title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/1149 z 10. augusta 2018 týkajúce sa nezáväzných usmernení na identifikovanie oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí a iných rizík v dodávateľskom reťazci podľa nariadenia (EÚ) 2017/821

text:
               17.8.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 208/94

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2018/1149
      z 10. augusta 2018
      týkajúce sa nezáväzných usmernení na identifikovanie oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí a iných rizík v dodávateľskom reťazci podľa nariadenia (EÚ) 2017/821
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Zdroje prírodných nerastných surovín v oblastiach zasiahnutých konfliktom alebo vo vysokorizikových oblastiach majú veľký potenciál pre rozvoj, ale môžu byť príčinou sporu, ak príjmy z nich podnecujú vznik alebo podporujú pokračovanie násilného konfliktu a podkopávajú tak snahy o rozvoj, dobrú správu a právny štát. Pre zabezpečenie mieru, rozvoja a stability v uvedených oblastiach je nanajvýš dôležité preťať prepojenie medzi konfliktom a nelegálnou ťažbou nerastných surovín.

                  (2)

                  V snahe reagovať na takéto obavy sa v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 (1) ustanovujú povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach. Uvedené nariadenie sa bude uplatňovať od 1. januára 2021 (ďalej len „nariadenie“).

                  (3)

                  Oblasti zasiahnuté konfliktom a vysokorizikové oblasti sú na účely uvedeného nariadenia vymedzené ako oblasti v stave ozbrojeného konfliktu alebo nestabilné oblasti po konflikte, ako aj oblasti, ktoré majú slabú alebo neexistujúcu správu a bezpečnosť, ako sú zlyhávajúce štáty, v ktorých dochádza k rozsiahlemu a systematickému porušovaniu medzinárodného práva vrátane zneužívania ľudských práv.

                  (4)

                  V článku 14 ods. 1 daného nariadenia sa uvádza, že v záujme zabezpečenia prehľadnosti, zrozumiteľnosti a konzistentnosti medzi postupmi hospodárskych subjektov, najmä MSP, má Komisia vypracovať na základe konzultácií s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a OECD nezáväzné usmernenia pre hospodárske subjekty, v ktorých bude vysvetlené, ako najlepšie uplatňovať kritériá na identifikovanie oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí (ďalej len „usmernenia“).

                  (5)

                  V uvedenom článku sa takisto uvádza, že tieto usmernenia majú vychádzať z vymedzenia oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí stanoveného v danom nariadení a majú zohľadňovať usmernenie OECD o náležitej starostlivosti v tejto oblasti vrátane iných rizík v dodávateľskom reťazci, ktoré sú varovným signálom vymedzeným v príslušných dodatkoch k uvedenému usmerneniu.

                  (6)

                  Aby boli tieto usmernenia účinné, mala by sa v nich uvádzať všeobecná koncepcia náležitej starostlivosti v dodávateľských reťazcoch nerastných surovín a kovov spojených s oblasťami zasiahnutými konfliktom a vysokorizikovými oblasťami, a kroky, ktoré by mali spoločnosti podniknúť v tomto ohľade na účely identifikácie a riešenia rizík týkajúcich sa získavania cínu, tantalu, volfrámu a zlata.

                  (7)

                  Malo by sa pripomenúť, že požiadavky kladené podľa daného nariadenia na dovozcov Únie sa nevzťahujú len na kovy a nerastné suroviny s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach, ale aj na súvisiace riziká v hornej časti reťazca, pokiaľ ide napr. o obchodovanie a zaobchádzanie s nimi a ich vývoz.

                  (8)

                  V týchto usmerneniach by sa mali vysvetliť aj hlavné zásady identifikovania oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí špecificky na účely vykonávania daného nariadenia, pričom vymedzením a vysvetlením takýchto oblastí nie je dotknutá pozícia Únie týkajúca sa toho, čo možno pokladať za oblasti zasiahnuté konfliktom a vysokorizikové oblasti mimo kontextu daného nariadenia.

                  (9)

                  Ťažiskom týchto usmernení by mal byť odkaz na príslušné informácie z otvorených zdrojov, ktoré môžu hospodárske subjekty využívať pri identifikovaní oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí, s pripomienkou, že príslušné zdroje sa aktualizujú s rozličnou periodicitou a mali by sa vhodným spôsobom dopĺňať informáciami z iných zdrojov.

                  (10)

                  Tieto usmernenia sa zaoberajú aj inými rizikami v dodávateľskom reťazci, ktoré sú varovným signálom, a ktoré by sa mali týkať miesta, dodávateľov a neobvyklých okolností obchodných operácií, a mali by sa zakladať na práci OECD v tejto oblasti.

                  (11)

                  V článku 14 ods. 2 daného nariadenia sa uvádza, že Komisia si vyžiada externý znalecký posudok, ktorý poskytne indikatívny, neúplný a pravidelne aktualizovaný zoznam oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí. Zoznam, ktorý sa má vypracovať, bude vychádzať z analýzy týchto usmernení externými expertmi a z iných existujúcich informácií okrem iného z akademickej obce a zo schém náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci.

                  (12)

                  Tieto usmernenia sú nezáväzné a zodpovednosťou dovozcov Únie zostáva, aby dodržiavali povinnosti náležitej starostlivosti podľa daného nariadenia, pričom útvary Komisie zabezpečujú, aby tieto usmernenia boli po celý čas náležité,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  Dovozcovia Únie s povinnosťami podľa nariadenia (EÚ) 2017/821 by sa mali riadiť nezáväznými usmerneniami uvedenými v prílohe k tomuto odporúčaniu. Ak sa budú riadiť usmerneniami, pomôže im to identifikovať oblasti zasiahnuté konfliktom a vysokorizikové oblasti a varovné signály zodpovedajúcim spôsobom tak, aby náležite spĺňali požiadavky uvedeného nariadenia od 1. januára 2021, keď sa začnú uplatňovať. Usmerneniami sa môžu riadiť aj iné subjekty, ktoré uplatňujú náležitú starostlivosť vo svojom dodávateľskom reťazci nerastných surovín.

                  2.

                  Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

         V Bruseli 10. augusta 2018

               Za Komisiu

            Cecilia MALMSTRÖM

               členka Komisie

         (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 zo 17. mája 2017, ktorým sa ustanovujú povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach (Ú. v. EÚ L 130, 19.5.2017, s. 1).

         PRÍLOHA
         1.   CIEĽ TÝCHTO USMERNENÍ

         Nariadenie (EÚ) 2017/821 (ďalej len „nariadenie“), nadobudlo účinnosť 8. júna 2017 a od 1. januára 2021 sa uplatňuje sa na dovozcov Únie (1) (vrátane okrem iného taviarní a rafinérií). Ako sa uvádza v prvom článku uvedeného nariadenia, nariadenie je navrhnuté tak, aby poskytovalo transparentnosť a istotu, pokiaľ ide o dodávateľské postupy dovozcov Únie získavajúcich zdroje z oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí.
         Podľa článku 14 ods. 1 nariadenia je Európska komisia poverená úlohou vypracovať nezávislé usmernenia vo forme príručky pre hospodárske subjekty, v ktorej sa vysvetlí, ako najlepšie uplatňovať kritériá identifikácie oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí. V uvedenom článku sa takisto uvádza, že v usmerneniach bude zohľadnené usmernenie OECD o náležitej starostlivosti (2) v tejto oblasti vrátane ďalších rizík v dodávateľskom reťazci, ktoré sú tzv. varovným signálom vymedzeným v príslušných dodatkoch k uvedenému usmerneniu.
         V rámci týchto usmernení:

                     —

                     v ODDIELE 2 sa uvádza všeobecná koncepcia náležitej starostlivosti v dodávateľských reťazcoch nerastných surovín s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastiach a sú v ňom uvedené kroky, ktoré by spoločnosti mali urobiť s cieľom identifikovať a riešiť riziká súvisiace so získavaním cínu, tantalu, volfrámu a zlata.

                     —

                     v ODDIELE 3 sa vysvetľujú kľúčové prvky vymedzenia oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí na účely daného nariadenia.

                     —

                     v ODDIELE 4 je uvedený prehľad informácií z otvorených zdrojov s cieľom pomôcť spoločnostiam identifikovať oblasti zasiahnuté konfliktom a vysokorizikové oblasti, ako aj ďalšie riziká.

                     —

                     v ODDIELE 5 sú uvedené informácie o iných ukazovateľoch možných rizík (alebo varovné signály) v dodávateľskom reťazci nerastných surovín, pokiaľ ide o miesto, dodávateľov a neobvyklé okolnosti obchodných operácií.

               Cieľom usmernení je pomôcť dovozcom EÚ pri uplatňovaní postupov náležitej starostlivosti v ich dodávateľskom reťazci. Usmerneniami nie je dotknuté nariadenie (EÚ) 2017/821 a usmernenia nie sú právne záväzné.
         Okrem toho je potrebné uviesť, že podľa článku 14 ods. 2 nariadenia si Komisia (následne) vyžiada externý znalecký posudok, ktorý poskytne indikatívny, neúplný a pravidelne aktualizovaný zoznam oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí. Tento zoznam bude založený na analýze týchto usmernení externými expertmi a na dostupných informáciách od (okrem iného) vlád, medzinárodných organizácií, akademickej obce a zo schém náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci.
         2.   NÁLEŽITÁ STAROSTLIVOSŤ V DODÁVATEĽSKOM REŤAZCI NERASTNÝCH SUROVÍN – VŠEOBECNÁ KONCEPCIA A KROKY

         2.1.   Koncepcia náležitej starostlivosti založenej na riziku

         Spoločnosti podieľajúce sa na ťažbe nerastných surovín, ich spracúvaní a obchodovaní s nimi majú v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastiach potenciál vytvárať príjem, rast a prosperitu, zabezpečovať živobytie a podporovať miestny rozvoj. Zároveň sú však vystavené riziku, že prispievajú k významným negatívnym vplyvom (alebo sú s akýmito vplyvmi spájané) súvisiacim s ich činnosťou či rozhodnutiami v oblasti získavania nerastných surovín, a to vrátane ozbrojeného konfliktu a závažného porušovania ľudských práv. Z tohto pohľadu by spoločnosti mali uplatňovať náležitú starostlivosť založenú na riziku v rámci nepretržitého, aktívneho a reaktívneho procesu pevne začleneného do ich systému riadenia s cieľom zabezpečiť, aby úmyselne ani neúmyselne neprispievali k takýmto nežiaducim vplyvom, ani sa nedostali do súvislosti s nimi (či aby s nimi neboli ďalej spájané).
         Vo všeobecnosti náležitá starostlivosť založená na riziku predstavuje kroky, ktoré by spoločnosti mali urobiť s cieľom identifikovať a riešiť skutočné alebo možné riziká vo svojom dodávateľskom reťazci nerastných surovín, aby zabránili akémukoľvek podieľaniu sa na nežiaducich vplyvoch (alebo ho zmiernili) súvisiacich s ťažbou a výrobou nerastných surovín, obchodovaním s nimi, ich spracovaním, zaobchádzaním s nimi a ich vývozom v spojitosti s oblasťami zasiahnutými konfliktom a vysokorizikovými oblasťami. Riziká sú vymedzené v súvislosti s potenciálne negatívnymi vplyvmi operácií danej spoločnosti, ktoré vplývajú z vlastných aktivít spoločnosti alebo ktoré môžu priamo súvisieť s operáciami, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodných vzťahov tejto spoločnosti s tretími stranami vrátane dodávateľov a ostatných subjektov v dodávateľskom reťazci. Negatívne vplyvy môžu zahŕňať ujmu spôsobenú obyvateľom (t. j. vonkajšie vplyvy) alebo poškodenie dobrej povesti či právnu zodpovednosť spoločnosti (t. j. vnútorné vplyvy), prípadne obe tieto možnosti.
         Spoločnosti môžu vo svojich dodávateľských reťazcoch nerastných surovín čeliť rizikám vzhľadom na to, že okolnosti ťažby nerastných surovín, ich produkcie, obchodovania alebo zaobchádzania s nimi alebo ich vývozu zo svojej povahy nesú vyššie riziko významných negatívnych vplyvov, medzi ktoré patrí financovanie alebo podnecovanie konfliktu, napomáhanie konfliktu alebo zhoršovanie jeho podmienok, ako sa uvádza v prílohe II k usmerneniu OECD o náležitej starostlivosti a v dodatkoch k nemu.
         Spoločnosti by sa pre tieto riziká mali v dobrej viere snažiť identifikovať a posúdiť miesto, dodávateľa alebo riziká súvisiace s okolnosťami a zaviesť opatrenia týkajúce sa náležitej starostlivosti prispôsobené osobitným požiadavkám takýchto rizík. Náležitá starostlivosť tiež môže pomôcť spoločnostiam, aby dodržiavali medzinárodné právo a vnútroštátne právne predpisy, vrátane tých, ktorými je upravený nezákonný obchod s nerastnými surovinami, ako aj sankcie Organizácie Spojených národov a rozhodnutia EÚ založené na Zmluve o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a to najmä reštriktívne opatrenia podľa článku 215 ZFEÚ.
         Celkovým cieľom nariadenia, ktoré vychádza zo zásad stanovených v usmernení OECD, je umožniť rozvoj bezpečných, transparentných a overiteľných dodávateľských reťazcov nerastných surovín a zabezpečiť, uľahčiť a presadzovať zodpovedný dovoz nerastných surovín a kovov do EÚ z oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí tak, aby sa dovozcovia nepodieľali na ozbrojených konfliktoch a súvisiacom porušovaní ľudských práv, ale aby naopak prispievali k hospodárskemu rozvoju a živobytiu miestnych spoločenstiev.
         2.2.   Náležitá starostlivosť – rámec piatich krokov

