title: Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO č. 194/04/COL zo  14. júla 2004  o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu  ex ante  v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, zakotvené v Dohode o Európskom hospodárskom priestore

text:
               27.4.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 113/18

      ODPORÚČANIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 194/04/COL
   zo 14. júla 2004
   o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, zakotvené v Dohode o Európskom hospodárskom priestore
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1),
   so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora, a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b),
   so zreteľom na akt uvedený v bode 5cl) prílohy XI k Dohode o EHP a upravenom protokolom 1 k dohode o EHP a sektorálnymi úpravami obsiahnutými v prílohe XI k tejto dohode, na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (2), a najmä na jej článok 15 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Smernica 2002/21/ES (ďalej len „rámcová smernica“) vytvára nový legislatívny rámec sektora elektronickej komunikácie, ktorý sa snaží reagovať na konvergenčné trendy pokrytím všetkých elektronických komunikačných sietí a služieb v rámci svojho rozsahu. Zámerom je postupne s rozvojom hospodárskej súťaže na trhu znížiť pravidlá ex ante špecifické pre daný sektor.

               (2)

               Článok 15 rámcovej smernice stanovuje, že dozorný orgán EZVO (ďalej len „orgán“) prijme po verejnej konzultácii a konzultácii s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi (ďalej len „VRO“) v štátoch EZVO odporúčanie o relevantných trhoch výrobkov a služieb.

               (3)

               Európska Komisia vydala odporúčanie 2003/311/ES o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou 2002/21/ES (3).

               (4)

               S cieľom zaistiť homogénne uplatňovanie práva EHP na celom území Európskeho hospodárskeho priestoru orgán toto odporúčanie zostavil tak, aby ho čo najviac zosúladil s príslušným odporúčaním Komisie.

               (5)

               Účelom tohto odporúčania je identifikovať tie trhy výrobkov a služieb, na ktorých môže byť opodstatnená regulácia ex ante. Toto prvé odporúčanie však musí byť v súlade s prechodom regulačného rámca z roku 1998 na nový regulačný rámec. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES o prístupe k elektronickým komunikačným sieťam a k súvisiacim zariadeniam a o ich prepojení (4), ďalej len „prístupová smernica“, a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (5), ďalej len „smernica o univerzálnej službe“, už identifikujú špecifické trhové oblasti, ktoré musia VRO analyzovať okrem trhov vymenovaných v tomto odporúčaní. V súlade s rámcovou smernicou musia VRO definovať príslušné zemepisné trhy na svojom území.

               (6)

               Podľa regulačného rámca z roku 1998 je v telekomunikačnom sektore predmetom regulácie ex ante niekoľko oblastí. Tieto oblasti boli vymedzené v uplatniteľných smerniciach, ale nie vždy sú to „trhy“ v zmysle súťažného práva a praxe EHP. Príloha I rámcovej smernice poskytuje zoznam takýchto trhových oblastí, ktoré majú byť zahrnuté v počiatočnej verzii odporúčania.

               (7)

               Ako ozrejmuje názov prílohy I rámcovej smernice, všetky trhové oblasti v nej vymenované musia byť zahrnuté v počiatočnej verzii odporúčania, aby VRO mohli vykonať previerku jestvujúcich povinností zavedených podľa regulačného rámca z roku 1998.

               (8)

               Článok 15 ods. 1 rámcovej smernice ukladá orgánu povinnosť definovať trhy v súlade so zásadami súťažného práva EHP. Orgán preto definoval tieto trhy (zodpovedajúce trhovým oblastiam menovaným v prílohe I rámcovej smernice) v súlade so zásadami súťažného práva EHP.

               (9)

               V sektore elektronickej komunikácie treba uvažovať najmenej s dvoma hlavnými typmi relevantných trhov: trhy pre služby alebo výrobky poskytované konečným užívateľom (maloobchodné trhy) a trhy vstupov, ktoré operátori potrebujú na poskytovanie služieb a výrobkov konečným užívateľom (veľkoobchodné trhy). V rámci týchto dvoch typov trhov je možné ďalšie rozlíšenie trhov v závislosti od znakov na strane dopytu a ponuky.

               (10)

               Východiskom pre definíciu a identifikáciu trhov je charakterizácia maloobchodných trhov v danom časovom horizonte, berúc do úvahy zameniteľnosť strany dopytu a strany ponuky. Po charakterizácii a definícii maloobchodných trhov, teda trhov zahŕňajúcich ponuku pre konečných užívateľov a dopyt konečných užívateľov, je možné pristúpiť k identifikácii relevantných veľkoobchodných trhov, teda trhov zahŕňajúcich dopyt po výrobkoch tretích osôb a ponuku výrobkov tretím osobám, ktoré chcú tieto výrobky dodať konečným užívateľom.

               (11)

               Definícia trhov v súlade so zásadami súťažného práva EHP znamená, že niektoré z trhov uvedených v prílohe I rámcovej smernice zahŕňajú na základe znakov strany dopytu niekoľko oddelených individuálnych trhov. Ide tu o výrobky na maloobchodný prístup k verejnej telefónnej sieti na pevnom mieste a k telefónnym službám poskytovaným na pevnom mieste. Trhová oblasť v prílohe I vzťahujúca sa na vedenia prenajaté vo veľkoobchode sa definuje ako oddelené trhy pre koncové veľkoobchodné segmenty a veľkoobchodné diaľkové segmenty na základe znakov ako strany dopytu tak i strany ponuky.

               (12)

               Pri identifikácii trhov v súlade so zásadami práva hospodárskej súťaže EHP je potrebné sa opierať o tieto tri kritériá. Prvým kritériom je existencia vysokých alebo trvalých prekážok vstupu či už štrukturálnej, právnej, alebo regulačnej povahy. Pri dynamickom charaktere a fungovaní trhov elektronickej komunikácie je však pri analýze predpokladov na identifikáciu relevantných trhov pre možnú reguláciu ex ante potrebné brať do úvahy i možnosti prekonať tieto prekážky v rámci relevantnej lehoty. Preto druhé kritérium pripúšťa iba také trhy, ktorých štruktúra nemá sklon k efektívnej konkurencii v rámci relevantnej lehoty. Uplatňovanie tohto kritéria zahŕňa prieskum stavu hospodárskej súťaže za prekážkami vstupu. Tretie kritérium spočíva v tom, že uplatnenie súťažného práva EHP samo o sebe by nebolo schopné primerane reagovať na príslušné zlyhanie(-a) trhu.

               (13)

               Pokiaľ ide o prekážky vstupu, na účely tohto odporúčania sú relevantné konkrétne dva typy prekážok vstupu: štrukturálne prekážky a právne alebo regulačné prekážky.

               (14)

               Štrukturálne prekážky vstupu vyplývajú z prvotných nákladov alebo z podmienok dopytu, ktoré vytvárajú asymetrické podmienky pre súčasných a nových účastníkov, čo zabraňuje novým účastníkom vstúpiť na trh. Napríklad, vysoké štrukturálne prekážky môžu existovať, ak sú pre trh príznačné značné úspory z veľkovýroby a/alebo úspory z rozsahu (economies of scope) a vysoké stratené náklady. V súčasnosti je takéto prekážky stále možné identifikovať v súvislosti s rozšíreným rozmiestnením a/alebo poskytovaním miestnych prístupových sietí k pevným miestam. Štrukturálna prekážka tohto typu môže tiež vzniknúť, ak poskytovanie služby vyžaduje sieťový komponent, ktorý nie je možné technicky zdvojiť alebo je možné technicky zdvojiť, avšak náklady takéhoto zdvojenia ho robia neekonomickým pre konkurentov.

               (15)

               Právne alebo regulačné prekážky sa nezakladajú na ekonomických podmienkach, ale vyplývajú z legislatívnych, administratívnych alebo iných štátnych opatrení, ktoré majú priamy účinok na podmienky vstupu a/alebo na postavenie operátorov na príslušnom trhu. Príkladom sú právne alebo regulačné prekážky zabraňujúce vstupu na trh v prípade limitovaného počtu podnikateľských subjektov, ktoré majú prístup k spektru na poskytovanie základných služieb. Inými príkladmi právnych alebo regulačných prekážok sú cenové kontroly alebo iné opatrenia spojené s cenou zavedené na podnikateľské subjekty, ktoré vplývajú nielen na vstup ale aj na postavenie podnikateľských subjektov na trhu.

               (16)

               Prekážky vstupu sa tiež môžu stať menej relevantné vzhľadom na trhy rozvíjajúce sa inováciami, ktoré sa vyznačujú nepretržitým technickým pokrokom. Konkurenčné obmedzenia na takýchto trhoch často vyplývajú z hrozieb inovácie potenciálnych konkurentov, ktorí v súčasnosti na trhu nie sú. Na takýchto trhoch rozvíjajúcich sa inováciami môže dynamická alebo dlhodobá konkurencia prebiehať medzi firmami, ktoré nemusia byť nevyhnutne konkurentmi na jestvujúcom „statickom“ trhu. Toto odporúčanie neidentifikuje trhy, pri ktorých sa neočakáva, že prekážky v dohľadnom časovom období pretrvajú.

               (17)

               Aj na trhu, ktorý sa vyznačuje vysokými prekážkami vstupu, môžu iné štrukturálne faktory znamenať, že tento trh má sklon k vzniku efektívnej konkurencie v relevantnom časovom horizonte. Môže ísť napríklad o trhy s obmedzeným, ale postačujúcim počtom podnikateľských subjektov, ktoré majú odlišné nákladové štruktúry a čelia cenovej pružnosti trhového dopytu. Na trhu tiež môže byť nadbytočná kapacita, ktorá by konkurenčným firmám umožnila veľmi rýchlo rozširovať výrobu v reakcii na akékoľvek zvýšenie cien. Na takýchto trhoch môže časom dôjsť k zmene trhových podielov a/alebo k poklesu cien.

               (18)

               Rozhodnutie identifikovať trh ako trh opodstatňujúci možnú reguláciu ex ante byť tiež malo závisieť od posúdenia, či súťažné právo EHP je postačujúce na zníženie alebo odstránenie takýchto prekážok alebo na obnovenie efektívnej konkurencie. Okrem toho nové trhy a trhy transformujúcich sa ekonomík, na ktorých je možné zistiť existenciu trhovej sily z dôvodu výhod z „prvenstva“, by v zásade nemali byť predmetom regulácie ex ante.

