % HDP; skutočné využitie verejných záruk v roku 2020 odhaduje Komisia na úrovni pod 0,5 % HDP.

                  (10)

                  Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 zmluvy. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Belgicka, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a neznižoval sa uspokojivým tempom. V správe sa konštatovalo, že nebolo dodržané kritérium deficitu ani dlhové kritérium.

                  (11)

                  Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 realistický. V programe stability na rok 2021 sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 4,1 % v roku 2021 a 3,5 % v roku 2022. V prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladá mierne vyšší reálny rast na úrovni 4,5 % v roku 2021 a 3,7 % v roku 2022, a to v dôsledku vyšších investícií.

                  (12)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2021 plánuje zníženie deficitu verejných financií z 9,4 % HDP v roku 2020 na 7,7 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala zvýšiť zo 114,1 % v roku 2020 na 116,3 % HDP v roku 2021. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu stability na rok 2021 dosiahnuť -6,1 % HDP, pod čo sa podpísali diskrečné rozpočtové opatrenia vo výške 2,7 % HDP na podporu hospodárstva a fungovanie automatických stabilizátorov. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021.

                  (13)

                  Belgicko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie ochorenia COVID-19 a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Belgicko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

                  (14)

                  V programe stability na rok 2021 nie sú zatiaľ zahrnuté granty prijaté v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Na druhej strane, v prognóze Komisie z jari 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,2 % HDP v roku 2021 a 0,3 % HDP v roku 2022, a to na základe rovnakej hypotézy, akú použil belgický Federálny úrad pre plánovanie vo svojom makroekonomickom hodnotení Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

                  (15)

                  Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie ochorenia COVID-19 a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Takisto treba prispôsobiť referenčnú hodnotu pre výdavky (5) a doplniť ju o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

                  (16)

                  Podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z výdavkového agregátu vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu. Na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušného výdavkového agregátu mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu Únie (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti). Celkové zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie. Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

                  (17)

                  V programe stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Belgicka v roku 2022 klesne na 4,5 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia väčšiny dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021 a vyšších vládnych príjmov vyplývajúcich zo zlepšujúcej sa makroekonomickej situácie. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa v roku 2022 stabilizuje na úrovni 116 % HDP. Tieto projekcie sú v súlade s prognózou Komisie z jari 2021. Na základe prognózy Komisie z jari 2021 a osobitnej metodiky, ktorá zohľadňuje uvedené výzvy, sa celkové zámery fiškálnej politiky odhadujú na -0,4 % HDP (6) – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu Únie, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov Únie sa má zvýšiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP (7). Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP.

                  (18)

                  Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobejšom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, a to spôsobom, ktorý je konzistentný s plnením cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej – zelenej a digitálnej – transformácie. Národné plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

                  (19)

                  Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu stability na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zníži zo 4 % HDP v roku 2023 na 3,7 % HDP v roku 2024. Deficit verejných financií sa nemá v horizonte programu stability na rok 2021 vrátiť pod úroveň 3 % HDP. Program stability na rok 2021 neobsahuje informácie potrebné na odhad celkových zámerov fiškálnej politiky v rokoch 2023 a 2024. Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 2,75 % (8). Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti, a mohli by preto posilniť potenciálny rast Belgicka.

                  (20)

                  Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa výlučne z dôvodu zosúladenia dlhu a deficitu zvýši zo 116,7 % HDP v roku 2023 na 117,4 % HDP v roku 2024. Vzhľadom na vysokú mieru zadlženosti, ktorá má časom len postupne klesať, možno konštatovať, že Belgicko čelí v strednodobom horizonte vysokým rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby.

                  (21)

                  Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

                  (22)

                  Rada posúdila program stability na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Belgickom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

            TÝMTO ODPORÚČA BELGICKU:

         1.

            Využiť v roku 2022 Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovať obozretnú fiškálnu politiku. Zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

         2.

            Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvyšovať investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

         3.

            V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä investície zamerané na podporu zelenej a digitálnej transformácie. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to prípadne aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

         V Luxemburgu 18. júna 2021

               Za Radu

               predseda

            J. LEÃO

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (3)  Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 1).

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

         (5)  Najmä vzhľadom na to, že investície, ktoré sa používajú pri referenčnej hodnote pre výdavky, sú rozložené na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

         (6)  Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

         (7)  Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať neutrálny príspevok.

         (8)  Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 23. júla 2021, ktorým sa zrušuje odporúčanie ECB/2020/62 (ECB/2021/31) 2021/C 303/01

text:
               29.7.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 303/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      z 23. júla 2021,
      ktorým sa zrušuje odporúčanie ECB/2020/62
      (ECB/2021/31)
      (2021/C 303/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,
      keďže:

                  (1)

                  Európska centrálna banka (ECB) prijala 27. marca 2020 odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2020/19 (2), v ktorom odporúča, aby úverové inštitúcie minimálne do 1. októbra 2020 nevyplatili žiadne dividendy ani sa neodvolateľne nezaviazali vyplatiť dividendy a aby neuskutočňovali spätné odkúpenia akcií zamerané na odmeňovanie akcionárov. Dňa 27. júla 2020 ECB predĺžila platnosť uvedeného odporúčania do 1. januára 2021 prostredníctvom odporúčania Európskej centrálnej banky ECB/2020/35 (3).

                  (2)

                  Napriek skutočnosti, že sa zlepšili makroekonomické podmienky a znížila sa hospodárska neistota spôsobená pandémiou COVID-19, miera neistoty zostávala na konci roka 2020 vysoká, čo malo naďalej vplyv na schopnosť bánk vopred stanoviť ich strednodobé kapitálové potreby. Vzhľadom na túto pretrvávajúcu neistotu prijala ECB odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2020/62 (4), ktorým sa zrušuje odporúčanie ECB/2020/35, ale odporúča sa mimoriadna obozretnosť pri rozhodovaní úverových inštitúcií o dividendách alebo pri ich vyplácaní alebo pri uskutočňovaní spätných odkúpení akcií zameraných na odmeňovanie akcionárov.

                  (3)

                  Najnovšie makroekonomické prognózy naznačujú začiatok hospodárskeho oživenia a ďalšie zníženie úrovne hospodárskej neistoty. ECB sa preto domnieva, že dôvody, na ktorých je založené odporúčanie ECB/2020/62, už neexistujú. Znížená úroveň hospodárskej neistoty umožňuje dôkladné posúdenie v otázkach dohľadu týkajúce sa obozretnosti plánov bánk na rozdeľovanie dividend a uskutočňovanie spätného odkúpenia akcií na individuálnej úrovni s dôkladným výhľadovým posúdením kapitálových plánov v kontexte bežného cyklu v oblasti dohľadu,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Týmto odporúčaním sa od 30. septembra 2021 zrušuje odporúčanie ECB/2020/62.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 23. júla 2021

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE

         (1)  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

         (2)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2020/19 z 27. marca 2020 o rozdeľovaní dividend počas pandémie COVID-19, ktorým sa zrušuje odporúčanie ECB/2020/1 (ECB/2020/19) (Ú. v. EÚ C 102 I, 30.3.2020, s. 1).

         (3)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2020/35 z 27. júla 2020 o rozdeľovaní dividend počas pandémie COVID-19, ktorým sa zrušuje odporúčanie ECB/2020/19 (Ú. v. EÚ C 251, 31.7.2020, s. 1).

         (4)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2020/62 z 15. decembra 2020 o rozdeľovaní dividend počas pandémie COVID-19, ktorým sa zrušuje odporúčanie ECB/2020/35 (Ú. v. EÚ C 437, 18.12.2020, s. 1).