               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 505 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Nemecko ako členský štát, ktorého menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (3)Správa o Nemecku na rok 2017
                  8
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017
                  9
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Konštatuje sa predovšetkým, že pretrvávajúci prebytok bežného účtu má cezhraničný význam a odráža – popri silnej integrácii a výkonnosti vysoko konkurenčného priemyslu tejto krajiny v medzinárodnom rozdelení práce – aj nadmerné úspory a utlmené investície v súkromnom aj vo verejnom sektore. Prebytok bežného účtu sa v roku 2015 ešte viac zvýšil, v roku 2016 zostal do veľkej miery nezmenený a očakáva sa, že zostane aj naďalej na vysokej úrovni. Riešenie otázky prebytku môže mať vplyv na vyhliadky obnovy rovnováhy vo zvyšku eurozóny a EÚ, pretože dynamickejší domáci dopyt v Nemecku môže uľahčiť potrebné oddlženie vo vysoko zadlžených členských štátoch. Napriek nízkym úrokovým sadzbám, ktoré vytvárajú priaznivé podmienky financovania, je podiel podnikových investícií na HDP stále utlmený. Hoci oživenie súkromnej spotreby pokračovalo, úspory domácností dosiahli v rámci EÚ rekordne vysoké úrovne. Potreba konať je obzvlášť naliehavá v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na nemecké hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť a cezhraničný význam, aj na hospodársku a menovú úniu.

               (4)Nemecko 13. apríla 2017 predložilo svoj program stability na rok 2017 a 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  10
               platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  11
               .

               (6)Nemecko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje rozpočtový prebytok na úrovni medzi ¼ a ½% HDP v rokoch 2017 až 2021. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne poklesne až na 57 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy a ktorý neschválil nezávislý orgán, je realistický.

               (7)Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2017 prebytok vo výške 0,6 % HDP a v roku 2018 prebytok vo výške 0,3 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Dlh verejnej správy bude podľa prognózy aj naďalej vykazovať stabilnú klesajúcu tendenciu nad rámec požiadaviek dlhového pravidla. Rada celkovo zastáva názor, že Nemecko v roku 2017 a 2018 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Zároveň tu existuje priestor na podnietenie domáceho dopytu, a to pomocou fiškálnej politiky s cieľom predovšetkým dosiahnuť trvalo rastúci trend investícií a vytvorením podmienok pre vyšší rast reálnych miezd.

               (8)Verejné investície ako podiel na HDP zostávali do značnej miery konštantné a sú pod priemerom eurozóny. Sklz vo verejných investíciách pretrváva najmä na úrovni obcí, kde čisté investície v roku 2016 zostali negatívne. Táto situácia pretrváva napriek opatreniam prijatým v uplynulých rokoch a aj napriek zásadným zvýšeniam verejných investícií na úrovni verejnej správy v rokoch 2015 a 2016. V roku 2016 sa prijali dodatočné opatrenia, ktoré by mali rozšíriť priestor pre verejné investície, a to aj na spolkovej úrovni a na úrovni obcí. Medzi tieto opatrenia patrí aj reforma spolkových fiškálnych vzťahov. Keď bude prijatá, nadobudne účinnosť v roku 2020. Plánovanie a realizácia investícií do infraštruktúry na úrovni obcí by sa navyše mali zlepšiť rozšírením poradenských služieb v oblasti plánovania investícií do infraštruktúry tak, aby tieto služby zahŕňali aj obce. To sa zdá mimoriadne dôležité, keďže investičné infraštruktúrne projekty v spolkových krajinách a obciach sa realizujú len v malej miere a brzdia ich prekážky spočívajúce v kapacitách a plánovaní. Priaznivá rozpočtová pozícia vo všeobecnosti naznačuje existujúci fiškálny priestor napríklad na to, aby sa poskytli dodatočné finančné prostriedky s cieľom zvýšiť verejné investície na všetkých úrovniach verejnej správy.

               (9)Celkové verejné a súkromné výdavky na vzdelávanie a výskum boli v posledných rokoch pomerne stabilné v pomere k HDP, avšak naďalej sa pohybovali pod priemerom EÚ. V roku 2015 predstavovali 9,1 % HDP a nedosiahli tak národný cieľ 10 %. Ďalšie investície do vzdelávania, výskumu a inovácií majú kľúčový význam pre hospodársky úspech Nemecka v budúcnosti a predovšetkým pre účinnú integráciu prisťahovalcov, ktorí prišli v poslednom čase. V snahe dosiahnuť túto integráciu Nemecko už vyvinulo značné úsilie, najmä v oblasti odborného vzdelávania a prípravy. V nasledujúcich rokoch bude potrebné vyvinúť obdobné úsilie aj v iných oblastiach vzdelávania.

               (10)Nemecký daňový systém je naďalej zložitý, náklady na daňovú správu sú vysoké a viaceré daňové predpisy týkajúce sa právnických osôb môžu brzdiť súkromné investície. Napriek výrazným zníženiam patria kapitálové náklady právnických osôb v Nemecku stále medzi najvyššie v krajinách EÚ-28. Pri započítaní miestnej živnostenskej dane (Gewerbesteuer) a solidárneho príplatku dosiahla najvyššia zákonná sadzba dane z príjmu právnických osôb v roku 2016 úroveň 30,2 %. Táto hodnota výrazne prekračovala nevážený priemer EÚ, ktorý bol na úrovni 22,8 %. Efektívna priemerná daňová sadzba je 28,2 % v porovnaní s neváženým priemerom 21,1 % v EÚ. Zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní právnických osôb bolo v roku 2016 siedme najvyššie v EÚ. Na úrovni akcionárov je rozsah zvýhodňovania dlhu podobný. To je dôležité najmä v prípade malých a stredných podnikov (MSP), ktoré majú zvyčajne domácich akcionárov. Zníženie kapitálových nákladov na vlastné imanie by mohlo posilniť súkromné investície a nedostatočne rozvinutý nemecký trh s rizikovým kapitálom. Ďalšími prvkami daňového systému, ktoré môžu narúšať finančné a investičné rozhodnutia, sú: zahrnutie neziskových prvkov do daňového základu miestnej živnostenskej dane, obmedzenia týkajúce sa prenosu strát do budúcich období a daňové deformácie súvisiace s voľbou právnej formy. Medzi ďalšie právne úpravy, ktoré môžu znížiť priaznivé nastavenie daňového systému pre investície, patrí režim odpisovania, úroková sadzba používaná na výpočet odpočítateľných príspevkov na dôchodkové zabezpečenie, zdaňovanie kapitálových ziskov a hotovostné účtovníctvo na účely dane z pridanej hodnoty. Dodatočné všeobecné a IT špecifické funkčné právomoci spolkovej daňovej správy voči daňovým správam spolkových krajín, ktoré boli dohodnuté ako súčasť reformy spolkových fiškálnych vzťahov, by mohli v prípade správnej implementácie pomôcť urýchliť modernizáciu daňovej správy.

               (11)Investície rizikového kapitálu sa v Nemecku zvýšili, avšak tento trh je v medzinárodnom porovnaní stále nedostatočne rozvinutý. Investície rizikového kapitálu predstavovali v roku 2015 približne 0,03 % HDP, čo je mierne nad priemerom EÚ, ale stále pod priemerom členských štátov ako Fínsko, Spojené kráľovstvo, Švédsko, Írsko alebo Francúzsko a výrazne menej ako v prípade nečlenských štátov ako Izrael a Spojené štáty. Konkrétne sa zdá, že trh s rizikovým kapitálom v Nemecku nedokáže poskytovať väčšie investície pre neskoršie fázy podnikania. Spolková vláda urobila celý rad opatrení na podporu investícií rizikového kapitálu. Napríklad zjednodušila zdanenie investičných fondov, zlepšila možnosť prenosu strát do budúcich období v systéme zdaňovania príjmov právnických osôb a rozšírila program INVEST pre podnikateľských anjelov.