               (19)

               Pri realizácii pravidelných previerok trhov identifikovaných v tomto odporúčaní je potrebné používať tieto tri kritériá. Tieto kritériá by sa mali uplatňovať kumulatívne, tak aby nesplnenie ktoréhokoľvek z nich znamenalo, že trh by nemal byť identifikovaný v nasledujúcich odporúčaniach. Takto by skutočnosť, či daný trh elektronickej komunikácie bude naďalej identifikovaný v nasledujúcich verziách odporúčania ako trh, na ktorom je možná regulácia ex ante opodstatnená, závisela od pretrvávajúcich veľkých prekážok vstupu, od druhého kritéria, ktorým sa meria dynamický stav konkurencieschopnosti, a po tretie od toho, či by súťažné právo (bez regulácie ex ante) bolo postačujúce na riešenie pretrvávajúcich zlyhaní trhu. Trh by bolo tiež možné odstrániť z odporúčania v prípade dôkazov o udržateľnej a efektívnej konkurencii na danom trhu vo vnútri Európskeho hospodárskeho priestoru, za predpokladu, že odstránenie jestvujúcich regulačných povinností by neviedlo k zníženiu konkurencie na tomto trhu.

               (20)

               Príloha k tomuto odporúčaniu uvádza, akým spôsobom je každý trh v odporúčaní prepojený s trhovými oblasťami v prílohe I rámcovej smernice. Pri revízii jestvujúcich povinností zavedených podľa predošlého regulačného rámca s cieľom určiť, či majú byť ponechané, zmenené alebo stiahnuté, by mali VRO uskutočniť analýzu na základe trhov identifikovaných v tomto odporúčaní, za účelom uplatnenia požiadavky, podľa ktorej by sa definícia trhu na účely regulácie ex ante mala zakladať na zásadách súťažného práva EHP. Počas trvania prvej analýzy trhu VRO podľa nového regulačného rámca zostávajú účinné jestvujúce povinnosti.

               (21)

               Trhy definované v osobitných prípadoch podľa súťažného práva EHP nie sú dotknuté identifikáciou trhov v tomto odporúčaní.

               (22)

               Rozsah rozličných sieťových topológií a technológií využívaných na území Európskeho hospodárskeho priestoru znamená, že v niektorých prípadoch musia VRO stanoviť presné hranice medzi konkrétnymi trhmi alebo prvky vo vnútri trhov identifikovaných v tomto odporúčaní, pri dodržaní zásad súťažného EHP. VRO môžu identifikovať trhy, ktoré sa líšia od trhov uvedených v odporúčaní, za predpokladu, že konajú v súlade s článkom 7 rámcovej smernice. Keďže zavedenie regulácie ex ante na určitom trhu môže mať vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP, tak ako ho popisuje odôvodnenie 38 rámcovej smernice, orgán je toho názoru, že identifikácia akéhokoľvek trhu, ktorý sa líši od trhov uvedených v tomto odporúčaní, pravdepodobne bude predmetom náležitého postupu v článku 7 rámcovej smernice. Neoznámenie trhu, ktorý má vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP, môže viesť k začatiu konania kvôli porušeniu. Akýkoľvek trh identifikovaný VRO by sa mal zakladať na zásadách súťažného práva EHP stanovených v oznámení Dozorného orgánu EZVO o definícii primeraných a účely súťažného práva EHP (6), byť v súlade s usmerneniami orgánu pre analýzu trhu a posúdenie významnej trhovej sily a spĺňať stanovené tri kritériá. V prípade, že VRO je toho názoru, že vzorce dopytu a ponuky opodstatňujú definíciu trhu odlišného od trhu uvedeného v tomto odporúčaní, mali by uplatniť náležité postupy stanovené v článku 6 a článku 7 rámcovej smernice.

               (23)

               Skutočnosť, že toto odporúčanie identifikuje tie trhy výrobkov a služieb, na ktorých by mohla byť opodstatnená regulácia ex ante, neznamená, že takáto regulácia je vždy opodstatnená alebo že tieto trhy budú predmetom zavedenia regulačných povinností stanovených v osobitných smerniciach. Regulácia nie je opodstatnená, ak je na týchto trhoch efektívna konkurencia. Regulačné opatrenia musia byť predovšetkým náležité a zakladať sa na povahe identifikovaného problému, primerané a oprávnené z hľadiska cieľov stanovených v rámcovej smernici. Ide predovšetkým o tieto ciele: maximalizácia prínosov pre užívateľov, zabezpečenie, aby konkurencia nebola deformovaná alebo obmedzená, povzbudenie efektívnych investícii do infraštruktúry a podpora inovácie, povzbudenie efektívneho používania a riadenia rozhlasových frekvencií a číslovaných zdrojov.

               (24)

               Toto odporúčanie bolo predmetom verejnej konzultácie a konzultácie s VRO a vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž,

         PRIJAL TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Vnútroštátnym orgánom sa odporúča, aby pri definovaní primeraných trhov v súlade s článkom 15 ods. 3 aktu uvedeného v bode 5cl) prílohy XI Dohody o EHP upraveného protokolom 1 k Dohode o EHP a sektorálnymi úpravami obsiahnutými v prílohe XI k tejto dohode a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné trhy a služby, uskutočnili analýzu trhov výrobkov a služieb identifikovaných v prílohe.

               2.

               Toto odporúčanie je určené štátom EZVO.

      V Bruseli 14. júla 2004

            Za Dozorný orgán EZVO

         Hannes HAFSTEIN

            predseda

      (1)  Ďalej len Dohoda o EHP.

      (2)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (3)  Ú. v. EÚ L 114, 8.5.2003, s. 45.

      (4)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7, ako sa uvádza v bode 5 písm. cj) prílohy XI k Dohode o EHP, upravená protokolom 1 k Dohode o EHP a sektorálnymi úpravami obsiahnutými v prílohe XI k tejto dohode.

      (5)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51, ako sa uvádza v bode 5 písm. cm) prílohy XI k Dohode o EHP, upravená protokolom 1 k Dohode o EHP a sektorálnymi úpravami obsiahnutými v prílohe XI k tejto dohode.

      (6)  Ú. v. ES L 200, 16.7.1998, s. 48 a Dodatok EHP k Ú. v. ES č. 28, 16.7.1998, s. 3.

      PRÍLOHA
      Maloobchodná úroveň

                  1.

                  Prístup k verejnej telefónnej sieti na pevnom mieste pre rezidentov.

                  2.

                  Prístup k verejnej telefónnej sieti na pevnom mieste pre nerezidentov.

                  3.

                  Verejne dostupné miestne a/alebo celoštátne telefónne služby poskytované na pevnom mieste pre rezidentov.

                  4.

                  Verejne dostupné medzinárodné telefónne služby poskytované na pevnom mieste pre rezidentov.

                  5.

                  Verejne dostupné miestne a/alebo celoštátne telefónne služby poskytované na pevnom mieste pre nerezidentov.

                  6.

                  Verejne dostupné medzinárodné telefónne služby poskytované na pevnom mieste pre nerezidentov.
                  Týchto šesť trhov bolo identifikovaných na účely analýzy vzhľadom na článok 17 smernice o univerzálnej službe.
                  Trhy 1 až 6 spoločne zodpovedajú „poskytnutiu pripojenia a používania verejnej telefónnej siete na pevných miestach“ uvedenému v prílohe I časť 1 rámcovej smernice. Tento kombinovaný trh sa tiež uvádza v článku 19 smernice o univerzálnej službe (pre možné zavedenie výberu prevádzkovateľa pre jednotlivé hovory alebo výberu prevádzkovateľa).

                  7.

                  Minimálny súbor prenajatých vedení (ktorý zahŕňa špecifikované typy prenajatých vedení až po 2 Mb/s, vrátane, ako sa uvádza v článku 18 a v prílohe VII smernice o univerzálnej službe).
                  Tento trh sa uvádza v prílohe I časť 1 rámcovej smernice vzhľadom na článok 16 smernice o univerzálnej službe (poskytovanie prenajatých vedení konečným užívateľom).
                  Na účely článku 18 smernice o univerzálnej službe sa musí uskutočniť analýza, do ktorej spadajú regulačné kontroly zabezpečenia minimálneho súboru prenajatých vedení.

            Veľkoobchodná úroveň

                  8.

                  Zriadenie hovoru v pevnej telefónnej sieti poskytovanej na pevnom mieste. Na účely tohto odporúčania zriadenie hovoru zahŕňa miestny prenos hovorov a je vymedzené tak, aby bolo v súlade s vymedzenými hranicami trhov pre prenos hovorov a ukončenie hovorov vo verejnej pevnej telefónnej sieti poskytovanej na pevnom mieste.
                  Tento trh zodpovedá trhu uvedenému v prílohe I časť 2 rámcovej smernice vzhľadom na smernicu 97/33/ES (zriadenie hovoru v pevnej verejnej telefónnej sieti).

                  9.

                  Ukončenie hovoru v individuálnych verejných telefónnych sieťach poskytovaných na pevnom mieste.
                  Na účely tohto odporúčania ukončenie hovoru zahŕňa miestny prenos hovorov a je vymedzené tak, aby bolo v súlade s vymedzenými hranicami trhov pre prenos hovorov a ukončenie hovorov vo verejnej pevnej telefónnej sieti poskytovanej na pevnom mieste.
                  Tento trh zodpovedá trhu uvedenému v prílohe I časť 2 rámcovej smernice vzhľadom na smernicu 97/33/ES (ukončenie hovoru v pevnej verejnej telefónnej sieti).

                  10.

                  Prenosové služby v pevnej verejnej telefónnej sieti.
                  Na účely tohto odporúčania sa prenosové služby považujú za vymedzené tak, aby boli v súlade s vymedzenými hranicami trhov pre prenos hovorov a ukončenie hovorov vo verejnej pevnej telefónnej sieti poskytovanej na pevnom mieste.
                  Tento trh zodpovedá trhu uvedenému v prílohe I časť 2 rámcovej smernice vzhľadom na smernicu 97/33/ES (prenosové služby v pevnej verejnej telefónnej sieti).

                  11.

                  Uvoľnený veľkoobchodný prístup (vrátane zdieľaného prístupu) k metalickým okruhom a podokruhom za účelom poskytovania širokopásmových a hlasových služieb.
                  Tento trh zodpovedá trhu uvedenému v prílohe I časť 2 rámcovej smernice vzhľadom na smernicu 97/33/ES a smernicu 98/10/ES (prístup k pevnej verejnej telefónnej sieti, vrátane uvoľneného prístupu k miestnemu okruhu) a trhu uvedenému v prílohe I časť 3 rámcovej smernice vzhľadom na nariadenie (ES) č. 2887/2000.

                  12.

                  Veľkoobchodný širokopásmový prístup.
                  Do tohto trhu spadá prístup k toku bitov, ktorý umožňuje vysielať širokopásmové údaje oboma smermi, a iné veľkoobchodné prístupy poskytované prostredníctvom iných infraštruktúr, pokiaľ ponúkajú zariadenia zodpovedajúce prístupu k toku bitov. Trh zahŕňa „prístup k sieti a osobitný prístup k sieti“ uvedený v prílohe I časť 2 rámcovej smernice, ale nezahŕňa trh uvedený v bode 11 ani trh uvedený v bode 18.

                  13.

                  Veľkoobchodné koncové segmenty prenajatých vedení.

                  14.