         Náležitá starostlivosť založená na riziku, ako ju odporúča usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, sa opiera o päť krokov, ktoré sú všetky zakotvené aj vo nariadení.
         Spoločnosti v dodávateľskom reťazci by mali:

                     —

                        Zaviesť dôkladný systém riadenia a prijať a dodávateľom a verejnosti zrozumiteľne sprostredkovať svoju politiku týkajúcu sa nerastných surovín a kovov, ktoré by mohli pochádzať z oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí. Znamená to tiež určiť skutkové okolnosti súvisiace s ťažbou, prepravou, zaobchádzaním, obchodovaním, spracovaním, tavením, rafinovaním a zlievaním, výrobou alebo predajom výrobkov, ktoré obsahujú nerastné suroviny z oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí. (Článok 4 nariadenia)

                     —

                        Identifikovať a posúdiť skutočné alebo možné riziká v dodávateľskom reťazci (3). (Článok 5 ods. 1 písm. a) nariadenia)

                     —

                        Vypracovať a vykonávať stratégiu reakcie na identifikované riziká s cieľom odvrátiť ich alebo zmierniť na základe prijatia a realizácie plánu riadenia rizík. To môže viesť k rozhodnutiu pokračovať v obchodovaní a súbežne sa usilovať o zmiernenie rizika, dočasne pozastaviť obchodovanie a zároveň sa neustále snažiť o zmiernenie rizika alebo prerušiť spoluprácu s dodávateľom, a to buď po neúspešných pokusoch o zmiernenie, alebo ak dodávateľ závažným spôsobom porušuje ľudské práva (napr. využíva najhoršie formy detskej práce, nútenú prácu a mučenie), prípadne poskytuje priamu alebo nepriamu podporu neštátnym ozbrojeným skupinám. (Článok 5 ods. 1 písm. b) nariadenia)

                     —

                        Vykonať alebo získať nezávislý externý audit činností, procesov a systémov spoločnosti, ktoré sa používajú pri uplatňovaní postupov náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci v určených bodoch dodávateľského reťazca, najmä pokiaľ ide o postupy náležitej starostlivosti taviarní a rafinérií. (Článok 6 nariadenia)

                     —

                        Zverejňovať správy o politikách a postupoch náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci s cieľom vybudovať dôveru verejnosti v opatrenia, ktoré spoločnosti prijímajú. (Článok 7 nariadenia)

               3.   VYSVETLENIE VYMEDZENIA OBLASTÍ ZASIAHNUTÝCH KONFLIKTOM A VYSOKORIZIKOVÝCH OBLASTÍ

         Vymedzenie oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí použité v nariadení je v súlade s usmernením OECD o náležitej starostlivosti, pokiaľ ide o charakteristiku takýchto oblasti, a nie je ním dotknutá pozícia EÚ k tomu, ktoré oblasti možno považovať za oblasti zasiahnuté konfliktom a vysokorizikové oblasti mimo kontextu nariadenia. Toto vymedzenie je určené výlučne na účely náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci kovov a nerastných látok v rozsahu pôsobnosti nariadenia a je koncipované tak, aby bolo praktické, dôkladné a ľahko pochopiteľné pre spoločnosti.
         Vymedzenie oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí v nariadení (článok 2 písm. f)):

            „oblasti v stave ozbrojeného konfliktu alebo nestabilné oblasti po konflikte, ako aj oblasti, ktoré majú slabú alebo neexistujúcu správu a bezpečnosť, ako sú zlyhávajúce štáty, v ktorých dochádza k rozsiahlemu a systematickému porušovaniu medzinárodného práva vrátane zneužívania ľudských práv“.

         Vo vymedzení sú zohľadnené niektoré kľúčové zásady stanovené v medzinárodnom práve vrátane „stavu ozbrojeného konfliktu“, „nestability po konflikte“ a „zlyhávajúcich štátov“. Tieto zásady sú priblížené a vysvetlené ďalej s cieľom uľahčiť ich praktické pochopenie, ktoré je súčasťou zodpovedného riadenia dodávateľského reťazca zo strany spoločností.
         Tieto kľúčové zásady by mali umožňovať jednoduché prepojenie s informáciami z otvorených zdrojov o situácii na mieste v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach a pomôcť spoločnostiam pri všeobecnejšej identifikácii rizík v ich dodávateľskom reťazci i možného vplyvu ich operácií (pozri oddiel 4).
         Je potrebné pripomenúť, že náležitá starostlivosť v dodávateľskom reťazci, ktorú predpokladá nariadenie (ako aj usmernenie OECD o náležitej starostlivosti) súvisí s identifikáciou a posudzovaním rizík negatívnych vplyvov určitých obchodných operácií a vzťahov týkajúcich sa kovov a nerastných surovín, ktoré majú pôvod v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastiach alebo sa cez ne prepravujú (pričom tieto oblasti môžu byť na nižšej ako štátnej úrovni). Informácie súvisiace s danou krajinou môžu poskytnúť obraz o súvislostiach s cieľom určiť všeobecnú úroveň potrebnej starostlivosti.

                     Hlavný prvok vymedzenia

                     Vysvetlenie

                     Stav ozbrojeného konfliktu

                        Existencia ozbrojeného konfliktu, rozšírené násilie alebo iné riziká ujmy spôsobenej obyvateľom podľa opisu v medzinárodnom humanitárnom práve, ktorým sa upravuje vedenie ozbrojeného konfliktu bojujúcimi stranami. Ozbrojený konflikt môže mať rôzne podoby, napríklad konflikt medzinárodnej alebo vnútroštátnej povahy, ktorý môže zahŕňať dva alebo viac štátov, alebo to môžu byť vojny za oslobodenie alebo povstania či občianske vojny atď.
                     Osobitné usmernenie týkajúce sa „stavu ozbrojeného konfliktu“ je uvedené v Ženevských dohovoroch z roku 1949 a zahŕňa všetky prípady vypovedania vojny alebo iného ozbrojeného konfliktu, ku ktorým môže dôjsť medzi dvomi alebo viacerými stranami, dokonca aj vtedy, keď jedna zo strán neuzná vojnový stav; všetky prípady čiastočnej alebo úplnej okupácie územia jednej strany, aj vtedy, keď sa okupácia nestretla so žiadnym ozbrojeným odporom. Podľa dodatkového Protokolu II (1977) k Ženevským dohovorom z roku 1949 nejde o situácie vnútorných nepokojov a napätia, ako sú vzbury, izolované a sporadické akty násilia a ďalšie činy podobnej povahy.

                     Nestabilné oblasti po konflikte
                     Oblasti, ktoré majú slabú alebo neexistujúcu správu a bezpečnosť, ako sú zlyhávajúce štáty, a oblasti, v ktorých dochádza k rozsiahlemu a systematickému porušovaniu medzinárodného práva vrátane zneužívania ľudských práv.

                        Nestabilné oblasti po konflikte sú oblasti, v ktorých došlo k zastaveniu aktívnych prejavov nepriateľstva a ktoré sú v stave nestability, čo znamená, že daný región alebo oblasť nemá dostatočnú kapacitu na plnenie základných funkcií správy vecí verejných a nedokáže nadväzovať vzájomné konštruktívne vzťahy v spoločnosti z dôvodu predchádzajúceho konfliktu. Takéto oblasti sú zraniteľnejšie vnútornými alebo vonkajšími otrasmi, ako sú hospodárske krízy alebo prírodné katastrofy. V týchto prípadoch, ako aj v prípadoch uvedených v následnom odseku vymedzenia (t. j. oblasti, ktoré majú slabú alebo nemajú žiadnu správu a bezpečnosť), sa hospodárske subjekty musia presvedčiť, že buď inštitúcie sú slabé, alebo správa vecí verejných neexistuje a dochádza k rozsiahlemu a systematickému porušovaniu medzinárodného práva a zneužívaniu ľudských práv, aby mohli určiť, či daná oblasť predstavuje oblasť zasiahnutú konfliktom a vysokorizikovú oblasť. To znamená, že podmienka porušovania medzinárodného práva je kumulatívna podmienka k podmienkam nestabilných oblastí po konflikte a oblastí, ktoré majú slabú alebo nemajú žiadnu správu a bezpečnosť. V druhom prípade by ako dôkaz o chýbajúcej správe slúžilo napríklad to, že nie je stanovený formálny postup vydávania ťažobných povolení.

                     Zlyhávajúce štáty

                     „Zlyhávajúci štát“ je príkladom situácie extrémnej inštitucionálnej slabosti. V prípade zlyhávajúceho štátu dochádza k deštrukcii mocenských štruktúr a autority, kolapsu práva a poriadku a neexistujú inštitúcie schopné zastupovať štát.

               4.   INFORMÁCIE Z OTVORENÝCH ZDROJOV NA ÚČELY IDENTIFIKÁCIE OBLASTÍ ZASIAHNUTÝCH KONFLIKTOM A VYSOKORIZIKOVÝCH OBLASTÍ

         Súčasťou tohto oddielu je indikatívny a neúplný zoznam, ktorý spoločnostiam pomôže identifikovať oblasti zasiahnuté konfliktom a vysokorizikové oblasti. Na základe pochopenia vnútroštátnej a regionálnej situácie, ako aj možných rizík v oblastiach pôsobenia alebo získavania zdrojov budú schopné lepšie zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť svoje úsilie v oblasti náležitej starostlivosti. Všeobecnejšie informácie o konkrétnych krajinách môžu byť tiež prínosné pri posudzovaní hodnovernosti údajných pochybení.
         Informácie z otvorených zdrojov uvedené v zozname sú zoskupené podľa kľúčových prvkov zahrnutých do vymedzenia oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí (pozri oddiel 3):

                     —

                     KONFLIKT – informácie umožňujú posúdenie toho, či sa oblasť nachádza v „stave ozbrojeného konfliktu“ alebo či ide o „nestabilnú oblasť po konflikte“.

                     —

                     SPRÁVA – informácie umožňujú posúdenie, do akej miery majú oblasti slabú alebo nemajú žiadnu správu vecí verejných a bezpečnosť.

                     —

                     ĽUDSKÉ PRÁVA – informácie umožňujú posúdenie toho, či v oblasti dochádza k rozsiahlemu a systematickému porušovaniu medzinárodného práva vrátane zneužívania ľudských práv (4).

