               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 12. 2017
            COM(2017) 807 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Tuniskom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a tuniskými príslušnými orgánmi na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               V globalizovanom svete, v ktorom závažná trestná činnosť a terorizmus majú v čoraz väčšej miere nadnárodný a rôznorodý charakter, by orgány presadzovania práva mali byť plne vybavené na účely spolupráce s externými partnermi s cieľom zaistiť bezpečnosť svojich občanov. Z tohto dôvodu by Europol mal mať možnosť vymieňať si osobné údaje s orgánmi presadzovania práva v tretích krajinách v rozsahu potrebnom na plnenie svojich úloh.

               Od nadobudnutia účinnosti nariadenia 2016/794 dňa 1. mája 2017
                  1
                a podľa zmluvy je Komisia zodpovedná za vedenie rokovaní v mene Únie s tretími krajinami o medzinárodných dohodách o výmene osobných údajov s Europolom
                  2
               . Europol môže pre potreby vykonávania svojich úloh nadviazať a udržiavať spoluprácu s externými partnermi na základe pracovných a administratívnych dohôd, ktoré samy osebe nemôžu predstavovať právny základ na výmenu osobných údajov.

               Pri zohľadnení politickej stratégie, ako je vytýčená v Európskom programe v oblasti bezpečnosti
                  3
               , v záveroch Rady
                  4
                a v globálnej stratégii
                  5
               , operačných potrieb orgánov presadzovania práva v celej EÚ a potenciálnych prínosov užšej spolupráce v tejto oblasti sa Komisia domnieva, že treba v krátkom čase začať rokovania s ôsmimi krajinami, ako sa uvádza v 11. správe o pokroku pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie
                  6
               .

               Komisia uskutočnila svoje posúdenie prioritných krajín, pri ktorom zohľadnila operačné potreby Europolu. V Stratégii Europolu na roky 2016 – 2020 sa určuje oblasť Stredozemia ako priorita pre posilnené partnerstvá
                  7
               . Vo vonkajšej stratégii Europolu na roky 2017 – 2020 sa takisto zdôrazňuje potreba užšej spolupráce medzi Europolom a krajinami Blízkeho východu a severnej Afriky (MENA) v dôsledku súčasných teroristických hrozieb a výziev súvisiacich s migráciou
                  8
               .

               Europol neuzavrel dohodu so žiadnou krajinou v tomto regióne. Avšak spolupráca Tuniska prostredníctvom Interpolu svedčí o pripravenosti krajiny vymieňať si informácie s partnermi v oblasti presadzovania práva.

               Toto odporúčanie sa osobitne týka rokovaní s Tuniskom, hoci spoluprácu s ktoroukoľvek krajinou Blízkeho východu a severnej Afriky treba vnímať v kontexte regiónu ako celku. Súčasná nestabilita v regióne, a najmä dlhotrvajúce konflikty v Líbyi, predstavujú pre EÚ významnú dlhodobú bezpečnostnú hrozbu, ktorú je potrebné naliehavo riešiť. Toto sa týka tak účinného boja proti terorizmu a súvisiacej organizovanej trestnej činnosti
                  9
               , ako aj výziev súvisiacich s migráciou, ako je napomáhanie neregulárnej migrácii a obchodovanie s ľuďmi. Spolupráca s miestnymi orgánmi presadzovania práva je na riešenie týchto výziev nevyhnutná.

               EÚ, vychádzajúc z technických rozhovorov, ktorých cieľom bolo určiť spoločné opatrenia na zlepšenie výmeny informácií a spoločné operačné opatrenia na presadzovanie práva proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami, už schválila s Tuniskom zoznam opatrení na zlepšenie spolupráce medzi príslušnými orgánmi presadzovania práva, zabezpečenie pomoci pri budovaní kapacít v príslušných regionálnych a/alebo dvojstranných programoch a rozvoj operačných opatrení na základe spoločne dohodnutého rámca
                  10
               . Nezahŕňa to však prenos osobných údajov.

               Politický kontext

               Vzťahy medzi EÚ a Tuniskom sa začali už v roku 1976 a značnú dynamiku nadobudli, keď Tunisko a EÚ podpísali dohodu o pridružení v roku 1995, čím otvorili cestu dvom desaťročiam obojstranne prospešných hospodárskych a obchodných vzťahov.

               Podpora EÚ pre tuniských občanov pokrýva mnohé oblasti politiky, vrátane dohliadania na volebný proces, podporovania ľudských práv, demokratických a sociálno-ekonomických reforiem, zlepšenia bezpečnosti a posilnenia občianskej spoločnosti. V kontexte revízie európskej susedskej politiky (ESP) boli určené ďalšie tri oblasti spolupráce: 1. hospodársky rozvoj v záujme stabilizácie; 2. bezpečnostný rozmer a 3. migrácia a mobilita
                  11
               . EÚ ponúkla Tunisku aj užšie väzby vo všetkých oblastiach prostredníctvom intenzívnejšej hospodárskej a obchodnej integrácie a partnerstva v oblasti mobility. V roku 2012 sa Tunisko a EÚ v súvislosti s posilnenými vzťahmi a integráciou dohodli na „privilegovanom partnerstve“
                  12
               .

               EÚ sa zaviazala zintenzívniť významnú spoluprácu s Tuniskom v oblasti bezpečnosti, boja proti terorizmu a predchádzania radikalizácii a násilnému extrémizmu
                  13
               , a to aj posilnením spolupráce Tuniska s príslušnými agentúrami a orgánmi EÚ vrátane Europolu
                  14
               . Tunisko v reakcii na to pripísalo vysokú prioritu predchádzaniu radikalizácii a boju proti terorizmu
                  15
               , v čom ho podporuje najmä európska sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii
                  16
               .

               V nadväznosti na zasadnutie Asociačnej rady EÚ – Tunisko, ktoré sa konalo 11. mája 2017, sú EÚ a Tunisko v procese schvaľovania svojich nových strategických priorít. Na tomto zasadnutí obidve strany zdôraznili pokrok dosiahnutý vo svojej dvojstrannej spolupráci v oblasti bezpečnosti a boja proti terorizmu a s uspokojením konštatovali výrazné zlepšenie bezpečnostnej situácie v Tunisku, najmä v dôsledku úsilia národných bezpečnostných síl.

               Na druhom zasadnutí v rámci dialógu na vysokej úrovni o bezpečnosti, ktoré sa konalo 19. januára 2017 v Bruseli, bola vyjadrená spoločná vôľa zintenzívniť spoluprácu v tejto oblasti a zároveň presadzovať úplné dodržiavanie zásad právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd
                  17
               .

               S Tuniskom už prebieha dialóg o boji proti terorizmu a o bezpečnosti a jeho výsledkom je akčný plán týkajúci sa spolupráce pri presadzovaní práva a odkazujúci na budúce dohody o spolupráci s Europolom. V záveroch zasadnutia, ktoré sa konalo 19. januára 2017, sa zahrnula spolupráca medzi Europolom a tuniskými orgánmi medzi priority spolupráce medzi EÚ a Tuniskom.

               Operačné potreby

               Z údajov uvedených v hodnotení hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti (SOCTA) 2017
                  18
                a v správe EÚ o situácii a trendoch v oblasti terorizmu (TE-SAT) 2017
                  19
               , z uvedených diskusií, ako aj – okrem iného – z poznatkov interného experta Europolu vyplýva, že spolupráca s Tuniskom je potrebná najmä na riešenie týchto javov trestnej činnosti:

               Terorizmus: Teroristické skupiny pôsobiace v regióne a za hranicami (vrátane Líbye a regiónu Sahel) predstavujú hrozbu pre Tunisko a EÚ, ktoré boli terčom teroristických útokov.

               Okrem vernejšieho obrazu hrozieb a identifikácie nových trendov je na riešenie fenoménu zahraničných teroristických bojovníkov (vrátane podozrivých osôb s dvojitým občianstvom alebo oprávneným pobytom) a účinné odhaľovanie, prevenciu a stíhanie cestovania na účely terorizmu (vrátane možnej infiltrácie migračných tokov, teroristického zneužívania internetu, financovania terorizmu, ako aj prepojenia s organizovanou trestnou činnosťou) potrebná užšia spolupráca zahŕňajúca výmenu osobných údajov.

               V regióne sa v dôsledku dlhotrvajúcich konfliktov v Líbyi prudko zvýšilo obchodovanie so strelnými zbraňami. Obchodné cesty cez Tunisko z Líbye a regiónu Sahel predstavujú vážny problém.

               EÚ a Tunisko zaviedli spoluprácu v oblasti strelných zbraní a schválili pracovný program zahŕňajúci odborné vzdelávanie a budovanie kapacít. V dôsledku zvýšenej spolupráce sa potreba zlepšiť výmenu informácií a následné vyšetrovanie stáva ešte naliehavejšou.

               Obchodovanie s drogami Blízky východ a severná Afrika (MENA) sú hlavným zdrojom, tranzitným bodom a spotrebiteľom nelegálnych drog. Stabilná základňa zákazníkov na severe, sahelská prevádzačská trasa na juhu a heroínová trasa prechádzajúca z východu na západ spôsobujú, že región na jednej strane ovplyvňuje užívanie nelegálnych látok a ich produkciu a na druhej strane je touto skutočnosťou negatívne ovplyvňovaný.

               Tunisko je zrejme dôležitou tranzitnou krajinou pre obchodovanie s kokaínom z Latinskej Ameriky určeným pre Európu. Táto krajina uvádza zadržania bezprecedentných množstiev kokaínu z Južnej Ameriky a zdá sa, že pre pašovanie kokaínu je tranzitnou, ako aj cieľovou krajinou. V rámci programu financovaného EÚ a zameraného na kokaínovú trasu (zložka AIRCOP) bola v roku 2016 v Tunisku zriadená spoločná špeciálna protidrogová letisková jednotka so zákonnou právomocou (JAITF).