                  Veľkoobchodné kmeňové segmenty prenajatých vedení.
                  Veľkoobchodné trhy 13 a 14 spolu zodpovedajú trhom uvedeným v prílohe I časť 2 rámcovej smernice vzhľadom na smernicu 97/33/ES a smernicu 98/10/ES (prepojenie prenajatých vedení) a trhom uvedeným v prílohe I časť 2 rámcovej smernice vzhľadom na smernicu 92/44/EHS (veľkoobchodné zabezpečenie kapacity prenajatých vedení ostatným dodávateľom elektronických komunikačných sietí alebo služieb).

                  15.

                  Prístup a zriadenie hovoru vo verejných mobilných telefónnych sieťach uvedených (oddelene) v prílohe I časť 2 rámcovej smernice vzhľadom na smernice 97/33/ES a 98/10/ES.

                  16.

                  Ukončenie hlasového hovoru v individuálnych mobilných sieťach.
                  Tento trh zodpovedá trhu uvedenému v prílohe I časť 2 rámcovej smernice vzhľadom na smernicu 97/33/ES (ukončenie hovoru vo verejných mobilných telefónnych sieťach).

                  17.

                  Veľkoobchodný národný trh pre medzinárodné roamingové služby vo verejných mobilných sieťach.
                  Tento trh zodpovedá trhu, ktorý sa uvádza v prílohe I časť 4 rámcovej smernice.

                  18.

                  Služby šírenia vysielania s cieľom doručiť obsah vysielania koncovým užívateľom.

            Poznámka
      VRO majú voľnosť rozhodovania, pokiaľ ide o analýzu trhu pre „systémy podmieneného prístupu k službám digitálneho televízneho a rozhlasového vysielania“ v súlade s článkom 6 ods. 3 prístupovej smernice. Článok 6 ods. 3 prístupovej smernice stanovuje, že štáty EZVO môžu svojim VRO povoliť previerky trhu pre systémy podmieneného prístupu k službám digitálneho televízneho a rozhlasového vysielania bez ohľadu na prostriedky jeho šírenia.


				|

		52013PC0382

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY ktorým sa upozorňuje Belgicko, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu /* COM/2013/0382 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
ktorým sa upozorňuje Belgicko, aby
prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na odstránenie
nadmerného deficitu
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 9,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty vyhýbajú
nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)                   V súlade
s článkom 126 ods. 6 ZFEÚ Rada 2. decembra 2009 rozhodla[1], že v
Belgicku existuje nadmerný deficit a v súlade s článkom 126 ods.
7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7.
júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom
schodku[2]
vydala odporúčanie na jeho odstránenie najneskôr do roku 2012. Aby sa
deficit verejných financií vierohodným a udržateľným spôsobom znížil pod
3 % HDP, belgickým orgánom sa odporučilo a) v roku 2010 vykonať
opatrenia na zníženie deficitu plánované v návrhu rozpočtu na rok 2010 a v
rokoch 2011 a 2012 posilniť plánované fiškálne úsilie; b) v období
rokov 2010 – 2012 zaistiť ročné priemerné fiškálne úsilie vo výške
0,75 % HDP, čím by sa takisto malo prispieť k znižovaniu pomeru
hrubého verejného dlhu, ktorý by sa približoval k referenčnej hodnote
uspokojivým tempom, a to tým, že by sa obnovila primeraná úroveň
primárneho prebytku; c) špecifikovať opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na
dosiahnutie odstránenia nadmerného deficitu do roku 2012, ak to umožnia
cyklické podmienky, a na urýchlenie znižovania deficitu, ak sa hospodárske
alebo rozpočtové podmienky zlepšia oproti očakávaniam v čase
vydania odporúčaní týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite a
posilniť mechanizmy monitorovania, aby sa zabezpečilo splnenie
fiškálnych cieľov. Rada vo svojich odporúčaniach stanovila lehotu
2. júna 2010, do ktorej sa v súlade s článkom 3
ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 mali prijať účinné
opatrenia.
(4)       Podľa ustanovení
článku 126 ods. 8 ZFEÚ Rada [21. júna 2013] rozhodla, že Belgicko v
reakcii na odporúčanie Rady z decembra 2009 neprijalo účinné
opatrenia v lehote stanovenej v uvedenom odporúčaní.
(5)       Podľa článku 10
ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97, ak zo skutočných údajov
poskytnutých v súlade s nariadením (ES) č. 479/2009 vyplýva, že
účastnícky členský štát neodstránil nadmerný deficit v určenej
lehote stanovenej v odporúčaní vydanom podľa článku 126 ods. 7,
Rada okamžite prijme rozhodnutie podľa článku 126 ods. 9, to znamená,
že upozorní členský štát, aby v stanovenej lehote prijal opatrenia na
zníženie deficitu, ktoré Rada považuje za nevyhnutné na nápravu situácie.
(6)       Podľa prognózy útvarov
Komisie z jari 2013 by mal byť rast reálneho HDP v roku 2013
nulový a mal by pokračovať pokles domáceho dopytu zaznamenaný od
roku 2012. Zatiaľ čo spotreba domácností by mala stagnovať,
podľa odhadov dôjde vzhľadom na absenciu dôvery v celom
hospodárstve, krízu v stavebnom sektore, horšie úverové podmienky
a výrobné odvetvie s veľkou voľnou kapacitou k poklesu
investícií. Očakáva sa, že súkromná spotreba aj investície sa rozbehnú až
od roku 2014, keď sa domáci dopyt stane hlavným faktorom rastu reálneho
HDP vo výške 1,2 %. Vďaka tomuto silnejšiemu domácemu dopytu by mal rast
dovozu dosiahnuť úroveň rastu vývozu. Tým by sa v roku 2014 na
rozdiel od roku 2013 obmedzili ďalšie zisky z čistého dovozu.
V roku 2013 by mal totiž pozitívny čistý rast zahraničného
dopytu zabrániť poklesu HDP.
(7)       Podľa prognózy útvarov
Komisie z jari 2013 by sa mal deficit verejných financií za rok 2013
znížiť na 2,9 % HDP. Pôvodný rozpočet na rok 2013 mal za
cieľ nominálny deficit 2,15 % HDP. Od zostavenia rozpočtu sa však
oficiálne prognózy rastu, ktoré tvoria základ pre rozpočet (+0,7%,
v súlade s prognózou útvarov Komisie z jesene 2012), zrevidovali výrazne
smerom nadol, a to na 0,2 % v programe stability na rok 2013
a na 0,0 % v jarnej prognóze. Vláda preto upustila od cieľa
nominálneho deficitu a nahradila ho záväzkom zlepšiť štrukturálne
saldo o 1,0 % HDP. Vláda v marci 2013 prijala okrem opatrení vo výške
približne 0,75 % HDP prijatých v pôvodnom rozpočte na rok 2013
dodatočné opatrenia predstavujúce 0,2 % HDP, ktoré sa zohľadnili v
prognóze útvarov Komisie z jari 2013. Podľa tejto prognózy má v roku
2013 dôjsť k štrukturálnemu zlepšeniu o 0,75 % HDP vrátane
príspevku vo výške 0,25 percentuálneho bodu vyplývajúceho z nižších výdavkov na
úroky.
(8)       Za predpokladu nezmenenej
politiky sa má deficit podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 v roku
2014 napriek očakávanému nadpriemernému rastu opäť zvýšiť nad
referenčnú hodnotu, a to na 3,1 % HDP. Tento nový nárast je
spôsobený automatickým zvyšovaním sociálnych transferov
a skutočnosťou, že rozpočet na rok 2013 obsahoval aj
jednorazové a dočasné príjmy vo výške približne 0,4 % HDP, ako napr.
daňová amnestia, predaj telekomunikačných licencií a výnimočne
vysoká dividenda od Národnej banky Belgicka.
(9)       Verejný dlh sa zvýšil z
84 % HDP v roku 2007 na takmer 100 % HDP v roku 2012. Dynamika
deficitu a HDP vysvetľuje približne 6,5 percentuálnych bodov nárastu,
zatiaľ čo vonkajšie faktory, najmä záchranné operácie vo finančnom
sektore vo forme kapitálových injekcií, predstavujú približne 9 percentuálnych
bodov. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 by sa mal
v roku 2014 zvýšiť na 102 % HDP. Belgická vláda má v úmysle
predať finančné aktíva, aby dlh v roku 2013 udržala pod úrovňou
100 % HDP. V tejto súvislosti belgická vláda nedávno ohlásila predaj
Royal Park Investment (subjekt účelovo vytvorený v súvislosti s
operáciou na záchranu Fortis), čo by mohlo znížiť úroveň dlhu o
0,2 % HDP.
(10)     Zo správy Európskej komisie
o fiškálnej udržateľnosti z roku 2012 vyplýva, že Belgicku by
v krátkodobom horizonte nemalo hroziť riziko fiškálneho stresu. V
strednodobom a dlhodobom horizonte je však riziko pre fiškálnu udržateľnosť
vysoké. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet
v Belgicku je značne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku prudkého
nárastu výdavkov na dôchodky v pomere k HDP v nadchádzajúcich
desaťročiach. Aj keď dôchodková reforma z decembra 2011
predstavovala dôležitý a pozitívny krok, na úplnú obnovu dlhodobej
udržateľnosti verejných financií sú podľa všetkého potrebné
ďalšie opatrenia.
(11)     V súčasnosti sa
očakáva, že opatrenia prijaté v pôvodnom rozpočte na rok 2013
a v rámci kontroly rozpočtu z marca 2013 by mali deficit
v roku 2013 znížiť pod úroveň 3 % HDP. Podľa prognózy
útvarov Komisie z jari 2013 je však bezpečnostná rezerva na to, aby
nedošlo k prekročeniu referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve,
veľmi malá. Okrem toho príslušné odstránenie v súčasnosti ešte
nie je udržateľné.
(12)     V situácii, v ktorej
panuje veľká neistota, pokiaľ ide o vývoj hospodárstva a
rozpočtu, by sa mal rozpočtový cieľ odporučený pre posledný
rok obdobia na odstránenie stanoviť jednoznačne pod úroveň
referenčnej hodnoty, aby sa v požadovanej lehote zaručilo
účinné a trvalé dosiahnutie odstránenia.
(13)     Preto je oprávnené ďalšie
znižovanie deficitu v roku 2013 na 2,7 % HDP, ktoré zodpovedá
štrukturálnemu zlepšeniu o 1% HDP v roku 2013. Na tento účel sa aj
s ohľadom na možné negatívne nepriame účinky považujú
dodatočné opatrenia s odhadovaným vplyvom 0,25 % HDP za
potrebné.
(14)     Belgicko sa vo svojom programe
stability zaviazalo, že bude mať do roku 2015 vyrovnaný rozpočet
v štrukturálnom vyjadrení, predtým ako v roku 2016 dosiahne svoj
strednodobý cieľ − prebytok 0,75 % HDP v štrukturálnom vyjadrení.
V nadväznosti na to sa belgické orgány v liste zaslanom Komisii 28.
mája 2013 zaviazali dosiahnuť v roku 2014 vyššie fiškálne úsilie na
úrovni 0,75 % HDP. Aj vzhľadom na vysokú úroveň dlhu je to
primerané úsilie, ktoré by mohlo viesť k dodržaniu referenčnej
hodnoty pre zníženie dlhu. Belgicko by potom malo naďalej dosahovať
dostatočný pokrok smerom k strednodobému cieľu, ktorým je okrem iného
dodržanie referenčnej hodnoty pre výdavky, a pokrok pri dodržiavaní referenčnej
hodnoty pre zníženie dlhu.
(15)     Belgicko by okrem toho malo
posilniť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému
a systému sociálneho zabezpečenia. V tejto súvislosti je
potrebné ďalšie úsilie, aby sa odstránil rozdiel medzi skutočným
a zákonným vekom odchodu do dôchodku, a opatrenia na prepojenie medzi
zákonným vekom odchodu do dôchodku a zmenami v strednej dĺžke života,
ktoré by umožnili udržateľnosť dôchodkového systému v dlhodobom
horizonte.
(16)     Belgicko by okrem toho malo
prijať výslovné koordinačné opatrenia, aby sa zabezpečili
rozpočtové ciele, ktoré sú záväzné na federálnej a subfederálnej úrovni v
strednodobom plánovaní, okrem iného rýchlym prijatím predpisu o salde/prebytku
verejných financií, ktoré spĺňa požiadavky Zmluvy o stabilite, koordinácii
a správe v hospodárskej a menovej únii.
(17)     V záujme zaručenia
úspechu fiškálnej konsolidačnej stratégie bude okrem toho dôležité
podporiť fiškálnu konsolidáciu komplexnými štrukturálnymi reformami
v súlade s odporúčaniami Rady, ktoré boli Belgicku adresované
v kontexte európskeho semestra, a to najmä s odporúčaniami
týkajúcimi sa postupu v prípade makroekonomických rovnováh,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1.           Belgicko odstráni
súčasný nadmerný deficit do roku 2013.
2.           Belgicko zníži v roku 2013 celkový deficit na 2,7 % HDP. Toto
nominálne zlepšenie zodpovedá zlepšeniu štrukturálneho salda vo výške 1 %
HDP v roku 2013 podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013.
3.           Belgicko prijme a v úplnom
rozsahu vykoná všetky konsolidačné opatrenia uvedené v rozpočte na
rok 2013, ako aj dodatočné opatrenia štrukturálnej povahy, aby dosiahlo
štrukturálne úsilie odporúčané na rok 2013.
4.           Belgicko bude pripravené
prijať ďalšie opatrenia, ak sa naplnia riziká pre rozpočtové
plány. Opatrenia na konsolidáciu rozpočtu by mali zabezpečiť
trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý
podporuje rast.
Článok 2
1.           Belgicko najneskôr do 21.
septembra 2013 predloží Komisii správu o tom, aké opatrenia prijalo na
plnenie tohto rozhodnutia. Komisia túto správu posúdi s cieľom
zhodnotiť pokrok dosiahnutý pri odstraňovaní nadmerného deficitu.
2.           Belgicko predloží Komisii
ďalšie štvrťročné správy, v ktorých bude zhodnotený pokrok
dosiahnutý pri plnení tohto rozhodnutia.
3.           Belgicko do 31. decembra 2013
predloží správu o plánovanom plnení prvého odporúčania vydaného
v rámci európskeho semestra týkajúceho sa prijatia výslovných
koordinačných opatrení, aby sa zabezpečili rozpočtové ciele,
ktoré sú záväzné na federálnej a subfederálnej úrovni v strednodobom plánovaní.