               Súčasťou zoznamu uvedeného v oddiele 4.2 sú okrem toho zdroje informácií o zdrojoch nerastných surovín v záujme poskytnutia kontextu.
         4.1.   Ako najlepšie používať zdroje informácií

         Zdroje informácií uvedené v zozname majú nekomerčnú povahu, t. j. ich odber nie je spoplatnený ani podmienený žiadnym finančným príspevkom. Spoločnosti by mali posúdiť, či zdroje, ktoré používajú, poskytujú aktuálne informácie. V nariadení sa stanovuje, že Komisia si okrem týchto usmernení vyžiada externý znalecký posudok, ktorý poskytne indikatívny, neúplný a pravidelne aktualizovaný zoznam oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí. Útvary Európskej komisie zabezpečia, že spolu s týmto externým odborným posudkom bude náležite aktualizovaný zoznam zdrojov informácií s cieľom zabezpečiť jeho neustálu relevantnosť.
         Doplňujúce zdroje všeobecnejšej povahy (niektoré z nich nie sú výslovne uvedené v ďalej uvedenom zozname), do ktorých je vhodné nahliadnuť, zahŕňajú geologické prieskumy s informáciami o zdrojoch nerastných surovín (britské a americké geologické prieskumy), informačný systém Európskej komisie pre suroviny, webové lokality popredných organizácií, ktoré sa venujú tejto oblasti, ako sú správy o jednotlivých krajinách Ministerstva zahraničných vecí USA (správa vecí verejných a ľudské práva), správy uverejnené jednotlivými inštitúciami OSN [vrátane Rady pre ľudské práva, Úradu Vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR), Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR), UNICEF, Rozvojového programu Organizácie Spojených národov (UNDP), Medzinárodnej organizácie práce (ILO) a Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM)] a ostatnými príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti, napríklad Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch a IMPACT [bývalá organizácia Partnerstvo Afrika – Kanada (Partnership Africa Canada)]. Spoločnosti si taktiež môžu vyhľadať konkrétnejšie miestne a aktuálne informácie na webových lokalitách iných organizácií a zo zdrojov informácií, ako je Medzinárodný výbor Červeného kríža, Index spravovania prírodných zdrojov (Natural Resource Governance Index), Index svetového mieru (Global Peace Index) atď.
         Bolo by vhodné nahliadnuť aj do vnútroštátnych alebo regionálnych zdrojov informácií. Vnútroštátne/regionálne zdroje, ku ktorým je občas náročnejší prístup, umožňujú hlbšie oboznámenie sa so situáciou v konkrétnej oblasti v porovnaní so súhrnnými informáciami za celú krajinu.
         Spoločnosti môžu pri nahliadaní do týchto zdrojov postupovať takto:

                     1.

                     Na základe informácií v rámci dodávateľského reťazca uchovávaných v ich systéme riadenia (krok 1 rámca piatich krokov, pozri oddiel 2) by sa mali najskôr snažiť určiť zemepisné oblasti, z ktorých získavajú zdroje nerastných surovín, obchodujú a zaobchádzajú s nimi a prepravujú ich, aby pochopili súvislosti, v akých sa uskutočňuje ťažba a obchodovanie, a identifikovali súvisiace riziká.

                     2.

                     Na tento účel si môžu vyhľadať informácie v otvorených zdrojoch (t. j. analytických zdrojoch, mapách/tabuľkách a spravodajských článkoch) uvedených ďalej, z hľadiska troch kľúčových prvkov vymedzenia oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí (t. j. konflikt, správa a ľudské práva), aby pochopili politické a bezpečnostné súvislosti a identifikovali a posúdili možné riziká negatívnych vplyvov ich dodávateľského reťazca v porovnaní s politikou dodávateľského reťazca, ktoré musia byť konzistentné s prílohou II k usmerneniu OECD, a varovné signály stanovené v dodatkoch k nemu.

                     3.

                     V prípade, že ďalej uvedené zdroje obsahujú protirečivé alebo nepresvedčivé informácie, spoločnosti by mali postupovať obozretne, než pri danej oblasti upustia od postupov intenzívnejšej náležitej starostlivosti. Je potrebné opätovne zdôrazniť, že povinnosť náležitej starostlivosti je úzko spätá nielen s krajinou alebo oblasťou pôvodu nerastnej suroviny, ale aj s identifikáciou a riešením skutočných alebo možných rizík s cieľom predísť negatívnemu vplyvu operácií (alebo ho zmierniť) pri konkrétnom získavaní zdrojov, obchodovaní a obchodných vzťahoch, ako aj iných okolností súvisiacich s činnosťou spoločností.

                     4.

                     Zdroje uvedené ďalej sa aktualizujú s rôznou periodicitou, a hoci sú relevantné, nemusia byť vždy presné. Mali by sa teda používať v kombinácii s ďalšími zdrojmi a dopĺňať o ďalšie zdroje (podľa okolností). Len čo bude k dispozícii spomínaný indikatívny, neúplný a pravidelne aktualizovaný zoznam oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí, ktorý majú zostaviť externí odborníci, poslúži ako ďalší zdroj informácií.

               4.2.   Zoznam otvorených zdrojov informácií

                     Predmet posúdenia

                     Pokrytie

                     Otvorené zdroje

                     Obsah zdrojov

                     KONFLIKT

                     Celý svet

                     Analytické zdroje

                     Barometer konfliktov – Heidelbergský inštitút (Heidelberg Conflict Barometer)
                     http://www.hiik.de/?lang=en/

                     Analýza najnovších celosvetových konfliktov vo forme textov a grafiky; samostatné kapitoly venované regiónom a jednotlivým krajinám

                     Projekt Ženevskej akadémie: vláda práva v ozbrojených konfliktoch (Rule of Law in Armed Conflicts)
                     http://www.rulac.org/

                     Databáza a analýzy informujúce o vykonávaní medzinárodného práva v ozbrojených konfliktoch vo svete (celosvetové pokrytie a stručné prehľady)

                     Projekt posúdenia kapacít – Celosvetový prehľad núdzových situácií
                     https://www.acaps.org/countries/

                     Svetová mapa a analýza situácie v konkrétnych krajinách poskytuje prehľad a analýzu krajín, ktoré sa nachádzajú v „znepokojivej situácii“, situácii „humanitárnej krízy“ a „vážnej humanitárnej krízy“.

                     Mapy alebo tabuľky

                     Program univerzity v Uppsale týkajúci sa údajov o konfliktoch – Georeferenčný súbor údajov o udalostiach
                     http://www.ucdp.uu.se/ged/

                     Interaktívna mapa udalostí organizovaného násilia založená na spravodajských zdrojoch; obsahuje údaje o počte obetí, druhu násilia (štátne, neštátne, jednostranné), používateľ má možnosť priblíženia na úroveň jednotlivých udalostí

                     CrisisWatch
                     http://www.crisisgroup.org

                     Aktuálny stav najvýznamnejších situácií konfliktu/možného konfliktu na svete; interaktívna mapa a databáza umožňujúca posúdiť situáciu v prípadoch vybraných krajín v období rokov 2003 – 2018

                     Globálny mierový index
                     http://www.visionofhumanity.org

                     Interaktívna mapa, ktorá posudzuje svetový mier podľa kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov (bezpečnostní úradníci a polícia, politická nestabilita, organizovaný konflikt, zamestnanci ozbrojených zložiek atď.)

                     Najväčšie prípady politického násilia
                     http://www.systemicpeace.org

                     Mapy a tabuľky znázorňujúce prípady ozbrojeného konfliktu (vrátane obetí) vo svete v období rokov 1946 – 2017

                     Regionálne

                     Údaje o miestach a udalostiach ozbrojených konfliktov
                     http://www.acleddata.com/

                     Správy a analýzy vývoja konfliktov vrátane mesačných aktualizácií údajov o politickom násilí v Afrike, na Blízkom východe a v Ázii na základe údajov v reálnom čase a analýza súčasného i minulého vývoja v konkrétnych štátoch

                     Medzinárodná mierová informačná služba – Mapovanie konfliktov
                     http://ipisresearch.be/

                     Mapy Konžskej demokratickej republiky (konflikt/nerastné suroviny z konfliktných oblastí), Stredoafrickej republiky, Sudánu – Južného Sudánu (sporné oblasti, incidenty, prírodné zdroje, vzdelávanie, komunitné násilie, vnútroštátne a medzištátne násilie); k dispozícii je analýza máp

                     Medzinárodná asociácia pre cín
                     https://www.internationaltin.org/
                     http://www.itsci.org/

                     Iniciatíva dodávateľského cínu (Tin Supply Chain Initiative – iTSCi) poskytuje správy s posúdením bezpečnostnej situácie ťažobných lokalít v Rwande, východných provinciách Konžskej demokratickej republiky, Burundi a Ugande.

                     Konflikty týkajúce sa ťažby v Latinskej Amerike
                     http://ejatlas.org/featured/mining-latam

                     Atlas environmentálnej spravodlivosti dokumentuje a katalogizuje sociálny konflikt z hľadiska otázok ochrany životného prostredia na účely kontextových informácií.

                     SPRÁVA

                     Celý svet

                     Svetové ukazovatele správy vecí verejných
                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                     Súbor údajov s aktuálnymi agregovanými a jednotlivými ukazovateľmi správy vecí verejných pre konkrétne krajiny, šesť rozmerov správy vecí verejných; správy s údajmi o jednotlivých krajinách so zhrnutiami ukazovateľov pre jednotlivé krajiny

                     Index nestabilných štátov
                     http://ffp.statesindex.org

                     Index sa zameriava na ukazovatele rizika, pričom vychádza zo spravodajských článkov a správ.

                     Index vnímania korupcie
                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                     Index vnímanej korupcie v krajinách

                     Inštitút pre správu národných zdrojov
                     https://resourcegovernance.org/

                     Informácie o konkrétnych krajinách a porovnávacie analýzy k otázkam týkajúcim sa spravovania prírodných zdrojov

                     ĽUDSKÉ PRÁVA

                     Celý svet

                     Rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN
                     http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

                     Rezolúcie BR OSN každý rok poskytujú užitočný opis politickej a bezpečnostnej situácie v krajinách v znepokojivej situácii.

                     Rada OSN pre ľudské práva
                     http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

                     Globálne pravidelné prehľady

                     Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva
                     http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

                     Informácie o otázkach ľudských práv v konkrétnych krajinách

                     Rozvojový program Organizácie Spojených národov – Ukazovatele medzinárodného ľudského rozvoja – Profily krajín
                     http://hdr.undp.org/en/countries

                     Výročné správy o ľudských právach v jednotlivých krajinách, celosvetové pokrytie

                     Amnesty International
                     https://www.amnesty.org/en/countries/

                     Global Witness
                     https://www.globalwitness.org/en-gb/

                     Human Rights Watch
                     https://www.hrw.org/

                     Bane a komunity
                     http://www.minesandcommunities.org/

                     Spravodajské články a analýzy ťažby na celom svete a jej vplyvov; kategorizované podľa témy, krajiny, spoločnosti a nerastných surovín

                     ZDROJE A PRODUKCIA NERASTNÝCH SUROVÍN

                     Celý svet

                     Britský geologický prieskum
                     https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                     Správy týkajúce sa jednotlivých krajín o medzinárodných štatistikách a informáciách v oblasti nerastných surovín

                     Geologický prieskum USA
                     http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                     Správy jednotlivých krajín o medzinárodných štatistikách a informáciách v oblasti nerastných surovín

                     Informačný systém EÚ o surovinách
                     http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