               (12)Posun smerom k energii z obnoviteľných zdrojov si vyžaduje značné investície do elektrických distribučných sietí. Plánované investície do vnútroštátnej elektrickej infraštruktúry sa však značne oneskorili. Do polovice roku 2016 sa realizovalo len približne 35 % projektov týkajúcich sa sietí ultra-vysokého napätia uvedených v zákone o rozšírení energetickej siete z roku 2009, a to najmä pre nesúhlas verejnosti. Z celkovej dĺžky 6 100 km elektrického vedenia, s ktorou sa v súčasnosti počíta podľa spolkového zákona o pláne potrieb, bolo schválených len približne 6 % a iba 1 % vedenia sa aj postavilo.

               (13)Stále existujú prekážky brániace plnému využitiu prínosov digitalizácie. Nemecko napríklad nedosahuje dobré výsledky, pokiaľ ide o dostupnosť vysokorýchlostných a ultrarýchlostných širokopásmových pripojení, najmä v polomestských a vidieckych regiónoch. Používanie počítačov je u mladých Nemcov v porovnaní s inými štátmi slabé a v mnohých školách chýba širokopásmové pripojenie. Výkonnosť v oblasti digitálnych verejných služieb je takisto pod priemerom EÚ. V oblasti digitalizácie zaostávajú najmä malé a stredné podniky. Iba jedna pätina MSP má digitalizačnú stratégiu. Zriadená bola sieť centier excelentnosti pre MSP, ktorá má zintenzívniť a urýchliť digitalizáciu MSP, pričom platforma „Industrie 4.0“ spája všetky relevantné zainteresované strany. Zatiaľ čo investície podnikov do výskumu a vývoja narastajú a Nemecko sa blíži k dosiahnutiu svojho cieľa intenzity výskumu a vývoja v rámci stratégie Európa 2020, investície sa čoraz viac sústreďujú vo veľkých spoločnostiach a podiel MSP v tomto smere klesá. Starnutie obyvateľstva môže mať navyše v nadchádzajúcich rokoch takisto vplyv na podnikateľskú činnosť.

               (14)Naďalej existujú výrazné regulačné prekážky v sektore služieb pre podniky a pri regulovaných povolaniach. Úroveň obmedzení je vyššia ako priemer EÚ predovšetkým v prípade architektov, právnikov a účtovníkov/daňových poradcov. Miera zanechania podnikania je pri týchto povolaniach navyše výrazne nižšia ako priemer EÚ, čo zrejme poukazuje na relatívne nízku dynamiku a hospodársku súťaž v oblasti odborných služieb v Nemecku. Medzi tieto prekážky patria obmedzenia týkajúce sa držby podielov a právnej formy v prípade architektov a inžinierov, ako aj multidisciplinárne obmedzenia pre architektov, inžinierov a právnikov. Zmiernenie týchto prekážok by mohlo vyvolať intenzívnejšiu hospodársku súťaž, čo by mohlo viesť k vstupu väčšieho počtu podnikov na trh, a to by spotrebiteľom prinieslo výhody vo forme nižších cien a väčšieho výberu. V januári 2017 Komisia predložila reformné odporúčania v oblasti regulácie odborných služieb, ktoré boli súčasťou balíka opatrení na riešenie prekážok na trhoch so službami.
                  12

               (15)Zamestnanosť naďalej stúpa a nezamestnanosť klesla na historicky najnižšiu úroveň. Nárast zamestnanosti však nastal sčasti v dôsledku nárastu práce na čiastočný úväzok, najmä u žien, a len čiastočne sa premietol do súhrnného nárastu reálnych miezd, ktorý sa v roku 2016 spomalil. Faktory odrádzajúce druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od práce a rozšírenosť práce na čiastočný úväzok stoja v ceste plnohodnotnému využívaniu potenciálu trhu práce. Lepšia ponuka kvalitnej a cenovo dostupnej celodennej starostlivosti o deti, celodenných škôl a dlhodobej starostlivosti je rozhodujúcim faktorom pre zvyšovanie účasti žien v pracovnom procese. Spoločné zdanenie príjmov pre manželské páry a bezplatné zdravotné poistenie pre nepracujúceho manžela či manželku odrádza druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti – často ženy – od toho, aby nastúpili do zamestnania alebo si zvýšili počet odpracovaných hodín. Nižšia miera účasti na trhu práce je navyše spojená s vysokým rozdielom v odmeňovaní žien a mužov – v roku 2015 až 22 % v porovnaní s priemerom EÚ vo výške 16,3 %.

               (16)„Minizamestnania“ sú napriek miernemu poklesu stále rozšírené, pričom v septembri 2016 malo minizamestnanie ako jedinú prácu približne 4,8 milióna ľudí. Počet dočasných agentúrnych pracovníkov sa od roku 2005 zoštvornásobil a v júni 2016 dosiahol približne 1 milión osôb (takmer 3 % celkovej zamestnanosti). Ochrana pred potenciálnym zneužívaním pri dočasnej agentúrnej práci a pracovných zmluvách sa má podľa očakávaní zlepšiť, ale tento vývoj je vhodné monitorovať. Okrem toho sa zdá, že v prípade zmlúv na dobu určitú je rozdiel v odmeňovaní pomerne vysoký (27 %) v porovnaní s trvalými pracovnými zmluvami.

               (17)Daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkou mzdou je v porovnaní s inými členskými štátmi vysoké, čo znižuje pracovné stimuly, čistý plat zamestnancov a príležitosti na spotrebu. Nemecko zvýšilo nezdaniteľné minimum dane z príjmu fyzických osôb a prídavky na deti a upravilo pásma dane z príjmu. Z týchto opatrení majú zvyčajne prospech skupiny s nízkym a stredným príjmom, ale ich celkový vplyv na daňovo-odvodové zaťaženie bude obmedzený. Napriek nedávnym výrazným nárastom reálneho disponibilného príjmu treba konštatovať, že vývoj miezd a vývoj produktivity sa dlhodobo navzájom vzďaľujú, čo vedie k značnej nahromadenej medzere. Vyšší nárast reálnych miezd by zároveň prispel k zníženiu vysokých vonkajších nerovnováh.

               (18)Nemecko vyvinulo značné úsilie pri prijímaní žiadateľov o azyl a pri začleňovaní utečencov a iných prisťahovalcov. Zdá sa, že existuje priestor na ďalšie zlepšenia, keďže v roku 2016 sa počet utečencov uchádzajúcich sa o prácu zvýšil na 10 % všetkých nezamestnaných. Začlenenie ľudí s migrantským pôvodom, a najmä žien, do pracovného trhu je stále veľkou výzvou, ktorá sa – okrem iného prostredníctvom vzdelávacieho systému – týka aj detí narodených v Nemecku, ktorých rodičia sa narodili mimo EÚ.

               (19)Prospech z celkového pozitívneho hospodárskeho vývoja a priaznivého vývoja na trhu práce za posledné roky nepociťujú všetci členovia spoločnosti rovnako. Nerovnosť príjmov isté obdobie narastala a len nedávno sa začala zmierňovať, pričom majetková nerovnosť zostáva jedna z najvyšších v eurozóne. Dobrá výkonnosť trhu práce navyše neviedla k zníženiu rizika chudoby. Miera rizika chudoby v starobe je nad priemerom EÚ a počet ľudí ohrozených chudobou v staršom veku sa podľa očakávaní v nadchádzajúcich rokoch zvýši. Miera náhrady v zákonnom dôchodkovom systéme sa bude podľa prognóz ďalej znižovať. Zároveň platí, že miera účasti v druhom alebo treťom pilieri dôchodkových systémov je príliš nízka na to, aby v plnej miere kompenzovala znižovanie miery náhrady v prvom pilieri. Ak nedôjde k vyváženiu, očakáva sa z tohto dôvodu zhoršenie primeranosti dôchodkov. Budúcnosť ukáže, do akej miery môžu byť účinné nedávne návrhy na zvýšenie stimulov pre neskorší odchod do dôchodku (Flexi-Rente) pri vyrovnávaní účinku stimulov pre predčasný odchod do dôchodku zavedených v roku 2014.