               V roku 2017 došlo k výraznému nárastu organizovaného prevádzania migrantov, pričom organizované siete prevádzačov s cieľom uľahčiť nelegálnu migráciu do EÚ využívali najmä tuniskí štátni príslušníci. Tuniská vláda dosiahla pri riešení tejto rastúcej hrozby určitý úspech, poskytovaním ďalšej odbornej podpory z Europolu by sa však zvýšili jej kapacity a zlepšila by sa aj výmena informácií. Spolupráca s tuniskými orgánmi by bola relevantná aj pri riešení podvodov týkajúcich sa dokladov, čo je oblasť trestnej činnosti súvisiaca s prevádzaním migrantov.

               2.PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

               V nariadení (EÚ) 2016/794 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) sa stanovuje právny rámec pre Europol, konkrétne jeho ciele, úlohy, rozsah právomocí, záruky v oblasti ochrany údajov a spôsoby spolupráce s externými partnermi.

               Toto odporúčanie je v súlade s ustanoveniami nariadenia o Europole.

               Cieľom tohto odporúčania je získať od Rady poverenie pre Komisiu rokovať o budúcej dohode v mene EÚ. Právnym základom pre poverenie Radou na začatie rokovaní je článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               V súlade s článkom 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by Komisia mala byť ustanovená za vyjednávača Únie, pokiaľ ide o dohodu medzi Európskou úniou a Tuniskom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a tuniskými príslušnými orgánmi na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Tuniskom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a tuniskými príslušnými orgánmi na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794
                  20
                bolo prijaté 11. mája 2016 a uplatňuje sa od 1. mája 2017.

               (2)Týmto nariadením, najmä jeho článkom 25, sa stanovujú pravidlá pre prenos osobných údajov z Agentúry Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) do tretích krajín a medzinárodných organizácií. Europol môže uskutočniť prenos osobných údajov príslušnému orgánu tretej krajiny na základe medzinárodnej dohody uzatvorenej medzi Úniou a danou treťou krajinou podľa článku 218 ZFEÚ a poskytujúcej náležité záruky, pokiaľ ide o ochranu súkromia a základných práv a slobôd fyzických osôb.

               (3)Mali by sa začať rokovania s cieľom uzavrieť takúto dohodu medzi Európskou úniou a Tuniskom.

               (4)Dohoda by mala rešpektovať základné práva a dodržiavať zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie, najmä právo na súkromný a rodinný život uznané v článku 7 charty, právo na ochranu osobných údajov uznané v článku 8 charty a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces uznané v článku 47 charty. Dohoda by sa mala uplatňovať v súlade s uvedenými právami a zásadami,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje začať v mene Únie rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Tuniskom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a tuniskými príslušnými orgánmi na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sa stanovujú v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa povedú po porade s [Rada vloží názov osobitného výboru].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Nariadenie (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016, Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53.

                     (2)

                        Europol môže pre potreby vykonávania svojich úloh nadviazať a udržiavať spoluprácu s externými partnermi na základe pracovných a administratívnych dohôd, ktoré samy osebe nemôžu predstavovať právny základ na výmenu osobných údajov.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        Dokument Rady 10384/17, 19. jún 2017.

                     (5)

                        Spoločná vízia, spoločný postup: Silnejšia Európa – Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (6)

                        COM(2017) 608 final.

                     (7)

                        Stratégia Europolu na roky 2016 – 2020, prijatá správnou radou Europolu 1. decembra 2015,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (8)

                        Vonkajšia stratégia Europolu na roky 2017 – 2020, prijatá správnou radou Europolu 13. decembra 2016, EDOC#865852v3.

                     (9)

                        Príslušné trestné činy organizovanej trestnej činnosti v regióne podľa Europolu zahŕňajú nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami, pašovanie drog, finančnú trestnú činnosť vrátane prania špinavých peňazí, ako aj počítačovú kriminalitu.

                     (10)

                        Niekoľko iniciatív v tomto kontexte bolo zahrnutých do priority Strelné zbrane v rámci cyklu politík EÚ na boj proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti, ako aj do oznámenia Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Vykonávanie Európskeho programu v oblasti bezpečnosti: Akčný plán EÚ na boj proti nelegálnemu pašovaniu a používaniu strelných zbraní a výbušnín z 2. decembra 2015, COM(2015) 624 final.

                     (11)

                        Uvedené piliere dopĺňajú tie, ktoré už boli určené v roku 2003, keď sa začala uplatňovať európska susedská politika (dobrá správa vecí verejných, demokracia, právny štát a ľudské práva). https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/neighbourhood/overview_en.

                     (12)

                        SEAE „Relations Tunisie-Union européenne: Un partenariat privilégié. Plan d'Action 2013-2017.
                  https://eeas.europa.eu/delegations/tunisia/documents/press_corner/plan_action_tunisie_ue_2013_2017_fr.pdf
                  .

                     (13)

                        Závery Rady zo 17. októbra 2016, 13056/16.

                     (14)

                        „Posilnenie podpory EÚ pre Tunisko“, JOIN(2016) 47 final.

                     (15)

                        Tunisko v decembri 2016 zriadilo medzirezortnú „platformu pre alternatívnu diskusiu a boj proti násilnému extrémizmu“.

                     (16)

                        Európska sieť na zvyšovanie povedomia o radikalizácii (RAN) združuje odborníkov z celej Európy, ktorých činnosť je zameraná na predchádzanie radikalizácii. V decembri 2016 bol v Tunisku v rámci siete zorganizovaný seminár o radikalizácii.

                     (17)

                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/19207/second-high-level-political-dialogue-security-and-counter-terrorism-european-union-and-tunisia_en

                     (18)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017
                   /

                     (19)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (20)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa nahrádzajú a zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 12. 2017
            COM(2017) 807 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu týkajúcemu sa rozhodnutia Rady
            o poverení začať rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Tuniskom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a tuniskými príslušnými orgánmi na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o dohode medzi Európskou úniou a Tuniskom o výmene osobných údajov medzi Agentúrou Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) a tuniskými príslušnými orgánmi na boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu

               Komisia by sa v priebehu rokovaní mala zamerať na dosiahnutie cieľov, ktoré sú podrobne stanovené ďalej v texte.

               1.Cieľom dohody je poskytnúť právny základ pre prenos osobných údajov medzi Europolom a príslušnými orgánmi Tuniska s cieľom podporovať a posilňovať činnosť príslušných orgánov tejto krajiny a členských štátov, ako aj ich vzájomnú spoluprácu pri predchádzaní závažnej nadnárodnej trestnej činnosti a terorizmu a boji proti nim, a pritom poskytnúť primerané záruky, pokiaľ ide o ochranu súkromia, osobných údajov a základných práv a slobôd fyzických osôb.

               2.Na účely zabezpečenia obmedzenia účelu sa spolupráca podľa tejto dohody týka iba trestných činov a súvisiacich trestných činov, ktoré patria do právomoci Europolu v súlade s článkom 3 nariadenia 2016/794 (ďalej spolu len „trestné činy“). Spolupráca by predovšetkým mala byť zameraná na boj proti terorizmu a predchádzanie radikalizácii, boj proti organizovanej trestnej činnosti, najmä proti nezákonnému obchodovaniu so strelnými zbraňami, obchodovaniu s drogami a prevádzačstvu migrantov a na boj proti počítačovej kriminalite.

               3.V dohode sa jasne a presne stanovujú potrebné záruky a kontroly pri výmene osobných údajov medzi Europolom a tuniskými príslušnými orgánmi, pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, základných práv a slobôd fyzických osôb, a to bez ohľadu na štátnu príslušnosť a miesto bydliska.

               Konkrétne:

               a)Účely spracovania osobných údajov zmluvnými stranami v rámci dohody sa stanovujú jasne a presne a neprekračujú rozsah, ktorý je v jednotlivých prípadoch nevyhnutný na účely predchádzania terorizmu a trestným činom a boja proti nim v zmysle dohody.

               b)Osobné údaje prenesené Europolom v súlade s dohodou sa spracúvajú spravodlivo, na legitímnom základe a len na účely, na ktoré boli prenesené. V dohode sa stanovuje možnosť Europolu uviesť pri prenose údajov akékoľvek obmedzenia prístupu k údajom alebo ich použitia, a to aj pokiaľ ide o ich prenos, vymazanie alebo zničenie. Osobné údaje sú primerané, relevantné a obmedzené na rozsah, ktorý je nevyhnutný vzhľadom na daný účel. Sú správne a aktualizované. Nesmú sa uchovávať dlhšie než je nevyhnutné na účely, na ktoré boli prenesené.

               c)Prenos osobných údajov Europolom, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie, členstvo v odborových organizáciách, genetické údaje a údaje týkajúce sa zdravotného stavu a sexuálneho života fyzickej osoby, je zakázaný, pokiaľ nie je nevyhnutne potrebný a primeraný v jednotlivých prípadoch na účely predchádzania trestným činom alebo boja proti nim v zmysle dohody a nepodlieha príslušným zárukám. Dohoda by mala obsahovať aj osobitné záruky týkajúce sa prenosu osobných údajov obetí trestných činov, svedkov alebo iných osôb, ktoré môžu poskytnúť informácie o trestných činoch, ako aj maloletých osôb.

               d)Dohoda zabezpečuje vynútiteľné práva fyzických osôb, ktorých osobné údaje sa spracúvajú, a to stanovením pravidiel týkajúcich sa práva na prístup, opravu a vymazanie, ako aj špecifických dôvodov, ktoré môžu umožniť akékoľvek nevyhnutné a primerané obmedzenia. V dohode sa takisto zabezpečujú vymožiteľné práva správnej a súdnej nápravy pre ktorúkoľvek osobu, ktorej údaje sa spracúvajú v rámci dohody, a zaručujú sa účinné prostriedky nápravy.

               e)V dohode sa stanovujú pravidlá týkajúce sa uchovávania, kontroly, opravy a vymazania osobných údajov a vedenia záznamov na účely protokolovania a dokumentácie, ako aj pravidlá týkajúce sa informácií, ktoré sa majú poskytnúť fyzickým osobám. Mali by sa v nej stanoviť aj záruky, pokiaľ ide o automatizované spracovanie osobných údajov.

               f)V dohode sa stanovujú kritériá, na základe ktorých sa uvádza spoľahlivosť zdroja a správnosť údajov.