                     Informácie o produkcii, obchodných tokoch a politike v súvislosti so surovinami

               Predpokladá sa, že okrem uvedených otvorených zdrojov informácií budú k dispozícii doplňujúce relevantné informácie OECD na identifikáciu oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Riziká súvisiace s humanitárnymi krízami a katastrofami môžu tiež poskytnúť súvisiace informácie a poukázať na oblasti, v ktorých môžu vzplanúť ozbrojené konflikty. V tejto súvislosti je užitočným zdrojom projekt INFORM (projekt vzájomnej spolupráce medzi Medziagentúrnym stálym výborom a Európskou komisiou; http://www.inform-index.org). Ďalším užitočným nástrojom v tejto súvislosti je Globálny index rizika konfliktov (Global Conflict Risk index, databáza dôkazov z otvorených zdrojov na pomoc pri rozhodovaní o rizikách dlhodobých konfliktov, ktorú vypracovalo Spoločné výskumné centrum Európskej komisie; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).
         Európska komisia zároveň pomôže malým a stredným podnikom v ich snahe zavádzať a vykonávať politiky zodpovedného získavania nerastných surovín prostredníctvom programu COSME, ktorý by sa mal podľa predpokladov čiastočne vzťahovať na identifikáciu oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí podľa nariadenia (EÚ) 2017/821.
         5.   POSÚDENIE RIZIKA DODÁVATEĽSKÝCH REŤAZCOV NERASTNÝCH SUROVÍN – VAROVNÉ SIGNÁLY, KTORÉ POUKAZUJÚ NA POTREBU INTENZÍVNEJŠEJ NÁLEŽITEJ STAROSTLIVOSTI

         5.1.   Úvod k varovným signálom a všeobecné informácie

         Postup náležitej starostlivosti uvedený v nariadení a usmernení OECD o náležitej starostlivosti sa neobmedzuje na identifikáciu a zmiernenie rizík v súvislosti s pôvodom a prepravou nerastných surovín v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach. Spoločnosti majú zvážiť a poskytnúť informácie o rizikách podľa usmernenia OECD o náležitej starostlivosti v súvislosti s obchodovaním a zaobchádzaním s nerastnými surovinami a s ich vývozom v hornej časti dodávateľského reťazca a neobvyklými okolnosťami.
         V tejto súvislosti je v dodatkoch k usmerneniu OECD o náležitej starostlivosti uvedený zoznam tzv. varovných signálov, ktoré poukazujú na potrebu intenzívnejšej náležitej starostlivosti vrátane zberu doplňujúcich informácií prostredníctvom systému riadenia spoločnosti, a to najmä v týchto situáciách:

                     A.

                        Varovné signály týkajúce sa miest pôvodu a tranzitu nerastných surovín

                                 —

                                 ak majú nerastné suroviny pôvod v oblasti zasiahnutej konfliktom alebo vysokorizikovej oblasti alebo sa cez takúto oblasť prepravujú;

                                 —

                                 ak sa udáva, že nerastné suroviny majú pôvod v krajine, o ktorej je známe alebo sa o nej odôvodnene predpokladá, že cez ňu tranzitujú nerastné suroviny z oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí;

                                 —

                                 ak sa udáva, že nerastné suroviny majú pôvod v krajine, ktorá má obmedzené známe zdroje alebo zásoby nerastných surovín, možné zdroje alebo očakávané úrovne produkcie dotknutej nerastnej suroviny (t. j. deklarované objemy nerastných surovín z tejto krajiny nezodpovedajú jej známym zásobám surovín alebo očakávaným úrovniam produkcie).
                                 Pri každom z týchto varovných signálov týkajúcich sa miesta, predovšetkým v prípade slabej alebo neexistujúcej správy vecí verejných sa riziko zvyšuje, ak sa nedostatočne presadzujú zákony o boji proti praniu špinavých peňazí, zákony o boji proti korupcii, colné kontroly a iné príslušné právne predpisy o štátnom dohľade; ak fungujú systémy neformálneho bankovníctva a ak sa vo veľkom rozsahu používa hotovosť.

                     B.

                        Varovné signály týkajúce sa dodávateľov

                                 —

                                 ak dodávatelia alebo iné známe spoločnosti v hornej časti dodávateľského reťazca pôsobia na jednom z vyššie uvedených miest pôvodu a tranzitu nerastných surovín, na ktoré sa vzťahujú varovné signály, alebo ak majú akcionárske alebo iné podiely v spoločnostiach dodávateľov nerastných surovín z jedného z vyššie uvedených miest pôvodu alebo tranzitu nerastných surovín, na ktoré sa vzťahujú varovné signály;

                                 —

                                 ak je známe, že dodávatelia alebo iné známe spoločnosti v hornej časti dodávateľského reťazca v posledných 12 mesiacoch získavali nerastné suroviny z miesta pôvodu a tranzitu nerastných surovín, na ktoré sa vzťahujú varovné signály;

                                 —

                                 pokiaľ ide o zlato: ak zlato údajne pochádza z recyklovateľných/odpadových alebo zmiešaných zdrojov a bolo rafinované v krajine, o ktorej je známe alebo sa o nej odôvodnene predpokladá, že cez ňu tranzituje zlato z oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí.

                     C.

                        Okolnosti, ktoré vyvolávajú varovné signály

                                 —

                                 ak sa zistili anomálie alebo neobvyklé okolnosti na základe informácií zozbieraných systémom riadenia spoločnosti, ktoré vzbudzujú odôvodnené podozrenie, že nerastné suroviny môžu prispievať ku konfliktu alebo závažnému zneužívaniu spojenému s ich ťažbou a prepravou alebo obchodovaním s nimi.

               5.2.   Identifikácia konkrétnych varovných signálov a zabezpečenie primeranej náležitej starostlivosti

         Po identifikácii varovných signálov uvedených v oddiele 5.1 v rámci posúdenia rizík by spoločnosti mali vykonať hĺbkové preskúmanie súvislostí všetkých týchto varovných signálov, a to zozbieraním doplňujúcich informácií prostredníctvom systému riadenia danej spoločnosti a zabezpečením náležitého zohľadnenia zodpovedajúcich rizík.
         Ako sa zdôrazňuje v usmernení OECD o náležitej starostlivosti, náležitá starostlivosť je založená na riziku a progresívnom prístupe, čo znamená, že spoločnosti musia zaviesť vhodné systémy a postupy riadenia, zmapovať faktické okolnosti v rámci dodávateľského reťazca a identifikovať riziká, ktoré môžu viesť k tomu, že zintenzívnia náležitú starostlivosť.
         Toto usmernenie by malo pomôcť spoločnostiam získať príslušné informácie o situáciách vyvolávajúcich varovné signály a adekvátne prispôsobiť náležitú starostlivosť. Je potrebné uviesť, že uvedené zdroje informácií sa aktualizujú s rôznou periodicitou, a hoci sú relevantné, nemusia byť vždy presné. Mali by sa teda používať v kombinácii s ďalšími zdrojmi a dopĺňať o ďalšie zdroje (podľa okolností).

                     A.

                        Varovné signály týkajúce sa miest pôvodu a tranzitu nerastných surovín

                                 —

                                    Varovný signál: Nerastné suroviny majú pôvod v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastiach alebo sa cez takéto oblasti prepravujú.

                                 Intenzívnejšia náležitá starostlivosť sa vyžaduje vtedy, keď majú nerastné suroviny pôvod v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastiach alebo sa cez takéto oblasti prepravovali. Identifikácia takýchto oblastí je opísaná v oddiele 4 usmernení.

                                 —

                                    Varovný signál: Ak sa uvádza, že nerastné suroviny majú pôvod v krajine, o ktorej je známe alebo sa o nej opodstatnene predpokladá, že cez ňu tranzitujú nerastné suroviny z oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí.

                                 Spoločnosti by mali posúdiť, do akej miery sú relevantné tieto aspekty:

                                             —

                                             Je potrebné preskúmať správu vecí verejných a iné otázky týkajúce sa krajiny s cieľom stanoviť, do akej miery majú krajiny alebo oblasti pod kontrolou svoje hranice a disponujú vhodnými vnútornými mechanizmami presadzovania pri zabezpečení spoľahlivej a zdokumentovanej vysledovateľnosti obchodu s nerastnými surovinami na boj proti rizikám súvisiacim s tranzitom v prípade slabej správy vecí verejných.

                                                         Ukazovatele

                                                         Zdroje informácií (5)

                                                                     —

                                                                     Deklarovaná krajina pôvodu má priepustné hranice alebo nedostatočne presadzuje colné predpisy týkajúce sa tovaru.

                                                                     —

                                                                     Rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN (pozri oddiel 4)

                                                                     —

                                                                     Informácie poskytnuté miestnymi zastupiteľstvami, delegáciami EÚ alebo inými delegáciami

                                                                     —

                                                                     Právne predpisy na boj proti korupcii sa presadzujú nedostatočne a vyskytujú sa ohlásené prípady korupcie v oblasti ťažby a obchodu.

                                                                     —

                                                                     Neexistujú právne predpisy proti praniu špinavých peňazí alebo o bankovom dohľade, prípadne sú nedostatočné alebo sa slabo presadzujú.

                                                                     —

                                                                     Ekonomika je založená prevažne na hotovosti, a to konkrétne pri obchodovaní s nerastnými surovinami.

                                                                     —

                                                                     Finančná akčná skupina (FATF)
                                                                     http://www.fatf-gafi.org/countries/

                                                                     —

                                                                     Index vnímania korupcie organizácie Transparency International
                                                                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                                                                     —

                                                                     Svetový ukazovateľ správy vecí verejných Svetovej banky
                                                                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                                                                     —

                                                                     Správy o celosvetovej finančnej integrite
                                                                     http://www.gfintegrity.org/

                                                                     —

                                                                     Pozri oddiel 4 týchto usmernení týkajúci sa správy.

                                             —

                                                Bezprostredná blízkosť a regionálne a historické otázky – tento aspekt poskytuje informácie o pravdepodobnosti nesprávne udaného pôvodu, a to v dôsledku pašovania zo susediacich krajín s historickými väzbami alebo krajín poskytujúcich daňové stimuly.

                                                         Ukazovatele

                                                         Zdroje informácií

                                                                     —

                                                                     Deklarovaná krajina pôvodu sa bezprostredne hraničí s oblasťami, v ktorých sa na produkcii nerastných surovín a obchodovaní s nimi podieľajú nezákonné ozbrojené skupiny, zložky verejnej bezpečnosti alebo zločinecké skupiny.

                                                                     —

                                                                     Deklarovaná krajina pôvodu má hospodárske väzby na oblasti zasiahnuté konfliktom a vysokorizikové oblasti a ich súvisiace nezákonné obchodovanie s nerastnými surovinami.

                                                                     —

                                                                     Rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN

                                                                     —

                                                                     Miestne zastupiteľstvá, delegácie EÚ

                                                                     —

                                                                     Pozri oddiel 4 týchto usmernení týkajúci sa konfliktu.

                                                                     —

                                                                     Daňová politika krajiny pôvodu podnecuje k pašovaniu nerastných surovín do tranzitných krajín, v ktorých vývoz surovín nie je zdanený alebo je zdanený oveľa nižšími sadzbami.

                                                                     —

                                                                     Databáza OECD týkajúca sa obmedzení vývozu surovín
                                                                     http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

                                 —

                                    Varovný signál: Nerastné suroviny, o ktorých sa tvrdí, že majú pôvod v krajine, ktorá má obmedzené známe zdroje/zásoby alebo predpokladané úrovne produkcie.

                                 Nižšie uvedený kontrolný zoznam sa týka otázok súvisiacich s nerastnými surovinami a konkrétnym dodávateľským reťazcom. Spoločnosti by mali v rámci postupu náležitej starostlivosti predovšetkým overiť, či uvádzaná krajina pôvodu skutočne má známe geologické zdroje alebo dosahuje predpokladanú úroveň produkcie príslušnej nerastnej suroviny. Podobne by mali rozumne posúdiť, či je deklarovaný pôvod logický z hospodárskeho hľadiska – ako je napríklad prítomnosť blízkych a príťažlivých trhov.

                                             Ukazovatele

                                             Zdroje informácií

                                                         —

                                                         Deklarovaná krajina pôvodu má obmedzené známe zdroje alebo zásoby nerastných surovín, pravdepodobné zdroje alebo predpokladané úrovne produkcie nerastných surovín, ako aj osobitné charakteristiky nerastných surovín.

                                                         —

                                                         Deklarovaná krajina pôvodu má rozsiahly neformálny alebo maloobjemový a malý ťažobný sektor, v ktorom sú spojené zvyčajne vyššie riziká.