               (20)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (21)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a zastáva názor
                  13
               , že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (22)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Využiť fiškálnu politiku na podnietenie domáceho dopytu a dosiahnutie udržateľného stúpajúceho trendu investícií. Zrýchliť tempo verejných investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, najmä v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií, a riešiť prekážky investícií do infraštruktúry spočívajúce v kapacitách a plánovaní. Ďalej zlepšovať efektívnosť daňového systému a jeho priaznivé nastavenie pre investície. Podnecovať hospodársku súťaž v oblasti služieb pre podniky a regulovaných povolaní.

               2.Znížiť faktory, ktoré odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od práce, a uľahčiť prechod k štandardnému zamestnaniu. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkou mzdou. Vytvoriť podmienky pre vyšší rast reálnych miezd, rešpektujúc úlohu sociálnych partnerov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 505 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 71 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 504 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Dánsku na rok 2017
                  6
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Dánsko 28. apríla 2017 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  7
               platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  8
               .

               (5)Dánsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Podľa konvergenčného programu na rok 2017 vláda plánuje dosiahnuť celkový deficit 1,9 % HDP v roku 2017 a aj naďalej spĺňať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, počas celého programového obdobia do roku 2020. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa zníži na 37 % v roku 2017 a bude naďalej klesať na úroveň 33,9 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je počas programového obdobia realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa očakáva, že štrukturálne saldo dosiahne deficit 0,4 % HDP v roku 2017 a 0,1 % HDP v roku 2018, čo je vo všeobecnosti v súlade s cieľom programu a nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada vo všeobecnosti zastáva názor, že Dánsko v roku 2017 aj v roku 2018 podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Zabezpečenie ponuky pracovnej sily v časoch demografických zmien je nevyhnutným predpokladom pre udržateľný rast v Dánsku. Viaceré zásadné reformy trhu práce za posledné roky sa zamerali najmä na zvýšenie pracovných stimulov a zlepšenie efektívnosti aktívnych politík trhu práce. Tieto reformy by mohli prispieť k dosiahnutiu dánskeho cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnanosti a k udržateľnosti dánskeho modelu sociálneho zabezpečenia, ako aj riešiť vznikajúci nedostatok určitých kvalifikácií. Reformy zamerané na zvýšenie miery úspešného ukončenia odborného vzdelávania a účasti na ňom, ako aj dohoda tripartity s cieľom vytvoriť viac príležitostí na učňovskú prípravu, pravdepodobne zvýšia ponuku kvalifikovaných pracovníkov. Národný cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa sociálneho začlenenia, zameraný na zníženie počtu ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou intenzitou práce, však nie je ani zďaleka dosiahnutý. Začlenenie znevýhodnených skupín na trh práce a zlepšenie ich zamestnateľnosti zostáva naďalej výzvou. Platí to predovšetkým pre ľudí s prisťahovaleckým pôvodom z tretích krajín vrátane tých, ktorí majú už dlhšie bydlisko v Dánsku, čiastočne z dôvodu ich priemerne slabších výsledkov vo vzdelávaní v porovnaní s domorodými obyvateľmi. Rozdiel pretrváva do druhej generácie. Opatrenia týkajúce sa pracovnej integrácie, dohodnuté tripartitou v roku 2016, by mohli zlepšiť situáciu utečencov, ktorí práve prišli, a ktorých situáciu bude potrebné v budúcnosti pozorne sledovať. Mali by sa však prijať ďalšie opatrenia s cieľom efektívnejšie začleniť do pracovného trhu aj iné marginalizované skupiny, ako sú mladí ľudia s nízkou úrovňou dosiahnutého vzdelania a pracovníci vo veku nad 60 rokov.

               (7)Vysoký rast produktivity má zásadný význam pre podporu hospodárskeho rastu, udržanie relatívne vysokej úrovne sociálneho zabezpečenia v Dánsku a zabezpečenie dlhodobej konkurencieschopnosti krajiny. Hoci produktivita v Dánsku je v porovnaní s ostatnými členskými štátmi EÚ vysoká, rast produktivity už dlhšie obdobie vykazuje klesajúci trend. Hlavne pre služby orientované na domáci trh bol charakteristický pomalý vývoj produktivity. V posledných rokoch Dánsko zaviedlo niekoľko reforiem, ale rast produktivity zostáva na nízkej úrovni, pretože hospodárska súťaž v niektorých sektoroch služieb je naďalej slabá. Obmedzenia špecifické pre dané odvetvie bránia hospodárskej súťaži, napríklad v odvetviach veľkoobchodných a dopravných služieb.

               (8)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (9)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a zastáva názor, že Dánsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Podporiť hospodársku súťaž v sektore služieb orientovaných na domáci trh.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 a P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 70 final.

                     (7)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 277 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2014.

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Spojené kráľovstvo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Spojenom kráľovstve na rok 2015
                  7
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Táto správa obsahuje takisto výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Spojenom kráľovstve existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú opatrenia politiky a monitorovanie. Pozornosť si naďalej vyžadujú najmä riziká súvisiace s vysokou úrovňou zadlženosti domácností, ktoré sú tiež spojené so štrukturálnymi vlastnosťami trhu s nehnuteľnosťami. Odolnosť hospodárstva a finančného sektora sa zvýšila. Nedostatok nehnuteľností však bude pretrvávať a pravdepodobne podporí vysoké ceny nehnuteľností v strednodobom horizonte a ďalej oslabí odolnosť sektora voči rizikám.

               (7)Spojené kráľovstvo 26. marca 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Spojené kráľovstvo v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. V konvergenčnom programe Spojeného kráľovstva na obdobie 2014 až 2015 vláda plánuje zlepšiť celkový deficit zo 4,3 % HDP v období 2015 – 2016 na 2,2 % HDP v období 2016 – 2017, aby sa v období 2019 – 2020 dosiahol prebytok na úrovni 0,1 % HDP. Konvergenčný program nezahŕňa strednodobý cieľ. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v období 2015 – 2016 na úrovni 88,8 % HDP a potom bude postupne klesať na úroveň 81,4 % v období 2019 – 2020. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa neočakáva, že Spojené kráľovstvo napraví svoj nadmerný deficit do obdobia 2014 – 2015, čo je lehota, ktorú mu stanovila Rada. Okrem toho bolo fiškálne úsilie pod úrovňou, ktorú odporúčala Rada. Z tohto dôvodu Rada XX. júna rozhodla v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ, že Spojené kráľovstvo neprijalo účinné opatrenie v reakcii na odporúčanie Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite z 2. decembra 2009 a vydala nové odporúčanie, v ktorom Spojené kráľovstvo žiada o nápravu nadmerného deficitu do obdobia 2016 – 2017. Konvergenčný program je v súlade s novou lehotou 2016 – 2017 v rámci postupu pri nadmernom deficite Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Vychádzajúc z prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že Spojené kráľovstvo napraví svoj nadmerný deficit do lehoty obdobia 2016 – 2017 a dosiahne odporúčané fiškálne úsilie. Opatrenia na podporu plánovaných mier deficitu od obdobia 2015 – 2016 sú už bližšie určené, no v prípade limitov viazaných rezortných výdavkov je potrebných viac podrobností. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2015 zastáva názor, že v prípade Spojeného kráľovstva sa očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu.

               (9)Vysoká a potenciálne nadmerná úroveň zadlženosti domácností bola identifikovaná ako úroveň, ktorá môže vytvárať makroekonomickú nerovnováhu predstavujúcu riziká pre hospodárstvo Spojeného kráľovstva. Hoci zadlženosť sektora domácností naďalej mierne klesá, je naďalej vysoká a vystavuje Spojené kráľovstvo rizikám, ktoré by mohli ovplyvniť hospodársky rast a finančnú stabilitu. V polovici roka 2014 ohlásil Výbor pre finančnú politiku Bank of England dve opatrenia na zmiernenie rizík spojených s vysokou zadlženosťou domácností. Odporúča sa v nich, aby hypotekárni veritelia používali na posúdenie schopnosti dlžníkov plniť si povinnosti vyplývajúce z hypotéky v prípade zvýšenia úrokovej miery „stresové testovanie úrokovej miery“. Takisto sa v nich odporúča, aby hypotekárni veritelia obmedzili podiel hypoték s pomerom výšky úveru k výške príjmu na úrovni 4,5 a viac na 15 % nových hypoték. Vplyv týchto opatrení by sa mal starostlivo monitorovať.