               g)Dohoda obsahuje povinnosť zaistiť bezpečnosť osobných údajov prostredníctvom primeraných technických a organizačných opatrení, a to aj tým, že sa prístup k osobným údajom umožní len oprávneným osobám. Dohoda obsahuje aj povinnosť oznámenia v prípade porušenia ochrany osobných údajov, ktoré má vplyv na údaje prenášané podľa dohody.

               h)Ďalšie prenosy informácií medzi príslušnými orgánmi Tuniska a inými orgánmi v Tunisku sa povoľujú len na účely dohody a za predpokladu primeraných podmienok a záruk.

               i)Rovnaké podmienky ako v písmene h) sa uplatňujú na ďalšie prenosy informácií medzi príslušnými orgánmi Tuniska a orgánmi v tretej krajine, s dodatočnou požiadavkou, že takéto ďalšie prenosy sú povolené len vo vzťahu k tretím krajinám, ktorým je Europol oprávnený prenášať osobné údaje na základe článku 25 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/794.

               j)V dohode sa zabezpečuje systém dohľadu vykonávaného jedným alebo viacerými nezávislými orgánmi verejnej moci zodpovednými za ochranu údajov s účinnými právomocami na vyšetrovanie a zásah na účely vykonávania dohľadu nad tými orgánmi verejnej moci Tuniska, ktoré používajú osobné údaje/vymenené informácie, a na zúčastňovanie sa na súdnych konaniach. Tieto nezávislé orgány majú okrem iného právomoc prijímať sťažnosti fyzických osôb týkajúce sa používania ich osobných údajov. Orgány verejnej moci, ktoré používajú osobné údaje, sú zodpovedné za dodržiavanie pravidiel ochrany osobných údajov podľa dohody.

               4.V dohode sa stanovuje účinný mechanizmus urovnávania sporov, pokiaľ ide o jej výklad a uplatňovanie, ktorým sa zabezpečí, aby strany dodržiavali vzájomne dohodnuté pravidlá.

               5.Dohoda obsahuje ustanovenie o nadobudnutí účinnosti a platnosti a ustanovenie, podľa ktorého každá zmluvná strana ju môže vypovedať alebo pozastaviť.

               6.Dohoda môže v prípade potreby obsahovať doložku týkajúcu sa jej územnej pôsobnosti.

               7.Dohoda môže obsahovať ustanovenia týkajúce sa monitorovania a pravidelného hodnotenia dohody.

               8.Dohoda je rovnako autentická v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, chorvátskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku a na tento účel obsahuje jazykovú doložku.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli19. 3. 2018
            COM(2018) 138 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o Globálnom pakte pre životné prostredie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               Medzinárodná skupina právnych expertov s podporou francúzskej vlády iniciovala vypracovanie nového nástroja medzinárodného environmentálneho práva s cieľom doplniť medzinárodné právne predpisy v oblasti životného prostredia, zlepšiť ich vzájomný súlad a uľahčiť vykonávanie existujúcich záväzkov, ktoré z nich vyplývajú. Dňa 24. júna 2017 bol na pôde parížskej sorbonskej univerzity predstavený návrh znenia „Globálneho paktu pre životné prostredie“ (ďalej len „pakt“). Prezident Francúzskej republiky pri tejto príležitosti sľúbil, že pakt predstaví na Valnom zhromaždení Organizácie Spojených národov. OSN bola s týmto projektom oboznámená 19. septembra 2017 počas týždňovej schôdzky ministrov v rámci 72. zasadnutia Valného zhromaždenia.

                  Hlavnými cieľmi paktu tak, ako ich navrhujú jeho tvorcovia, sú:

               ·zaviesť vo forme právne záväznej zmluvy základné princípy environmentálneho práva, ktoré už boli súčasťou všeobecných politických vyhlásení, aby bolo možné vynucovať ich dodržiavanie pred medzinárodnými súdmi,

               ·zmeniť hlavné ustanovenia v právne záväzných dohovoroch, ktoré nie sú všeobecne platné, na všeobecne platné ustanovenia,

               ·vo svetle nových výziev doplniť nové zásady; návrh znenia vypracovaný právnikmi zahŕňa napríklad zásady zákazu zníženia ochrany a odolnosti, ako aj povinnú starostlivosť o životné prostredie.

                  [To be updated once the Resolution will have been formally submitted and/or adopted] Po zasadnutí 19. septembra 2017 v New Yorku vypracovala ad-hoc skupina krajín vedených Francúzskom procedurálnu rezolúciu, ktorú predložila Valnému zhromaždeniu na schválenie. Návrh rezolúcie bol 20. decembra 2017 sprístupnený v elektronickej podobe stranám, ktoré sa chceli pridať k jeho spoločnému predloženiu [a oficiálne predložený Valnému zhromaždeniu dňa [insert date] 2018]. Navrhovatelia by si želali, aby bola rezolúcia prijatá v marci 2018 a formálne rokovania o pakte sa mohli začať na jar 2018. Touto rezolúciou, ktorá je v súčasnosti stále predmetom neformálnych rokovaní v New Yorku a zatiaľ nebola formálne predložená, by Valné zhromaždenie mohlo:

               ·rozhodnúť o vypracovaní medzinárodného nástroja tzv. Globálneho paktu pre životné prostredie s cieľom doplniť medzinárodné právne predpisy v oblasti životného prostredia, zlepšiť ich vzájomný súlad a uľahčiť vykonávanie existujúcich záväzkov, ktoré z nich vyplývajú,

               ·ešte pred zvolaním medzinárodnej konferencie rozhodnúť o zriadení otvorenej medzivládnej pracovnej skupiny, ktorá by sa v období od roku 2018 podľa možností najneskôr do roku 2020 stretávala v New Yorku a rokovala o Globálnom pakte pre životné prostredie,

               ·požiadať predsedu Valného zhromaždenia o vymenovanie dvoch sprostredkovateľov, ktorí by viedli konzultácie a rokovania pracovnej skupiny po pravidelnej koordinácii a konzultáciách so všetkými členskými štátmi, regionálnymi skupinami a všetkými zainteresovanými stranami,

               ·rozhodnúť o tom, že prvé zasadnutie pracovnej skupiny sa bude zaoberať otázkami, ktoré sa týkajú organizácie práce medzi členmi skupiny,

               ·požiadať generálneho tajomníka o zabezpečenie podpory v rámci Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) na výkon jej pracovných povinností, služby zabezpečované sekretariátom a o poskytnutie nevyhnutných podkladových informácií a príslušných dokumentov,

               ·požiadať UNEP o poskytnutie nevyhnutnej pomoci pri konzultáciách s viacerými zainteresovanými stranami s cieľom získať ich názory na základné prvky Globálneho paktu pre životné prostredie,

               ·odporučiť, aby otvorená medzivládna pracovná skupina ukončila svoju činnosť najneskôr v roku 2020.

                  Navrhovatelia paktu sa jasne vyjadrili, že výsledky práce právnych expertov v priebehu rokovaní sa nebudú považovať za „predbežný návrh“.

                  Francúzska delegácia už od septembra 2017 informuje o tejto iniciatíve Radu Európskej únie a Európsku komisiu na zasadnutiach pracovnej skupiny pre medzinárodné otázky životného prostredia (WPIEI-Global).

               2.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

                   Keďže známe sú iba hlavné ciele tejto iniciatívy a existujúci návrh znenia paktu vypracovaný právnymi expertmi nemá oficiálny štatút, v tejto chvíli by mali konzultácie na tému tejto iniciatívy iba obmedzený význam. Dňa 15. februára 2018 bol uverejnený plán, ktorý mal zainteresovaným stranám vysvetliť dôvody vypracovania tohto odporúčania na rozhodnutie Rady, ako aj jeho ciele. Zainteresované strany mali možnosť v priebehu 4 týždňov od uverejnenia plánu predložiť svoje pripomienky. Konzultácie s občanmi a zainteresovanými stranami sa začnú po tom, ako bude celý proces formálne spustený Valným zhromaždením. Po tom, čo tento nový medzinárodný nástroj nadobudne určitý tvar v kontexte pracovnej skupiny OSN, sa využijú všetky vhodné prostriedky na konzultácie o ňom. K príslušným zainteresovaným stranám patria zástupcovia štátnej správy z jednotlivých členských štátov, mimovládne organizácie, občania EÚ a široká verejnosť, prípadne aj iné zainteresované strany závislé od vývoja rokovaní.

                  Preto nebolo vykonané žiadne posúdenie vplyvu, keďže zatiaľ nie je známy presný rozsah ani obsah rokovaní. Cieľom účasti EÚ na rokovaniach je dosiahnuť čo najlepšie zosúladenie tohto medzinárodného nástroja s príslušnými právnymi predpismi EÚ a s medzinárodným právom.

               3.PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

                  Cieľom tohto odporúčania je, aby Komisia získala od Rady poverenie rokovať o budúcom Globálnom pakte pre životné prostredie v mene EÚ. Právnym základom pre poverenie Radou na začatie rokovaní je článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               Veľká časť vecnej pôsobnosti paktu by spadala do rozsahu politík a kompetencií EÚ, najmä v oblasti ochrany životného prostredia (článok 192 ods. 1), a keďže ide o záležitosť týkajúcu sa práva EÚ, rokovania nemôžu prebiehať bez účasti EÚ.

               Pravidlá medzinárodného práva a práva EÚ týkajúce sa ochrany životného prostredia musia byť aj naďalej konzistentné, a preto treba konať v zmysle článku 216 ods. 1 ZFEÚ v snahe zachovať integritu právnych predpisov EÚ.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o Globálnom pakte pre životné prostredie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Únia je zmluvnou stranou viacerých viacstranných dohôd v oblasti životného prostredia a svojimi internými i vonkajšími politikami a právnymi predpismi prispieva k ich účinnému vykonávaniu.

               (2)Dňa [scheduled for March 2018 – insert actual date] prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov rezolúciu „Vytvorenie Globálneho paktu pre životné prostredie na lepší výkon medzinárodného environmentálneho práva“ [check final title, add reference], ktorou sa zriaďuje otvorená [medzivládna] pracovná skupina, ktorá bude rokovať o Globálnom pakte pre životné prostredie (ďalej len „pakt“) a ktorou sa stanovuje, že sa táto [medzivládna] pracovná skupina začne stretávať od roku 2018.