                                                         —

                                                         Britský geologický prieskum:
                                                         https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                                                         —

                                                         Geologický prieskum USA:
                                                         http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                                                         —

                                                         Národné geologické služby v členských štátoch EÚ

                                                         —

                                                         Geologická služba údajnej krajiny pôvodu

                     B.

                        Varovné signály týkajúce sa dodávateľov

                                 —

                                    Varovný signál: Ak dodávatelia spoločnosti alebo iné známe spoločnosti v hornej časti dodávateľského reťazca pôsobia na niektorom z vyššie uvedených miest pôvodu a tranzitu nerastných surovín, na ktoré sa vzťahujú varovné signály, alebo majú akcionárske alebo iné podiely v spoločnostiach dodávateľov nerastných surovín z niektorého z uvedených miest pôvodu a tranzitu nerastných surovín, na ktoré sa vzťahujú varovné signály, a ak je známe, že dodávatelia spoločnosti alebo iné známe spoločnosti v hornej časti dodávateľského reťazca v posledných 12 mesiacoch získavali nerastné suroviny z miesta pôvodu a tranzitu nerastných surovín, na ktoré sa vzťahujú varovné signály.

                                 Tieto informácie o konkrétnom dodávateľovi by mali prameniť hlavne z údajov zozbieraných spoločnosťami na základe vykonávania systému náležitej starostlivosti. Keď je známa totožnosť dodávateľa spoločnosti alebo inej známej spoločnosti v hornej časti dodávateľského reťazca, spoločnosti by sa mali snažiť overiť, či dodávateľ pôsobí na mieste, na ktoré sa vzťahujú varovné signály, a to tak, že:

                                             —

                                             vyhľadajú na internete všeobecné informácie o uvedenom dodávateľovi/spoločnosti v hornej časti dodávateľského reťazca vrátane správ vlád a medzinárodných organizácií (a najmä správ skupiny expertov OSN) a všeobecnejšie správ medzinárodných a miestnych médií a organizácií občianskej spoločnosti;

                                             —

                                             skontrolujú podnikové webové sídla a všetky dostupné správy o náležitej starostlivosti (napríklad dokumentáciu predloženú Komisii pre burzy a cenné papiere USA);

                                             —

                                             skontrolujú existujúce schémy náležitej starostlivosti taviarní/rafinérií; keď bude k dispozícii, nahliadnu do pripravovaného zoznamu globálne zodpovedných taviarní a rafinérií zostaveného Komisiou;

                                             —

                                             prehľadajú vnútroštátny obchodný register, ktorý môže poskytnúť údaje o tom, kde sa nachádzajú sídla a možné dcérske spoločnosti.

                                       Spoločnosti by tiež mohli nahliadnuť do registrov konečných užívateľov výhod, ak sú k dispozícii, ako aj správ Iniciatívy pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (EITI) v danej krajine (ktoré obsahujú čoraz viac informácií o skutočnom vlastníctve spoločností zapojených do ťažobného priemyslu).

                     C.

                        Okolnosti, ktoré vyvolávajú varovné signály

                                 —

                                    Varovný signál: Ak sa zistia anomálie alebo neobvyklé okolnosti na základe informácií zozbieraných systémom riadenia spoločnosti, ktoré vzbudzujú odôvodnené podozrenie, že nerastné suroviny môžu prispievať ku konfliktu alebo závažnému zneužívaniu spojenému s ich ťažbou a prepravou alebo obchodovaním s nimi.

                                 Tieto informácie o konkrétnych operáciách takmer úplne pramenia z údajov zozbieraných spoločnosťami v rámci vykonávania náležitej starostlivosti.
                                 Anomálie/neobvyklé okolnosti môžu mať rôzne formy. V dodatku k usmerneniu OECD o náležitej starostlivosti o zlate je uvedený príklad: ak sa v danej krajine obvykle nosia šperky zo 14-karátového zlata (58 %), ponuka údajne recyklovaného šperku obsahujúceho 90 % zlata by sa mala spochybniť.
                                 Ďalšie príklady zahŕňajú situáciu, keď je dodávateľ v hornej časti dodávateľského reťazca (napr. miestny vývozca) nevysvetliteľným spôsobom schopný v krátkom čase zvýšiť objem vyvážaných surovín, a sú k dispozícii správy o častých krádežiach zdrojov nerastných surovín v oblasti, z ktorej podľa odôvodnených domnienok európskeho dovozcu surovinu získava.
                                 Ďalšie príklady „neobvyklých okolností“, konkrétne pokiaľ ide o zlato (a ďalšie vzácne kovy) je možné nájsť v bode 111 usmernenia Finančnej akčnej skupiny o prístupe založenom na rizikách pre obchodníkov s drahými kovmi a kameňmi (6), ako aj v správe kanadského strediska pre analýzy finančných operácií a oznámení o príručke Prístup založený na rizikách pre obchodníkov s drahými kovmi a kameňmi (7), napríklad:

                                             —

                                             Neznámy zákazník požaduje, aby taviareň pretavila zlato na zlaté tehly.

                                             —

                                             Čistota, hmotnosť, pôvod a hodnota zlata sú v colných vyhláseniach deklarované nesprávne.

                                             —

                                             Osoby alebo podniky, ktoré nemajú licenciu a vyrábajú a komercializujú zlato.

                                             —

                                             Zlaté tehly, ktorých fyzikálne vlastnosti nie sú v súlade s priemyselnými normami.

            (1)  V článku 2 písm. l) nariadenia (EÚ) 2017/821 sa stanovuje, že „dovozca Únie“ je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá deklaruje nerastné suroviny alebo kovy, s cieľom prepustiť ich do voľného obehu v zmysle článku 201 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1) alebo akákoľvek fyzická či právnická osoba, v ktorej mene je takéto colné vyhlásenie podané, ako sa uvádza v údajových prvkoch 3/15 a 3/16 v súlade s prílohou B k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2015/2446 z 28. júla 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, pokiaľ ide o podrobné pravidlá, ktorými sa bližšie určujú niektoré ustanovenia Colného kódexu Únie (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 1).

            (2)  Usmernenie OECD o náležitej starostlivosti pre zodpovedné dodávateľské reťazce nerastných surovín z oblastí zasiahnutých konfliktom a vysokorizikových oblastí (druhé vydanie, OECD 2013) tvorí rámec pre vykonávanie náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci v súlade s nariadením (EÚ) 2017/821.

            (3)  Riziká uvedené v prílohe II k usmerneniu OECD o náležitej starostlivosti vrátane rizík, na ktoré upozorňujú varovné signály vymedzené v dodatkoch k usmerneniu.

            (4)  Pokiaľ ide o vymedzenie ľudských práv, pozri Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_SLK.pdf.

            (5)  Informácie by sa mali pravidelne aktualizovať podľa potreby.

            (6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf.

            (7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp.


               16.3.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   71. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade zo 7. júla 2016 k 71. zasadnutiu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania Rade k 71. zasadnutiu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (VZ OSN), ktorý v mene skupiny PPE predložil Andrej Kovačev (B8-1374/2015),

               —

               so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“), a najmä na jej články 21, 34 a 36,

               —

               so zreteľom na 70. zasadnutie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov,

               —

               so zreteľom na závery Rady z 22. júna 2015 o prioritách EÚ na 70. Valnom zhromaždení OSN,

               —

               so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov,

               —

               so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a na dohovory OSN o ľudských právach a ich opčné protokoly,

               —

               so zreteľom na rezolúciu VZ OSN o účasti Európskej únie na práci Organizácie Spojených národov (1), ktorá zaručuje Európskej únii právo intervencie vo Valnom zhromaždení OSN, právo predkladania ústnych návrhov a pozmeňujúcich návrhov, ktoré budú na žiadosť členského štátu predložené na hlasovanie, a právo uplatňovania práva na odpoveď,

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o desiatom výročí rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1325 (2000) o ženách, mieri a bezpečnosti (2),

               —

               so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 18. apríla 2013 o zásade zodpovednosti za ochranu stanovenej OSN (R2P) (3),

               —

               so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 2. apríla 2014 k 69. zasadnutiu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (4),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 24. novembra 2015 o úlohe EÚ v rámci OSN – ako lepšie plniť ciele EÚ v oblasti zahraničnej politiky (5),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenia z 21. januára 2016 o prioritách EÚ na zasadnutia UNHRC v roku 2016 (6) a zo 17. júla 2014 o trestnom čine agresie (7),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2016 o systematickom masovom vyvražďovaní náboženských menšín zo strany tzv. ISIS/Dá’iš (8),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 8. marca 2016 o situácii utečeniek a žiadateliek o azyl v EÚ (9),

               —

               so zreteľom na parížsku dohodu z 12. decembra 2015,

               —

               so zreteľom na dokument z 13. júna 2012 s názvom Akčný plán na posilnenie podpory, ktorú EÚ prostredníctvom SBOP poskytuje operáciám OSN na udržiavanie mieru (10), a dokument z 23. marca 2015 s názvom Posilnenie strategického partnerstva EÚ a OSN v oblasti udržiavania mieru a krízového riadenia: priority na obdobie 2015 – 2018 (11),

               —

               so zreteľom na usmernenia z Osla o využívaní zahraničných vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej ochrany pri zmierňovaní následkov katastrof z novembra 2007,

               —

               so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1325 (2000) a nedávnu rezolúciu Bezpečnostnej rady 2242 (2015) o ženách, mieri a bezpečnosti,

               —

               so zreteľom na hodnotiacu správu OSN z 15. mája 2015 o úsilí presadzovať právo a poskytovať lekársku pomoc v prípade sexuálneho vykorisťovania a zneužívania zamestnancami Organizácie Spojených národov a pridruženým personálom v mierových operáciách,

               —

               so zreteľom na prvú správu OSN o rezistencii voči antibiotikám vypracovanú organizáciou WHO v apríli 2014, ktorá kvalifikuje antimikrobiálnu rezistenciu ako vážnu hrozbu pre verejné zdravie v celosvetovom meradle,

               —

               so zreteľom na nedávne odhalenia týkajúce sa činností právnickej firmy Mossack Fonseca so sídlom v Paname a na súvisiace iniciatívy zamerané na užšiu medzinárodnú spoluprácu v boji proti daňovým únikom,

               —

               so zreteľom na článok 134 ods. 3 a článok 113 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozvoj (A8-0146/2016),

               A.

               keďže záväzok EÚ presadzovať účinný multilateralizmus a dobré globálne riadenie, ktorých jadro tvorí OSN, je neodlučiteľnou súčasťou vonkajšej politiky EÚ a vychádza z presvedčenia, že multilaterálny systém založený na univerzálnych pravidlách a hodnotách, ktoré musia byť rešpektované a dodržiavané, je najvhodnejším systémom na riešenie globálnej krízy, problémov a hrozieb;

               B.

               keďže EÚ by mala zohrávať aktívnu úlohu pri budovaní takej Organizácie Spojených národov, ktorá môže účinne prispievať ku globálnym riešeniam, k mieru a bezpečnosti, rozvoju, ľudským právam, demokracii a medzinárodnému poriadku založenému na právnom štáte;

               C.

               keďže členské štáty EÚ musia vyvinúť maximálne úsilie na koordináciu svojich činností v orgánoch a úradoch systému OSN v súlade s mandátom uvedeným v článku 34 ods. 1 ZEÚ;

               D.

               keďže globálne a regionálne bezpečnostné prostredie sa rýchlo zhoršuje, pričom sa stáva komplexnejším a stiera hranice medzi vnútornou a vonkajšou bezpečnosťou; keďže OSN naďalej zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní globálnej bezpečnosti a stability;

               E.

               keďže dôkladné prehodnotenie nástrojov účinného multilateralizmu v rámci OSN je potrebné v dôsledku zmien globálneho usporiadania a rozdelenia moci; keďže takéto nástroje musia väčšmi zapájať zainteresované strany, tak štátne, ako aj neštátne, a to aj v oblasti procesov predchádzania konfliktom a krízového riadenia;