               Bolo realizovaných niekoľko reforiem vnútroštátneho rámca plánovania politiky, ich krátkodobý vplyv je však nepravdepodobný. Odozvu miestnych orgánov na reformu pri zvyšovaní ponuky nehnuteľností je potrebné dôkladne monitorovať.

               (10)Pracovný trh Spojeného kráľovstva dosahoval v posledných rokoch dobré výsledky a mal by zostať silný. Miera zamestnanosti dosiahla v roku 2014 úroveň 76,5 %, miera nezamestnanosti naďalej klesala na 6 % a v roku 2015 sa predpokladá jej ďalší pokles. Sociálne výzvy však napriek pozitívnym trendom v súvislosti výsledkami pracovného trhu pretrvávajú. Miera ľudí žijúcich v domácnostiach s veľmi nízkou pracovnou intenzitou sa mierne zvýšila, a to z 13 % v roku 2012 na 13,2 % v roku 2013, pričom priemer za EÚ je 10,7 %. Rozdiel v podiele práce na kratší pracovný čas medzi ženami (42.6 % v roku 2013) a mužmi (13,2 % v roku 2013) je v EÚ jedným z najvyšších. Percentuálny podiel žien, ktoré sú neaktívne alebo pracujú na kratší pracovný čas z osobných dôvodov a kvôli rodinným povinnostiam (12,5 %), bol v roku 2013 takmer dvakrát vyšší, než je priemer EÚ (6,3 %). Medzi ďalšie výzvy patrí zamestnanosť mladých ľudí a zapojenie zamestnávateľov v oblasti učňovskej prípravy. Ďalšou oblasťou, na ktorú je potrebné sa v súvislosti so zamestnanosťou mladých ľudí zamerať, je vzdelávanie a zručnosti. Veľký podiel mladých ľudí má porovnateľne nízku úroveň základných zručností. Vykonávanie opatrení na riešenie reformy sociálneho zabezpečenia a starostlivosti o dieťa bolo obmedzené. Podiel detí žijúcich v domácnosti nezamestnaných osôb v Spojenom kráľovstve je stále jedným z najvyšších v EÚ. Popri tom, aj keď sa ponuka v systéme starostlivosti o dieťa v poslednom čase zvýšila, dostupnosť cenovo dostupnej, vysoko kvalitnej a celodennej starostlivosti o dieťa zostáva kľúčovým problémom.

               (11)Oživenie verejných a súkromných investícií by pomohlo zlepšiť produktivitu a hospodársku súťaž, ktoré patria medzi hlavné výzvy pre Spojené kráľovstvo. Potreba zabezpečiť investície do vysoko kvalitnej infraštruktúry je premietnutá do vnútroštátneho plánu pre infraštruktúru z decembra 2014, ktorý bol nedávno aktualizovaný, pričom sa rozšíril aj jeho rozsah pôsobnosti. Očakáva sa, že väčšiu časť tohto plánu bude financovať súkromný sektor, no stále je otázna presná výška prostriedkov. To ohrozuje úspech plánu, aj keby došlo k značnému pokroku pri poskytovaní včasných informácií o jeho vykonávaní. Spojené kráľovstvo by malo zabezpečiť, aby daňový systém pre podniky bol zameraný na podporu investícií, a to najmä prostredníctvom blížiaceho sa preskúmania podnikových sadzieb.

               (12)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (13)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Spojeného kráľovstva a jej stanovisko
                  8
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (14)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2 až 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť účinné opatrenie v rámci postupu pri nadmernom deficite a snažiť sa o trvalú nápravu nadmerného deficitu do obdobia 2016 – 2017, najmä uprednostňovaním kapitálových výdavkov.

               2.Prijať ďalšie kroky na oživenie ponuky v sektore nehnuteľností, a to aj prostredníctvom vykonania reforiem vnútroštátneho rámca plánovania politiky.

               3.Riešiť nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami zvýšením zapojenia zamestnávateľov do realizácie učňovskej prípravy. Prijať opatrenia na ďalšie zníženie počtu mladých ľudí s nízkymi základnými zručnosťami. Ďalej zlepšiť dostupnosť cenovo dostupnej, vysoko kvalitnej a celodennej starostlivosti o dieťa.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 47.

                     (8)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 506 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Estónsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Estónsko ako členský štát, ktorého menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania pre eurozónu, ktoré je zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 1.

               (3)Správa o Estónsku na rok 2017
                  7
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Estónsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Estónska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Estónsko 28. apríla 2017 predložilo svoj program stability na rok 2017 a 4. mája 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v programoch členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  8
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  9
               .

               (6)Estónsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2017 vláda znížila svoj strednodobý rozpočtový cieľ z vyrovnaného štrukturálneho salda na deficit vo výške 0,5 % HDP. Vláda plánuje prejsť z prebytku verejných financií vo výške 0,3 % HDP v roku 2016 na deficit vo výške 0,5 % HDP v roku 2017 a 0,8 %HDP v roku 2018. Podľa odhadov v programe stability to zodpovedá štrukturálnemu prebytku 0,2 % HDP v roku 2017 a deficitu 0,5 % HDP v roku 2018, čím je dodržaný strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe prepočítaného
                  10
                štrukturálneho salda sa však predpokladá, že deficit dosiahne 0,1 % HDP v roku 2017 a 0,9 % HDP v roku 2018, čo je pod novým strednodobým rozpočtovým cieľom. Podľa programu stability sa predpokladá, že hrubý verejný dlh sa v rokoch 2017 a 2018 udrží na úrovni pod 10 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy, je realistický pre roky 2017 a 2018, ale optimistický pre neskoršie roky programu. Zároveň existujú riziká spojené s predpokladmi výnosov súvisiacich s rôznymi novými daňovými opatreniami, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2018.

               (7)Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená deficit vo výške 0,3 % HDP v roku 2017, teda zostane nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. V roku 2018 sa Estónsku odporúča udržať sa na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že Estónsko musí byť v roku 2018 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek.

               (8)Estónsko prijalo opatrenia s cieľom zaistiť poskytovanie a dostupnosť vysokokvalitných služieb vrátane sociálnych služieb na miestnej úrovni ako súčasť svojej reformy miestnej samosprávy. Estónsko predovšetkým prijalo zákon o administratívnej reforme s cieľom zjednodušiť vytváranie životaschopných miestnych samospráv, ktoré dokážu financovať svoje vlastné činnosti, plánovať rozvoj a rast a ponúkať kvalitné služby. Úspešne dokončilo dobrovoľnú časť zlúčenia miestnych samospráv a vykonáva zákon o sociálnom zabezpečení. Niektoré kľúčové kroky na dokončenie reformy miestnej samosprávy sa ešte nerealizovali. Stále sa ešte neuskutočnila revízia mechanizmu financovania obcí. Ďalšie legislatívne akty o zodpovednostiach a rozdelení úloh medzi obcami a ústrednou štátnou správou sa len pripravujú. Prijatie týchto návrhov je rozhodujúce pre zabezpečenie poskytovania kvalitných verejných služieb v oblastiach, ako je vzdelávanie, práca s mládežou, podpora zdravia a doprava.

               (9)Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v Estónsku klesol z 28,3 % v roku 2014 na 26,9 % v roku 2015, je však aj naďalej najvyšší v Únii. Vláda podniká kroky na ďalšie zmenšenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov. Predovšetkým bol prijatý plán sociálnej starostlivosti na roky 2016 – 2023, ktorý sa v súčasnosti vykonáva a ktorého cieľom je riešiť problematiku rodovej segregácie na trhu práce a bojovať proti stereotypom. Ešte stále treba prijať zmenu zákona o rodovej rovnosti, ktorou by sa inšpektorátom práce zverila úloha pozornejšie monitorovať rodovú rovnosť v súkromnom sektore. Uvažuje sa aj o revízii systému rodičovskej dovolenky, aby sa umožnilo jej flexibilnejšie využívanie. Legislatívna zmena zatiaľ nebola prijatá.