               (3)Kompetencie Únie v oblasti životného prostredia sú špecifikované v článku 191 Zmluvy. V snahe zachovať integritu právnych predpisov Únie a zabezpečiť trvalú konzistentnosť pravidiel medzinárodného práva a práva EÚ o ochrane životného prostredia sa Únia musí zúčastňovať na rokovaniach o pakte.

               (4)Komisia by sa preto mala poveriť začatím rokovaní v mene Únie.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o Globálnom pakte pre životné prostredie.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sa stanovujú v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa vedú po porade s [name of the special committee to be inserted by the Council].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli19. 3. 2018
            COM(2018) 138 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o Globálnom pakte pre životné prostredie

               PRÍLOHA

               V priebehu rokovaní o Globálnom pakte pre životné prostredie (ďalej len „pakt“) sa Komisia bude snažiť zabezpečiť:

               –
                     aby pakt významnou mierou prispel k vykonávaniu existujúceho súboru medzinárodných právnych predpisov v oblasti životného prostredia a uľahčoval ho,

               –
                     aby boli ustanovenia paktu v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie a s príslušnými viacstrannými dohodami, ktorých je Únia zmluvnou stranou,

               –
                     aby pracovné metódy otvorenej [medzivládnej] pracovnej skupiny umožňovali Únii účasť na jej rozhodovaní,

               –
                     aby pakt obsahoval adekvátne ustanovenia umožňujúce Únii stať sa jeho zmluvnou stranou a v plnej miere sa zapájať do všetkých mechanizmov zriadených na jeho vykonávanie.

               Komisia zabezpečí, aby sa rokovania viedli po konzultácii s [name of the special committee to be inserted by the Council]. Komisia bude Radu o výsledkoch rokovaní pravidelne informovať.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli21. 3. 2018
            COM(2018) 151 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Komisia poveruje začatím rokovaní s Marockým kráľovstvom v mene Európskej únie s cieľom zmeniť dohodu o partnerstve v sektore rybolovu a uzatvoriť protokol

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Komisia navrhuje rokovať o zmene Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom a uzavrieť protokol, ktorým sa vykonáva táto dohoda, ktorý bude zodpovedať potrebám flotily Únie a bude v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               Tento návrh sa predkladá v nadväznosti na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 27. februára 2018 vo veci C-266/16 (Western Sahara Campaign UK), v ktorej súd rozhodol že pobrežné vody územia Západnej Sahary nie sú súčasťou rybolovnej oblasti uvedenej v dohode o partnerstve.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Súčasná dohoda o partnerstve medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom nadobudla platnosť 28. februára 2007
                  1
               . Táto dohoda sa vykonávala dvoma po sebe nasledujúcimi protokolmi, ktoré plavidlám Únie, ktoré cielene lovia pelagické druhy a druhy žijúce pri morskom dne, umožňovali prístup do marockej rybolovnej oblasti do 14. decembra 2011, čo je dátum uplynutia platnosti druhého vykonávacieho protokolu, ako výsledok nesúhlasu zo strany Parlamentu k jeho uzavretiu. Európsky parlament spochybnil udržateľnosť, nákladovú efektívnosť a medzinárodnú zákonnosť navrhovaného nástroja. V roku 2014 sa uzavrel tretí protokol
                  2
               , v ktorom sa zohľadnili obavy EP a ktorého platnosť uplynie 14. júla 2018.

               Podľa dohody o partnerstve s Marokom môžu plavidlá z 11 členských štátov pôsobiť v šiestich rôznych kategóriách rybolovu zameraných na lov malých pelagických druhov, druhov žijúcich pri morskom dne a druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti. Marocká rybolovná oblasť predstavuje severnú hranicu oblasti distribúcie populácie malých pelagických druhov „C“
                  3
               , ktorá sa rozprestiera vo vodách Mauritánie, Senegalu a Guiney-Bissau, pričom na všetky z nich sa vzťahuje sieť dvojstranných dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva.

               Tieto dohody prispievajú k presadzovaniu cieľov SRP na medzinárodnej úrovni a zabezpečujú, aby rybolovné činnosti Únie mimo jej vôd vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré sa uplatňujú v rámci práva Únie. Okrem toho posilňujú postavenie Európskej únie v medzinárodných a regionálnych organizáciách, hlavne v Medzinárodnej komisii pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT). Tieto dohody vychádzajú z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní a prispievajú k zlepšeniu dodržiavania medzinárodných opatrení vrátane boja proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu.

               Osobitná pozornosť sa bude venovať vykonávaniu a vyplácaniu finančnej kompenzácie Maroku na podporu udržateľného riadenia rybolovu, najmä vzhľadom na odporúčania uvedené v osobitnej správe Európskeho dvora audítorov č. 11 z roku 2015 o dohodách o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Rokovania s Marockým kráľovstvom o dohode o partnerstve v sektore rybolovu a jej protokole sú v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ v susedných krajinách a s cieľmi Únie, pokiaľ ide o rešpektovanie demokratických zásad a ľudských práv.

               V nadväznosti na uvedený rozsudok Súdneho dvora Európskej únie treba objasniť geografickú pôsobnosť dohody.

               EÚ zastáva pozíciu, že za istých podmienok je možné rozšíriť dvojstranné dohody s Marokom na Západnú Saharu. Platí však, že akákoľvek dosiahnutá dohoda bude mať iba dočasný charakter a bude platiť len dovtedy, kým sa nevyrieši konflikt v kontexte OSN a v súlade s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN.

               Rokovania sa budú viesť v rámci celého procesu konzultácií so všetkými zainteresovanými útvarmi Komisie, ESVČ a s podporou príslušnej delegácie EÚ.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Právnym základom tohto rozhodnutia je Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), konkrétne jej piata časť (Vonkajšia činnosť Únie) hlava V (Medzinárodné dohody) článok 218, kde sa uvádza postup pre rokovania a uzatváranie dohôd medzi EÚ a tretími krajinami.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Neuplatňuje sa; ide o výlučnú právomoc.

               •Proporcionalita

               Toto rozhodnutie je primerané stanovenému cieľu.

               •Výber nástroja

               Tento nástroj vychádza z článku 218 ods. 3 a článku 218 ods. 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Komisia v roku 2017 vykonala hodnotenie ex post/ex ante prípadného obnovenia protokolu o rybolove s Marockým kráľovstvom. Závery hodnotenia sa nachádzajú v samostatnom pracovnom dokumente útvarov Komisie
                  4
               .

               V hodnotiacej správe sa dospelo k záveru, že flotily EÚ majú veľký záujem o pokračovanie rybolovu v Maroku. Obnovenie protokolu pomôže posilniť monitorovanie, kontrolu a dohľad a prispieť k zlepšeniu riadenia rybárstva v tomto regióne. Z hodnotenia vyplýva, že obnovenie protokolu by bolo prospešné aj pre Maroko, keďže finančné protiplnenie uhrádzané v rámci protokolu je dôležité pre marockú stratégiu „Halieutis“ určenú na rozvoj odvetvia rybárstva. Maroko vyjadrilo záujem začať rokovania s EÚ o obnovení protokolu.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               V rámci hodnotenia prebehli konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane zástupcov odvetvia a organizácií občianskej spoločnosti EÚ, najmä v rámci Poradnej rady pre diaľkové flotily.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Neuplatňuje sa

               •Posúdenie vplyvu

               Neuplatňuje sa

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

               Neuplatňuje sa

               •Základné práva

               V smerniciach na rokovania, ktorých návrh sa nachádza v prílohe k rozhodnutiu, sa odporúča poveriť Komisiu začatím rokovaní a zahrnúť doložku, na základe ktorej sa môže protokol pozastaviť, ak dôjde k porušeniu ľudských práv a demokratických zásad.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               V prípade nového protokolu sa počíta s vplyvom na rozpočet v podobe uhradenia finančného protiplnenia Marockému kráľovstvu. Každý rok treba do rozpočtového riadku určeného pre dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva (11 03 01) začleniť príslušné rozpočtové prostriedky z hľadiska viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov, ktoré sú zlučiteľné s finančným plánovaním viacročného finančného rámca na roky 2014 až 2020. Ročné sumy pre záväzky a platby sa stanovujú v rámci každoročného rozpočtového postupu vrátane riadku rezerv pre protokoly, ktoré nevstúpili do platnosti na začiatku roka
                  5
               .

               Očakáva sa, že rokovania sa skončia pred uplynutím platnosti súčasného protokolu, t. j. do 14. júla 2018.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ

               Rokovania by sa mali začať v prvom štvrťroku 2018.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Komisia odporúča, aby:

               – Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní s cieľom zmeniť Dohodu o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom a uzavrieť nový protokol,

               – bola Komisia vymenovaná za vyjednávača EÚ v tejto veci,

               – Komisia viedla rokovania na základe konzultácií s osobitným výborom podľa ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               – Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Komisia poveruje začatím rokovaní s Marockým kráľovstvom v mene Európskej únie s cieľom zmeniť dohodu o partnerstve v sektore rybolovu a uzatvoriť protokol

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže by sa mali otvoriť rokovania s Marockým kráľovstvom s cieľom zmeniť Dohodu o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom
                  6
                a uzatvoriť nový protokol, ktorým sa vykonáva táto dohoda,

               keďže je dôležité, aby sa nenarušilo partnerstvo v sektore rybolovu, ktoré sa v priebehu rokov rozvíjalo medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom, a aby sa súčasne zabezpečili primerané záruky ochrany ľudských práv a udržateľného rozvoja predmetných území,

               keďže Únia podporuje úsilie OSN zamerané na hľadanie akceptovateľného politického riešenia, ktoré by prinieslo sebaurčenie ľudu Západnej Sahary v súlade so zásadami a s cieľmi charty OSN,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Komisia sa týmto poveruje otvorením rokovaní s Marockým kráľovstvom s cieľom zmeniť Dohodu o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom a uzatvoriť nový protokol, ktorým sa vykonáva táto dohoda.

               2.Komisia bude viesť rokovací tím, ktorého členom bude aj vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.