4.           Belgicko predloží
štrukturálne opatrenia na rok 2014, ktoré zabezpečia udržateľné
odstránenie nadmerného deficitu a primeraný pokrok smerom k jeho
strednodobému cieľu.
Článok 3
Toto
rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite
v Belgicku môžete nájsť na webovej lokalite:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm
[2]               Ú. v. ES
L 209, 2.8.1997, s. 6.


title: 2011/622/EÚ: Odporúčanie Komisie z  20. septembra 2011 o postupe na preukázanie úrovne súladu existujúcich železničných tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability  Text s významom pre EHP

text:
               21.9.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 243/23

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 20. septembra 2011
   o postupe na preukázanie úrovne súladu existujúcich železničných tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability
   (Text s významom pre EHP)
   (2011/622/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:
   podľa oddielu 7.3.4 prílohy k rozhodnutiu Komisie 2011/275/EÚ z 26. apríla 2011 o technickej špecifikácii interoperability týkajúcej sa subsystému infraštruktúry systému transeurópskych konvenčných železníc (1) sa na existujúcich tratiach, ktoré nepodliehajú projektu obnovy alebo modernizácie, môže povoliť premávka vozidiel, ktoré sú v zhode s TSI a zároveň spĺňajú základné požiadavky uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES zo 17. júna 2008 o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (2). Manažér infraštruktúry by mal mať v tomto prípade možnosť dobrovoľne vyplniť register infraštruktúry v súlade s prílohou D k rozhodnutiu 2011/275/EÚ. Mal by sa odporučiť spoločný postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability ustanovenými v rozhodnutí 2011/275/EÚ,
   ODPORÚČA:
   na preukázanie úrovne súladu existujúcich pevných zariadení so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability uplatňovať postup ustanovený v prílohe.

      V Bruseli 20. septembra 2011

            Za Komisiu

         Siim KALLAS

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 126, 14.5.2011, s. 53.

      (2)  Ú. v. EÚ L 91, 18.7.2008, s. 1.

      PRÍLOHA

         Postup na preukázanie úrovne súladu existujúcich železničných tratí so základnými parametrami technických špecifikácií interoperability

      1.   Úvod

      1.1.   Technický rozsah pôsobnosti

      Tento postup sa týka týchto subsystémov systému železníc v Únii:

                  a)

                  štrukturálny subsystém Infraštruktúra;

                  b)

                  štrukturálny subsystém Energia.

            Tieto subsystémy sú zaradené do zoznamu subsystémov v bode 1 prílohy II k smernici 2008/57/ES.
      1.2.   Geografický rozsah pôsobnosti

      Geografický rozsah pôsobnosti tohto postupu predstavuje systém železníc v Únii, ako je vymedzený v smernici 2008/57/ES.
      1.3.   Vymedzenie pojmov

      Na účely tohto postupu:

                  a)

                  „EI“ znamená existujúcu infraštruktúru (pevné zariadenia), ktoré boli uvedené do prevádzky pred nadobudnutím účinnosti smernice 2008/57/ES alebo tratí, ktoré boli uvedené do prevádzky po nadobudnutí účinnosti smernice 2008/57/ES bez toho, aby podliehali postupu overovania ES;

                  b)

                  „preukázanie súladu EI“ znamená overenie, či základné parametre subsystému a/alebo prvku existujúcich tratí sú v súlade s požiadavkami príslušných TSI;

                  c)

                  „osvedčenie o preukázaní súladu EI“ znamená dokument vydaný nezávislým posudzovateľom po preukázaní súladu EI;

                  d)

                  „vyhlásenie o preukázaní súladu EI“ znamená dokument, ktorý vydal žiadateľ po získaní osvedčenia o preukázaní súladu EI.

            2.   Postup preukazujúci súlad existujúcich tratí s technickými špecifikáciami interoperability

      2.1.   Účel

      Podľa rozhodnutia 2011/275/EÚ o technickej špecifikácii pre interoperabilitu týkajúcu sa subsystému infraštruktúry systému transeurópskych konvenčných železníc, existujúce trate, ktoré nepodliehajú obnove alebo modernizácii, môžu umožniť premávku vozidiel, ktoré sú v zhode s TSI a zároveň spĺňajú základné požiadavky uvedené v smernici 2008/57/ES.
      Preto sa na preukazovanie súladu existujúcich pevných zariadení s príslušnými TSI bez toho, aby tieto zariadenia podliehali novému schvaľovaniu uvedenia do prevádzky, môžu použiť tieto postupy.
      Nie je to povinné, ale môžu sa používať na dobrovoľnom základe.
      2.2.   Postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI

      1.   Postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI je postup na preukázanie súladu EI, ktorým žiadateľ plní povinnosti uvedené v bodoch 2, 3, 5.2 a 5.4 a zaručuje a vyhlasuje na svoju výhradnú zodpovednosť, že príslušný subsystém, na ktorý sa vzťahujú ustanovenia bodu 4, spĺňa požiadavky príslušnej(-ých) TSI.
      2.   Žiadateľ podáva žiadosť o preukázanie súladu EI subsystému ktorémukoľvek nezávislému posudzovateľovi podľa svojho výberu.
      Žiadosť obsahuje:

                  a)

                  meno a adresu žiadateľa a v prípade, že žiadosť podáva jeho splnomocnený zástupca, aj jeho meno a adresu;

                  b)

                  technickú dokumentáciu.

            3.   Technická dokumentácia

                  3.1.

                  Žiadateľ vypracuje technickú dokumentáciu a sprístupní ju nezávislému posudzovateľovi uvedenému v bode 4. Dokumentácia by mala umožniť dokázať úroveň súladu existujúceho subsystému so základnými parametrami príslušnej(-ých) TSI.

                  3.2.

                  Technická dokumentácia obsahuje v prípade potreby tieto prvky:

                              a)

                              všeobecný opis existujúceho subsystému;

                              b)

                              dokumenty potrebné na zostavenie súboru technickej dokumentácie;

                              c)

                              zoznam harmonizovaných noriem a/alebo iných príslušných technických špecifikácií, na ktoré sa uverejnili odkazy v Úradnom vestníku Európskej únie, a/alebo vnútroštátnych technických špecifikácií oznámených podľa článku 17 ods. 3 smernice 2008/57/ES, ktoré sa uplatňujú v plnom rozsahu alebo čiastočne, a opisy riešení prijatých na splnenie požiadaviek príslušnej(-ých) TSI, ak sa tieto harmonizované alebo vnútroštátne normy neuplatňujú. V prípade čiastočne uplatnených harmonizovaných alebo vnútroštátnych noriem sa v technickej dokumentácii špecifikujú časti, ktoré boli uplatnené;

                              d)

                              podmienky používania subsystému (obmedzenia času alebo vzdialenosti prevádzky, limity opotrebenia atď.);

                              e)

                              opisy a vysvetlenia potrebné na pochopenie fungovania a údržby subsystému;

                              f)

                              podmienky údržby a technickú dokumentáciu, ktorá sa týka údržby subsystému;

                              g)

                              každú technickú požiadavku uvedenú v príslušnej(-ých) TSI, ktorú je potrebné zohľadniť počas údržby alebo prevádzky subsystému;

                              h)

                              všetky ostatné príslušné technické dôkazy, ktorými sa preukáže, že predošlé kontroly alebo skúšky úspešne vykonali za porovnateľných podmienok príslušné orgány.

                  3.3.