               (10)Nerovnosť príjmov je v Estónsku vysoká. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností v porovnaní s najchudobnejšími 20 % sa zvýšil z 5,4 v roku 2012 na 6,2 v roku 2015 a je siedmy najvyšší v EÚ. Hlavným faktorom sa zdá vysoké mzdové rozpätie, ktoré je výsledkom intenzívneho rastu príjmov medzi ľuďmi s vyššou kvalifikáciou. V absolútnom vyjadrení príjmy najchudobnejších 10 % domácností zaostávajú za rastom mediánu príjmov, čo vedie k problémom s primeranosťou záchrannej sociálnej siete. Faktorom, ktorý k tomu prispieva, je to, že dávky (predovšetkým dôchodky, dávky sociálnej pomoci a dávky v nezamestnanosti) nedržia krok s rastom trhových príjmov. Viedlo to aj k postupnému zvýšeniu miery rizika chudoby z 15,8 % v roku 2010 na 21,6 % v roku 2015. Vyvinulo sa značné úsilie, aby od roku 2018 mal daňový systém progresívnejší charakter, predovšetkým pre osoby s nízkym príjmom, tak, že sa zvýšila nezdaniteľná časť základu dane v systéme dane z príjmu fyzických osôb.

               (11)Výdavky obchodných spoločností na výskum, technológie a inovácie sa v roku 2015 zvýšili na 0,69 %, ale ich celková úroveň zostáva pod priemerom EÚ, ktorý dosahuje 1,3 %. Podiel spoločností, ktoré sa venujú špičkovým technológiám, a spoločností s vysokými nárokmi na znalosti zostáva obmedzený a počet nových absolventov doktorandského štúdia je nízky. Rast miezd v posledných rokoch stále prekračoval rast produktivity, čo malo vplyv na zisky, a to znižovalo rast investícií. Utlmené investície do technologického rozvoja môžu spôsobiť to, že sa pridaná hodnota vývozov, predovšetkým tovaru, zvýši menej, ako sa očakávalo, a môžu ohroziť rast produkcie. Objem zmluvného výskumu medzi akademickou obcou a podnikmi sa v roku 2015 zvýšil. Spolupráca medzi týmito dvoma sektormi však zostala obmedzená napriek opatreniam, ktoré prijala vláda. Estónsko zlepšilo svoje podnikateľské prostredie, ale zdĺhavé insolvenčné konania a miera uspokojenia pohľadávok pre zabezpečených veriteľov zostáva prekážkou investíciám. V roku 2016 sa začal realizovať projekt na zlepšenie rámca pre platobnú neschopnosť, aby sa proces urýchlil a zefektívnil a aby sa zlepšila miera úspešnosti požiadaviek. Zmeny legislatívneho rámca však ešte neboli prijaté.

               (12)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (13)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  11
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená zotrvať v roku 2018 na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Zaručiť lepšiu primeranosť záchrannej sociálnej siete. Prijať opatrenia na zníženie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, predovšetkým zlepšením transparentnosti miezd a revíziou systému rodičovskej dovolenky.

               2.Podporovať súkromné investície do výskumu, technológií a inovácií vrátane možnosti zavedenia opatrení na posilnenie spolupráce medzi akademickou obcou a podnikmi.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 72 final.

                     (8)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 518 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Holandsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Holandsko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (3)Správa o Holandsku na rok 2017 bola
                  8
                uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Holandska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa takisto obsahovala hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017.
                  9
                Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Holandsko vykazuje najvyšší trojročný priemer prebytku bežného účtu z hľadiska HDP medzi krajinami eurozóny. Tento prebytok svedčí o neoptimálnom rozdeľovaní zdrojov, v dôsledku čoho dochádza k premrhávaniu príležitostí na ďalší rast a väčší blahobyt. Disponibilný príjem domácností znižujú vysoké povinné odvodové platby. Súkromný dlh je na vysokej úrovni najmä v dôsledku objemu hypotekárneho dlhu domácností. Vysoká zadlženosť domácností zvyšuje zraniteľnosť voči finančným otrasom. Potreba konať je obzvlášť naliehavá v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na holandské hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť a cezhraničný význam, aj na hospodársku a menovú úniu.

               (4)Holandsko predložilo 26. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  10
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  11
               .

               (6)Holandsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Podľa programu stability na rok 2017 vláda plánuje zvýšiť prebytok verejných financií z 0,5 % HDP v roku 2017 na 1,3 % HDP v roku 2020. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2017 na 58,5 %, a teda pod referenčnú hodnotu 60 % stanovenú v zmluve. Vláda plánuje ďalej znižovať pomer verejného dlhu na 49,3 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že štrukturálne saldo sa zvýši z prebytku na úrovni 0,2 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,4 % HDP v roku 2018, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Verejný dlh má podľa prognózy vykazovať aj naďalej pevnú klesajúcu tendenciu, a to nad rámec požiadaviek dlhového pravidla. Rada celkovo zastáva názor, že podľa prognóz Holandsko dodrží v rokoch 2017 a 2018 súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Zároveň je tu však stále priestor na podporu domáceho dopytu prostredníctvom fiškálnej politiky, najmä s cieľom podnietiť investície do výskumu a vývoja, a prostredníctvom vytvorenia podmienok na väčší rast reálnych miezd vzhľadom na pretrvávajúce vonkajšie nerovnováhy.

               (7)Nedávny nárast zamestnanosti možno vo veľkej miere pripísať zvýšenému počtu osôb zamestnaných na dobu určitú a počtu samostatne zárobkovo činných osôb. V kontexte veľkých rozdielov medzi uplatniteľnými pracovnoprávnymi predpismi, pracovnoprávnou ochranou a právnymi predpismi v oblasti daní a sociálneho zabezpečenia sa zaznamenáva vysoký podiel dočasných zmlúv, ktorý stále narastá, ako aj rýchly nárast samostatnej zárobkovej činnosti prevádzkovanej bez ďalších zamestnancov. Hoci sa prijali určité opatrenia, niektoré z týchto faktorov stále vytvárajú finančné stimuly, ktoré zamestnancov motivujú k tomu, aby začali pracovať ako samostatne zárobkovo činné osoby, alebo ktoré motivujú najímať zamestnancov na základe dočasných zmlúv. To môže mať obzvlášť rušivý vplyv na osoby na okraji trhu práce a prispievať k zaznamenanému zmierneniu úhrnného rastu reálnych miezd. Samostatne zárobkovo činné osoby bývajú často nedostatočne poistené pre prípad zdravotného postihnutia, nezamestnanosti a staroby. To by mohlo mať vplyv na dlhodobú udržateľnosť systému sociálneho zabezpečenia. Posilnenie opatrení na boj proti predstieranej samostatnej zárobkovej činnosti je pozastavené do roku 2018. Situácia osôb s migrantským pôvodom v oblasti zamestnanosti zostáva dôležitou výzvou. Miera zamestnanosti migrantov narodených mimo EÚ je o 20 percentuálnych bodov nižšia než v prípade osôb narodených v Holandsku, pričom tento fenomén možno len z malej časti vysvetliť rozdielmi vo veku a v úrovni dosiahnutého vzdelania.

               (8)Nárast miery úspor domácností v posledných rokoch bol sčasti vyvolaný väčším sporením v druhom pilieri dôchodkového systému (povinné doplnkové súkromné systémy), ku ktorému prispelo regulačné prostredie. Ak by došlo k vhodnej vnútrogeneračnej a medzigeneračnej distribúcii nákladov a rizík nad rámec pravidiel, ktoré boli prijaté v oblasti indexácie a finančných vankúšov (rámec finančného posudzovania), pomohlo by to rodinám alokovať ich finančné prostriedky spôsobom, ktorý viac podporuje rast. Vláda oznámila svoj zámer uskutočniť významnú reformu druhého dôchodkového piliera s cieľom zlepšiť jeho pokrytie a vytvoriť systém, ktorý by bol transparentnejší a aktuársky spravodlivejší.