               F.

               keďže EÚ a jej členské štáty sú spolu najväčším finančným prispievateľom do systému OSN, keďže zabezpečujú asi tretinu riadneho rozpočtu OSN, takmer dve pätiny rozpočtu OSN na mierové operácie a približne polovicu všetkých príspevkov do fondov a programov OSN;

               G.

               keďže EÚ sa usiluje o environmentálnu udržateľnosť, a to najmä v rámci boja proti zmene klímy prostredníctvom podpory medzinárodných opatrení a činností na zachovanie a zlepšenie kvality životného prostredia a udržateľného riadenia prírodných zdrojov;

               H.

               keďže EÚ je jedným z najhorlivejších obhajcov a propagátorov ľudských práv, základných slobôd, kultúrnych hodnôt a diverzity, demokracie a zásady právneho štátu;

               I.

               keďže bezpečnostné prostredie EÚ je čoraz nestabilnejšie a rýchlo sa mení v dôsledku veľkého počtu dlhotrvajúcich alebo novo vznikajúcich problémov vrátane násilných konfliktov, terorizmu, organizovanej trestnej činnosti, nevídaných migračných vĺn a zmeny klímy, ktoré sa nedajú riešiť na národnej úrovni a ktoré si vyžadujú regionálne a globálne reakcie;

               J.

               keďže nové výzvy vrátane hybridnej a informačnej vojny, kybernetických hrozieb, bioinžinierstva, smrtiacich autonómnych systémov, nanotechnológie, miniaturizácie zbraní a šírenia technológií dvojakého použitia si vyžadujú rozvoj mnohostranných dohôd, na ktoré je rámec OSN najvhodnejší;

               K.

               keďže najnovší vývoj v oblasti šírenia zbraní hromadného ničenia a ich vozidiel čoraz viac komplikuje kontroly zbrojenia a odzbrojenie a narúša celosvetovú bezpečnosť a stabilitu; keďže OSN spolu s rovnako zmýšľajúcimi partnermi tvorí vhodný rámec na podporu úsilia o novú generáciu kontrol zbrojenia a opatrení na odzbrojenie;

               1.

               predkladá Rade tieto odporúčania:

         Mier a bezpečnosť

               a)

               podniknúť aktívne kroky na zabezpečenie toho, aby všetky strany priamo alebo nepriamo zapojené do ozbrojených konfliktov a ich organizácie plne dodržiavali svoje medzinárodné záväzky a normy ustanovené v medzinárodnom práve a snažili sa zabezpečiť mierové a diplomatické riešenie všetkých druhov konfliktov; naliehavo požadovať, aby to zahŕňalo aj povinnosť poskytnúť ľuďom v núdzi prístup k humanitárnej pomoci;

               b)

               pokračovať v mnohostranných snahách o nájdenie trvalého politického a mierového riešenia pokračujúcich konfliktov na Blízkom východe a v severnej Afrike; ďalej podporovať prácu osobitného vyslanca generálneho tajomníka OSN pre Sýriu, osobitného predstaviteľa a vedúceho podpornej misie OSN v Líbyi, osobitného vyslanca generálneho tajomníka OSN pre Jemen, osobitného koordinátora OSN pre blízkovýchodný mierový proces a osobitného zástupcu generálneho tajomníka OSN pre Západnú Saharu; požadovať od medzinárodného spoločenstva trvalú humanitárnu a politickú pomoc, aby sa mohla riešiť humanitárna situácia, a pokračovať v práci zameranej na okamžité skončenie násilia; odsúdiť jednostranné a nekoordinované opatrenia v ktorejkoľvek krízovej oblasti;

               c)

               podporovať vnútroštátne rokovania v Sýrii, ktoré vychádzajú z rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 2254 (2015); podporovať činnosť pracovných skupín vytvorených medzinárodnou skupinou na podporu Sýrie, ktorá dohliada na veľmi potrebnú humanitárnu pomoc poskytovanú tisícom Sýrčanov v obliehaných a iných ťažko dostupných oblastiach, ako aj ukončenie násilností v zmysle rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 2268 (2016); dôrazne odsúdiť rozsiahle porušovanie ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva v Sýrii a podporovať prácu organizácií občianskej spoločnosti na zdokumentovaní dôkazov o vojnových zločinoch, zločinoch proti ľudskosti a iných prípadov porušenia ľudských práv; zdôrazniť potrebu nájsť politické riešenie konfliktu a zaistiť zapojenie žien do mierových rozhovorov; naliehavo vyzvať všetky členské štáty OSN, aby sprístupnili všetky potrebné finančné a ľudské zdroje na pomoc miestnemu obyvateľstvu a utečencom;

               d)

               zabezpečiť, že VZ OSN poskytne v spolupráci s EÚ a USA všetky nástroje, ktorými sa zaistí, aby riešenie založené na existencii dvoch štátov vychádzajúce z hraníc z roku 1967 s Jeruzalemom ako hlavným mestom oboch štátov a s bezpečným Izraelským štátom s bezpečnými a uznávanými hranicami a nezávislým, demokratickým, priľahlým a životaschopným Palestínskym štátom, ktoré budú fungovať vedľa seba v mieri a bezpečnosti, bolo udržateľné a účinné; konať v súlade so závermi Rady o blízkovýchodnom mierovom procese, ktoré boli prijaté 18. januára 2016 a ktoré sa týkajú sústavného rozširovania osád predstavujúceho pretrvávajúcu prekážku nastolenia mieru;

               e)

               zdôrazňovať potrebu koordinovanej humanitárnej akcie v Jemene pod vedením OSN; vyzývať všetky zúčastnené strany, aby umožnili prístup a poskytovanie naliehavo potrebných potravín, liekov, palív a inej potrebnej pomoci prostredníctvom OSN a medzinárodných humanitárnych kanálov s cieľom riešiť naliehavé potreby civilného obyvateľstva zasiahnutého krízou v súlade so zásadami nestrannosti, neutrality a nezávislosti; požadovať pozastavenie útokov na humanitárne účely s cieľom umožniť, aby sa životu nevyhnutná pomoc dostala k jemenskému ľudu; vyzývať na nestranné a nezávislé vyšetrenie všetkých údajných porušení medzinárodného práva v oblasti ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva vrátane nedávnych útokov na humanitárnu infraštruktúru a personál; vyzývať všetky strany, aby rešpektovali ľudské práva a slobody všetkých občanov Jemenu, a zdôrazňovať potrebu zlepšiť bezpečnosť všetkých príslušníkov mierových a humanitárnych misií v krajine vrátane humanitárnych pracovníkov, lekárov a novinárov; podporiť politiku zbližovania medzi Saudskou Arábiou a Iránom s cieľom zmierniť napätie v regióne a vytvoriť možnosť vyriešenia konfliktu v Jemene a inde;

               f)

               naďalej požadovať úplné dodržiavanie medzinárodne uznaných hraníc a územnej celistvosti krajín východnej Európy a južného Kaukazu vrátane Gruzínska, Moldavska a Ukrajiny vzhľadom na porušovanie medzinárodného práva v týchto oblastiach, ako aj ich slobodné a zvrchované rozhodnutie pokračovať v európskej ceste; podporovať a oživiť diplomatické úsilie o mierové riešenie týchto prebiehajúcich a zmrazených konfliktov; naliehať na medzinárodné spoločenstvo, aby v plnej miere uplatňovalo politiku neuznania protiprávnej anexie Krymu; aktívne zvýšiť tlak na Rusko ako stáleho člena Bezpečnostnej rady OSN s cieľom vyriešiť konflikt na Ukrajine;

               g)

               požadovať väčšiu podporu pre úsilie medzinárodného spoločenstva a regionálnych organizácií o riešenie bezpečnostných kríz na africkom kontinente, najmä v Somálsku, Sudáne, Južnom Sudáne, Stredoafrickej republike, Mali, Nigérii, Burundi a všeobecne v oblasti Veľkých jazier; nabádať členské štáty OSN, aby zintenzívnili podporu čoraz dôležitejšej úlohy a vlastných kapacít Africkej únie pri mediácii a riadení kríz a zároveň sa snažili o vzájomné dopĺňanie sa s úsilím podporného úradu OSN pre budovanie mieru; podporovať snahy AÚ, EAC a OSN s cieľom zabrániť ďalšiemu vystupňovaniu krízy v Burundi a pracovať na podpore naliehavého inkluzívneho a skutočného dialógu v Burundi medzi vládou a opozíciou; podporovať uplatnenie nezávislého medzinárodného vyšetrovania, v rámci ktorého sa vyšetrovali všetky prípady údajného porušenia ľudských práv a ktoré má pomôcť, aby zodpovedné osoby boli brané na zodpovednosť a postavené pred súd;

               h)

               podporovať prebiehajúce komplexné úsilie o posilnenie mierových operácií OSN a schopnosti tejto organizácie riešiť konflikty; preskúmať a podporovať nové možné vyhliadky na posilnenie spolupráce medzi EÚ a OSN pri pretváraní ich strategických vízií týkajúcich sa bezpečnosti prostredníctvom novej globálnej stratégie EÚ pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku na jednej strane a revízie mierových operácií OSN, jej štruktúr na budovanie mieru a programu pre ženy, mier a bezpečnosť na strane druhej (rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN 1325 (2000)) a synergie medzi nimi; zabezpečiť, aby proces preskúmania štruktúr OSN na budovanie mieru podporoval zásadu zodpovednosti za ochranu a úlohu žien pri budovaní mieru;

               i)

               privítať prijatie a podporovať vykonávanie rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 2242 (2015) s cieľom stanoviť, že ženy sú ústredným prvkom v rámci celého úsilia o riešenie globálnych výziev, a vyzvať na ďalšie úsilie s cieľom začleniť problematiku žien, mieru a bezpečnosti do všetkých rozličných aspektov zachovania mieru; zdôrazniť význam rovnocennej, plnej a aktívnej účasti žien na predchádzaní konfliktom a ich riešení a v procese mierových rokovaní a budovania mieru; zabezpečiť, aby sa ženám, ktoré sa stali obeťami znásilnenia vo vojne, poskytovala všetka potrebná bezpečná zdravotná starostlivosť;

               j)

               presadzovať kultúru prevencie v rámci systému OSN, aby sa posilnila kapacita rýchlejšie reagovať na vznikajúce krízy a možné hrozby pre mier a bezpečnosť, najmä prostredníctvom úsilia o účinnejšiu preventívnu diplomaciu, budovanie dôvery a mediáciu; usilovať sa o posilnenie systémov včasného varovania a včasnej komunikácie a ďalej rozvíjať postupy krízovej konzultácie medzi OSN, EÚ a inými regionálnymi a subregionálnymi organizáciami, ktoré zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v oblasti medzinárodného mieru a bezpečnosti, s cieľom lepšie koordinovať ich reakcie na krízu a zabrániť zbytočnému zdvojovaniu; spolupracovať s OSN na posilňovaní úlohy a kapacity regionálnych a subregionálnych organizácií v súvislosti s udržiavaním mieru, predchádzaním vzniku konfliktov, civilným a vojenským krízovým riadením a riešením konfliktov;

               k)

               posilniť pomoc členských štátov mierovým operáciám a budovaniu mieru OSN, ktoré zahŕňajú ľudskoprávny aspekt a jasné stratégie ukončenia operácií, najmä poskytovaním personálu a vybavenia, a posilniť pomocnú úlohu EÚ v tejto oblasti; ďalej rozvíjať postupy na využívanie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ pri podpore operácií OSN, a to aj nasadením bojových skupín EÚ alebo prostredníctvom budovania kapacít a iniciatív v oblasti reformy sektora bezpečnosti a zároveň venovať dostatočnú pozornosť otázkam, ako sú ľudské práva, trvalo udržateľný rozvoj a základné príčiny masovej migrácie;

               l)

               podporovať široké vymedzenie koncepcie ľudskej bezpečnosti, priblížiť ho rodovej rovnosti a ľudským právam, ako aj zodpovednosti za ochranu (ďalej len „R2P“) a naďalej podporovať úsilie o ďalšie uplatňovanie zásady R2P; podporovať OSN v tom, aby naďalej zohrávala dôležitú úlohu pri pomoci krajinám uplatňovať zásadu zodpovednosti za ochranu s cieľom dodržiavať zásady právneho štátu a medzinárodného humanitárneho práva; presadzovať kódex správania týkajúci sa akcie Bezpečnostnej rady proti genocíde, zločinom proti ľudskosti alebo vojnovým zločinom, čo zaväzuje členské štáty OSN podporovať opatrenia Bezpečnostnej rady zamerané na zabránenie týmto zločinom alebo ich ukončenie a nehlasovať proti príslušnej rezolúcii Bezpečnostnej rady;

         Boj proti terorizmu

               m)

               pripomenúť jednoznačné odsúdenie terorizmu a svoju plnú podporu krokom, ktoré sú zamerané na porazenie a zničenie teroristických organizácií, najmä takzvaného ISIS/Dá’iš, ktorý predstavuje jasnú hrozbu pre regionálnu a medzinárodnú bezpečnosť, zároveň však pripomenúť, že tieto opatrenia by mali vždy v plnej miere rešpektovať medzinárodné právo v oblasti ľudských práv; podporovať presadzovanie všetkých aspektov rezolúcie Bezpečnostnej rady 2178 (2014) o boji proti hrozbám, ktoré predstavujú zahraniční teroristickí bojovníci, a madridských hlavných zásad o zastavení prílevu zahraničných teroristických bojovníkov;

               n)

               zintenzívniť úsilie o zakročenie proti náboru a o boj proti teroristickej propagande prostredníctvom platforiem sociálnych médií, ale aj prostredníctvom sietí radikalizovaných kazateľov šíriacich nenávisť; podporovať protiradikalizačné a deradikalizačné politiky v súlade s akčným plánom OSN na predchádzanie násilnému extrémizmu;

               o)

               naďalej spolupracovať s OSN v boji proti financovaniu terorizmu, a to aj využívať existujúce mechanizmy na identifikáciu teroristov a teroristických organizácií a na posilnenie celosvetového mechanizmu na zmrazovanie aktív a súčasne dodržiavať medzinárodné normy týkajúce sa riadneho procesu a právneho štátu;

               p)

               podporovať osobitnú skupinu OSN na boj proti terorizmu, aby sa zabezpečila koordinácia a súdržnosť v rámci uplatňovania globálnej stratégie OSN na boj proti terorizmu, pričom sa využijú zdroje a odborné znalosti 25 systémových subjektov OSN a Interpolu, neustále pripomínajúc, že úsilie vynakladané na boj proti terorizmu nesmie byť zámienkou pre potláčanie domáceho disentu alebo porušovanie práv ľudí;

               q)

               podporovať koordinované medzinárodné úsilie na odvrátenie rastúcej hrozby, ktorú predstavujú improvizované výbušné zariadenia (IED), najmä rozvíjaním chápania súvislosti medzi bojom proti improvizovaným výbušným zariadeniam a bojom proti terorizmu, využívajúc zdroje a odborné znalosti systémových subjektov OSN a Interpolu s cieľom umožniť výraznejšiu spoluprácu v oblasti presadzovania práva a vo vojenskej oblasti;

               r)

               v tejto súvislosti znovu pripomenúť potrebu primeranej kombinácie bezpečnosti, presadzovania práva, ľudských práv a sociálno-ekonomických nástrojov, ktorá ponúka adekvátnejšie možnosti reakcie na meniaci sa charakter terorizmu a násilného extrémizmu, ktorý predstavuje Dá’iš, al-Káida, aš-Šabáb, Boko Haram a ďalší;

               s)

               podporovať intenzívnejší prínos EÚ k iniciatívam OSN na budovanie kapacít v súvislosti s bojom proti zahraničným teroristickým bojovníkom a bojom proti násilnému extrémizmu;

         Nešírenie zbraní a odzbrojenie

               t)

               podporovať úsilie OSN o zabránenie neštátnym aktérom a teroristickým skupinám, aby vyvíjali, vyrábali, získavali alebo prevážali zbrane hromadného ničenia a ich nosiče, a prispieť k celkovej revízii rezolúcie Bezpečnostnej rady 1540 (2004) v roku 2016; trvať na úplnom dodržiavaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), Dohovoru o chemických zbraniach a Dohovoru o biologických zbraniach, ako aj na dokončení procesu ratifikácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok; nabádať všetky členské štáty OSN, aby podpísali a ratifikovali Dohovor o zákaze použitia, skladovania, výroby a transferu protipechotných mín a o ich zničení; privítať zriadenie otvorenej pracovnej skupiny ako pomocného orgánu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov, zameranej na dosiahnutie pokroku v mnohostranných rokovaniach o jadrovom odzbrojení, a nabádať všetky členské štáty EÚ, aby sa aktívne zúčastňovali na rokovaniach tejto skupiny; požiadať členské štáty OSN, aby podnikli aktívne kroky smerujúce ku globálnemu odzbrojeniu, pričom primerane zohľadnia bezpečnostný rozmer aj humanitárne aspekty jadrových zbraní;

               u)

               naliehavo vyzývať členské štáty, aby na 71. zasadnutí podporili rezolúciu Valného zhromaždenia OSN s názvom Účinky používania zbraní a munície obsahujúcej ochudobnený urán, a vypracovať spoločnú pozíciu EÚ, ktorá by lepšie reflektovala opakované výzvy Parlamentu na predbežné globálne moratórium a na dosiahnutie globálneho konsenzu o možných zdravotných rizikách pre civilné obyvateľstvo, komplexnej záťaži nakladania s rádioaktívnym odpadom po skončení konfliktu a finančných nákladoch spojených s používaním takýchto zbraní; zahrnúť projekty hodnotenia a odstraňovania ochudobneného uránu do nástrojov EÚ na financovanie boja proti mínam;

               v)

               podporovať úplné uplatňovanie Zmluvy o obchodovaní so zbraňami (ATT) a nabádať všetky členské štáty OSN, aby túto zmluvu podpísali alebo aby k nej pristúpili;

               w)

               pracovať na účinnejších krokoch proti zneužívaniu zbraní a munície vrátane ručných a ľahkých zbraní a nedovolenému obchodovaniu s nimi, a to najmä vytvorením systému na sledovanie zbraní;

               x)

               podporovať politickú reakciu na celosvetovej úrovni týkajúcu sa používania ozbrojených bezpilotných lietadiel s cieľom udržať ich využívanie prísne v medziach medzinárodného práva v oblasti ľudských práv a humanitárneho práva; presadzovať zákaz vývoja, výroby a používania plne autonómnych zbraní, ktoré umožňujú vykonávanie útokov bez ľudského zásahu; zabezpečiť, aby ľudské práva boli súčasťou všetkých dialógov s tretími krajinami o boji proti terorizmu;

               y)

               ďalej podporovať prebiehajúce úsilie OSN pri skúmaní tvorby noriem týkajúcich sa zodpovedného a bezpečného správania v kybernetickom priestore vrátane viacstranného rámca na ochranu pred kybernetickými útokmi s cieľom zaručiť uplatňovanie existujúceho medzinárodného práva a právnych predpisov v oblasti ľudských práv;

         Migrácia

               z)

               presadzovať účinnejšiu podporu práci UNHCR pri vykonávaní jeho medzinárodného mandátu na ochranu utečencov, pričom sa bude venovať osobitná pozornosť zraniteľným skupinám, ako sú ženy a deti; zdôrazniť veľkú likvidnú medzeru medzi rozpočtovými potrebami a získanými prostriedkami UNHCR a požadovať výraznejšiu celosvetovú solidaritu; požadovať, aby OSN poskytovala viac finančných prostriedkov z bežného rozpočtu na financovanie základných funkcií UNHCR s cieľom zabezpečiť jeho fungovanie;

               aa)

               pripomínať, že je potrebná väčšia jednotnosť a koordinácia medzi vonkajším a vnútorným rozmerom migračnej politiky a rozvojovými a zahraničnopolitickými programami;

               ab)

               požadovať, aby sa vyvinulo väčšie úsilie o predchádzanie neregulárnej migrácii a o boj proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi, najmä bojom proti zločineckým sieťam pomocou včasnej a účinnej výmeny príslušných informácií, a to v súlade s medzinárodným právom v oblasti ľudských práv; zlepšiť metódy na identifikáciu a ochranu obetí a posilniť spoluprácu s tretími krajinami s cieľom sledovať, zhabať a vymáhať príjmy z trestnej činnosti v tomto odvetví; zdôrazňovať na úrovni OSN význam ratifikácie a úplného uplatňovania Dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu a jeho Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a letecky a Protokolu o prevencii, potláčaní a trestaní obchodovania s ľuďmi, osobitne so ženami a s deťmi; podporovať prácu osobitného spravodajcu OSN pre ľudské práva migrantov,

               ac)

               podporiť plenárne zasadnutie Valného zhromaždenia OSN na vysokej úrovni týkajúce sa riešenia masívnych presunov utečencov a migrantov, ktoré sa má uskutočniť 19. septembra 2016, a požadovať, aby sa zameralo na základné príčiny migrácie a kládlo pritom primeraný dôraz na odstránenie chudoby a uplatňovanie ľudských práv a stability;

         Ľudské práva, demokracia a právny štát

               ad)

               jasne a jednoznačne pripomínať, že všetky ľudské práva dohodnuté v rámci dohovorov OSN sú univerzálne, nedeliteľné, vzájomne súvisiace a vzájomne prepojené a že dodržiavanie týchto práv sa musí vynucovať; upozorňovať na porušovanie ľudských práv na celom svete; vyzývať na obhajobu slobody presvedčenia a slobody prejavu; zdôrazňovať význam slobody tlače v zdravej spoločnosti a úlohu, ktorú pritom zohráva každý občan, a obhajovať slobodu združovania a zhromažďovania;

               ae)

               ďalej obhajovať slobodu náboženského vyznania alebo viery; naliehavo vyzývať na vyvíjanie väčšieho úsilia o ochranu práv náboženských a iných menšín; požadovať väčšiu ochranu náboženských menšín pred prenasledovaním a násilím; požadovať zrušenie zákonov, ktoré kriminalizujú rúhanie alebo odpadnutie od viery a ktoré slúžia ako zámienka na prenasledovanie náboženských menšín a neveriacich; podporovať prácu osobitného spravodajcu OSN pre slobodu náboženského vyznania alebo viery; aktívne sa usilovať o to, aby OSN uznala genocídu proti menšinám, ktorej sa dopustil tzv. ISIS/Dá’iš, a o to, aby boli Medzinárodnému trestnému súdu postúpené prípady podozrenia zo zločinov proti ľudskosti, z vojnových zločinov a genocídy;

               af)

               naďalej aktívne presadzovať rovnosť a nediskrimináciu; naliehať na OSN, aby aktívne podporila iniciatívy v oblasti uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti vo svojich činnostiach a programoch a aby naďalej podporovala činnosť orgánu OSN Ženy; podporovať opatrenia na posilnenie vedúceho postavenia a účasti žien na všetkých úrovniach rozhodovania; bojovať proti násiliu voči jednotlivcom a ich diskriminácii na základe ich sexuálnej orientácie, rodovej identity alebo rodového vyjadrenia; požiadať o zrušenie právnych predpisov členských štátov OSN, ktoré predstavujú porušovanie práv lesbičiek, gejov, bisexuálnych, transrodových a intersexuálnych osôb (LGBTI); uvítať vôbec prvé zasadnutie Bezpečnostnej rady OSN o právach LGBTI osôb v roku 2015; vyzývať členské štáty OSN, aby vykonávali odporúčania osobitného spravodajcu OSN týkajúce sa súčasných foriem rasizmu, rasovej diskriminácie, xenofóbie a súvisiacej neznášanlivosti;

               ag)

               podporovať práva detí, najmä prispievaním k zabezpečeniu prístupu detí k vode, hygiene, zdravotnej starostlivosti a vzdelaniu, a to aj v oblastiach konfliktov a v utečeneckých táboroch, a odstránením detskej práce, mučenia, obchodovania s ľuďmi, manželstiev detí a sexuálneho vykorisťovania; podporovať a posilňovať medzinárodné úsilie prostredníctvom OSN, aby sa skoncovalo s využívaním detí v ozbrojených konfliktoch, ako aj účinnejšie sa zaoberať vplyvom situácií konfliktu a situácií po skončení konfliktu na ženy a dievčatá; podporovať prístup k zdravotnému postihnutiu založený na ľudských právach v rizikových situáciách a naliehavých prípadoch v súlade s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD);

               ah)

               naliehať na všetky štáty vrátane členských štátov EÚ, aby urýchlene ratifikovali opčný protokol k Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, ktorým sa zriaďuje mechanizmus podávania sťažností a predkladania otázok;

               ai)

               prispieť k úspešnému výsledku práce medzivládnej pracovnej skupiny pre nadnárodné korporácie a iné podniky v súvislosti s ľudskými právami; podporovať ďalšie vykonávanie hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv zo strany členských štátov OSN; nabádať členské štáty OSN, aby vytvorili a realizovali národné akčné plány; podporovať projekt vysokého komisára OSN pre ľudské práva v oblasti zodpovednosti a opravných prostriedkov zameraný na zdokonalenie opravných prostriedkov vo vnútroštátnom práve, najmä v prípadoch hrubého porušovania ľudských práv v podnikateľskom sektore; vyzvať členské štáty OSN, aby nastoľovali otázku ľudských práv pri rokovaniach s medzinárodnými a národnými športovými orgánmi;

               aj)

               naďalej sa zasadzovať za nulovú toleranciu trestu smrti a ďalej pokračovať v úsilí o jeho všeobecné zrušenie, čo by viedlo k prijatiu ďalšej rezolúcie Valného zhromaždenia OSN o moratóriu na využívanie trestu smrti; odsúdiť nárast vynášania rozsudku trestu smrti za trestné činy súvisiace s drogami a požiadať o vylúčenie využívania trestu smrti za takéto trestné činy;

               ak)

               pripomenúť povinnosť Valného zhromaždenia zohľadňovať pri voľbe členstva v Rade OSN pre ľudské práva (UNHRC) to, ako uchádzači rešpektujú presadzovanie a ochranu ľudských práv, zásady právneho štátu a demokraciu; vyzvať na vytvorenie jasných kritérií pre členstvo v UNHRC založených na výsledkoch v oblasti ľudských práv a s ohľadom na desiate výročie UNHRC požadovať posúdenie pracovných metód a vplyvu Rady;

               al)

               posilňovať činnosť Medzinárodného trestného súdu (MTS) v rámci jeho úlohy skoncovať s beztrestnosťou páchateľov najzávažnejších trestných činov, ktoré znepokojujú medzinárodné spoločenstvo, a zabezpečovať spravodlivosť obetiam vojnových zločinov, zločinov proti ľudskosti a genocídy; zabezpečovať politickú, diplomatickú, finančnú a logistickú podporu pre každodenné fungovanie Medzinárodného trestného súdu; vyzvať všetky členské štáty OSN, aby sa pripojili k MTS ratifikáciou Rímskeho štatútu, a nabádať na ratifikáciu zmien z Kampaly; podporiť intenzívnu spoluprácu s MTS zo strany OSN a jej orgánov a agentúr a rozšírenie jeho vzťahu s Bezpečnostnou radou; požadovať, aby Bezpečnostná rada OSN postúpila situáciu v Kórejskej ľudovodemokratickej republike Medzinárodnému trestnému súdu;

               am)

               začať spolupracovať s verejnosťou a začať obsiahlu diskusiu so všetkými členmi Valného zhromaždenia OSN o význame dodržiavania ústavných obmedzení dĺžky prezidentských mandátov na celom svete;

               an)

               vyzvať OSN, aby riešila právne nedostatky týkajúce sa pojmu „klimatický utečenec“ vrátane jeho možného vymedzenia na medzinárodnej úrovni;

         Rozvoj

               ao)

               pracovať na realizácii cieľov udržateľného rozvoja v rámci programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030; usilovať sa o zlepšovanie života budúcich generácií a nabádať všetky krajiny, aby prevzali zodpovednosť a vypracovali národné rámce na splnenie 17 cieľov; povzbudzovať členské štáty OSN v tom, aby plnili svoje záväzky týkajúce sa výdavkov na rozvojovú pomoc, a vyzvať na prijatie pevného rámca ukazovateľov a využívania štatistických údajov na sledovanie pokroku a zabezpečenie zodpovednosti všetkých; trvať na tom, aby sa politické fórum na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj stalo hlavným rozhodovacím orgánom príslušným na hodnotenie realizácie cieľov udržateľného rozvoja a na následné kroky, a prezentovať spoločnú pozíciu EÚ týkajúcu sa vykonávania programu do roku 2030 pred uskutočnením politického fóra na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj v roku 2016;

               ap)

               zaručiť, aby sa neoslabovalo „acquis“ Pekinskej akčnej platformy, pokiaľ ide o prístup k vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti ako základné ľudské právo; posilniť prístup k službám zdravotnej starostlivosti v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, pretože to prispieva k zníženiu detskej úmrtnosti a úmrtnosti matiek; podporovať plánovanie rodiny, zdravie matiek a ľahký prístup k antikoncepcii a k celej škále sexuálnych a reprodukčných zdravotných služieb ako dôležité aspekty pri záchrane životov žien, ktoré im pomáhajú vybudovať si nový život, ak sa stali obeťami znásilnenia; klásť tieto politiky do centra rozvojovej spolupráce s tretími krajinami;

               aq)

               trvať na potrebe posilniť súdržnosť politík v záujme rozvoja v rámci pracovných štruktúr OSN s cieľom účinne integrovať všetky rozmery trvalo udržateľného rozvoja; zdôrazniť význam všeobecného, otvoreného, transparentného, nediskriminačného, inkluzívneho a spravodlivého mnohostranného obchodného systému založeného na pravidlách a potrebu dosiahnuť uzavretie dauhaského kola rokovaní WTO o rozvoji; pripomína, že rozvoj nie je možný bez mieru, ani mier bez rozvoja, a zdôrazňuje význam cieľa udržateľného rozvoja č. 16 o mieri, spravodlivosti a riadení, ktorý by mal byť jednou z priorít pri financovaní rozvojovej spolupráce; vyzvať OSN, aby systematicky začleňovala budovanie kapacít a dobrú správu vecí verejných do svojich dlhodobých stratégií rozvoja;

               ar)

               uvítať skutočnosť, že Valné zhromaždenie OSN prijalo historickú rezolúciu 68/304 z 9. septembra 2014, v ktorej sa uznáva „suverénne právo každého štátu na reštrukturalizáciu štátneho dlhu, ktoré by sa nemalo znemožňovať alebo brzdiť opatreniami pochádzajúcimi z iného štátu“, a so znepokojením konštatovalo, že „medzinárodný finančný systém nemá žiadny solídny právny rámec pre riadne a predvídateľné reštrukturalizácie štátneho dlhu“, a začalo proces na prijatie „viacstranného právneho rámca pre proces reštrukturalizácie štátneho dlhu“; vyzvať systém OSN ako celok, aby v plnej miere podporil tento proces; vyzvať EÚ a jej členské štáty, aby sa do tohto procesu aktívne zapojili;

               as)

               vyvinúť oveľa účinnejší a strategickejší prístup k agentúram OSN, najmä pokiaľ ide o programovanie vonkajších finančných nástrojov, s cieľom zaistiť väčšiu viditeľnosť pomoci EÚ na mieste;

               at)

               uskutočniť aktívne kroky na zlepšenie politického dohľadu v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, a to posilnením Programu OSN pre životné prostredie (UNEP), a zaoberať sa návrhom na zriadenie Medzinárodného trestného súdu pre trestné činy proti životnému prostrediu v záujme účinnejšieho presadzovania environmentálnych právnych predpisov na celom svete;

               au)

               pracovať na posilňovaní medzinárodnej daňovej spolupráce na podporu vytvorenia medzinárodného daňového orgánu v rámci systému OSN; bojovať proti daňovým únikom a praniu špinavých peňazí prostredníctvom celosvetovej automatickej výmeny informácií o daňových otázkach a vytvorenia spoločnej globálnej čiernej listiny daňových rajov;

               av)

               uviesť globálny plán na boj proti antimikrobiálnej rezistencii s cieľom predchádzať ďalšiemu šíreniu rezistentných superbaktérií;

         Zmena klímy

               aw)

               zabezpečiť, aby EÚ zostala v prvej línii boja proti zmene klímy a v tejto oblasti naďalej spolupracovala s OSN; zabezpečiť urýchlené vykonávanie rozhodnutí prijatých v roku 2015 na konferencii OSN o zmene klímy v Paríži;

         EÚ a reforma systému OSN

               ax)

               podporovať komplexnú reformu Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov na základe širokého konsenzu s cieľom lepšie zohľadniť novú realitu vo svete a zabezpečiť, že Rada bude schopná účinne riešiť ohrozenia medzinárodného mieru a bezpečnosti; pracovať na splnení dlhodobého cieľa EÚ, ktorým je získanie kresla v reformovanej Bezpečnostnej rade OSN; naliehavo vyzývať členov Bezpečnostnej rady, aby nevyužívali svoje právo veta v prípadoch, v ktorých boli spáchané zločiny proti ľudskosti;

               ay)

               podporovať obnovu práce Valného zhromaždenia a posilnenie koordinácie a súdržnosti činnosti všetkých inštitúcií OSN, čo by malo zvýšiť efektívnosť, účinnosť, legitímnosť, transparentnosť, zodpovednosť, kapacitu a reprezentatívnosť systému; podporovať väčšiu transparentnosť v procese výberu budúceho generálneho tajomníka OSN a nadviazať na ňu, pričom kandidáti by sa predstavovali počas Valného zhromaždenia; v priebehu identifikácie a menovania najlepšieho kandidáta presadzovať rovnaké a spravodlivé príležitosti na základe rodovej a geografickej vyváženosti a podporiť výber ženy ako novej generálnej tajomníčky v prípade, že kandidáti majú podobné mimoriadne kvalifikácie;

               az)

               s ohľadom na správu OSN za rok 2015 a nedávne obvinenia vznesené proti francúzskym vojskám a vojskám OSN z údajného sexuálneho zneužívania detí v Stredoafrickej republike zabezpečiť, aby orgány OSN, členských štátov EÚ a SBOP EÚ bezodkladne a s maximálnou rozhodnosťou vyšetrili, trestne stíhali a odsúdili všetkých zamestnancov OSN, jednotlivých štátov a EÚ, ktorí spáchali sexuálne násilné činy;

               ba)

               vyzvať Európsky dvor audítorov, aby posilnil svoju spoluprácu s príslušnými kontrolnými inštitúciami sekretariátu Organizácie Spojených národov, najmä s kanceláriou útvarov interného dohľadu (OIOS), nezávislým poradným výborom pre audit (IAAC) a Radou audítorov (BoA), v záujme zlepšenia transparentnosti a vzájomného porozumenia financovania a fungovania;

               bb)

               vytvoriť účinný systém ochrany oznamovateľov korupcie v OSN;

               bc)

               so zreteľom na nedávny prípad konfliktu záujmov osobitného zástupcu OSN pre Líbyu dať podnet na vytvorenie záväzného kódexu správania, ktorý bude držiteľov funkcií zaväzovať k zachovávaniu nestrannosti v súlade s usmerneniami OSN pre účinnú mediáciu;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, Komisii a pre informáciu Valnému zhromaždeniu Organizácie Spojených národov a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov.

      (1)  A/RES/65/276 z 3. mája 2011.

      (2)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

      (3)  Ú. v. EÚ C 45, 5.2.2016, s. 89.

      (4)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Prijaté texty, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0073.

      (10)  ESVČ 01024/12, dokument Rady 11216/12.

      (11)  ESVČ 458/15, dokument Rady 7632/15.