                  Žiadateľ uchováva technickú dokumentáciu k dispozícii pre príslušné vnútroštátne orgány počas prevádzkovej životnosti subsystému.

            4.   Postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI

                  4.1.

                  Nezávislý posudzovateľ, ktorého si vyberie žiadateľ, zohľadňuje doklady o preskúmaniach, kontrolách alebo skúškach, ktoré vykonali iné subjekty alebo žiadateľ.

                  4.2.

                  Dôkazy, ktoré zhromaždí nezávislý posudzovateľ, by mali byť vhodné a dostatočné na to, aby preukázali súlad s požiadavkami príslušnej(-ých) TSI a aby preukázali, že všetky požadované a príslušné kontroly a skúšky boli vykonané.

                  4.3.

                  Ak existujúci subsystém spĺňa požiadavky príslušnej(-ých) TSI, nezávislý posudzovateľ vydá osvedčenie o preukázaní súladu EI.

            5.   Vyhlásenie o preukázaní súladu EI

                  5.1.

                  Žiadateľ vypracuje písomné vyhlásenie o preukázaní súladu EI subsystému a uchováva ho počas prevádzkovej životnosti subsystému. Vo vyhlásení o preukázaní súladu EI sa uvádza subsystém, v súvislosti s ktorým sa vyhlásenie vypracovalo.

                  5.2.

                  Vyhlásenie o preukázaní súladu EI a sprievodné dokumenty sa vypracujú v súlade s kapitolou 2.5.

                  5.3.

                  Kópia vyhlásenia o preukázaní súladu EI sa poskytuje na žiadosť príslušným orgánom.

            6.   Súbor technickej dokumentácie

                  6.1.

                  Nezávislý posudzovateľ je zodpovedný za zostavenie súboru technickej dokumentácie, ktorý je pripojený k vyhláseniu o preukázaní súladu EI.

                  6.2.

                  Súbor technickej dokumentácie sprevádzajúci vyhlásenie o preukázaní súladu EI sa predkladá žiadateľovi.

                  6.3.

                  Žiadateľ uchováva kópiu súboru technickej dokumentácie po celú dobu životnosti subsystému; na požiadanie sa kópia zašle ktorémukoľvek inému členskému štátu.

            2.3.   Posudzované vlastnosti

      Vlastnosti, ktoré sa majú posúdiť, keď sa uplatňuje postup na preukázanie úrovne súladu so základnými parametrami TSI, sú uvedené:

                  —

                  v tabuľke 1 pre subsystém infraštruktúry konvenčných železníc,

                  —

                  v tabuľke 2 pre subsystém energie konvenčných železníc,

                  —

                  v tabuľke 3 pre subsystém infraštruktúry vysokorýchlostných železníc a

                  —

                  v tabuľke 4 pre subsystém energie vysokorýchlostných železníc.

         Tabuľka 1

         Posúdenie subsystému infraštruktúry konvenčných železníc na preukázanie súladu EI

                  Ukazovatele, ktoré sa majú posudzovať (ďalej len „CR INF TSI“)

                  Existujúca trať, ktorá nie je predmetom žiadneho overovania ES

                  Konkrétne postupy posudzovania
                  (CR INF TSI)

                  1

                  2

                  Priechodný prierez (4.2.4.1)

                  X

                  6.2.4.1

                  Vzdialenosť medzi osami koľají (4.2.4.2)

                  X

                  6.2.4.2

                  Maximálne stúpanie a klesanie (4.2.4.3)

                  X

                  Minimálny polomer vodorovných oblúkov (4.2.4.4)

                  X

                  Minimálny polomer zvislých oblúkov (4.2.4.5)

                  X

                  Menovitý rozchod koľaje (4.2.5.1)

                  X

                  Prevýšenie (4.2.5.2)

                  X

                  Miera zmeny prevýšenia (4.2.5.3)

                  X

                  Nedostatok prevýšenia (4.2.5.4)

                  X

                  6.2.4.3

                  Ekvivalentná kužeľovitosť (4.2.5.5.1) – konštrukčné riešenie

                  neuv.

                  Ekvivalentná kužeľovitosť (4.2.5.5.2) – v prevádzke

                  otvorený bod

                  6.2.4.5

                  Profil hlavy koľajnice pre priebežnú koľaj (4.2.5.6)

                  neuv.

                  Sklon koľajníc (4.2.5.7)

                  X

                  Tuhosť koľaje (4.2.5.8)

                  neuv.

                  Prostriedky blokovania (4.2.6.1)

                  X

                  Geometria výhybiek a križovatiek v prevádzke (4.2.6.2)

                  neuv.

                  Maximálna neriadená dĺžka kríženia s tupým uhlom (4.2.6.3)

                  X

                  6.2.4.7

                  Odolnosť koľaje voči zvislému zaťaženiu (4.2.7.1)

                  X

                  6.2.5

                  Odolnosť koľaje voči pozdĺžnemu zaťaženiu (4.2.7.2)

                  X

                  6.2.5

                  Odolnosť koľaje voči priečnemu zaťaženiu (4.2.7.3)

                  X

                  6.2.5

                  Odolnosť nových mostov voči prevádzkovému zaťaženiu (4.2.8.1)

                  neuv.

                  Ekvivalentné zvislé zaťaženie pre nové zemné práce a pôsobenie zemného tlaku (4.2.8.2)

                  neuv.

                  Odolnosť nových konštrukcií nad koľajami alebo v ich blízkosti (4.2.8.3)

                  neuv.

                  Odolnosť existujúcich mostov a zemných prác voči prevádzkovému zaťaženiu (4.2.8.4)

                  X

                  6.2.4.9

                  Určenie hraníc okamžitej akcie, zásahu a výstrahy (4.2.9.1)

                  neuv.

                  Hranica okamžitej akcie pre skrútenie koľaje (4.2.9.2)

                  neuv.

                  Hranica okamžitej akcie pre zmenu rozchodu koľaje (4.2.9.3)

                  neuv.

                  Hranica okamžitej akcie pre prevýšenie (4.2.9.4)

                  neuv.

                  Užitočná dĺžka nástupíšť (4.2.10.1)

                  X

                  Šírka a hrana nástupíšť (4.2.10.2)

                  X

                  Koniec nástupíšť (4.2.10.3)

                  X

                  Výška nástupíšť (4.2.10.4)

                  X

                  Odsadenie nástupíšť (4.2.10.5)

                  X

                  Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch (4.2.11.1)

                  X

                  6.2.4.6

                  Hranice hluku a vibrácií a opatrenia na zníženie (4.2.11.2)

                  otvorený bod

                  Ochrana pred zásahom elektrickým prúdom (4.2.11.3)

                  pozri ENE

                  Bezpečnosť v železničných tuneloch (4.2.11.4)

                  Pozri SRT

                  Vplyv bočného vetra (4.2.11.5)

                  otvorený bod

                  Značky vzdialenosti (4.2.12.1)

                  X

                  Vyprázdňovanie toaliet (4.2.13.2)

                  X

                  6.2.4.10

                  Zariadenia na vonkajšie čistenie vlakov (4.2.13.3)

                  X

                  6.2.4.10

                  Dopĺňanie zásob vody (4.2.13.4)

                  X

                  6.2.4.10

                  Dopĺňanie paliva (4.2.13.5)

                  X

                  6.2.4.10

                  Elektrické napájanie (4.2.13.6)

                  X

                  6.2.4.10

         Tabuľka 2

         Posúdenie subsystému energie konvenčných železníc na preukázanie súladu EI

                  Ukazovatele, ktoré sa majú posudzovať (ďalej len „CR ENE TSI“)

                  Existujúca trať, ktorá nie je predmetom žiadneho overovania ES

                  Konkrétne postupy posudzovania
                  (CR ENE TSI)

                  1

                  2

                  Napätie a kmitočet (4.2.3)

                  X

                  Parametre týkajúce sa výkonnosti systému napájania (4.2.4)

                  X

                  6.2.4.1

                  Nepretržitosť elektrického napájania v prípade porúch v tuneloch (4.2.5)

                  X

                  Prúdová zaťažiteľnosť, systémy s jednosmerným prúdom, stojace vlaky (4.2.6)

                  X

                  Rekuperačné brzdenie (4.2.7)

                  X

                  6.2.4.2

                  Koordinačné opatrenia týkajúce sa elektrickej ochrany (4.2.8)

                  X

                  6.2.4.3

                  Účinky harmonických kmitov a dynamické účinky pre systémy striedavého prúdu (4.2.9)

                  X

                  6.2.4.4

                  Geometria vrchného trolejového vedenia: výška trakčného drôtu (4.2.13.1)

                  X

                  Geometria vrchného trolejového vedenia: odchýlka vo výške trakčného drôtu (4.2.13.2)

                  X

                  Geometria vrchného trolejového vedenia: bočné vychýlenie (4.2.13.3)

                  X

                  Priechodný prierez zberača (4.2.14)

                  X

                  Stredná prítlačná sila (4.2.15)

                  X

                  Dynamický režim a kvalita odberu prúdu (4.2.16)

                  X

                  6.1.4.1, 6.2.4.5

                  Rozstup zberačov (4.2.17)

                  X

                  Materiál trakčného drôtu (4.2.18)

                  X

                  Úseky s oddelenými fázami (4.2.19)

                  X

                  Úseky s oddelenými systémami (4.2.20)

                  X

                  Riadenie elektrického napájania v prípade nebezpečenstva (4.4.2.3)

                  X

                  Pravidlá údržby (4.5)

                  X

                  6.2.4.6

                  Ochrana pred zásahom elektrickým prúdom (4.7.2, 4.7.3, 4.7.4)

                  X

         Tabuľka 3

         Posúdenie subsystému infraštruktúry vysokorýchlostných železníc pre preukázanie súladu EI

                  Ukazovatele, ktoré sa majú posudzovať (ďalej len „HS INF TSI“)

                  Existujúca trať, ktorá nie je predmetom žiadneho overovania ES

                  Konkrétne postupy posudzovania
                  (HS TSI INF)

                  1

                  2

                  Menovitý rozchod koľaje (4.2.2)

                  X

                  Minimálny prechodový prierez infraštruktúry (4.2.3)

                  X

                  6.2.6.1

                  Vzdialenosť medzi osami koľají (4.2.4)

                  X

                  Maximálne stúpanie a klesanie (4.2.5)

                  X

                  Minimálny polomer oblúka (4.2.6)

                  X

                  Prevýšenie koľaje (4.2.7)

                  X

                  Nedostatok prevýšenia (4.2.8)

                  X

                  Ekvivalentná kužeľovitosť (hodnota konštrukčného riešenia) (4.2.9.2)

                  neuv.

                  Minimálna hodnota stredného rozchodu koľaje (4.2.9.3.1)

                  neuv.

                  Kvalita geometrickej polohy koľaje a obmedzenie izolovaných chýb (4.2.10)

                  neuv.