               (9)Nepružnosti a rušivé stimuly, ktoré sa nahromadili počas uplynulých desaťročí, sa premietli do spôsobov financovania bývania a odvetvových úspor. Tendencia domácností ručiť za hrubý hypotekárny dlh svojim nehnuteľným majetkom vo veľkej miere odráža dlhotrvajúce fiškálne stimuly, najmä úplnú daňovú odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Napriek posilneniu oživenia hospodárstva sa od roku 2012 na tento účel neprijali žiadne ďalšie opatrenia.

               (10)Investície sa počas hospodárskej krízy značne znížili a zatiaľ došlo iba k ich čiastočnej obnove. Zdá sa, že nedostatky v oblasti investícii majú v celom hospodárstve silne cyklický charakter a ich príčinou bol pokles na trhu s bývaním a zvolené spôsoby fiškálnej konsolidácie. Zatiaľ čo sa zdá, že prekážky brániace investíciám sú nevýznamné, postupy na získanie stavebných povolení sú pomerne dlhé. Zdá sa, že nízke investície do energie z obnoviteľných zdrojov súvisia s bývalou dynamikou trhu, neistotou na trhu a regulačnými faktormi. Vzhľadom na dosiahnutý stupeň vzdelania, akademické výsledky a úroveň hospodárskeho vývoja sú verejné a súkromné výdavky na výskum a vývoj nízke v porovnaní s členskými štátmi, ktoré dosahujú najlepšie výsledky. Verejné výdavky v tejto oblasti od roku 2014 stagnujú, zatiaľ čo súkromné výdavky na výskum a vývoj sú aj naďalej nízke. V súvislosti so súvisiacim odporúčaním sa nedosiahol žiadny pokrok.

               (11)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine za rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a dospela k názoru
                  12
               , že Holandsko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu.

               (13)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní pre Holandsko 1 a 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1. Podporiť domáci dopyt vrátane investícií do výskumu a vývoja prostredníctvom fiškálnej politiky. Prijať opatrenia na zníženie zvyšných narušení na trhu s bývaním a zníženie motivácie domácností zadlžovať sa, a to najmä znižovaním daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov.

               2.Odstrániť zostávajúce prekážky, ktoré bránia najímaniu pracovníkov na základe trvalých pracovných zmlúv. Riešiť vysoký nárast počtu samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré nezamestnávajú ďalších zamestnancov, a to aj znížením daňových nezrovnalostí, na základe ktorých je uprednostňovaná samostatná zárobková činnosť, bez toho, aby došlo k ohrozeniu podnikania, a ďalej podporou prístupu samostatne zárobkovo činných osôb k cenovo dostupnej sociálnej ochrane. Prijať opatrenia s cieľom dosiahnuť vyššiu transparentnosť druhého dôchodkového piliera a dosiahnuť v ňom vyššiu medzigeneračnú spravodlivosť a odolnosť proti otrasom, a to na základe rozsiahleho prípravného procesu, ktorý sa už začal. Vytvoriť podmienky na podporu väčšieho rastu reálnych miezd pri súčasnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 84 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 520 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Poľsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Poľsku na rok 2017
                  6
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Poľska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Poľsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  7
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  8
               .

               (5)Poľsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2017 vláda plánuje postupne zlepšiť celkový deficit z úrovne 2,4 % HDP v roku 2016 na 1,2 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa očakávaní do roku 2020, t. j. v období, na ktoré sa program vzťahuje, nedosiahne. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši z 54,4 % HDP v roku 2016 na 55,3 % HDP v roku 2017 a do roku 2020 klesne na 52,1 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický.

               (6)Rada 12. júla 2016 Poľsku odporučila, a by v roku 2017 dosiahlo ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,5 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky.

               (7)Od Poľska sa v roku 2018 vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu očakáva, že dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matrice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  9
                nesmie v roku 2018 prekročiť 3,7 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 0,5 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že na zaistenie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu musí byť Poľsko pripravené prijať v roku 2017 ďalšie opatrenia a v roku 2018 bude musieť prijať ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ spočívajúci v dosiahnutí zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Poľsku. V tejto súvislosti má Komisia v úmysle využiť príslušný priestor na vlastné uváženie vzhľadom na cyklickú situáciu Poľska.

               (8)V správe o Poľsku na rok 2017 sa konštatuje, že vďaka viacerým reformám zameraným na sprísnenie daňového systému, ktoré Poľsko prijalo, sa podarilo dosiahnuť určitý pokrok pri zlepšovaní výberu daní. Vplyv týchto reforiem na výber daní a náklady na dodržiavanie predpisov by sa mal pozorne sledovať. Poľsko naopak nedosiahlo žiaden pokrok, pokiaľ ide o obmedzenie rozsiahleho používania znížených sadzieb DPH, ktoré má negatívny vplyv na príjmy z DPH a nie je účinným nástrojom sociálnej politiky.

               (9)Poľsko čelí tlakom na výdavky v rôznych oblastiach, obzvlášť v tých, ktoré súvisia so starnutím obyvateľstva. Je preto nevyhnutné zaviesť mechanizmy, ktoré umožnia posúdiť efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov, aby bolo možné pristúpiť k prerozdeleniu zdrojov. V tejto súvislosti vláda oznámila plány na posilnenie rozpočtového postupu, najmä pokiaľ ide o strednodobý rozpočtový rámec a začlenenie preskúmaní výdavkov do rozpočtového postupu. Súčasťou rámca verejných financií nie je nezávislá fiškálna rada.

               (10)Očakáva sa, že pokles počtu obyvateľov v produktívnom veku v Poľsku zníži rastový potenciál v nasledujúcich desaťročiach. Poľský pracovný trh dosahoval v posledných rokoch veľmi dobré výsledky. Miera zamestnanosti sa naďalej zvyšovala, ale viaceré nedávne politické opatrenia môžu znížiť účasť na trhu práce, najmä v prípade žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a starších ľudí. Očakáva sa, že zníženie zákonného veku odchodu do dôchodku koncom roka 2017 bude motivovať niektorých starších pracovníkov k opusteniu trhu práce. Poľský systém sociálneho zabezpečenia motivuje k práci len v obmedzenej miere. Nový prídavok na dieťa by mal znížiť chudobu a nerovnosť, ale zároveň môže negatívne vplývať na ekonomickú aktivitu rodičov, najmä žien. Výška prídavku na dieťa a obmedzené zisťovanie majetkových pomerov rušia účinok pracovných stimulov, ktoré sú súčasťou iných sociálnych dávok. Povinnosť navštevovať zariadenie predprimárneho vzdelávania pre deti vo veku päť rokov bola zrušená v septembri 2016 a podiel detí mladších ako tri roky v zariadeniach formálnej starostlivosti stále patrí medzi najnižšie v EÚ. Segmentácia trhu práce je napriek prijatým opatreniam naďalej vysoká, čo má nepriaznivý účinok na produktivitu a akumuláciu ľudského kapitálu. Pretrvávajú prekážky brániace širšiemu využívaniu pracovných zmlúv na neurčitý čas. Nový návrh zákonníkov individuálneho a kolektívneho pracovného práva, ktorý pripravuje kodifikačný výbor, predstavuje príležitosť na ich odstránenie.

               (11)Priemerný skutočný vek odchodu do dôchodku sa v posledných rokoch zvýšil, no stále je výrazne nižší než zákonný vek odchodu do dôchodku. Vyšší skutočný vek odchodu do dôchodku má kľúčový význam pre hospodársky rast, primeranosť budúcich dôchodkov a fiškálnu udržateľnosť dôchodkového systému. Nedávne rozhodnutie znížiť zákonný vek odchodu do dôchodku na 60 rokov pre ženy a 65 rokov pre mužov ide opačným smerom. Ďalším dôvodom nízkej mobility pracovnej sily a skrytej nezamestnanosti v poľnohospodárstve je nákladný osobitný systém sociálneho poistenia pre poľnohospodárov (KRUS).