                Článok 2

               Tieto rokovania budú prebiehať na základe konzultácií s pracovnou skupinou Rady pre vonkajšiu rybársku politiku a v súlade so smernicami na rokovania Rady stanovenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 78, 17.3.2007, s. 31.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 349, 21.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        Podľa platnej vedeckej klasifikácie.

                     (4)

                        Evaluation rétrospective et prospective du Protocole à l'accord de partenariat dans le domaine de la pêche durable entre l'Union européenne et le Royaume du Maroc. Záverečná správa, september 2017 (F&S, Poseidon a Megapesca).

                     (5)

                        Kapitola 40 (riadok rezerv 40 02 41) v súlade s medziinštitucionálnou dohodou o viacročnom finančnom rámci (VFR) (2013/C 373/01).

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 141, 29.5.2006, s. 4.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli21. 3. 2018
            COM(2018) 151 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na
            rozhodnutie Rady, ktorým sa Komisia poveruje začatím rokovaní s Marockým kráľovstvom v mene Európskej únie s cieľom zmeniť dohodu o partnerstve v sektore rybolovu a uzatvoriť protokol

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania

               Cieľom rokovaní je zmeniť Dohodu o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom a uzavrieť protokol k tejto dohode v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie z 13. júla 2011 o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               S cieľom podporiť udržateľný a zodpovedný rybolov, prispieť k prísnemu dodržiavaniu medzinárodného práva a súčasne zabezpečiť vzájomné výhody pre EÚ aj Maroko prostredníctvom tohto nového protokolu sa Komisia v rámci rokovaní vynasnaží:

               ·zabezpečiť plavidlám flotily EÚ, ktoré cielene lovia malé pelagické druhy, druhy žijúce na morskom dne a druhy migrujúce na veľké vzdialenosti prístup do vôd, na ktoré sa vzťahuje súčasná dohoda a súčasný protokol, a do pobrežných vôd nesamosprávneho územia Západnej Sahary, a potrebné oprávnenia na lov v týchto vodách, čím sa okrem iného zachová sieť dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva, ktoré majú k dispozícii prevádzkovatelia z EÚ,

               ·podporovať úsilie generálneho tajomníka OSN s cieľom nájsť riešenie na otázku sebaurčenia ľudu Západnej Sahary v súlade so zásadami a cieľmi charty OSN,

               ·zohľadniť najlepšie dostupné vedecké odporúčania a príslušné plány hospodárenia, ktoré prijali príslušné regionálne organizácie pre riadenie rybárstva (RFMO), s cieľom zabezpečiť environmentálnu udržateľnosť rybolovných činností a súčasne podporovať spravovanie oceánov v celosvetovom meradle. Rybolovné činnosti by sa mali zameriavať výhradne na dostupné zdroje a zohľadňovať rybolovnú kapacitu miestnej flotily s osobitným dôrazom na transzonálnu alebo vysoko migračnú povahu dotknutých populácií,

               ·v prípadoch, keď majú o prebytkové rybolovné zdroje záujem aj flotily iných krajín, získať primeraný podiel na týchto zdrojoch, ktorý plne zodpovedá záujmom flotily EÚ, a zabezpečiť, aby sa na všetky zahraničné flotily uplatňovali rovnaké technické podmienky,

               ·zabezpečiť, aby prístup k rybolovným oblastiam vychádzal z činností flotily EÚ v danom regióne, a zohľadniť pri tom najaktuálnejšie dostupné vedecké posúdenia,

               ·nadviazať dialóg v záujme posilnenia odvetvovej politiky s cieľom podporiť vykonávanie zodpovednej rybárskej politiky, ktorá je v súlade s rozvojovými cieľmi krajiny, predovšetkým pokiaľ ide o riadenie rybolovu, boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorovanie rybolovných činností a dohľad nad nimi, ako aj poskytovanie vedeckých odporúčaní, a podporovať vytváranie pracovných miest, a tým okrem iného prispievať k riešeniu príčin vysťahovalectva,

               ·zahrnúť doložku o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad,

               ·zahrnúť doložku o preferenčnom prístupe flotily EÚ k dostupným prebytkom a o uplatňovaní rovnakých technických podmienok na všetky zahraničné flotily,

               ·zahrnúť vhodné mechanizmy na zabezpečenie toho, aby bola Komisia dostatočne informovaná a zapojená do geografického a sociálneho rozdelenia socio-ekonomických prínosov podľa dohody a protokolu, vďaka čomu bude môcť zabezpečiť, aby mali dotknuté osoby z protokolu úžitok,

               ·zahrnúť doložku o preskúmaní, vďaka ktorej bude možné zohľadniť vzájomne akceptovateľné politické riešenie, ktoré by zabezpečilo ľudu Západnej Sahary sebaurčenie v súlade so zásadami a cieľmi charty OSN.

               Okrem toho:

               ·Komisia v čase podpísania posúdi možné dôsledky dohody o partnerstve v sektore rybolovu a jej protokolu z hľadiska udržateľného rozvoja, najmä pokiaľ ide o prínosy pre dotknuté osoby a využívanie prírodných zdrojov dotknutých území.

               ·Komisia by mala zabezpečiť, aby bolo v čase predloženia jej návrhu na podpísanie a uzavretie protokolu zabezpečené primerané zapojenie osôb, ktorých sa daná dohoda týka.

               ·S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností by mal nový protokol obsahovať doložku o predbežnom vykonávaní.

               V protokole by sa mali vymedziť najmä tieto aspekty:

               ·rybolovné možnosti, ktoré sa majú prideliť plavidlám Európskej únie (podľa kategórií),

               ·finančná kompenzácia a podmienky jej vyplácania a

               ·mechanizmy účinnej realizácie odvetvovej podpory a jej pravidelné monitorovanie.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 403 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programuČeskej republiky na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
                  Českej republiky na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Českú republiku neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Českú republiku
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česká republika dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Českej republiky pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Česká republika predložila 30. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (5)Česká republika v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2018 plánuje v rokoch 2018 až 2021 dosiahnuť celkový rozpočtový prebytok. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1,0 % HDP. Na základe konvergenčného programu na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2021 postupne klesne na 29,9 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zdá sa, že riziká ohrozujúce dosiahnutie rozpočtových cieľov sú vo všeobecnosti vyvážené, pričom sa očakáva oživenie verejných investícií a ďalší rast miezd vo verejnom sektore. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa zníži približne na 0,9 % HDP v roku 2018 a 0,2 % HDP v roku 2019, a zostane tak nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Česká republika v rokoch 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Pokiaľ ide o fiškálnu udržateľnosť, Česká republika z dlhodobého hľadiska naďalej čelí stredne vysokým rizikám. Zatiaľ čo pre zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sú problémom náklady na starnutie obyvateľstva, osobitnú pozornosť si vyžadujú zmeny dôchodkového systému. Aktualizované prognózy výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva poukazujú na vyšší nárast, než bolo uvedené v správe o starnutí obyvateľstva z roku 2015. Dôchodkové výdavky podľa očakávaní narastú z 8,2 % HDP v roku 2016 na 10,9 % HDP v roku 2070. Tento očakávaný vyšší nárast dôchodkových výdavkov je odzrkadlením hlavne horného obmedzenia veku odchodu do dôchodku na 65 rokov. V skutočnosti nie je naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života automatické; namiesto toho má vláda počínajúc rokom 2019 každých päť rokov tento strop preskúmavať. Keďže tieto preskúmania veku odchodu do dôchodku sú ponechané na voľné uváženie vlády, v súčasných prognózach dôchodkových výdavkov sa s nimi nepočíta. Indexácia dôchodkov je teraz navyše veľkorysejšia, keďže sa do nej namiesto pôvodných 33 % aktuálne premieta 50 % rastu reálnych miezd. Vplyv týchto zmien na výdavky bude v roku 2070 predstavovať dva percentuálne body HDP. Ukazovatele udržateľnosti sa zároveň zhoršujú aj v dôsledku ďalších zmien, o ktorých sa momentálne diskutuje, ako napríklad zvýšenie základnej výšky dôchodkov a vyššie dôchodky pre starších dôchodcov. Pokiaľ ide o verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť, predpokladá sa, že v dlhodobom horizonte dôjde k ich nárastu o 1,1 percentuálneho bodu HDP, čo je nad úrovňou odhadovaného priemerného nárastu 0,9 percentuálneho bodu pre celú Európsku úniu. V tejto súvislosti existujú náznaky, že pri poskytovaní ambulantnej i nemocničnej starostlivosti dochádza k neefektívnemu využívaniu zdrojov.

               (7)Nový zákon o fiškálnej zodpovednosti, ktorý je v platnosti od začiatku roka 2017, výrazne posilnil český fiškálny rámec a na základe neho bola vytvorená nezávislá fiškálna rada. Návrh zákona o nezávislom audite sa momentálne nachádza v medzirezortnom pripomienkovom konaní a jeho cieľom je riešiť zatiaľ nerealizovanú transpozíciu smernice Rady 2011/85/EÚ.

               (8)Česká národná banka môže pre hypotekárne úvery odporúčať makroprudenciálne limity, no má len obmedzené právomoci v oblasti ukladania sankcií, pretože nemá formálnu právomoc vynucovať ich. Hoci české banky spĺňajú určité súhrnné limity, nedodržiavajú v plnej miere usmernenia Českej národnej banky z roku 2016. Záväzné legislatívne limity by pravdepodobne zvýšili úroveň dodržiavania medzi bankami, čím by sa zabezpečila finančná stabilita a znížili by sa riziká pre veriteľov. O legislatívnom návrhu, ktorým sa mení zákon o Českej národnej banke, sa podľa očakávaní bude v parlamente diskutovať v roku 2018.

               (9)Česká republika naďalej čelí výzvam v oblasti zvyšovania transparentnosti a efektívnosti verejného obstarávania a predchádzania korupcii. Hoci na zlepšenie rámca pre verejné obstarávanie boli prijaté určité kroky, úroveň hospodárskej súťaže naďalej vyvoláva obavy, pretože takmer v polovici všetkých verejných súťaží je predložená iba jediná ponuka. Uzákonenie povinného využívania elektronických postupov má zároveň potenciál posilniť transparentnosť a efektívnosť. České orgány investovali do národného elektronického nástroja, ktorý by sa mal stať používateľsky čoraz ústretovejším a spoľahlivejším, pričom na českom trhu fungujú aj súkromné platformy. Existuje stále výrazný priestor na odstránenie administratívnych prekážok a využitie potenciálu súhrnného a strategického verejného obstarávania, čím by sa dosiahla lepšia hodnota za verejné peniaze. Tak ústredné, ako aj miestne orgány začali podnikať cielené iniciatívy na vyškolenie personálu, ktorý sa zúčastňuje na postupoch obstarávania. Zásadným problémom je však naďalej zriaďovanie spoločných opatrení pri obstarávaní a nadobúdanie špecializovaných odborných znalostí v určitých oblastiach. Obavy u podnikov a verejnosti navyše stále vyvoláva korupcia a úplatkárstvo. Hoci došlo k prijatiu niekoľkých zásadných reforiem protikorupčnej stratégie, niektoré oblasti sa stále neriešia.

               (10)Výkonnosť elektronickej verejnej správy je naďalej pod priemerom Európskej únie, no došlo k prijatiu relevantných legislatívnych opatrení, ktorých cieľom je zabezpečiť zvyšovanie prístupnosti a dostupnosti týchto služieb. V roku 2018 budú podľa očakávaní prijaté určité rozsiahle iniciatívy, no ich úspech bude závisieť od schopnosti orgánov zvyšovať povedomie o nich a poskytovať používateľsky nenáročné riešenia.

               (11)Investície brzdí určitá miera administratívneho a regulačného zaťaženia. Toto zaťaženie sa týka hlavne vybavovania stavebných povolení a zložitosti daní. Zároveň však treba uznať, že orgány prijali novelu stavebného zákona, ktorá zjednodušuje postup získavania stavebného povolenia tak, že do územného rozhodnutia alebo spoločného územného a stavebného povolenia začleňuje posudzovanie vplyvov na životné prostredie. Ostáva však otázne, či by sa tým zároveň mohli zjednodušiť postupy aj pri veľkých infraštruktúrnych projektoch, keďže do tohto systému spoločných povolení neboli zahrnuté rozličné iné oprávnenia. Zmena existujúceho zákona, ktorý upravuje výstavbu dopravnej infraštruktúry, je v súčasnosti predmetom diskusie v parlamente. Hoci s cieľom zlepšiť výber daní došlo v daňovom systéme k zmenám, daňové predpisy a sadzby sú čoraz vyššie na zozname problematických oblastí pre podnikanie. Nová vláda ohlásila možné zmeny, ktorých cieľom má byť zvýšenie transparentnosti daňového systému a jeho zjednodušenie vrátane prebiehajúceho úsilia o modernizáciu právnych predpisov v oblasti dane z príjmu. Náklady na dodržiavanie právnych predpisov sa mierne zvýšili a stále sú nad priemerom Európskej únie. Hoci daň z pridanej hodnoty prináša dodatočné daňové príjmy, v dôsledku kontrolného výkazu pre daň z pridanej hodnoty došlo k predĺženiu času potrebného na dodržiavanie daňových požiadaviek. Napriek výraznému zníženiu počtu hodín potrebných na dodržiavanie daňového zákonníka oproti minulosti sa Česká republika stále nachádza na hornom konci stupnice. Nové znížené sadzby dane z pridanej hodnoty môžu navyše skomplikovať systém dane z pridanej hodnoty, a to najmä pre malé a stredné podniky.

               (12)Hoci sa české hospodárstvo posúva smerom k činnostiam zameraným na vysokú úroveň znalostí, stále existuje niekoľko problematických miest, ktoré sťažujú rozvoj v oblasti dobrého fungovania výskumu a inovácií. Primárnym motorom nárastu investícií do výskumu a vývoja podnikov sú zahraničné priame investície. Výdavky na výskum a vývoj zo strany domácich podnikov za posledné dva roky poklesli. Napriek výrazným verejným investíciám do výskumu a vývoja nedosahujú výsledky Českej republiky svoj potenciál, pokiaľ ide o kvalitu jej verejnej vedeckej základne. Boli prijaté politické opatrenia na vybudovanie väzieb medzi akademickou obcou a podnikmi a zlepšenie výkonnosti verejnej vedeckej základne, no výsledky sú doteraz obmedzené a reformy ešte neboli plne realizované. Správa a riadenie systému výskumu a inovácií navyše ostáva roztrieštená.

               (13)Kvalitné inkluzívne vzdelávanie a odborná príprava majú vzhľadom na rastúce prekážky na českom pracovnom trhu zásadný význam. Výsledky v oblasti vzdelávania naďalej výrazným spôsobom ovplyvňuje sociálno-ekonomické zázemie študentov. Opatrenia v oblasti inkluzívneho vzdelávania ešte stále neboli v plnej miere vykonané, najmä v prípade rómskych detí. Nedostatok kvalifikovaných učiteľov spolu s demografickými prognózami naznačujú, že nábor a udržanie učiteľov môžu byť v budúcnosti problematické. Plánovaný nový systém kariérneho postupu pre učiteľov, v ktorom by sa prepojili pokračujúci profesionálny rozvoj, kariéra a platy, parlament neprijal. Platy učiteľov sú stále nízke v porovnaní s platmi iných pracovníkov s terciárnym vzdelaním, no v nadchádzajúcich rokoch sa počíta s ich ďalším zvyšovaním. Učiteľská profesia je preto pre talentovaných mladých ľudí stále pomerne neatraktívnou voľbou. Úspech reformy na dosiahnutie vyššej miery inkluzívnosti vo vzdelávaní (zavedenej v roku 2016 s podporou z Európskeho sociálneho fondu) bude napokon závisieť od dostupnosti dostatočného a udržateľného vnútroštátneho financovania, ďalšieho odborného vzdelávania učiteľov a pedagogických asistentov a od zvyšovania informovanosti verejnosti o výhodách inkluzívneho vzdelávania.

               (14)Česká republika zaznamenáva dobré výsledky na trhu práce. Zamestnanosť za posledných šesť rokov stabilne stúpa a nezamestnanosť výrazne klesla. Stále je však nedostatočne využitý potenciál žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a osôb so zdravotným postihnutím. V prostredí nedostatku pracovnej sily existuje jasný priestor na zvyšovanie ich účasti na trhu práce. Rozdiely v zamestnanosti a v odmeňovaní žien a mužov sú stále vysoké, a to aj napriek nedávnym opatreniam, vďaka ktorým sa rodičovská dovolenka stala flexibilnejšou a vďaka ktorým sa zvýšil počet zariadení starostlivosti o deti. Miera zamestnanosti žien je naďalej výrazne pod mierou zamestnanosti mužov. Materstvo má stále zásadný vplyv na účasť žien na trhu práce, s čím súvisí aj nízka dostupnosť cenovo dostupnej starostlivosti o deti, nárok na dlhú rodičovskú dovolenku, nízka miera využívania flexibilných pracovných mechanizmov a nedostatok zariadení dlhodobej starostlivosti. V roku 2016 bolo v zariadeniach formálnej starostlivosti o deti len 4,7 % detí do troch rokov. Hoci na osoby s nízkou kvalifikáciou pripadá malé percento populácie, miera ich zamestnanosti je výrazne pod úrovňou zamestnanosti osôb so strednou a vysokou kvalifikáciou. Podobne aj miera zamestnanosti osôb so zdravotným postihnutím je pod priemerom Európskej únie, a to aj napriek rekordne nízkej všeobecnej miere nezamestnanosti a nedostatku pracovnej sily na trhu práce. To by mohlo byť dôvodom na to, aby sa začal využívať doposiaľ nevyužitý potenciál osôb so zdravotným postihnutím. V dôsledku obmedzenej kapacity verejné služby zamestnanosti v súčasnosti nedokážu poskytovať uchádzačom o zamestnanie nepretržitú individualizovanú podporu. K zvýšeniu ekonomickej aktivity týchto skupín by prispelo posilnenie informačnej a aktivačnej kapacity verejných služieb zamestnanosti v spojení s účinnými a dobre cielenými aktívnymi politikami trhu práce a individualizovanými službami. Iniciatívy na zvyšovanie úrovne zručností (vrátane digitálnych zručností) by mohli zlepšiť prístup na trh práce.

               (15)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Českej republike v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Českej republike, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (16)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a zastáva názor, že Česká republika podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika v rokoch 2018 a 2019 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Zlepšiť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť, najmä udržateľnosť dôchodkového systému. Riešiť nedostatky v postupoch verejného obstarávania, najmä presadzovaním kvality v hospodárskej súťaži a vykonaním protikorupčných opatrení.

               2.Znížiť administratívne zaťaženie pri investovaní, a to aj urýchlením postupov na získanie povolenia pri infraštruktúrnych prácach. Odstrániť problémové miesta, ktoré bránia výskumu, vývoju a inováciám, najmä zvýšením inovačnej kapacity domácich firiem. Posilniť kapacitu systému vzdelávania, aby poskytoval kvalitné inkluzívne vzdelávanie, a to aj podporou učiteľskej profesie. Podporiť zamestnanosť žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a osôb so zdravotným postihnutím, a to aj zlepšením účinnosti aktívnych politík trhu práce.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 403 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 202 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 421 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Portugalsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Portugalsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 3.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Portugalsko
                  5
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018
                  6
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Portugalsku existujú makroekonomické nerovnováhy. V kontexte nízkeho rastu produktivity predstavujú slabé miesta predovšetkým veľké objemy čistých vonkajších záväzkov, súkromného a verejného dlhu a vysoký podiel nesplácaných úverov. Na zníženie objemu čistých zahraničných záväzkov je potrebné zachovať obozretnú pozíciu bežného účtu a zlepšiť konkurencieschopnosť. V kontexte potreby oddlžovať sa vďaka obnove nominálneho rastu a mierne negatívnym úverovým tokom pomer súkromného dlhu z vysokých úrovní stále znižuje a očakáva sa, že podiel štátneho dlhu na HDP nadobudne klesajúcu tendenciu. Zásahy do finančného sektora pomohli znížiť riziká ohrozujúce stabilitu, hoci banky sú naďalej penalizované nízkou ziskovosťou a veľkými (i keď zmenšujúcimi sa) objemami nesplácaných úverov. Kľúčom k zlepšeniu výhľadov, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, oddlžovanie a rastový potenciál, je zvýšenie rastu produktivity. Nezamestnanosť už niekoľko rokov výrazne klesá. Pretrvávajú medzery v jednotlivých politikách, a to najmä z hľadiska realizácie plánovaných opatrení zameraných na zníženie počtu nesplácaných úverov a zlepšenie podnikateľského prostredia. Bude potrebné sledovať prijatie a uskutočňovanie niekoľkých reformných plánov vrátane opatrení na zmiernenie segmentácie trhu práce a fiškálno-štrukturálnych reforiem na zlepšenie udržateľnosti verejných financií.

               (4)Portugalsko 27. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. V programe stability sa počíta so solídnym klesaním pomeru verejného dlhu k HDP. Národný program reforiem Portugalska zahŕňa záväzky v krátkodobom aj strednodobom horizonte, ako aj výzvy identifikované v správe o krajine na rok 2018. Konkrétne sa v ňom oznamujú opatrenia v oblasti kvalifikácií a inovácií, ktoré môžu zvýšiť produktivitu a hodnotu portugalského vývozu. Predložená stratégia na zníženie objemu nesplácaných úverov prispieva spolu s opatrením na podporu kapitalizácie firiem k zníženiu zadlženosti portugalskej ekonomiky a k očisteniu bankových súvah. Celkovo by účinná realizácia predložených programov slúžila ako východisko pre nápravu nerovnováh.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  7
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (6)Na Portugalsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Portugalsko vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 0,7 % HDP v roku 2018 a 0,2 % HDP v roku 2019 a ďalej ho zlepšovať, až kým sa do roku 2021 nedosiahne prebytok vo výške 1,4 % HDP. Uvedené plány nezahŕňajú potenciálny deficit zvyšujúci vplyv opatrení na podporu bánk od roku 2019. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny prebytok na úrovni 0,25 % HDP, sa plánuje dosiahnuť do roku 2020. V programe stability na rok 2018 sa predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne v roku 2018 úroveň 122,2 % a v roku 2019 úroveň 118,4 %, pričom v roku 2021 by sa dosiahla úroveň 107,3 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický, pokiaľ ide o rok 2018, ale pre nasledujúce roky je optimistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2018 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)V programe stability Portugalska na rok 2018 sa uvádza, že rozpočtový vplyv rozsiahlych požiarov, ktoré postihli Portugalsko v roku 2017, bol značný, a je v ňom náležite doložený rozsah a povaha týchto dodatočných rozpočtových nákladov. V programe stability sa konkrétne uvádza, že rozpočet na rok 2018 zahŕňa mimoriadne výdavky vo výške približne 0,07 % HDP v súvislosti s preventívnymi opatreniami na ochranu územia štátu proti prírodným požiarom. V programe stability sa stanovujú výdavky súvisiace s riešením núdzových situácií, ktoré sú klasifikované ako jednorazové opatrenia, a s prevenciou. Vzhľadom na integrovanú povahu týchto výdavkov a na priame prepojenie s rozsiahlymi požiarmi v roku 2017 by sa pri uplatňovaní „doložky o nezvyčajnej udalosti“ mohlo prihliadať na osobitné zaobchádzanie s výdavkami na predchádzanie prírodným požiarom. Podľa Komisie predstavovali v roku 2018 oprávnené dodatočné výdavky súvisiace s preventívnymi opatreniami 0,07 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože bezprecedentné rozsiahle prírodné požiare sa považujú za nezvyčajné udalosti, ich vplyv na verejné financie Portugalska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Na jar 2019 sa vykoná konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm na základe zistených údajov za rok 2018 poskytnutých portugalskými orgánmi.

               (8)Rada 11. júla 2017 odporučila Portugalsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  9
                v roku 2018 neprekročí 0,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške minimálne 0,6 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Komisia po posúdení miery oživenia v Portugalsku a náležitom zvážení jeho problémov v oblasti udržateľnosti, ktoré sa uskutočnili v kontexte jej stanoviska k návrhu rozpočtového plánu krajiny, dospela k záveru, že v tomto ohľade netreba zohľadniť žiadne ďalšie prvky. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej odporúčanej úpravy v roku 2018 a za roky 2017 a 2018 posudzované spoločne.

               (9)Vzhľadom na pomer dlhu verejnej správy k HDP Portugalska nad úrovňou 60 % a vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru krajiny vo výške 1,3 % v roku 2019 by nominálna miera rastu bez čistých primárnych verejných výdavkov9 nemala prekročiť úroveň 0,7 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP na základe matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje riziko značnej odchýlky od danej požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spoločne. Zároveň sa predpokladá, že Portugalsko dodrží prechodné dlhové pravidlo v rokoch 2018 a 2019. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dodržiavali ustanovenia Paktu stability a rastu. Bolo by obozretné využiť akékoľvek neočakávané zisky na ďalšie zníženie pomeru dlhu verejnej správy.

               (10)Zabezpečenie udržateľnosti verejného dlhu závisí od udržateľnej fiškálnej konsolidácie prostredníctvom štrukturálneho zlepšenia verejných financií, ktoré sa má dosiahnuť cez efektívnejší výber príjmov a prísnejšie kontroly výdavkov. Ako zásadné sa javí posilnenie kontrol výdavkov, účinné presadzovanie zákona o kontrole záväzkov, prísne a včasné vykonávanie zákona o rozpočtovom rámci, ako aj pokračujúce preskúmavanie výdavkov a úsilie o racionalizáciu. Rozpočtové plánovanie a plnenie rozpočtu je aj naďalej veľkou výzvou najmä v sektore zdravotníctva, kde sú oneskorené platby (nedoplatky) stále veľmi vysoké, čo poukazuje aj na slabé miesta v účtovných kontrolných mechanizmoch a manažérskych postupoch. V záujme udržateľnej fiškálnej konsolidácie by sa mali riešiť vysoké a stále rastúce náklady na starnutie obyvateľstva. V strednodobom horizonte sa očakáva, že vyššie fiškálne riziká súvisiace so starnutím obyvateľstva budú súvisieť prevažne s nákladmi na financovanie dôchodkov, zatiaľ čo náklady súvisiace so zdravím zvýšia tlak v dlhodobom horizonte. Opatrenia na zlepšenie strednodobej udržateľnosti dôchodkového systému by spolu s komplexnou stratégiou na riešenie nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva na zdravie pomohli tieto riziká riešiť.

               (11)V podobnom duchu by kontrola výdavkov, riadenie dlhu a zlepšenie celkovej finančnej udržateľnosti štátom vlastnených podnikov mohli výrazne prispieť k štrukturálnemu zlepšeniu verejných financií. Hoci celkový čistý príjem zostáva záporný, prevádzkové výsledky štátom vlastnených podnikov sa v posledných rokoch vo všeobecnosti zlepšili, s výnimkou sektora zdravotníctva, kde sa zhoršili. Celkový nekonsolidovaný dlh verejných subjektov zahrnutých do verejnej správy je takisto stále vysoký – koncom roka 2017 predstavoval približne 19,0 % HDP. Zavádzajú sa opatrenia na zlepšenie monitorovania štátom vlastnených podnikov, ale ich dosah ešte nie je možné posúdiť. Priebežným plánom na riadenie dlhu a rekapitalizáciu štátom vlastnených podnikov by sa mala znížiť zadlženosť a úrokové náklady, ale dobré stimuly by sa mohli ešte viac posilniť zabezpečením predvídateľného a transparentného rámca pre obmedzené rozpočtové presuny.

               (12)Oživenie portugalského trhu práce pokračuje v súlade s posilnenou hospodárskou výkonnosťou. V roku 2017 sa v hospodárstve vytvorilo približne 150 000 pracovných miest a miera zamestnanosti (ľudí vo veku 20 – 64 rokov) sa v roku 2017 zvýšila na 73,4 %, čím sa vrátila na úroveň spred krízy. Miera nezamestnanosti výrazne klesla a v súčasnosti je pod priemerom eurozóny. Miera dlhodobej nezamestnanosti sa takisto značne znížila, hoci stále zostáva pomerne vysoká. Portugalsko plánuje v roku 2018 okrem prebiehajúcich aktívnych politík trhu práce, výnimiek týkajúcich sa sociálneho zabezpečenia a modelu individuálnej podpory verejných služieb zamestnanosti pre uchádzačov o zamestnanie zaviesť aj jednotné kontaktné miesta pre zamestnanosť. To by mohlo zohrávať významnú úlohu pri zabezpečovaní širšieho záberu aktivačných opatrení. Ukazovatele chudoby a nerovnosti sa takisto ešte viac zlepšili. Miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia sa blíži k priemeru EÚ a podiel príjmov najchudobnejších 20 % obyvateľstva sa od roku 2015 zvýšil. Miera nerovnosti príjmov je však stále vysoká. Účinnosť sociálnych transferov (okrem dôchodkov) je však pri vytrhnutí ľudí z chudoby nízka, primeranosť systému minimálneho príjmu (hoci sa zlepšila) zostáva obmedzená a cenová dostupnosť bývania predstavuje pre domácnosti s nízkymi príjmami čoraz väčšiu výzvu.

               (13)Napriek výraznému zvýšeniu počtu trvalých pracovných miest v roku 2017 zostal podiel dočasných zamestnancov na stabilnej úrovni 22 %, čo stále predstavuje jednu z najvyšších úrovní v EÚ. V roku 2017 bolo približne 82 % dočasných zamestnancov v tejto situácii nedobrovoľne. Zatiaľ čo viac ľudí prechádza od dočasného k trvalému zamestnaniu, normou pre nezamestnaných, ktorí si hľadajú prácu, aj naďalej zostávajú zmluvy na dobu určitú. Okrem toho (už aj tak veľké) mzdové rozdiely medzi dočasnými a stálymi zamestnancami počas krízy rástli. Ukázalo sa, že opatrenia na podporu vytvárania trvalých pracovných miest (napr. Contrato-Emprego) a výnimky z príspevkov na sociálne zabezpečenie výmenou za zamestnávanie osôb, ktoré patria do zraniteľných skupín, sú účinné, ale majú len obmedzený dosah. Niektoré aspekty právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a zdĺhavé súdne postupy môžu stále odrádzať od prijímania zamestnancov na dobu neurčitú. V súčasnosti sa však neplánuje žiadne opatrenie na preskúmanie právneho rámca pre prepúšťanie. Vláda plánuje opatrenia na riešenie segmentácie trhu práce prostredníctvom tripartitných diskusií so sociálnymi partnermi.

               (14)Všeobecná úroveň zručností dospelých je aj naďalej jedna z najnižších v Európe a brzdí inovačný potenciál a konkurencieschopnosť krajiny. To zahŕňa aj digitálne zručnosti: v roku 2017 malo základné alebo pokročilé digitálne zručnosti len 50 % občanov vo veku 16 – 74 rokov (v porovnaní s priemerom EÚ 57 %). V tejto súvislosti sa zavádzajú určité programy (najmä iniciatíva Qualifica a iniciatíva národných digitálnych spôsobilostí Incode 2030), ale ich účinnosť pri zvyšovaní úrovne základných zručností pracovníkov (v oblasti matematiky, gramotnosti a digitálnych zručností) a v konečnom dôsledku pri zvyšovaní produktivity bude závisieť od pokrytia a kvality poskytovanej odbornej prípravy, ktorá prekračuje rámec jednoduchého uznania zručností. Hoci z dôkazov vyplýva, že nedávne zvyšovanie minimálnej mzdy (predstavujúce kumulatívny nárast o 18,3 % od roku 2014) negatívne neovplyvnilo mieru zamestnanosti medzi nízkokvalifikovanými pracovníkmi, podstatný nárast počtu dotknutých zamestnancov, až 20,4 % v treťom štvrťroku 2017, sa prejavil vo zvyšujúcej sa mzdovej kompresii. Hrozí, že sa tým zníži mzdová prirážka pre zručnosti, a to najmä medzi pracovníkmi s nízkou a strednou úrovňou zručností, čím sa znížia stimuly pre nízkokvalifikovaných pracovníkov, aby investovali do svojho vzdelávania a odbornej prípravy. Vláda spolu so sociálnymi partnermi pozorne sleduje vývoj minimálnej mzdy.

               (15)Predčasné ukončenie školskej dochádzky zostáva vyššie, ako je priemer EÚ, ale má dlhodobo klesajúcu tendenciu, čiastočne vďaka opatreniam, ktoré sa realizujú s cieľom podporiť úspechy v oblasti vzdelávania a znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky. Výsledky v oblasti vzdelávania sa naďalej zlepšujú, existujú však obavy z hľadiska rovnosti, keďže pomery žiakov so slabými výsledkami v spodných a vrchných sociálno-ekonomických kvartiloch sa výrazne odlišujú. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelávania (vo veku 30 – 34 rokov) klesla z 34,6 % v roku 2016 na 33,9 % v roku 2017, čo je výrazne pod úrovňou národného cieľa 40 % do roku 2020. Napriek vysokej zamestnateľnosti absolventov vedeckých, inžinierskych, technologických a matematických odborov má o tieto oblasti záujem len málo študentov.

               (16)Napriek pozitívnemu vývoju v portugalskom systéme výskumu a vývoja v posledných rokoch, najmä pokiaľ ide o kvantitu a kvalitu ľudských zdrojov a vedeckú produkciu, pretrvávajú vo všeobecnosti významné prekážky pri vytváraní kultúry a podporných podmienok pre silnejšiu spoluprácu medzi akademickou obcou a podnikmi. Patria medzi ne prekážky prenosu znalostí a technológií, komercializácia výskumných výstupov, ako aj kariérne dráhy vo výskume, ktoré dostatočne nepodnecujú výskumných pracovníkov k tomu, aby skúmali možnosti v oblasti „podnikateľského výskumu“ a príležitosti na spoluprácu s priemyslom. Ďalšie zvyšovanie povedomia a jasné vymedzenie duševného vlastníctva vo vzťahu medzi akademickou obcou a podnikmi by mohlo prispieť k skráteniu času realizácie zmluvných cieľov a monetizácii vedeckých poznatkov a ich ekonomického potenciálu.

               (17)Uskutočňuje sa komplexná stratégia rýchlejšieho znižovania objemu nevýnosových aktív. To pomohlo znížiť podiel nesplácaných úverov zo 17,2 % hrubých úverov na konci roka 2016 na 14,6 % v treťom štvrťroku 2017. Obzvlášť závažné obavy vzbudzujú nesplácané úvery podnikov, keďže predstavujú približne dve tretiny celkového objemu nesplácaných úverov; podiel nesplácaných úverov podnikov stále zostáva vysoký, a to na úrovni 26,6 % hrubých úverov. Zbavenie sa toxických aktív je kľúčom k uvoľnenie úverov pre nové investície a udržateľný rast. Postupy týkajúce sa insolventných firiem a úzkych sekundárnych trhov s toxickými aktívami sú však aj naďalej významnými prekážkami pri znižovaní podielu nesplácaných úverov. Hoci zvyšovanie kapitálu spolu s prebiehajúcim úsilím o zníženie nákladov zlepšuje vyhliadky finančného sektora, ziskovosť zostáva na nízkej úrovni, miera expozície voči štátnemu dlhu je stále vysoká a kapitálové vankúše sú slabé.

               (18)Prístup k financovaniu a kapitálu zostáva pre portugalské hospodárstvo hlavnou výzvou. Dosiahnutie stabilného prístupu k financovaniu, a najmä k vlastnému kapitálu, sa považuje za jednu z hlavných výziev pre portugalské podniky, čo ešte viac znásobujú tlaky na znižovanie pákového efektu. V relatívnom vyjadrení majú alternatívne zdroje financovania stále len nepatrný význam. V uplynulých rokoch sa začali realizovať nové programy a úverové linky, ako aj ďalšie zjednodušenia v podnikateľskom prostredí, stále však existuje priestor na zlepšenie. Hoci nesplácané úvery a podnikový dlh klesajú, stále zostávajú vysoké a zlepšenie v rozdeľovaní kapitálu do produktívnejších firiem by bolo pre investičné prostredie prospešné.

               (19)Napriek pokroku pri zavádzaní administratívneho zjednodušenia pre prierezové záležitosti, ktoré majú vplyv na každodenný život občanov a chod podnikov, odvetvové regulačné a administratívne prekážky stále bránia investíciám a efektívnemu rozdeľovaniu zdrojov. Prepracovanie procedurálnych pracovných postupov skrátením lehôt rozhodovacieho procesu, ktoré sa odchyľuje od zásady implicitného súhlasu len vo veľmi málo prípadoch a ktorým sa nahrádzajú systémy udeľovania povolení, ktoré si vyžadujú predkladanie viacerých dokumentov prostredníctvom „čestných vyhlásení“, predstavujú veľmi potrebnú odvetvovú reformu. Správne poplatky v stavebníctve by sa mali uviesť do súladu so skutočnými nákladmi. Hospodárska súťaž v oblasti verejného obstarávania zostáva obmedzená. Cieľom prepracovaného zákona o verejnom obstarávaní je podporiť transparentnosť, hospodársku súťaž a lepšie riadenie verejných zákaziek. Malo by sa monitorovať vykonávanie nových pravidiel vrátane dosahu prísnejších pravidiel na využívanie priameho zadávania zákaziek. Napriek tomu, že efektívnosť portugalského súdneho systému sa naďalej zlepšuje, trvanie konaní na správnych súdoch aj naďalej zostáva výzvou. Podniky navyše stále považujú korupciu a nedostatočnú transparentnosť za problematické oblasti. Hoci sa dosiahol určitý pokrok v oblasti trestného stíhania korupcie, úsilie o zlepšenie kultúry čestnosti vo verejných inštitúciách doteraz neprinieslo dostatočné výsledky.

               (20)Regulačné reformy boli od zavedenia programu finančnej pomoci zriedkavé a reformy dohodnuté v danom kontexte sa zastavili alebo sa niekedy dokonca zvrátili. Podnikateľské skupiny majú zakázané poskytovať viaceré profesionálne služby. Interné predpisy upravujúce určité povolania v oblasti služieb pre podniky, najmä právne služby, sú menej ambiciózne než rámcové právo v niektorých rozhodujúcich aspektoch, ako napríklad právna forma, vlastníctvo, riadenie, reklama a multidisciplinárne postupy. Reforma schvaľovania a registrácie poskytovateľov stavebných služieb bola len zriedkavo doplnená zjednodušením kontrol pre inštalačné služby a kontrolu výstavby.

               (21)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj mieru ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (22)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko
                  10
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (23)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 0,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru dlhu verejnej správy. Posilniť kontrolu výdavkov, nákladovú efektívnosť a primerané rozpočtové plánovanie, a to najmä v sektore zdravotníctva s dôrazom na zníženie nedoplatkov v nemocniciach. Zlepšiť finančnú udržateľnosť štátom vlastnených podnikov, a to najmä zvýšením ich celkového čistého príjmu a znížením dlhu.

               2.Podporovať prostredie priaznivé pre prijímanie zamestnancov na dobu neurčitú, a to aj prostredníctvom preskúmania právneho rámca v konzultáciách so sociálnymi partnermi. Zvýšiť úroveň zručností dospelej populácie vrátane digitálnej gramotnosti, a to posilnením a rozšírením pokrytia zložky odbornej prípravy v kvalifikačných programoch pre dospelých. Zlepšiť nábor študentov s vysokoškolským vzdelaním, najmä v oblasti vedy a technológií.

               3.Zvýšiť efektívnosť insolvenčného konania a postupu vymáhania a znížiť prekážky pre sekundárny trh s nesplácanými úvermi. Zlepšiť prístup podnikov k financovaniu. Znížiť administratívnu záťaž skrátením procesných lehôt, častejším využívaním implicitného súhlasu a znížením požiadaviek na predkladanie dokumentov. Odstrániť pretrvávajúce regulačné obmedzenia zabezpečením riadneho vykonávania rámcového zákona pre vysoko regulované povolania. Zvýšiť efektívnosť správnych súdov, okrem iného skrátením dĺžky konaní.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 421 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 220 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (10)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.