                  Sklon koľajníc (4.2.11)

                  X

                  6.2.6.4

                  Prostriedky blokovania (4.2.12.1)

                  X

                  Použitie pohyblivých srdcoviek (4.2.12.2)

                  X

                  Geometrické vlastnosti (4.2.12.3)

                  neuv.

                  Odolnosť koľaje (4.2.13)

                  X

                  Prevádzkové zaťaženie na konštrukcie (4.2.14)

                  X

                  Globálna tuhosť koľaje (4.2.15)

                  otvorený bod

                  6.2.6.3

                  Maximálne kolísanie tlaku v tuneloch (4.2.16)

                  X

                  6.2.6.5

                  Vplyv bočného vetra (4.2.17)

                  X

                  Elektrické vlastnosti (4.2.18)

                  X

                  Hluk a vibrácie (4.2.19)

                  neuv.

                  Prístup na nástupištia (4.2.20.1)

                  X

                  Užitočná dĺžka nástupišťa (4.2.20.2)

                  X

                  Výška nástupišťa a vzdialenosť od stredu koľaje (4.2.20.4-5)

                  X

                  Usporiadanie koľaje pozdĺž nástupíšť (4.2.20.6)

                  X

                  Predchádzanie zásahu elektrickým prúdom (4.2.20.7)

                  pozri HS ENE

                  Prístup osôb so zníženou pohyblivosťou (4.2.20.8)

                  pozri PRM

                  Protipožiarna bezpečnosť a bezpečnosť v železničných tuneloch (4.2.21),

                  pozri SRT

                  Prístup alebo vniknutie do traťových zariadení (4.2.22)

                  X

                  Krajnica pre cestujúcich v prípade evakuácie vlaku mimo stanice (4.2.23)

                  X

                  Dĺžka odstavných koľají (4.2.25.1)

                  X

                  Stúpanie a klesanie odstavných koľají (4.2.25.2)

                  X

                  Polomer oblúka (4.2.25.3)

                  X

                  Pevné zariadenia na údržbu vlakov (4.2.26)

                  X

         Tabuľka 4

         Posudzovanie subsystému energie vysokorýchlostných železníc na preukázanie súladu EI

                  Ukazovatele, ktoré sa majú posudzovať (ďalej len „HS ENE TSI“)

                  Existujúca trať, ktorá nie je predmetom žiadneho overovania ES

                  Konkrétne postupy posudzovania
                  (HS ENE TSI)

                  1

                  2

                  Napätie a kmitočet (4.2.2)

                  X

                  Výkonnosť systému a inštalovaný výkon (4.2.3)

                  X

                  Rekuperačné brzdenie (4.2.4)

                  X

                  Nepretržitosť elektrického napájania (4.2.7)

                  neuv.

                  Celkové konštrukčné riešenie nadzemného trolejového vedenia, geometria (4.2.9)

                  X

                  Súlad systému nadzemného trolejového vedenia s prechodovým prierezom infraštruktúry (4.2.10)

                  X

                  Materiál trolejového drôtu (4.2.11)

                  X

                  Rýchlosť šírenia mechanickej vlny trakčného drôtu (4.2.12)

                  neuv.

                  Statická prítlačná sila (4.2.14)

                  neuv.

                  Stredná prítlačná sila (4.2.15)

                  X

                  Kvalita odberu prúdu so strednou prítlačnou silou (4.2.16)

                  X

                  4.2.16.2.1, 4.2.16.2.3

                  Zvislý pohyb bodu styku (4.2.17)

                  X

                  Prúdová zaťažiteľnosť nadzemného trolejového vedenia (4.2.18)

                  X

                  Prúd pri zastavení (4.2.20)

                  X

                  Úseky s oddelenými fázami (4.2.21)

                  X

                  Úseky s oddelenými systémami (4.2.22)

                  X

                  Koordinačné opatrenia týkajúce sa elektrickej ochrany (4.2.23)

                  X

                  Účinky harmonických kmitov a dynamické účinky (4.2.25)

                  neuv.

                  Elektrické napájanie v prípade nebezpečenstva (4.4.1)

                  X

                  Údržba – zodpovednosti výrobcu (4.5.1)

                  neuv.

                  Údržba – zodpovednosti manažéra infraštruktúry (4.5.2)

                  neuv.

                  Ochrana pred zásahom elektrickým prúdom (4.7.1, 4.7.2, 4.7.3)

                  X

            2.4.   Požiadavky na nezávislého posudzovateľa

      1.   Nezávislý posudzovateľ, ktorého si vyberie žiadateľ, vykonáva preukázanie súladu EI existujúcich tratí. Nezávislým posudzovateľom môže byť externý subjekt alebo vnútorný útvar manažéra infraštruktúry.
      2.   Pokiaľ ide o železničnú infraštruktúru, nezávislý posudzovateľ má:

                  a)

                  riadny technický výcvik;

                  b)

                  uspokojivé znalosti o požiadavkách týkajúcich sa posúdení, ktoré vykonáva, ako aj dostatočnú prax v týchto kontrolách, a

                  c)

                  schopnosť vyhotovovať osvedčenia o preukázaní súladu EI a technickú dokumentáciu, ktoré spoločne tvoria formálny záznam o vykonaní posúdenia.

            3.   Nezávislý posudzovateľ ako vnútorný útvar manažéra infraštruktúry spĺňa tieto požiadavky:

                  a)

                  posudzovateľ a jeho personál sú organizačne identifikovateľní a majú vypracované metódy podávania správ, ktorými sa zabezpečuje ich nestrannosť;

                  b)

                  ani posudzovateľ, ani jeho personál nie sú zodpovední za fungovanie alebo údržbu výrobkov, ktoré posudzujú, a nepodieľajú sa na žiadnych činnostiach, ktoré by mohli ovplyvniť nezávislosť ich úsudku alebo bezúhonnosť vo vzťahu k činnostiam posudzovania;

                  c)

                  posudzovateľ poskytuje svoje služby výlučne podniku, ktorého je súčasťou.

            2.5.   Vyhlásenie o preukázaní súladu

      1.   Vyhlásenie o preukázaní súladu EI a sprievodné dokumenty sú opatrené dátumom a podpísané.
      2.   Toto vyhlásenie musí byť napísané v tom istom jazyku ako súbor technickej dokumentácie a musí obsahovať:

                  a)

                  odkazy na postup preukazujúci súlad s technickými špecifikáciami pre interoperabilitu na existujúce trate;

                  b)

                  názov a adresu žiadateľa alebo jeho splnomocneného zástupcu ustanoveného v rámci EÚ (uviesť obchodný názov a úplnú adresu; v prípade zástupcu je potrebné uviesť aj obchodný názov žiadateľa);

                  c)

                  stručný opis subsystému;

                  d)

                  názov a adresu nezávislého posudzovateľa, ktorý vykonal preukázanie súladu EI;

                  e)

                  odkazy na dokumenty, ktoré obsahuje súbor technickej dokumentácie;

                  f)

                  všetky príslušné dočasné alebo konečné ustanovenia, ktoré majú subsystémy spĺňať, a v prípade potreby najmä prevádzkové obmedzenia alebo podmienky;

                  g)

                  Ak je platnosť dočasná, trvanie platnosti vyhlásenia o preukázaní súladu EI;

                  h)

                  totožnosť signatára.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2011 – 2014

text:
               16.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 210/5

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2011 – 2014
   2011/C 210/02
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Luxembursko 29. apríla 2011 predložilo svoju aktualizáciu programu stability na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto dva programy posúdené súčasne.

               (7)

               Vzhľadom na výnimočnú váhu finančného sektora v hospodárstve Luxembursko odolalo finančnej a hospodárskej kríze relatívne dobre. Potom, ako reálny HDP klesol v roku 2009 o 3,6 %, sa hospodárstvo v roku 2010 rýchlo zotavilo. HDP narástol približne o 3,5 %, pričom ho posilnilo zvýšenie verejných výdavkov, o ktorom rozhodla vláda v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva, a výrazné zvýšenie čistého vývozu. Zamestnanosť odolala, čiastočne pre výrazné využívanie krátkodobých pracovných zmlúv, ktoré majú podporu verejných orgánov. Nezamestnanosť sa začala od začiatku roku 2008 zvyšovať a v podstate sa stabilizovala približne na 6 %, čo je v Luxembursku historicky vysoká úroveň. Verejné financie sú v Luxembursku napriek recesii relatívne zdravé (deficit vo výške 1,7 % a hrubý dlh 18,4 % v roku 2010) vďaka veľmi priaznivej východiskovej situácii.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je trochu opatrný v porovnaní s predpoveďou útvarov Komisie z jari 2011. Podľa programu stability je v roku 2011 cieľom 1 % deficit, čo je v súlade s predpoveďou útvarov Komisie z jari. V programe stability sa na základe nezmeneného politického scenára plánuje so zhoršením celkového deficitu v roku 2012 na 1,5 % HDP a následným postupným zlepšením na 0,8 % do roku 2014. Predpoveď útvarov Komisie je o niečo optimistickejšia a v roku 2012 plánuje s deficitom 1,1 % HDP, pretože vychádza z priaznivejšieho makroekonomického scenára a nižšieho nárastu výdavkov. V programe stability sa nepredpokladá, že by sa v programovom období 2011 – 2014 dosiahol strednodobý rozpočtový cieľ, ktorý je definovaný ako štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP. Štrukturálne saldo (prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programe stability podľa spoločne dohodnutej metodiky) by sa naopak malo podľa očakávaní postupne zhoršovať z 0,3 % prebytku v roku 2011 na 0,8 % deficit v roku 2014.

               (9)

               Ak by podľa prognózy HDP ďalej výrazným spôsobom rástol, mohlo by sa na verejných financiách Luxemburska odraziť ďalšie zlepšovanie štrukturálneho salda v záujme dosiahnutia strednodobého rozpočtového cieľa už v roku 2012. Luxembursko by tak získalo bezpečnostnú rezervu voči prípadnému zhoršeniu hospodárskej situácie v budúcnosti a zlepšila by sa situácia z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Navyše vzhľadom na odhadovaný vplyv implicitných záväzkov v súvislosti so starnutím populácie by krajina na ambicióznejšom strednodobom rozpočtovom cieli len získala.

               (10)

               Podľa posledného posúdenia Komisie sa riziká týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií zdajú byť stredné. Zvýšenie verejných výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva by v Luxembursku malo patriť k najvyšším v EÚ. Krátkodobé financovanie dôchodkového systému sa v súčasnosti udržiava vďaka nízkej miere závislosti v starobe a čiastočne závisí od príspevkov relatívne mladej populácie cezhraničných pracovníkov. V budúcnosti sa oba faktory obrátia a očakáva sa, že sa náklady na dôchodky podstatne zvýšia. Napriek tomu, že štátna správa nazhromaždila rozsiahle aktíva a že dôchodkové rezervy stále rastú, nebude to stačiť na zaistenie udržateľnosti systému. Okrem toho je miera zamestnanosti starších pracovníkov (vo veku 55 – 64 rokov) na úrovni 38,2 % (v roku 2009) jednou z najnižších v EÚ (priemer v EÚ: 46 %). Zatiaľ čo zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku je v zásade 65 rokov, v luxemburskom dôchodkovom systéme je často možné odísť do dôchodku skôr teoreticky bez toho, aby bola znížená úroveň dôchodku, ktorá je navyše pomerne vysoká. V dôsledku toho je priemerný vek odchodu z trhu práce 59,4 roku, čo vplýva na náklady dôchodkového systému. Vo vládnych plánoch reformy dôchodkového systému sa predpokladá nový model zameraný na dobrovoľné zotrvanie pracovníkov v práci dlhšie. Zlepšila by sa tým miera závislosti dôchodkového systému. Tento mechanizmus by sa však týkal len nových dôchodcov a uplatňoval by sa len na tú časť kariéry, ktorá nasleduje potom, ako reforma nadobudne účinnosť, čiže by mal plný účinok o 40 rokov.

               (11)

               Konkurencieschopnosť Luxemburska z hľadiska cien a nákladov sa od začiatku posledného desaťročia podstatne zhoršila. Je tomu tak z dôvodu vývoja miezd a produktivity. Za obdobie 2000 – 2010 jednotkové náklady práce v Luxembursku narástli približne jeden a pol krát rýchlejšie, než bol priemer za štáty EÚ 15, a viac ako päťkrát rýchlejšie ako v Nemecku. Vzhľadom na dohodu medzi vládou a odbormi posunúť uplatňovanie mechanizmu automatickej indexácie miezd z jari na október 2011, dôjde v roku 2011 k podstatnému zmierneniu rastu reálnych miezd. Treba ešte prijať rozhodnutie o následných prahových hodnotách. Vzhľadom na súčasný výhľad týkajúci sa inflácie by ďalšia automatická indexácia mohla prísť už na jar 2012 a zničiť tak pokrok dosiahnutý v oblasti konkurencieschopnosti nákladov.

               (12)

               Napriek historicky výraznému nárastu zamestnanosti je miera zamestnanosti rezidentského obyvateľstva nižšia ako priemer v EÚ, a to najmä na oboch koncoch vekového spektra. Pracovné miesta, ktoré vznikli za posledné roky, využili hlavne osoby bez bydliska v Luxembursku. Aj keď je nárast nezamestnanosti od roku 2008 spojený s recesiou, má čoraz viac štrukturálny charakter, čo ilustruje aj skutočnosť, že v období rastu pred krízou musela zamestnanosť rásť približne o 4 % ročne, aby došlo k marginálnemu poklesu nezamestnanosti. Nezamestnanosť mladých je relatívne vysoká so 16,1 % v roku 2010 oproti 6 % celej aktívnej populácie. Miera nezamestnanosti výrazne závisí od úrovne vzdelania. Mladí obyvatelia čelia pri dostupných pracovných miestach ostrej konkurencii zo strany osôb nebývajúcich v Luxembursku, ktoré sú často rovnako alebo aj viac kvalifikované.

               (13)

               Vláda v súvislosti s Paktom Euro Plus uviedla rad záväzkov. Tieto záväzky sa týkajú štyroch oblastí paktu. Pokiaľ ide o fiškálny aspekt, vláda schválila prvky dôchodkovej reformy a zaväzuje sa dokončiť reformu do konca roka 2011. Opatrenia sú v záujme spevnenia finančnej stability zamerané na posilnenie odolnosti finančného sektora prostredníctvom regulácie a dozoru na európskej a medzinárodných úrovní a na vyvíjanie ďalšieho úsilia o diverzifikáciu štruktúry luxemburského hospodárstva. Opatrenia v oblasti zamestnanosti sú zamerané na zvýšenie účinnosti aktívnych politík zamestnávania (reforma správy práce „Administration de l'Emploi“) a povzbudzovanie celoživotného vzdelávania v súkromnom sektore prostredníctvom vyššej miery spolufinancovania zo strany štátu. Opatrenia v oblasti konkurencieschopnosti zahŕňajú presunutie indexácie miezd z jari 2011 (vyplývajúce zo systému automatickej indexácie) na október 2011 a záväzok rokovať so sociálnymi partnermi o podobnom presunutí v roku 2012. Vláda sa okrem toho zaviazala zlepšiť podnikateľské prostredie prostredníctvom zjednodušenia administratívnych postupov a kvalitnejšej infraštruktúry. Sú v súlade s plánom širšej reformy uvedeným v programe stability a národnom programe reforiem a zaoberajú sa výzvami v oblastiach dôchodkov, konkurencieschopnosti, zamestnanosti (najmä mladých a starších pracovníkov) a finančného sektora. Niektoré z navrhovaných reforiem však nie sú dostatočne podrobné. Záväzky Paktu Euro Plus sa posudzovali a zohľadňovali v odporúčaniach.

               (14)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus pre Luxembursko. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Komisia vzhľadom na uvedené usudzuje, že je v roku 2011 možné ambicióznejšie zníženie deficitu so zreteľom na priaznivý makroekonomický výhľad a že dôraznejším fiškálnym úsilím by Luxembursko mohlo dosiahnuť strednodobý cieľ v roku 2012. Takisto by sa mali prijať ďalšie kroky na reformu dôchodkového systému a propagáciu aktívneho starnutia, posilnenie konkurencieschopnosti a pomáhanie mladým ľuďom zamestnať sa.

               (15)

               Vzhľadom na toto posúdenie Rada preskúmala aktualizáciu programu stability Luxemburska na rok 2011 (3) a jej stanovisko sa odráža najmä v jej odporúčaniach v nižšie uvedených bodoch 1) a 2). Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Luxemburska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Využiť zlepšujúce sa cyklické podmienky na posilnenie fiškálneho úsilia a použiť neočakávaný dodatočný príjem s cieľom ďalej znižovať celkový deficit a dosiahnuť strednodobý cieľ v roku 2012.

               2.

               Navrhnúť a zaviesť rozsiahlu dôchodkovú reformu s cieľom zaistiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, pričom by sa začalo opatreniami, ktorými sa zvýši miera účasti starších pracovníkov, a to najmä odrádzaním od predčasného odchodu do dôchodku. S cieľom zvýšiť skutočný odchod do dôchodku by sa mohli zvážiť opatrenia ako je prepojenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku s priemernou dĺžku života.

               3.

               Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi podniknúť kroky na reformu systému vyjednávania a indexácie miezd s cieľom zaistiť, aby rast miezd lepšie odzrkadľoval vývoj produktivity práce a konkurencieschopnosti.

               4.

               Podniknúť kroky na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí posilnením opatrení odbornej prípravy a vzdelávania zameraných na to, aby kvalifikácia mladých ľudí lepšie zodpovedala dopytu na trhu práce.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Ustanovené v článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


				|

		52011SC0824

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Polandand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Poland, 2011-2014

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Poľska na rok 2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej
komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej
Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá
sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na
oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3], ktoré spolu tvoria
„integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované
usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a
politikách zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie
politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(6)
Poľsko 27. apríla 2011 predložilo aktualizáciu
svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorá sa vzťahuje na
obdobie rokov 2011 – 2014, a 29. apríla 2011 svoj národný program reforiem na rok
2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
programy posudzovali súčasne.
(7)
Globálna finančná kríza viedla k spomaleniu
hospodárskej aktivity v Poľsku, pričom miera rastu reálneho HDP
klesla v roku 2009 na 1,7 %, ale bez toho, aby došlo k recesii. V roku
2010 sa rast reálneho HDP zvýšil na 3,8 % v dôsledku silného vonkajšieho
dopytu, ktorý poháňal výrobu a zmenil cyklus zásob, zatiaľ čo
odolný trh práce podporil súkromnú spotrebu. Napriek zvyšovaniu zamestnanosti
vzrástla miera nezamestnanosti zo 7,1 % v roku 2008 na 9,6 % v roku
2010. Kríza mala veľmi negatívny vplyv na verejné financie. Deficit
verejných financií vzrástol z 3,7 % HDP v roku 2008 na 7,3 % v roku
2009. V roku 2010 napriek skromnému konsolidačnému balíku a vzhľadom
na silný rast dosiahol 7,9 % HDP. Pomer dlhu k HDP stúpol z 50,9 % v
roku 2009 na 55,1 % v roku 2010, čo je však ešte stále pod hranicou
60 % stanovenou v zmluve a najvyššou povolenou hranicou dlhu zakotvenou v
poľskej ústave.
(8)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného konvergenčného
programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že
makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je
realistický, s výnimkou roku 2012, keď je založený na mierne
optimistických predpokladoch rastu. V programe sa plánuje zníženie deficitu pod
referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2012, čo je lehota, ktorú
stanovila Rada. Priemerné ročné fiškálne úsilie na obdobie rokov 2010 –
2012 je vo všeobecnosti v súlade s hodnotou 1,25 % HDP, ktorú
odporučila Rada v rámci postupu pri nadmernom deficite (EDP) 6. júla 2009.
Strednodobý rozpočtový cieľ (MTO) sa pravdepodobne nepodarí
dosiahnuť počas tohto programového obdobia. Zmenou a doplnením
dôchodkovej reformy na zníženie deficitu štrukturálneho rozpočtu o
0,7 % v roku 2011 a o ďalšie 0,5 % HDP v roku 2012 sa nezlepšuje
základná rozpočtová situácia, keďže dlhodobé záväzky sa zvyšujú v
rovnakom rozsahu. Riziká pre rozpočtové ciele majú sklon k zhoršeniu. V
porovnaní s predpokladmi sú to najmä príjmy z priamych daní, ktoré by vzhľadom
na optimistické predpoklady v oblasti elasticity vo vzťahu k základu dane
mohli byť nižšie. Programové prognózy pre príspevky na sociálne
zabezpečenie vychádzajú z optimistických scenárov rastu zamestnanosti a
miezd a prípadné časové sklzy pri vykonávaní opatrení znižujúcich deficit
a zmeny týchto opatrení (aj mimo rozsahu priamej kontroly vlády) by mohli
viesť ku sklzom pri plnení rozpočtu.
(9)
Poľská vláda sa zaviazala znížiť deficit
verejných financií pod úroveň 3 % HDP do roku 2012 v súlade s odporúčaním
Rady a zabezpečiť dlhodobú stabilitu verejných financií. Na tento
účel prijala v roku 2011 plán na zásadnú konsolidáciu verejných financií,
pričom opatrenia budú mať vplyv na príjmy aj výdavky vrátane
výrazného zníženia verejných výdavkov na investície. Návrh rozpočtu na rok
2012 prijala vláda 5. mája 2011. Očakáva sa, že prispeje k ďalšiemu
výraznému zníženiu deficitu. S cieľom dodržať lehotu na korekciu
nadmerného deficitu, ktorou je rok 2012, môže byť potrebné vykonať
ešte ďalšie opatrenia okrem tých, ktoré sa už uviedli v návrhu
rozpočtu na rok 2012. Ďalším znížením verejných výdavkov na
investície by sa však mohla obmedziť kapacita spolufinancovať
investičné projekty financované z prostriedkov EÚ.
(10)
Poľsko v uplynulých rokoch posilnilo svoj
fiškálny rámec. V záujme zaistenia udržateľnosti verejných financií v
strednodobom až dlhodobom horizonte sa však zdá, že existujúce fiškálne
pravidlá a postupy strednodobého programovania neposkytujú dostatočnú
transparentnosť rozpočtového procesu, stimuly na koordináciu medzi
rôznymi úrovňami vlády ani flexibilitu na riešenie makroekonomických
otrasov a nerovnováh. Fiškálne pravidlá by mali vychádzať aj z
dostatočne rozsiahlych rozpočtových súhrnov a mali by byť úplne
v súlade s európskym systémom národných a regionálnych účtov (ESA 95). Na
základe súčasných politík možno riziká pre dlhodobú udržateľnosť
verejných financií vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva hodnotiť ako
stredné.
(11)
Hoci vláda zrušila osobitné predčasné dôchodky
pre väčšinu príjemcov, v prípade uniformovaných služieb a baníkov sa
naďalej uplatňujú a zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku je
nižší pre ženy ako pre mužov. Skutočný
vek odchodu do dôchodku je preto stále nízky. Výrazne
subvencovaný fond sociálneho zabezpečenia poľnohospodárov (KRUS) je
navyše pre poľnohospodárov len malou motiváciou k tomu, aby ukončili
činnosť v tomto sektore, čím sa spomaľuje
reštrukturalizácia hospodárstva a brzdí rast produktivity.
(12)
Systém vzdelávania a odbornej prípravy nezodpovedá
úplne potrebám trhu práce. Napriek výraznému zvýšeniu miery dosiahnutého
terciárneho vzdelania má na zamestnateľnosť vplyv nepomer medzi
ponúkanou a požadovanou odbornou kvalifikáciou a zručnosťami. Medzi
systémom vysokoškolského vzdelávania a podnikateľským prostredím a
prostredím zamestnanosti neexistuje vhodné prepojenie. Podiel dospelej
populácie (najmä starších a nízkokvalifikovaných pracovníkov)
zúčastňujúcej sa na vzdelávaní a odbornej príprave je stále
veľmi nízky.
(13)
Verejné výdavky na výskum a vývoj sú v Poľsku
nízke a súkromné výdavky, jedny z najnižších v EÚ, tento nedostatok
nevyrovnávajú. Počas uplynulých rokov sa navyše ešte znížili, keďže
súkromný sektor nemá dostatočnú motiváciu investovať. Tento problém
bude pravdepodobne jednou z hlavných prekážok strednodobého a dlhodobého
hospodárskeho rastu. Systém výskumu a vývoja nie je integrovaný, keďže
medzi univerzitami, výskumnými ústavmi a priemyslom existujú len slabé vzájomné
väzby.
(14)
Nízku účasť žien na trhu práce možno
čiastočne vysvetliť nedostatočným počtom zariadení
starostlivosti o deti a závislých rodinných príslušníkov. Poľsko je s
počtom detí mladších ako tri roky, ktorým sa poskytuje formálna
starostlivosť, výrazne pod priemerom EÚ. Hoci miera zápisu v prípade
starších detí v uplynulých pár rokoch vzrástla, je podobne nízka. V mnohých
prípadoch sa mladí rodičia môžu zapojiť do trhu práce len vtedy, ak
starostlivosť o deti zabezpečia ich rodinní príslušníci.
Nedostatočný počet zariadení starostlivosti navyše znižuje potenciál
pracovnej sily najmä v prípade starších žien, keďže odchádzajú zo
zamestnania alebo do predčasného dôchodku, aby sa mohli starať o
svoje vnúčatá alebo iných závislých rodinných príslušníkov.
(15)
Investíciám podnikateľskej sféry a
zahraničným investíciám bráni nedostatočne rozvinutá sieťová
infraštruktúra a regionálne rozdiely prehlbuje nedostatočne rozvinutá
dopravná infraštruktúra. Energetická infraštruktúra rýchlo starne a dosiahla
svoje kapacitné limity. Okrem toho potrebuje podstatné úpravy, aby splnila
požiadavky spojené s politikou zmierňovania zmeny klímy. Hoci je sústava
železníc v Poľsku treťou najväčšou v Európe, z dôvodu zastaranej
infraštruktúry a koľajových vozidiel nedokáže riadne podporiť nárast
hospodárskej aktivity.
(16)
Poľsko charakterizuje nízka kvalita
podnikateľského prostredia a malá efektívnosť verejnej správy. V
cezhraničnom porovnaní má Poľsko osobitné problémy v oblastiach
výberu daní, začatia a ukončenia činnosti podnikov, vymáhania
zmlúv a evidencie majetku. Spoločnosti brzdia zdĺhavé postupy
udeľovania licencií a povolení. Pokiaľ ide o právne konania, ako
napríklad vymáhanie zmlúv a získanie stavebných povolení, počet potrebných
postupov je pomerne vysoký a celkový proces trvá príliš dlho.
(17)
Poľsko v rámci Paktu Euro Plus prijalo
niekoľko záväzkov[4].
Z fiškálneho hľadiska prijalo záväzky, pokiaľ ide o existujúci dlh a
dočasné výdavkové pravidlo, zavedenie nových právnych predpisov na
zníženie pomerov deficitu miestnych samospráv a zavedenie trvalého výdavkového
pravidla. V záujme posilnenia finančnej stability sa opatrenia zameriavajú
na efektívnejšiu reguláciu bankového sektora a dohľad nad ním. Opatrenia v
oblasti zamestnanosti sa zameriavajú na účasť žien a starších
pracovníkov na trhu práce a na reformy s cieľom posilniť prepojenie
podnikateľskej sféry a vzdelávania. Opatrenia v oblasti
konkurencieschopnosti sa zameriavajú na sektor vzdelávania a vedy, rozvoj
dopravnej a širokopásmovej infraštruktúry a opatrenia na zlepšenie
podnikateľského prostredia. Tieto záväzky sa týkajú štyroch oblastí paktu
a vo veľkej miere odzrkadľujú agendu uvedenú v konvergenčnom
programe a národnom programe reforiem. Niekoľko významných politických
výziev sa nerieši vôbec (napríklad nízka miera účasti starších pracovníkov),
alebo sa spomína len okrajovo (napríklad zlepšenie riadenia podnikov). Záväzky
Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.
(18)
Komisia posúdila konvergenčný program a
národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus[5]. Zohľadnila nielen ich
význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie
tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú
vstupy na úrovni EÚ. Domnieva sa, že v programoch sa stanovuje ambiciózny plán
konsolidácie verejných financií, a podporuje vládu, aby začala s jeho
vykonávaním a prípadne prijala ďalšie opatrenia na zníženie deficitu
verejných financií pod úroveň 3 % HDP do roku 2012. Vychádzajúc z
pozitívnych výsledkov z uplynulého desaťročia by sa mali prijať
opatrenia na ďalšie zvýšenie zamestnanosti, najmä realizáciou reforiem
dôchodkového systému a systému vzdelávania a zlepšením služieb starostlivosti o
deti a závislých rodinných príslušníkov. Okrem toho by sa mala ďalej
posilniť necenová konkurencieschopnosť, a to zlepšením rámca pre
výskum a vývoj a podnikateľského prostredia, ako aj podporou investícií do
infraštruktúry.
(19)
Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri
zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie zo 7. júla 2009 Rada preskúmala aktualizáciu
konvergenčného programu Poľska na rok 2011 a jej stanovisko[6] sa odzrkadľuje najmä v
odporúčaniach v bodoch 1) a 2) ďalej. Pri zohľadnení záverov
Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem
Poľska,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko
prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:
(1)
Vykonať opatrenia oznámené v navrhovanom
zákone o rozpočte na rok 2012 a zahrnúť aj ďalšie opatrenia
trvalého charakteru na zníženie deficitu verejných financií na menej ako 3 %
HDP v roku 2012. V budúcnosti minimalizovať zníženie výdavkov na
položky podporujúce rast, najmä v oblasti spolufinancovania fondov EÚ, a
zároveň zabezpečiť primeraný pokrok pri plnení strednodobého
cieľa.
(2)
Uzákoniť právne predpisy s cieľom
zaviesť do roku 2013 trvalé výdavkové pravidlo. Toto pravidlo by malo
vychádzať z dostatočne rozsiahlych rozpočtových súhrnov a malo
by byť úplne v súlade s európskym systémom účtov. Okrem toho
prijať opatrenia na posilnenie mechanizmov koordinácie medzi rôznymi
úrovňami vlády v rámci strednodobých a ročných rozpočtových
procesov.
(3)
Zvýšiť podľa plánu zákonom stanovený vek
odchodu do dôchodku v prípade uniformovaných služieb, pokračovať v
úsilí zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku a prepojiť ho so
strednou dĺžkou života. Stanoviť časový harmonogram na zmenu a
doplnenie pravidiel týkajúcich sa príspevkov poľnohospodárov do fondu
sociálneho zabezpečenia (KRUS) s cieľom lepšie zohľadniť
individuálne príjmy.
(4)
Implementovať navrhovanú stratégiu
celoživotného vzdelávania, posilniť učňovské vzdelávanie a
špecializované programy odbornej prípravy a vzdelávania pre starších a
nízkokvalifikovaných pracovníkov. Posilniť väzby medzi vedou a priemyslom
implementáciou programu „Budujeme na poznatkoch“ (Budujemy na Wiedzy) a
realizovať program reformy vysokoškolského vzdelávania „Partnerstvo pre
vedomosti“ (Partnerstwo dla Wiedzy) s cieľom lepšie zosúladiť
poskytovanie vzdelania s potrebami trhu práce.
(5)
Zvýšiť účasť žien na trhu práce
prijatím opatrení s cieľom zaistiť stabilné financovanie
predškolských zariadení starostlivosti o deti a zvýšiť mieru zápisu do
týchto zariadení v prípade detí mladších ako 3 roky.
(6)
Prijať opatrenia na opätovné vyváženie
stimulov na investície do energetickej výrobnej kapacity s cieľom
podporiť nízkouhlíkové technológie a ďalej rozvíjať
cezhraničné prepojenia elektrickej siete. Vypracovať viacročný
plán pre investície do železničnej infraštruktúry a implementovať
súhrnný plán v oblasti železničnej dopravy.
(7)
Stanoviť časový harmonogram na
zjednodušenie právnych postupov potrebných v procese vymáhania zmlúv.
Zrevidovať právne predpisy v oblasti výstavby a zonácie s cieľom
zefektívniť odvolacie postupy a urýchliť administratívne postupy.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci
Paktu Euro Plus možno nájsť v SEK(2011) 729.
[5]               SEK(2011) 729.
[6]               Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.