               (12)Systém vzdelávania sa za uplynulé dve desaťročia značne zlepšil – úroveň základných zručností pätnásťročných študentov výrazne prevyšuje priemer EÚ a miera predčasného ukončenia školskej dochádzky patrí medzi najnižšie v EÚ. Stále však existuje priestor na zlepšenie spôsobu, akým žiaci získavajú zručnosti vhodné pre rýchlo sa meniaci trh práce. Chystané zmeny v primárnom a sekundárnom vzdelávaní sú veľkou výzvou z organizačného hľadiska a v ich dôsledku dôjde k skráteniu všeobecného vzdelávania, čo môže mať nepriaznivý vplyv na rovnosť vo vzdelávaní. Boli oznámené aj ďalšie zmeny, ktorých cieľom je prispôsobiť odborné vzdelávanie a prípravu potrebám trhu práce, no ich potenciál vyriešiť existujúce nedostatky sa ešte len ukáže. Vláda začala konzultácie o reforme vysokoškolského vzdelávania, ktorej cieľom je zvýšiť výkonnosť tohto sektora a jeho význam pre trh práce. Účasť na vzdelávaní dospelých je v Poľsku nedostatočná a priemerná úroveň základných zručností starších dospelých osôb je nízka, čo obmedzuje ich zamestnateľnosť.

               (13)Nedostatky v priestorovom plánovaní zvyšujú administratívnu záťaž v súvislosti so získavaním stavebných povolení. Územné plány pokrývajú len malú časť územia Poľska a ich kvalita je často nízka. V oblastiach, pre ktoré územné plány neexistujú, sa stavebné povolenia vydávajú na základe jednorazových správnych rozhodnutí o územnom rozvoji, čo je zdrojom rizika a neistoty na strane investorov. Cieľom návrhu stavebného zákona je konsolidácia postupov priestorového plánovania a zníženie administratívnej záťaže investorov. Reforma je príležitosťou na zlepšenie situácie, ktorej využitie však závisí od konečnej podoby zákona a jeho implementácie.

               (14)Investičná aktivita v roku 2016 výrazne poklesla v dôsledku nižšieho čerpania štrukturálnych fondov EÚ, ktorý bol spôsobený prechodom medzi programovými obdobiami a vyššou neistotou súkromných investorov. Podnikateľské prostredie je vo všeobecnosti priaznivé. Podnikateľská dôvera však bola negatívne ovplyvnená zvýšeným počtom regulačných zmien a obmedzenými verejnými konzultáciami o viacerých kľúčových zákonoch. Právna istota, dôvera v kvalitu a predvídateľnosť regulačných, daňových a iných politík a inštitúcií sú dôležitými faktormi, ktoré by mohli umožniť zvýšenie miery investícií. V tejto súvislosti má zásadný význam aj právny štát a nezávislé súdnictvo. Súčasné systémové ohrozenie právneho štátu je zdrojom právnej neistoty. V kontexte snahy vlády zvýšiť svoju úlohu v hospodárstve bude dôležité zaistiť ekonomickú životaschopnosť investičných rozhodnutí. Vo viacerých oblastiach naďalej existuje značná regulačná záťaž.

               (15)Cestná sieť sa vďaka financovaniu EÚ rýchlo rozvíja, ale úmrtnosť na cestách stále patrí k najvyšším v EÚ, čo vedie k vysokým sociálnym nákladom. Napriek tomu, že je k dispozícii značný objem finančných prostriedkov EÚ, realizáciu projektov v sektore železničnej dopravy naďalej sprevádzajú výrazné problémy. Výzvou zostáva aj zaistenie dlhej životnosti majetku železníc vzhľadom na neexistenciu viacročného programu údržby železničnej infraštruktúry.

               (16)V Poľsku približne 60 % inštalovanej kapacity využívajúcej fosílne palivá má viac ako 30 rokov. V nasledujúcich rokoch bude preto potrebné uskutočniť značné investície. V roku 2016 patrila úroveň prepojenia elektrizačnej sústavy k najnižším v EÚ. To spolu s plánovaným vyradením značných kapacít a zvyšujúcim sa dopytom po elektrine prispieva k nepriaznivému výhľadu, pokiaľ ide o zaistenie primeranej výroby elektriny. Dosiahnutie záväzného národného cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov je ohrozené. Otvorením terminálu na skvapalnený zemný plyn Poľsko výrazne zvýšilo bezpečnosť svojich dodávok zemného plynu. Zároveň rozvíja svoju národnú prepravnú a distribučnú sieť zemného plynu. Práce na vybudovaní prepojovacích vedení zemného plynu, ktoré majú regionálny význam, však zaostávajú za harmonogramom.

               (17)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (18)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  10
                je zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená, že je potrebné vynaložiť značné finančné úsilie v roku 2018. Pri prijímaní politických opatrení by sa malo zohľadniť dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti poľských verejných financií. Prijať kroky na zvýšenie efektívnosti verejných výdavkov a obmedziť používanie znížených sadzieb DPH.

               2.Prijať kroky na zvýšenie účasti na pracovnom trhu, najmä žien, osôb s nízkou kvalifikáciou a starších ľudí, a to aj podporovaním primeraných zručností a odstránením prekážok pre trvalejšie formy zamestnávania. Zabezpečiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému prijatím opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku a začatím reformy preferenčných dôchodkových systémov.

               3.Prijať opatrenia na odstránenie prekážok pre investície, najmä v sektore dopravy.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 86 final.

                     (7)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (10)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 11. 2015
            COM(2015) 692 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            o hospodárskej politike v eurozóne
            {SWD(2015) 700 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               o hospodárskej politike v eurozóne

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Oživenie hospodárstva v eurozóne pokračuje miernym tempom
                  3
               . Udržiavanie a posilňovanie rastu v eurozóne si vyžaduje nepretržité politické úsilie na podporu vyrovnanej úpravy v súkromnom a verejnom sektore, zlepšenie adaptačnej kapacity a zvýšenie konkurencieschopnosti a rastového potenciálu hospodárstva v strednodobom až dlhodobom horizonte. Tempo rastu brzdia pretrvávajúce dôsledky nedávnej hospodárskej a finančnej krízy vrátane prebiehajúcej obnovy vonkajšej rovnováhy, vysokých úrovní verejného a súkromného dlhu, vysokej nezamestnanosti, pretrvávajúcich štrukturálnych nepružností na národných trhoch práce a produktových trhoch. Investície zostávajú na nízkej úrovni na základe uvedených faktorov, ale aj kvôli iným prekážkam, ako nepriaznivé podnikateľské prostredie, neefektívnosť verejnej správy, ako aj prekážky brániace prístupu k financovaniu.

               (2)Je potrebné posilniť vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré by zvýšili produktivitu a posilnili potenciál rastu v súlade s politickými prioritami stanovenými v ročnom prieskume rastu pre všetky členské štáty EÚ
                  4
               . Ak sa štrukturálne reformy uskutočňujú spoločne vo všetkých členských štátoch, sú prínosom pre eurozónu ako celok prostredníctvom pozitívnych účinkov presahovania predovšetkým cez obchodné a finančné kanály. Napriek určitému pokroku v reformách, ktorých cieľom je zlepšiť odolnosť trhu práce, v eurozóne pretrvávajú značné rozdiely, najmä pokiaľ ide o miery dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí. Tie členské štáty, ktoré presadzovali reformy trhu práce a programov sociálnej ochrany pred krízou, boli schopné lepšie podporovať zamestnanosť a zachovať spravodlivosť v čase hospodárskeho poklesu. Tieto reformy zahŕňajú flexibilné a spoľahlivé zmluvné dojednania, komplexné stratégie celoživotného vzdelávania, efektívne aktívne politiky trhu práce a moderné systémy sociálnej ochrany. Okrem toho môže byť kľúčom pre zlepšenie výsledkov aj zníženie daňového zaťaženia práce, najmä nízkopríjmových skupín a zaistenie spravodlivých daňových systémov.

               (3)Vhodne navrhnuté a urýchlene vykonané reformy môžu pomôcť riešiť existujúce nerovnováhy v eurozóne a predísť vzniku nových. Tematické diskusie Euroskupiny so zvýšeným dôrazom na referenčné porovnávanie, presadzovanie osvedčených postupov a partnerského tlaku môžu prispieť k podpore konvergencie na ceste k najlepšej výkonnosti. Euroskupina by preto mala ďalej posilniť tematické diskusie o reformách v oblastiach, ktoré sú kľúčové pre fungovanie hospodárskej a menovej únie, a pravidelne hodnotiť vykonávanie reforiem členskými štátmi eurozóny, ako aj pokrok dosiahnutý pri náprave nerovnováh v kontexte postupu pri makroekonomickej nerovnováhe.

               (4)Fiškálne politiky sú vecou zásadného spoločného záujmu v rámci hospodárskej a menovej únie. Zodpovedné vnútroštátne fiškálne politiky, ktoré rešpektujú spoločné fiškálne pravidlá, sú nevyhnutné na zabezpečenie udržateľnosti dlhu a umožnenie funkčnosti fiškálnych stabilizátorov s cieľom zmierniť otrasy špecifické pre jednotlivé krajiny. Okrem toho vzhľadom na presahovanie medzi členskými štátmi eurozóny, je tiež nevyhnutné dosiahnuť primerané zámery fiškálnej politiky na úrovni eurozóny ako celku a vyhnúť sa procyklickým fiškálnym politikám. To si vyžaduje posilnenie koordinácie fiškálnych politík v rámci menovej únie pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu. V tejto súvislosti sa v eurozóne v roku 2016 vo všeobecnosti očakávajú neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, vzhľadom na celkové makroekonomické podmienky a riziká znižovania rastu. Pokiaľ ide o rok 2017, na základe predpovede predpokladajúcej postupné uzatvorenie produkčnej medzery by fiškálne politiky mali vyvážiť potrebu vyhnúť sa procyklickosti a znížiť verejný dlh na obnovenie fiškálne rezervy. Malo by sa to zohľadniť pri príprave aktualizovaných programov stability na jar 2016 so zreteľom na aktuálny hospodársky a fiškálny vývoj. Zloženie fiškálnych stratégií zatiaľ dostatočne nepodporuje rast. Ako je zdôraznené v odporúčaniach pre členské štáty eurozóny z leta 2015
                  5
               , členské štáty by mali uskutočniť tematické diskusie o zlepšení kvality a udržateľnosti verejných financií.

               (5)Banková únia sa musí zaviesť v plnom rozsahu. Po prvé, smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk sa musí v plnej miere transponovať do 30. novembra 2015 tak ako sa vyžaduje od všetkých 28 členských štátov. Po druhé, pokiaľ ide o riešenie krízových situácií bánk, musia sa bezodkladne zaviesť vhodné preklenovacie finančné opatrenia, aby jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk (SRF) bol od 1. januára 2016 schopný riešiť akékoľvek potenciálne potreby financovania. Okrem toho by počas prechodného obdobia mal byť čo najskôr dohodnutý fiškálne neutrálny zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk. Nakoniec, ako súčasť ďalšieho rozvoja bankovej únie, Európska komisia 24. novembra 2015 navrhla vytvorenie európskeho systému ochrany vkladov pre členské štáty eurozóny
                  6
               .

               (6)Podmienky na finančných trhoch v eurozóne ostávajú aj naďalej celkovo priaznivé, na základe akomodačného prístupu menovej politiky. Avšak ešte stále slabé ekonomické fundamenty a vysoká finančná páka v súkromnom sektore naďalej zaťažujú dopyt po bankových úveroch a tým aj hospodársky rast. Súvahy bánk zostávajú pod tlakom v dôsledku vysokej úrovne nesplácaných úverov, ktoré bránia ďalšiemu poskytovaniu úverov. Rozdielne, a niekedy neprimerané systémy platobnej neschopnosti v EÚ prispievajú k odkladaniu znižovania zadlženia súkromného sektora, čo brzdí investície.

               (7)Bez ohľadu na nedávne úspechy v posilňovaní štruktúry HMÚ je potrebné pokračovať v práci na jej dokončení. Správa piatich predsedov z júna 2015 vytyčuje cestu pre dobudovanie HMÚ najneskôr do roku 2025
                  7
               . Európska komisia 21. októbra 2015 prijala prvý súbor návrhov nadväzujúcich na správu
                  8
               . Členské štáty eurozóny by mali prevziať kolektívnu zodpovednosť za navrhované opatrenia a pokračovať vo vykonávaní krátkodobých a strednodobých iniciatív na dobudovanie hospodárskej a menovej únie v primeranom časovom horizonte. S cieľom ďalej uľahčiť konvergenciu v celej eurozóne návrhy obsahujú opatrenia na posilnenie rozmeru európskeho semestra, ktorý sa týka eurozóny, okrem iného prostredníctvom skoršieho zverejnenia odporúčaní pre eurozónu, s cieľom identifikovať spoločné výzvy čo najskôr v rámci tohto procesu a poskytnúť informácie na prípravu odporúčaní pre jednotlivé krajiny určených členským štátom eurozóny, ktoré budú prijaté neskôr v európskom semestri,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby členské štáty eurozóny v rokoch 2016 až 2017 jednotlivo aj spoločne v rámci Euroskupiny vykonali opatrenia s cieľom:

               1.Uskutočňovať politiky, ktoré podporujú oživenie, podporujú konvergenciu, uľahčujú nápravu makroekonomických nerovnováh a zlepšujú adaptačnú kapacitu. Na tento účel by členské štáty, najmä tie, ktoré majú vysokú úroveň súkromného a zahraničného dlhu, mali uskutočniť reformy, ktoré zvyšujú produktivitu, zvyšujú konkurencieschopnosť a zlepšujú podnikateľské prostredie. Členské štáty s veľkými prebytkami bežného účtu by mali zaviesť prioritné opatrenia na nasmerovanie nadmerných úspor do domáceho hospodárstva, a tým podporiť domáce investície.

               2.Zaviesť reformy, ktoré budú kombinovať: i) flexibilné a spoľahlivé pracovné zmluvy, ktoré podporujú zmenu postavenia na trhu práce a zabránia dvojakému trhu práce; ii) komplexné stratégie celoživotného vzdelávania; iii) účinné politiky na pomoc nezamestnaným, aby sa mohli vrátiť na trh práce; iv) moderné systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré podporujú tých, ktorí to potrebujú a poskytujú stimuly na integráciu na trhu práce a v) otvorené a konkurenčné trhy s výrobkami a službami. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie práce, najmä občanom s nízkym príjmom, rozpočtovo neutrálnym spôsobom s cieľom stimulovať vytváranie pracovných miest.

               3.Zachovať v roku 2016 všeobecne neutrálne zámery fiškálnej politiky. Pokiaľ ide o rok 2017, znížiť verejný dlh, aby sa obnovili fiškálne rezervy a zároveň zabrániť procyklickosti, pri plnom rešpektovaní Paktu stability a rastu. Rozlišovať fiškálne úsilie jednotlivých členských štátov podľa ich pozície voči požiadavkám Paktu stability a rastu a potrebám stabilizácie, ako aj presahom medzi krajinami eurozóny. Na tento účel diskutovať o zámeroch fiškálnej politiky eurozóny včas pred začatím prípravy a predložením programov stability a návrhov rozpočtových plánov.

               4.Uľahčiť postupné znižovanie nesplácaných úverov bánk a zlepšiť konania pri insolvencii podnikov a domácnosti. V členských štátoch, ktoré majú vysokú úroveň súkromného dlhu, podporovať disciplinované oddlžovanie vrátane uľahčenia riešenia nerentabilných súkromných dlhov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  Ekonomická prognóza Komisie z jesene 2015.

                     (4)
                  Ročný prieskum rastu na rok 2016.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 final, 24.11.2015.

                     (7)
                  Dobudovanie európskej hospodárskej a menovej únie, správa Jeana-Clauda Junckera vypracovaná v úzkej spolupráci s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Mariom Draghim a Martinom Schulzom.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf