Avis juridique important

|

52004SC0497

Odporúèanie nariadenie Rady ktorým sa ruší rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v Portugalsku - uplatňovanie článku 104, odsek 12 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva -  /* SEK/2004/0497 v konečnom znení */

Odporúčanie NARIADENIE RADY ktorým sa ruší rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v Portugalsku - uplatňovanie článku 104, odsek 12 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva -(predlozené Komisiou)VYSVETĽUJÚCE MEMORANDUM1. ÚVODKomisia 25. júla 2002 prijala od portugalských úradov oficiálne potvrdenie, ze vseobecný státny deficit za rok 2001 dosiahol hodnotu 4,1 % HDP [1], a tak prekročil referenčnú hodnotu určenú v Zmluve. Na základe tohto dôkazu Komisia 24. septembra 2004 začala konanie vo veci nadmerného deficitu Portugalska s prijatím správy, ktorú predpokladá článok 104, odsek 3 Zmluvy. Komisia prijala 16. októbra 2002 stanovisko, v ktorom uviedla, ze Portugalsko dosiahlo nadmerný deficit. V tejto súvislosti prijala Rada 5. novembra 2002 rozhodnutie [2] podľa článku 104, odsek 6.[1]  Neskôr upravený na 4,4 % HDP.[2]  Ú. v. ES L 322, 27.11.2002.Súčasne Rada prijala podľa lánku 104, odsek 7 odporúčanie adresované Portugalsku s cieľom ukončiť situáciu nadmerného státneho deficitu. Rada konkrétne odporúčala:"aby portugalská vláda čo najskôr ukončila súčasnú situáciu nadmerného deficitu v súlade s článkom 3, odsek 4 nariadenia (ES) č.1467/97;aby portugalské orgány s rozhodnosťou presadili rozpočtové plány na rok 2002, ktoré sú zamerané na znízenie deficitu roku 2002 na 2,8 % HDP. Rada stanovuje portugalskej vláde termín 31. decembra 2002 na prijatie vsetkých opatrení potrebných na ukončenie tohto nadmerného deficitu;aby portugalské úrady prijali a vykonali opatrenia potrebné na zabezpečenie znízenia vládneho deficitu roku 2003 jasne pod 3 % HDP a udrzania percenta státneho dlhu pod 60 % referenčnej hodnoty HDP."Rada okrem odporúčaní adresovaných podľa článku 104, odsek 7 Zmluvy privítala tiez mnohé záväzky, ktoré prijali portugalské orgány, najmä (i) aktualizovať program stability do konca roku 2002 vrátane regulačných opatrení na dosiahnutie strednodobého cieľa situácie v rozpočte blízkej k vyrovnanému rozpočtu alebo prebytku, a zabezpečiť, aby sa pomer zadlzenia opäť začal znizovať; (ii) pokračovať so zlepsovaním zberu a spracovávania vseobecných státnych údajov; a (iii) posilniť koordinačné mechanizmy rozpočtovej politiky.2. súlad s odporúčaním rady2a. Vseobecný státny zostatok v rokoch 2002 - 2003Štátny deficit v roku 2001 výrazne prekročil referenčnú hodnotu určenú v Zmluve. Hoci presná výska schodku sa zverejnila az v júli 2002 [3], novozvolená vláda predlozila parlamentu upravený rozpočet uz v apríli 2002. Tento upravený rozpočet zahrnoval konsolidačné opatrenia, ktoré celkove predstavovali 0,6 % HDP. Rozsah rozpočtovej nerovnováhy prenesenej z roku 2001 spolu so slabsou hospodárskou činnosťou, ako sa pôvodne očakávalo, vsak portugalské orgány na konci roka 2002 [4] viedol k prijatiu viacerých jednorazových opatrení, ktoré celkove predstavovali 1,5 % HDP v dodatočných príjmoch s cieľom zabezpečiť dosiahnutie státneho rozpočtu pod hranicou 3 % HDP uz v roku 2002. Výsledkom bolo, ze skutočný vseobecný státny deficit sa rovnal 2,7 % HDP. V roku 2002 sa cyklicky upravovaný zostatok (CAB) zlepsil o 2,3 percentuálneho bodu HDP, keď dosiahol -2,6 % HDP, alebo bez jednorazových opatrení o 0,8 percentuálneho bodu, dosiahnuc -4,1 % HDP v roku 2002.[3]  Zverejnením správy operačnej skupiny vytvorenej na tento účel, ktorú novozvolená vláda poverila analýzou verejných účtov. Táto operačná skupina bola vytvorená z predstaviteľov ministerstva financií, Banky Portugalska a Národného statistického úradu. Bola pod priamym dohľadom guvernéra Banky Portugalska.[4]  Najmä daňová amnestia pre úrokové prirázky na vsetky daňové nedoplatky a nedoplatky odvodov sociálneho zabezpečenia v celkovej hodnote 1,0 % HDP.Podľa prvého oznámenia týkajúceho sa konania vo veci nadmerného deficitu na rok 2004 (2004 Excessive Deficit Procedure (EDP)), ktorý potvrdil Eurostat, sa vseobecný státny deficit na rok 2004 odhaduje na 2,8 % HDP. Je to porovnateľná hodnota s cieľovou hodnotou deficitu 2,4 % HDP stanovenou v aktualizovanom programe stability z januára 2003. Odchýlka od cieľovej hodnoty je spôsobená mohutným daňovým schodkom [5] súvisiacim s nečakaným poklesom HDP v roku 2003 o odhadovaných 1,3 % (v porovnaní s počiatočným odhadovaným rastom HDP o +1,3 %) a s prejavenou nízkou daňovou intenzitou ekonomickej činnosti v súčasnej recesii. Nepočítajúc nedoplatky daní z predaja, hospodárska recesia viedla k poklesu celkového príjmu z daní o odhadovaných 2,4 % v roku 2003 v porovnaní s počiatočnou cieľovou hodnotu rozpočtu +4 %. Naopak, na strane výdavkov bola vláda výrazne úspesná pri zabezpečení plánovaného obmedzenia. Rast celkových súčasných primárnych výdavkov sa naďalej spomalil z 8,9 % v roku 2001 na 7,8 % v roku 2002 a 4,1 % v roku 2003. V zásade to odráza prudké spomalenie státnej spotreby v dôsledku kvázi zmrazenia zamestnanosti a nominálnych miezd v roku 2003. Ak sa zohľadnia vsetky tieto skutočnosti, takýto vývoj príjmov a výdavkov by viedol k státnemu deficitu v roku 2003 výrazne nad 3 % HDP. Portugalské úrady v snahe tomu zabrániť sa rozhodli prijať dve jednorazové opatrenia, spolu v hodnote 2,1 % HDP, t. j. jednorazová platba verejného podniku v prospech státu ako výmena za prevod povinnosti platenia dôchodkov na stát a predaj práva finančnej institúcii na sumy vyzbierané v budúcnosti v súvislosti s daňovými nedoplatkami a nedoplatkami na odvodoch sociálneho poistenia. V roku 2003 sa CAB zlepsilo o 0,9 percentuálneho bodu HDP a dosiahlo -1,7 % HDP, alebo bez jednorazových opatrení o 0,3 percentuálneho bodu, keď dosiahlo -3,8 % HDP v roku 2003.[5]  Bez jednorazovej operácie zameranej na nedoplatky daní z predaja a odvodov sociálneho poistenia.>TABELPOSITION>2b. Pomer zadlzenia v období rokov 2002 - 2003V období rokov 2001 az 2003 pomer hrubého státneho zadlzenia k HDP vzrástol hlavne v dôsledku nízkeho hospodárskeho rastu a významného mnozstva finančných operácií [6]. Tieto finančné operácie do veľkej miery odrázajú regulovanie výdavkových nedoplatkov a transformovanie značného počtu verejných nemocníc na verejne vlastnené podniky.[6]  Vyúčtované pod polozkou "opravy na tok kapitálu".3. Ďalsie skúmanie záväzkov v odporúčaní radyPokiaľ ide o záväzky portugalských orgánov predlozené v čase odporúčania Rady, vydaného podľa článku 104, odsek 7 dosiahol sa významný pokrok pri posilnení koordinačných mechanizmov rozpočtovej politiky prijatím zákona o rozpočtovom rámci ("Lei de Estabilidade Orçamental") v roku 2002, a tiez sa dosiahol významný pokrok v zbere a spracovaní vseobecných státnych údajov. Zákon o rozpočtovom rámci je nadradený celej legislatíve týkajúcej sa rozpočtových zálezitostí, čo vláde umozňuje stanoviť pre miestne orgány a regionálne správy poziadavky nulových čistých pôzičiek v roku 2004; nesúlad s poziadavkami nulových čistých pôzičiek by mohol v budúcom roku spustiť skrty v prevodoch centrálnej vlády.Mali by sa vsak uviesť dve upozornenia: po prvé, účinnosť posilnenia koordinačných mechanizmov sa otestuje az v období pred ďalsími miestnymi voľbami, ktoré sú naplánované na jeseň 2005, vzhľadom na zvyčajný politický cyklus miestnych (investičných) výdavkov; po druhé, nedostatok stvrťročných údajov pre miestne orgány sťazil plánované vypracovanie stvrťročných vseobecných státnych účtov, aj keď sa uz v spracovaní údajov na stvrťročnom základe pre ostatné úrovne vlády dosiahol významný pokrok.4. Rozpočtové perspektívyPodľa prognóz sluzieb Komisie na jar 2004 sa státny deficit v roku 2004 odhaduje na 3,4 % HDP. Táto hodnota je porovnateľná s oficiálnou cieľovou hodnotou stanovenou v najnovsom programe stability a potvrdenou v prvom oznámení EDP na rok 2004, ktoré uvádza 2,8 %. Rozdiel je v zásade mozné vysvetliť tromi prvkami: (i) prognóza Komisie predpokladá rast HDP o 1/4 percentuálneho bodu nizsí; (ii) slabé účinky v dôsledku významného mnozstva jednorazových opatrení vykonaných na konci roka 2003, ovplyvňujúce stranu príjmu; a (iii) čiastočné nahradenie takýchto jednorazových opatrení, t. j. z 2,1 % HDP v roku 2003 na hodnotu 0,7 % HDP v roku 2004, podľa vládnych plánov doteraz známych. Na rok 2005 prognóza Komisie na jar 2004, ktorá vychádza zo zvyčajného predpokladu ,ziadnej zmeny v politike", predpokladá, ze státny deficit vzrastie na 3,8 % HDP, čo odrazí stálosť značného negatívneho schodku objemu výroby a postupné odstránenie vsetkých jednorazových opatrení.Podľa prognózy sluzieb Komisie na jar 2004 sa očakáva zhorsenie CAB o 0,3 percentuálneho bodu HDP v roku 2004, keď dosiahne -2,0 % HDP, aj keď tento výsledok je úplne zapríčinený poklesom hodnoty jednorazových opatrení z 2,1 % HDP v roku 2003 na plánovanú hodnotu zatiaľ 0,7 % HDP. Preto sa predpokladá, ze ak sa vylúčia jednorazové opatrenia, CAB sa zlepsí o 1,1 percentuálneho bodu v roku 2004, keď dosiahne -2,7 % HDP (-3,8 % v roku 2003). V najnovsej aktualizácii programu stability z decembra 2003 plánujú portugalské úrady zníziť CAB o 0,6 percentuálneho bodu HDP v roku 2004, aby sa tak rovnal -1,1 % HDP v tomto roku.>TABELPOSITION>5. záveryPortugalské orgány dosiahli súlad s odporúčaním Rady vydaným podľa článku 104, odsek 7 . Dosiahli najmä súlad s odporúčaním, aby čo najskôr ukončili situáciu nadmerného deficitu v súlade s článkom 3, odsek 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, čo v tomto prípade znamenalo najneskôr v roku 2003. Okrem toho, znízili deficit pod 3 % v roku 2002 a prijali opatrenia este pred decembrom 2002, t. j. pred termínom, ktorý stanovila Rada na prijatie opatrení na ukončenie situácie nadmerného deficitu. V roku 2003 sa deficit udrzal pod hranicou 3 % HDP. Napokon, podľa hodnôt, ktoré sa uviedli v prvom oznámení EDP na rok 2004, pomer zadlzenia dosiahol 59,4 % HDP v roku 2003, čo je nárast z 58,1 % v roku 2002 a 55,6 % v roku 2001. Z celkového posúdenia vyplýva, ze portugalské orgány v roku 2003 ukončili nápravu situácie nadmerného deficitu podľa podmienok uvedených v odporúčaní Rady z 5. novembra 2002. Komisia preto odporúča Rade, aby zrusila rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v Portugalsku.Potrebné sú vsak dodatočné opatrenia s cieľom zabrániť, aby v roku 2004 vseobecný státny deficit znova prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP. Podľa sluzieb Komisie sa riziko prekročenia hranice 3 % HDP v roku 2004 znízi dodatočnými opatreniami rovnajúcimi sa aspoň ˝ % HDP. Rozpočtové plány vypracované minulú jeseň (pre rozpočet 2004) uz zahrnuli ustanovenia o jednorazových opatreniach (predaj nehnuteľností), ktoré by sa mohli aktivovať na vyrovnanie medzery v rozpočte. Navyse, po konečnom termíne prognózy Komisie na jar 2004 portugalské orgány oznámili zámer vykonať ďalsie operácie (týkajúce sa predaja nehnuteľností), aby dosiahli, ze deficit zostane pod hranicou 3 % HDP v beznom roku. V ďalsom by vláda mala vynaloziť vsetko úsilie, aby postupne nahradila jednorazové opatrenia trvalými opatreniami, čím sa konsolidácia dostane na trvalejsí základ v súlade so vseobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku.Odporúčanie NARIADENIE RADY ktoré rusí rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v PortugalskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva, najmä na článok 104, odsek 12,so zreteľom na odporúčanie Komisie,(1) rozhodnutím Rady 2002/923/ES [7], ktoré vychádzalo z odporúčania Komisie v súlade s článkom 104, odsek 6 Zmluvy, sa rozhodlo, ze v Portugalsku existuje nadmerný deficit;[7]  Ú. v. ES L 322, 27.11.2002, s. 30.(2) v súlade s článkom 104, odsek 7 Zmluvy Rada vypracovala odporúčanie adresované Portugalsku s cieľom ukončiť situáciu nadmerného deficitu [8]. Toto odporúčanie spolu s článkom 3, odsek 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchlení a objasnení vykonania postupu pre nadmerný deficit [9] určilo termín nápravy nadmerného deficitu, ktorá by sa mala dokončiť v roku nasledujúcom po jej určení, t. j. najneskôr v roku 2003;[8]  Odporúčanie Rady z 5. novembra 2002.[9]  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.(3) v súlade s článkom 104, odsek 12 Zmluvy sa rozhodnutie Rady o nadmernom deficite zrusí, ak bol nadmerný deficit v danom členskom státe podľa názoru Rady napravený;(4) definície výrazov ,vláda" a ,deficit" sú určené v protokole o postupe pri nadmernom deficite s odkazom na Európsky systém jednotných hospodárskych účtov (ESA), druhé vydanie. Údaje pre postup nadmerného deficitu poskytuje Komisia;(5) na základe údajov, ktoré poskytla Komisia po predlození správy Portugalska pred 1. marcom 2004 v súlade s nariadením Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní protokolu o postupe pri nadmernom deficite, pripojeného k Zmluve o zalození Európskeho spoločenstva, [10] zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 475/2000 [11], a na základe prognózy sluzieb Komisie na jar 2004, sú nasledujúce závery oprávnené:[10]  Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 351/2002 (Ú. v. ES L 55, 26.2.2002, s. 23).[11]  Ú. v. ES L 58, 3.3.2000, s. 1.- vseobecný státny deficit sa odhaduje na 2,8 % HDP v roku 2003 v porovnaní s 2,7 % v roku 2002 a 4,4 % v roku 2001. Výsledok za rok 2003 bol v súlade s odporúčaním Rady vydaným podľa článku 104, odsek 7, najmä pokiaľ ide o znízenie státneho deficitu pod referenčnú hranicu 3 % HDP najneskôr do roku 2003. Fiskálna úprava sa vykonala v roku 2003 v súvislosti so stálym spomaľovaním, ktoré malo rýchlosť celkového rastu bezných primárnych výdavkov, z 8,9 % v roku 2001 na 7,8 % v roku 2002 a 4,1 % v roku 2003. Bezný cyklický pokles, ktorý sa skončil recesiou v roku 2003, vsak viedol k významnej odchýlke 2,6 percentuálneho bodu medzi výsledným rastom HDP pre daný rok a počiatočným rozpočtovým predpokladom. Výsledkom bolo, ze sa počas roka 2003 rozvinul obrovský schodok daňových príjmov, ktorý sa musel vyrovnať prijatím dvoch jednorazových opatrení s celkovou hodnotou 2,1 % HDP,- prognóza sluzieb Komisie na rok 2004 predpokladá, ze v roku 2004 vseobecný státny deficit dosiahne 3,4 % HDP, čo je výrazne viac ako oficiálna cieľová hodnota deficitu 2,8 % HDP. Rozdiel je mozné vysvetliť nasledujúcimi faktami: (i) rast o niečo nizsí, ako predpokladal rozpočet; (ii) slabé účinky jednorazových opatrení prijatých v roku 2003; a (iii) plánované čiastočné nahradenie takýchto opatrení, ktoré sú zatiaľ jednorazové. Preto sú potrebné dodatočné opatrenia, aby sa zabránilo rastu státneho deficitu nad referenčnú hodnotu 3 % HDP v roku 2004 a nasledujúcich rokoch,- po konečnom termíne prognózy Komisie na jar 2004 portugalské orgány zverejnili zámer vykonať ďalsie operácie (súvisiace s predajom nehnuteľností), aby sa deficit mohol udrzať pod hranicou 3 % HDP v beznom roku,- podľa hodnôt predlozených v prvom oznámení EDP za roku 2004 sa státna zadlzenosť v roku 2003 zachovala pod referenčnou hodnotou 60 % HDP, čo bolo v súlade s nariadením Rady vydaným podľa článku 104, odsek 7, hoci od roku 2001 sústavne rastie, a podľa prognózy sluzieb Komisie na jar 2004 sa predpokladá, ze túto hodnotu prevýsi;(6) rozhodnutie 2002/923/ES by sa preto malo zrusiť, pričom vzhľadom na riziká pre rozpočtovú situáciu podčiarknuté v jarnej prognóze je nanajvýs dôlezité, aby portugalské orgány prijali primerané opatrenia na zabezpečenie udrzania vseobecného státneho deficitu pod hranicou 3 % HDP;(7) na to, aby sa udrzala konsolidácia a aby sa napokon dosiahol strednodobý cieľ rozpočtovej situácie blízkej k vyrovnanému stavu alebo prebytku, v súlade so vseobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku, mali by sa vsetky jednorazové opatrenia postupne nahradiť opatreniami trvalejsieho charakteru, pričom cyklicky upravovaná rozpočtová situácia by sa mohla zlepsovať aspoň o 0,5 percentuálneho bodu HDP ročne,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového posúdenia vyplýva, ze náprava situácie nadmerného deficitu v Portugalsku sa ukončila v roku 2003 podľa podmienok uvedených v odporúčaní adresovanom Portugalsku 5. novembra 2002 v súlade s článkom 104, odsek 7 Zmluvy.Článok 2Rozhodnutie 2002/923/ES je zrusené.Toto rozhodnutie je adresované Portugalskej republike.V Bruseli [...]Za Radupredseda[...]


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 7. 2016
            COM(2016) 517 final
            Odporúčanie
            VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADYo uložení pokuty Španielsku za to, že neprijalo účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu

               Odporúčanie

               VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY

               o uložení pokuty Španielsku za to, že neprijalo účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne, a najmä na jeho článok 6,

               keďže:

               (1)Rada vo svojom rozhodnutí z 12. júla 2016 konštatovala, že Španielsko v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013 podľa článku 126 ods. 7 zmluvy neprijalo žiadne účinné opatrenia na nápravu svojho nadmerného deficitu.

               (2)V nadväznosti na rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 8 zmluvy o tom, že Španielsko neprijalo účinné opatrenia na nápravu nadmerného deficitu, by mala Komisia odporučiť Rade, aby sa uložila pokuta.

               (3)Pokuta, ktorá sa má Španielsku uložiť, by v zásade mala predstavovať 0,2 % jeho HDP v predchádzajúcom roku, ale výška pokuty môže byť znížená alebo zrušená z dôvodu výnimočných hospodárskych okolností alebo v nadväznosti na odôvodnenú žiadosť dotknutého členského štátu.

               (4)HDP Španielska za rok 2015 predstavovalo 1081,19 miliardy EUR. 0,2 % z uvedeného HDP predstavuje 2162,38 milióna EUR.

               (5)V súlade s článkom 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1173/2011 „výnimočné hospodárske okolnosti“ znamenajú okolnosti, keď sa nadmerný deficit verejnej správy prekračujúci referenčnú hodnotu považuje za výnimočný v zmysle článku 126 ods. 2 písm. a) druhej zarážky ZFEÚ a podľa nariadenia (ES) č. 1467/97. Podľa uvedeného nariadenia je tento nadmerný deficit výnimočný, ak nastal v dôsledku i) nezvyčajnej udalosti mimo kontroly dotknutého členského štátu, ktorá má výrazný vplyv na finančnú situáciu verejnej správy alebo ii) prudkého hospodárskeho poklesu, čo znamená zápornej ročnej miery rastu objemu HDP alebo kumulovaného poklesu produkcie počas dlhšieho obdobia s veľmi nízkym ročným objemom rastu HDP v pomere k jeho potenciálu.

               (6)Hodnotenie uplatnenia uvedených podmienok na Španielsko vedie k týmto záverom:

               Po desiatich po sebe nasledujúcich štvrťrokoch záporného rastu reálneho HDP sa hospodársky rast v Španielsku obnovil v treťom štvrťroku 2013. Rast reálneho HDP dosiahol 1,4 % v roku 2014 a zvýšil sa na 3,2 % v roku 2015. Podľa aktualizovanej prognózy Komisie z jari 2016 sa očakáva, že rast reálneho HDP v roku 2016 dosiahne 2,9 %. Ide o revíziu smerom nahor o 0,3 percentuálneho bodu v porovnaní s prognózou Komisie z jari 2016, pričom dôvodom je vyššia verejná a súkromná spotreba v prvom štvrťroku tohto roku, než sa očakávalo. V dôsledku toho nenastal prudký hospodársky pokles v období, na ktoré sa vzťahuje odporúčanie Rady z 21. júna 2013 (t. j. obdobie rokov 2013 – 2016).

               Okrem toho v rokoch 2013 – 2016 nedošlo k žiadnej nezvyčajnej udalosti, ktorá by bola mimo kontroly vlády a ktorá by mala výrazný vplyv na verejné financie. Hoci španielska inflácia prekvapila tým, aká je nízka, a v roku 2014 dokonca záporná, jej vplyv na verejné financie nebol významný, pretože ju z veľkej časti kompenzoval rast reálneho HDP vyšší, než sa očakávalo, sprevádzaný rýchlou tvorbou pracovných miest a skladbou rastu generujúcou vyššie daňové príjmy prispievajúce k zníženiu deficitu.

               (7)Preto výnimočné hospodárske okolnosti, ktoré by odôvodnili zníženie výšky pokuty, neexistujú.

               (8)Španielsko predložilo 13. júla 2016 Komisii odôvodnenú žiadosť, aby Rade odporučila stanoviť výšku pokuty na nulu. Na podporu svojej žiadosti uviedlo Španielsko tieto dôvody:

               (9)Španielsko pripomína svoj významný pokrok v rámci realizácie rozsiahleho programu reforiem, napriek veľmi zložitému hospodárskemu kontextu, ktorý sa ukázal ako rozhodujúci pri podpore výrazného oživenia hospodárskej činnosti a tvorbe pracovných miest, ako aj náprave nahromadených nerovnováh. Zároveň zdôrazňuje významné fiškálne úsilie vyvinuté v reakcii na krízu a negatívny vplyv nízkej a dokonca zápornej inflácie na proces fiškálnej úpravy a hospodárstvo ako celok. Poukazuje aj na metodické otázky v súvislosti s tvrdením, že pomocou súčasnej metodiky nie je v prípade Španielska možné posúdiť dodržiavanie Paktu stability a rastu tak, aby sa zohľadnili prekvapenia v podobe zápornej inflácie, či presne zmerať rast potenciálneho HDP. Napokon referuje o prijatých opatreniach a záväzkoch na zníženie deficitu verejných financií v roku 2016 a potvrdzuje záväzok napraviť nadmerný deficit do roku 2017.

               (10)Posúdenie uvedených tvrdení vedie k nasledujúcim úvahám.

               (11)Španielske hospodárstvo zaznamenalo v posledných rokoch výrazný obrat, a to aj vďaka reformám realizovaným v náročnom hospodárskom prostredí, ktoré pomohli zmierniť existujúce nepružné miesta na trhu práce a trhu s výrobkami. Úspešné ukončenie programu finančnej pomoci na rekapitalizáciu finančných inštitúcií v Španielsku začiatkom roku 2014 a významné štrukturálne reformy, ktoré sa popritom vykonali, vytvorili solídny základ pre oživenie hospodárstva. Aj po ukončení programu Španielsko pokračovalo vo vykonávaní štrukturálnych reforiem vrátane reformy rámca pre platobnú neschopnosť, dokončenia reštrukturalizácie bankového sektora, reformy verejnej správy a zriadenia nezávislej fiškálnej rady. Vďaka menovej politike a posilnenému rámcu riadenia eurozóny tieto kroky pripravili cestu pre návrat prílevu kapitálu a lepšie finančné podmienky. Keď sa rast v druhej polovici roku 2013 obnovil, pokročila aj obnova vnútornej a vonkajšej rovnováhy, a to vďaka zvyšovaniu konkurencieschopnosti, ktoré navodila reforma. Oživenie je sprevádzané výraznou tvorbou pracovných miest, podporované pokračujúcim obmedzovaním rastu miezd a vplyvom reforiem trhu práce. Vážne problémy pretrvávajú bez ohľadu na pokrok pri obnove rovnováhy v hospodárstve, keďže stále vysoký súkromný a verejný dlh, ktorý sa odzrkadľuje vo veľmi veľkom objeme čistých vonkajších záväzkov, vystavuje krajinu rizikám vyplývajúcim zo zmien nálady na trhu a stále vysoká nezamestnanosť brzdí makroekonomické úpravy.

               (12)Hoci Španielsko neprijalo účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu v súlade s odporúčaním Rady z 21. júna 2013, treba uznať, že Španielsko vyvinulo značné fiškálne úsilie na nápravu svojho nadmerného deficitu už v rozpočte na rok 2012 a v menšej miere v rozpočte na rok 2013. Po tomto podstatnom fiškálnom štrukturálnom úsilí sa v náročných ekonomických podmienkach, ktoré zasiahli sociálnu súdržnosť, dostavila únava z konsolidácie, na ktorú sa upozornilo v rozhodnutí Rady z 12. júla 2016. Bez ohľadu na silné oživenie hospodárstva od tretieho štvrťroka 2013 však Španielsko naďalej zažívalo nepriaznivé hospodárske podmienky počas obdobia, na ktoré sa vzťahovalo posledné odporúčanie Rady. Produkčná medzera dosiahla – 8,5 % potenciálneho HDP v roku 2013, a hoci sa rýchlo zmenšuje, je stále pri výške – 4,0 % v roku 2015 vo veľkej miere záporná. Miera nezamestnanosti kulminovala v roku 2013, keď dosiahla 26,1 %, a sociálne vylúčenie a nerovnosť sa v dôsledku krízy zhoršili, čím celkový podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením v roku 2014 dosiahol 29,2 %, čo predstavuje jednu z najvyšších mier v EÚ.

               (13)V tomto kontexte treba uviesť, že hoci niektoré opatrenia prijaté v posledných rokoch mali negatívny priamy dosah na verejné financie, v strednodobom až dlhodobom horizonte môžu prispieť k rastu a zamestnanosti, a tým aj k udržateľnosti verejných financií. Výnimky a úľavy v súvislosti s príspevkami sociálneho zabezpečenia prispeli k pretrvávajúcemu deficitu verejných financií, ale do určitej miery podporili sociálnu súdržnosť tým, že sa zamerali na ľudí s nižším príjmom, menej kvalifikovaných pracovníkov a nové zmluvy na dobu neurčitú. Daňové reformy prijaté koncom roka 2014, hoci nedostatočne financované, sú zamerané na to, aby daňové štruktúry boli priaznivejšie pre rast, ako aj na zlepšenie daňovej správy a sociálnej spravodlivosti.

               (14) V nadväznosti na odporúčanie Komisie z 9. marca 2016 týkajúce sa opatrení, ktoré má Španielsko prijať v záujme zabezpečenia včasnej nápravy svojho nadmerného deficitu prijala dočasná španielska vláda na rok 2016 opatrenia na zníženie deficitu, čo je vítané. Najmä s ohľadom na vykonávacie ustanovenia vo vnútroštátnych právnych predpisoch na presadzovanie fiškálnej disciplíny v miestnej štátnej správe, vláda 6. apríla požadovala, aby 12 miestnych štátnych správ znížilo rozpočtové prostriedky s cieľom splniť cieľové hodnoty deficitu na rok 2016. Hoci zníženie výdavkov na rok 2016, ktoré tieto správy doteraz prijali, je podstatne nižšie ako hodnota uvedená v programe stability na rok 2016, ústredná vláda Španielska schválila zníženie rozpočtových prostriedkov vo výške približne 0,2 % HDP. Španielska dočasná vláda 13. júla oznámila svoj záväzok zaviesť ďalšie vítané opatrenia na zníženie deficitu. Pokiaľ ide o stranu príjmov, zmeny týkajúce sa dane z príjmov právnických osôb, ktoré majú byť prijaté po vytvorení novej vlády, boli naplánované na účely vyrovnania strát v príjmoch vo výške približne 0,5 % HDP, ktoré sa očakávajú na rok 2016 v nadväznosti na zmeny nariadenia o splátkach (Pagos fraccionados) dane z príjmu právnických osôb, tak, aby sa zabezpečilo, že príjmy z daní z príjmu právnických osôb dosiahnu úroveň predpokladanú v programe stability na rok 2016. Na strane výdavkov môže presunutie dátumu uzávierky účtovného roka ústrednej vlády, ktoré bolo prijaté 14. júla, pomôcť obmedziť vývoj výdavkov v druhej polovici roku 2016. Tieto opatrenia však stále podliehajú značným implementačným rizikám najmä v súvislosti s otázkou včasného prijatia potrebných zmien v zákone o dani z príjmu právnických osôb parlamentom a otázkou, či tieto zmeny budú postačujúce na kompenzáciu očakávaného poklesu príjmov z dane z príjmu právnických osôb. Vláda sa takisto zaviazala prijať ďalšie opatrenia proti daňovým podvodom.

               (15)V odôvodnenej žiadosti Španielska Komisii sa taktiež zdôrazňuje negatívny vplyv nízkej a dokonca zápornej inflácie na proces fiškálnej úpravy a hospodárstvo ako celok. Ako sa uviedlo aj v rozhodnutí Rady z 12. júla 2016, v rokoch 2013 – 2015 bola španielska inflácia (meraná na základe deflátora HDP) výrazne pod mierou inflácie predpokladanou v základnom makroekonomickom scenári (v roku 2014 dosiahla dokonca zápornú hodnotu, a to –0,4 %). Vplyv nízkej alebo dokonca zápornej inflácie na fiškálne výsledky Španielska bol však do veľkej miery vyvážený rastom reálneho HDP, ktorý bol vyšší, než sa očakávalo.

               (16)Španielsko okrem toho poukazuje na metodické otázky týkajúce sa tvrdenia, že pomocou súčasnej metodiky účinných opatrení nie je v prípade Španielska možné zohľadniť prekvapenia v podobe zápornej inflácie alebo presne zmerať rast potenciálneho HDP. V súvislosti s možným podhodnotením štrukturálneho úsilia, ktoré Španielsko vyvinulo, je potrebné pripomenúť, že na odhad potenciálneho rastu uplatňuje Komisia spoločne dohodnutú metodiku produkčnej funkcie, ktorú schválila Rada. Pokiaľ ide o vplyv zápornej inflácie, Komisia vo svojej analýze uznáva, že metóda dohodnutá v súvislosti s fiškálnym dohľadom – a založená na korekcii celkového salda prostredníctvom odhadov potenciálnej produkcie – môže pri šoku zo zápornej inflácie viesť k podhodnoteniu štrukturálneho úsilia. Tento prístup sa však dopĺňa o tzv. opatrenie fiškálneho úsilia „zdola nahor“, ktorým sa posudzuje, či sa plnia ciele v oblasti výdavkov a vykonávajú plánované diskrečné opatrenia na strane príjmov. Na rozdiel od zmeny štrukturálneho salda, toto opatrenie „zdola nahor“ po šoku z dezinflácie pravdepodobne fiškálne úsilie nadhodnotí. V prípade Španielska aj z používania tejto metodiky „zdola – nahor“ vyplýva, že v rokoch 2013 – 2015 sa nevyvinulo žiadne kumulované úsilie oproti odporúčanému kumulatívnemu štrukturálnemu úsiliu vo výške 3,0 % HDP.

               (17)Vzhľadom na odôvodnenú žiadosť Španielska a so zreteľom na predchádzajúce skutočnosti, predovšetkým hlboké štrukturálne reformy, ktoré španielska vláda vykonala od roku 2012 a ktoré stále prebiehajú, náročné hospodárske prostredie počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje odporúčanie Rady z júna 2013, záväzky znižujúce deficit, ktoré oznámila španielska dočasná vláda vo svojej odôvodnenej žiadosti popri konsolidačných opatreniach, ktoré boli zavedené v nadväznosti na odporúčanie Komisie z 9. marca 2016 týkajúce sa opatrení, ktoré má Španielsko prijať v záujme zabezpečenia včasnej nápravy svojho nadmerného deficitu, sa zrušenie pokuty vo výške 0,2 % HDP považuje za oprávnené,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pokuta vo výške 0,2 % HDP, ktorá sa má uložiť Španielsku za to, že neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013, je zrušená.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

               V Bruseli

                  Za Radu

                  predseda


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC1443

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady, v ktorom sa v súlade s článkom 104 ods. 8 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva stanovuje, že Poľsko, v reakcii na odporúčania Rady v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy, neprijalo dostatočne účinné opatrenia  /* SEK/2006/1443 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 14.11.2006SEK(2006) 1443 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADY,v ktorom sa v súlade s článkom 104 ods. 8 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva stanovuje, že Poľsko, v reakcii na odporúčania Rady v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy, neprijalo dostatočne účinné opatrenia(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Súvislosti: Postup pri nadmernom deficite pre PoľskoPostup pri nadmernom deficite sa riadi článkom 104 zmluvy a nariadením Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997[1] o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom deficite, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu.Vychádzajúc z hospodárskych prognóz vypracovaných Komisiou na jar 2004[2], v ktorých sa poukázalo na deficit vo výške 4,1 % HDP na rok 2003[3], začala Komisia 12. mája 2004 postup pri nadmernom deficite pre Poľsko v súlade s článkom 104 ods. 3 zmluvy[4]. V máji 2004 predložilo Poľsko konvergenčný program a na základe odporúčania Komisie prijala Rada 5. júla 2004 stanovisko týkajúce sa tohto programu[5]. Zároveň na základe odporúčania Komisie Rada v súlade s článkom 104 ods. 6 rozhodla, že Poľsko má nadmerný deficit a následne podľa článku 104 ods. 7 vydala pre poľské orgány odporúčanie na jeho nápravu[6]. V tomto odporúčaní vyzvala Rada poľské orgány, aby „ čo najrýchlejšie vyriešili súčasnú situáciu týkajúcu sa nadmerného deficitu “ a aby „ prijali strednodobé opatrenia, ktorých cieľom je spoľahlivým a udržateľným spôsobom znížiť tento deficit pod úroveň 3 % HDP v roku 2007 v súlade s postupom pre zníženie deficitu uvedenom v stanovisku Rady z 5. júla 2004 týkajúcom sa konvergenčného programu predloženého v máji 2004 “ s týmito výročnými cieľmi: „ 5,7 % HDP v roku 2004, 4,2 % HDP v roku 2005 a 3,3 % HDP v roku 2006 a 1,5 % HDP v roku 2007 " . Rada stanovila termín 5. november 2004 na podniknutie účinných krokov „ pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005 “ . Poľsku sa tiež odporučilo „ prideliť prípadné mimoriadne príjmy na zníženie deficitu verejných financií“ . Ďalej Rada vyzvala poľské orgány, aby „ zabezpečili zastavenie zvyšovania koeficientu dlhu “.2. Údaje o verejných financiách v postupe pri nadmernom deficite a systémové dôchodkové reformyV rozhodnutí Eurostatu z 2. marca 2004 týkajúcom sa sektorovej klasifikácie dôchodkových systémov sa ustanovilo, že systémy s kapitálovým krytím a s definovanými príspevkami nie je možné klasifikovať ako systémy sociálneho zabezpečenia, a tak ich nie je možné považovať za súčasť verejných financií. Bolo to rámcové rozhodnutie, na základe ktorého sa pred realizáciou vyžadovali dvojstranné rozhovory s členskými štátmiV diskusiách, ktoré nasledovali po rozhodnutí Eurostat potvrdil, že „ niektoré členské štáty môžu potrebovať prechodné obdobie na realizáciu rozhodnutia a na to, aby mohli predísť narušeniam v riadení svojich rozpočtových politík “[7]. Trojročné prechodné obdobie, ktoré stanovil Eurostat, sa skončí po prvom fiškálnom oznámení v roku 2007, ktoré sa má vydať do 1. apríla 2007.Poľsko v súčasnosti využíva toto prechodné obdobie na dôchodkovú reformu, ktorú implementovalo v roku 1999. Z toho dôvodu sa sociálne príspevky a ďalšie vybrané príjmy (a vzniknuté výdavky) vzťahujúce sa na systémy s kapitálovým krytím a s definovanými príspevkami zaznamenali ako verejné príjmy (a výdavky), čo vedie k tomu, že údaje o deficite a dlhu sú o niečo nižšie než by tomu bolo inak. Po skončení prechodného obdobia bude platné len to vymedzenie, ktoré zahŕňa náklady na dôchodkovú reformu.Približne 20 % príjmov z príspevkov na dôchodkové zabezpečenie sa presmerovalo z priebežného systému (pay-as-you-go) do dôchodkových systémov s úplným kapitálovým krytím s definovanými príspevkami Hoci sa touto reformou zlepšuje dlhodobá udržateľnosť verejných financií, bude mať nepriaznivý vplyv na rozpočet z krátkodobého hľadiska. Na základe posledných informácií budú ročné náklady na reformu v rokoch 2006 a 2007 predstavovať 2 % HDP.Postup znižovania deficitu, ktorý schválila Rada 5. júla 2004, nezahŕňal náklady na dôchodkovú reformu, ktorú Poľsko implementovalo v roku 1999. V čase, keď Rada hodnotila prvý konvergenčný program Poľska (5. júla 2004), sa ročné náklady na dôchodkovú reformu v Poľsku odhadovali na 1,6 % HDP. V súlade s tým uviedla Rada vo svojom stanovisku týkajúcom sa programu, že „ deficit bude pravdepodobne potrebné revidovať smerom nahor o 1,6 percentuálneho bodu HDP “. Vzhľadom na cieľový deficit na rok 2007 vo výške 1,5 % HDP a pri zohľadnení prevládajúcich negatívnych rizík súvisiacich s rozpočtovou konsolidačnou stratégiou dospela Rada vo svojom stanovisku k záveru, že „ je možné, že rozpočtová pozícia uvedená v programe nebude postačovať na zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP počas programového obdobia “ [t. j. do roku 2007].3. Vývoj do roku 2005Po uplynutí termínu uvedeného v odporúčaní Rady z 5. júla 2004, ktorým bol 5. november 2004, dospela Komisia vo svojom oznámení Rade zo 14. decembra 2004 k záveru, že vzhľadom na cieľový deficit v roku 2005 neboli potrebné ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite pre Poľsko[8].Dňa 17. februára 2005 predložila Rada svoje stanovisko[9] týkajúce sa aktualizácie konvergenčného programu Poľska v novembri 2004 na základe odporúčania Komisie. V aktualizácii sa cieľový deficit na rok 2007 revidoval smerom nahor, pretože sa v ňom predpokladalo postupné znižovanie všeobecného deficitu verejných financií z 5,4 % HDP v roku 2004 na 2,2 % HDP v roku 2007 (v porovnaní s predchádzajúcim cieľom na rok 2007 vo výške 1,5 % HDP). Uvedené revidovanie smerom nahor sa uskutočnilo aj napriek pretrvávajúcemu výraznému rastu (plánovanému v programe v priemere viac než 5 % za rok), zatiaľčo sa výsledky deficitu / prognózy deficitu na roky 2004 – 2006 znížili. Vo svojom stanovisku Rada poukázala na negatívne riziká súvisiace s konsolidačnou stratégiou a upozornila, že „ úroveň deficitu je bude potrebné upraviť smerom nahor o približne 1,5 percentuálneho bodu. Uvedená úprava znamená, že na základe aktualizácie a pri chýbajúcich dodatočných úsporných opatreniach nebude Poľsko schopné znížiť deficit na konci roku programu pod úroveň 3 % “ , pretože cieľový deficit na rok 2007 dosiahne približne 3,7 % HDP vrátane nákladov na dôchodkovú reformu. Okrem toho Rada zaznamenala riziko oneskorenej a neúplnej implementácie opatrení uvedených v pláne fiškálnej konsolidácie. V súlade s tým vyzvala Rada Poľsko, aby okrem iného posilnilo fiškálne úpravy po roku 2005 a znížilo cieľový deficit na rok 2007. V skutočnosti bolo implementovaných len niekoľko opatrení. Fiškálny výsledok dosahujúci výšku 2,5 % HDP na rok 2005 bol však lepší, než sa očakávalo.4. Vývoj v roku 2006 a vyhliadky na rok 2007Napriek výzve uvedenej v stanovisku Rady zo 17. februára 2005 bola aktualizácia konvergenčného programu v januári 2006 zameraná len na pomalé znižovanie všeobecného deficitu verejných financií (v priemere o približne 0,3 % HDP ročne v období rokov 2006 – 2008) s cieľom splniť kritériá konvergencie rozpočtu do konca mandátu legislatívneho orgánu (t. j. do konca roku 2009). Kým výsledky deficitu a jeho prognózy na roky 2004 – 2006 sa znovu revidovali smerom nadol, v programe sa potvrdil cieľový deficit na rok 2007 vo výške 2,2 % HDP (s výnimkou nákladov na dôchodkovú reformu). V programe sa tiež revidovali smerom nahor náklady na dôchodkovú reformu, a to o 0,4 % HDP. Pri zahrnutí nákladov na dôchodkovú reformu bol cieľový deficit vyšší než pri poslednej aktualizácii (4,1 % HDP v porovnaní s 3,7 % HDP), pretože pri opätovnom odhade nákladov na dôchodkovú reformu sa očakávalo, že v roku 2007 dosiahnu 1,9 % HDP.Na základe odporúčania Komisie prijala Rada 14. marca 2006 stanovisko o aktualizácii konvergenčného programu v januári 2006. Rada poukázala na viaceré riziká vzťahujúce sa na konsolidačnú stratégiu rozpočtu, ako sú relatívne priaznivé predpoklady rastu v poslednom roku programového obdobia (2008), relatívne optimistické predpoklady vzťahujúce sa na daňovú elasticitu a možné ťažkosti pri kontrole výdavkov spojené s tlakom na sociálne výdavky. Rada dospela k záveru, že „ v konvergenčnom programe sa predpokladá určitý pokrok, nie však účinná náprava nadmerného deficitu v roku 2007 (...) a že Komisia zamýšľa odporučiť ďalšie kroky v rámci postupu pri nadmernom deficite, ako sa požadovalo v Pakte stability a rastu “. Rada ďalej uviedla, že plánovaná úprava štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení, ktoré vypočítali útvary Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne odsúhlasenej metodiky) sa plánovala zlepšiť v priemere o 0,25 % HDP za rok v programovom období.V návrhu rozpočtu na rok 2007 (prijatom 27. septembra 2006) sa odhaduje, že všeobecný deficit verejných financií (2006) dosiahne 2,1 % HDP (náklady na dôchodkovú reformu v ňom nie sú zahrnuté) v porovnaní s cieľovou hodnotou v aktualizovanom konvergenčnom programe v januári 2006 vo výške 2,6 % HDP (a 3,3 % na základe odporúčania Rady z júla 2004 podľa článku 104 ods. 7). Pozitívnejší výsledok odráža vyššie príjmy (najmä daň z príjmov fyzických osôb) vďaka intenzívnejšiemu rastu než bol plánovaný, ako aj viac zamedzený rast výdavkov, najmä nižšie verejné investície než boli plánované. V návrhu rozpočtu na rok 2007 prezentuje poľská vláda tieto cieľové deficity na nasledujúce roky: 1,7 % v roku 2007, 1,2 % v roku 2008 a 0,5 % v roku 2009.Na úrovni 1,7 % HDP sa revidovaný cieľový deficit na rok 2007 (bez nákladov na dôchodkovú reformu) viac približuje pôvodnému cieľu stanovenému v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 (1,5 % HDP), hoci je stále vyšší. Podľa prognózy, ktorú vypracovali útvary Komisie na jeseň roku 2006, dosiahne deficit v roku 2007 výšku 2 % HDP (náklady na dôchodkovú reformu v ňom nie sú zahrnuté). Predstavuje to opatrnejší pohľad na prognózy útvarov Komisie o príjmoch, najmä týkajúce sa priamych daní (nárast nominálnych príjmov o 9,7 %, napriek plánovanej indexácii daňových pásiem a zavedení daňových úľav spojených s rodinou, v porovnaní s predpokladaným rastom nominálneho HDP vo výške 6,2 %.) Ďalej sú nejasnosti v súvislosti s rozpočtovými výsledkami na rok 2007 na úrovni miestnych orgánov. Sociálne výdavky sú pravdepodobne vyššie v dôsledku prijatých právnych predpisov, ktoré nie sú úplne v súlade s návrhom rozpočtu na rok 2007.Vývoj rozpočtu v rokoch 2005 – 2008% HDP, ak nie je uvedené inak | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Náklady na dôchodkovú reformu(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |Saldo verejných financií vrátane rozhodnutia Eurostatu | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |Primárne saldo | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |Štrukturálne saldo(1) | −2,3 | −2,3 | neuv. | −2,1 | neuv. | −1,8 | neuv. |Štrukturálne primárne saldo(1) | 0,2 | 0,1 | neuv. | 0,3 | neuv. | 0,6 | neuv. |Hrubý dlh verejných financií | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |Pm Reálny rast DPH (%) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |Pm Produkčná medzera | −0,3 | 0,4 | neuv. | 0,3 | neuv. | 0,1 | neuv. |(1) Cyklicky upravené saldo bez jednorazových alebo dočasných opatrení (nula v prípade Poľska). (2) Náklady na dôchodkovú reformu sa merajú ako rozdiel medzi i) verejným deficitom kompilovaným podľa pravidiel ESA95 a rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 a ii) alternatívneho verejného deficitu kompilovaného na základe toho. že dôchodkový systém zostáva klasifikovaný v sektore verejných financií. (3) Predpoklad nezmenenej politiky. Zdroje: Prognóza, ktorú vypracovali útvary Komisie na jeseň roku 2006 (KOM) a rozpočet Ministerstva financií (MF) na rok 2007 |5. ZáveryZ uvedeného hodnotenia vyplývajú tieto závery:-  Cieľový deficit na rok 2007 (1,7 % HDP s výnimkou nákladov na dôchodkovú reformu) je vyšší, než deficit schválený Radou v júli 2004 (1,5 % HDP) v kontexte oveľa lepších rozpočtových výsledkov v rokoch 2004 – 2006, než sa predpokladali.-  V prognóze, ktorú vypracovali útvary Komisie na jeseň roku 2006, sa predpokladá, že deficit v roku 2007 bude vo výške 2,0 % HDP, t. j. o 0,3 % HDP vyšší, než cieľový deficit stanovený poľskými orgánmi.-  V roku 2007 sa skončí prechodné obdobie na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 týkajúceho sa klasifikácie dôchodkových systémov a dôchodkové fondy s kapitálovým krytím a s definovanými príspevkami budú klasifikované mimo verejných financií. Bude to viesť k revidovaniu poľských deficitov smerom nahor. Cieľový deficit v roku 2007 vo výške 1,7 % HDP (s výnimkou nákladov na dôchodkovú reformu) predstavuje približne 3,7 % HDP (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu). Podľa prognózy, ktorú vypracovali útvary Komisie na jeseň roku 2006, dosiahne všeobecný deficit verejných financií výšku 4 % HDP (vrátane nákladov na dôchodkovú reformu).-  Pri zohľadnení rizika vyššieho výsledného deficitu v roku 2007 než bolo cieľom, ako sa uvádza v prognóze, ktorú vypracovali útvary Komisie na jeseň v roku 2006, je tento značne vyšší než 3 % referenčnej hodnoty HDP a nemôže sa považovať v súlade s odporúčaniami Rady pre nápravu nadmerného deficitu do termínu v roku 2007.Na základe týchto zistení Komisia zastáva názor, že keďže v Poľsku došlo k zlepšeniu vo fiškálnej pozícii, opatrenia poľských orgánov na nápravu nadmerného deficitu do roku 2007 ako reakcia na odporúčania Rady z júla 2004 v súlade s článkom 104 ods. 7 sú neúčinné a odporúča, aby Rada rozhodla zodpovedajúcim spôsobom podľa článku 104 ods. 8[10].Plánované a dosiahnuté všeobecné saldo verejných financií a náklady na dôchodkovú reformu (% HDP)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |KP máj 2004 | NDR nezačlenené | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | neuv. |Odhadované NDR | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | neuv. |NDR začlenené* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | neuv. |KP nov. 2004 | NDR nezačlenené | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | neuv. |Odhadované NDR | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | neuv. |NDR začlenené* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | neuv. |KP jan. 2006 | NDR nezačlenené | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1,9 |Odhadované NDR | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1,8 |NDR začlenené* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 |FO okt. 2006 | NDR nezačlenené | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 |a návrh rozpočtu na rok 2007 | Odhadované NDR | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 |NDR začlenené* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |NDR = náklady na dôchodkovú reformu; KP = Konvergenčný program; FN = Fiškálne oznámenie * Vymedzenie všeobecného salda verejných financií uplatniteľného od jari 2007. |Odporúčanie preROZHODNUTIE RADY,v ktorom sa v súlade s článkom 104 ods. 8 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva stanovuje, že Poľsko, v reakcii na odporúčania Rady v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy, neprijalo dostatočne účinné opatreniaRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104 ods. 8,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:(1) Podľa článku 104 zmluvy majú členské štáty predísť nadmerným deficitom verejných financií.(2) Základným cieľom Paktu stability a rastu sú zdravé verejné financie ako prostriedok na posilnenie podmienok pre stabilitu cien a pre silný udržateľný rast vedúci k vytváraniu pracovných miest. Pakt stability a rastu zahŕňa nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[11], ktorý bol prijatý s cieľom ďalej nabádať na nápravu nadmerných deficitov verejných financií.(3) V rezolúcii zo zasadnutia Európskej rady v Amsterdame zo 17. júna 1997[12] sa oficiálne vyzývajú všetky strany, najmä členské štáty, Rada a Komisia, aby dôsledne a včas implementovali zmluvu a Pakt stability a rastu.(4) V rozhodnutí Eurostatu z 2. marca 2004 týkajúce sa sektorovej klasifikácie dôchodkových systémov[13] sa stanovilo, že systém s kapitálovým krytím a s definovanými príspevkami nie je možné klasifikovať ako systém sociálneho zabezpečenia. Tento systém preto nie je možné klasifikovať ako súčasť verejných financií. Bolo to rámcové rozhodnutie, na základe ktorého sa pred realizáciou vyžadovali dvojstranné rozhovory s členskými štátmi V kontexte týchto diskusií Eurostat potvrdil, že „niektoré členské štáty môžu potrebovať prechodné obdobie na realizáciu rozhodnutia a na to, aby mohli predísť narušeniam v riadení svojich rozpočtových politík“[14]. Toto prechodné obdobie, ktoré Eurostat umožnil, sa skončí po prvom fiškálnom oznámení v roku 2007, ktoré sa má vydať do 1. apríla 2007. Poľsko sa rozhodlo využiť toto prechodné obdobie. Z toho dôvodu sa sociálne príspevky a ďalšie vybrané príjmy (a vzniknuté výdavky) vzťahujúce sa na systémy s kapitálovým krytím a s definovanými príspevkami zaznamenali ako verejné príjmy (a výdavky), čo vedie k tomu, že údaje o deficite a dlhu sú nižšie než by tomu bolo inak.(5) Rozhodnutím Rady č. 2005/183/ES[15] z 5. júla 2004 sa v súlade s článkom 104 ods. 6 zmluvy rozhodlo, že v Poľsku existoval nadmerný deficit.(6) V súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 z 5. júla 2004 prijala Rada odporúčanie určené poľským orgánom, aby čo najrýchlejšie odstránili nadmerný deficit a aby prijali strednodobé opatrenia, ktorých cieľom je spoľahlivým a udržateľným spôsobom znížiť tento deficit pod 3 % HDP do roku 2007 v súlade s postupom pre zníženie deficitu stanoveným v konvergenčnom programe, ktorý orgány predložili v máji 2004, a ktorý je obsiahnutý v stanovisku Rady z 5. júla 2004 s týmito ročnými cieľmi: 5,7 % HDP v roku 2004, 4,2 % HDP v roku 2005 a 3,3 % HDP v roku 2006 a 1,5 % HDP v roku 2007. Rada stanovila termín 5. november 2004 na podniknutie účinných krokov „pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005“.(7) Postup znižovania deficitu schválený Radou 5. júla 2004 nezahŕňal náklady na dôchodkovú reformu implementovanú v roku 1999. Približne 20 % príjmov z príspevkov na dôchodkové zabezpečenie sa presmerovalo z priebežného systému pay-as-you-go do dôchodkových systémov s kapitálovým krytím s definovanými príspevkami. V období, keď bolo odporúčanie prijaté podľa článku 104 ods. 7, Rada priamo zohľadnila fakt, že cieľové deficity bude potrebné revidovať smerom nahor pri odhadovaných ročných nákladoch na dôchodkovú reformu v Poľsku vo výške približne 1,5 % HDP. Z tohto hľadiska ako aj pri zohľadnení prevládajúcich negatívnych rizík súvisiacich s rozpočtovou konsolidačnou stratégiou poukázala Rada vo svojom stanovisku týkajúcom sa konvergenčného programu predloženého v máji 2004 na fakt, že „je možné, že rozpočtová pozícia uvedená v programe nebude postačovať na zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP počas programového obdobia“ [t. j. do roku 2007].(8) Po uplynutí termínu uvedeného v odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7, ktorým bol 5. november 2004, dospela Komisia vo svojom oznámení Rade zo 14. decembra 2004 k záveru, že v rámci postupu pri nadmernom deficite pre Poľsko neboli potrebné ďalšie kroky, pretože poľská vláda podnikla účinné kroky, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005[16].(9) Dňa 17. februára 2005 predložila Rada svoje stanovisko týkajúce sa aktualizácie konvergenčného programu Poľska v novembri 2004. V aktualizácii sa revidoval cieľový deficit na rok 2007 smerom nahor na výšku 2,2 % HDP v roku 2007 (z výšky 1,5 % uvedenej v konvergenčnom programe v máji 2004), t. j. približne 3,7 % HDP vrátane nákladov na daňovú reformu. Uvedené revidovanie smerom nahor sa uskutočnilo aj napriek pretrvávajúcemu výraznému rastu (plánovanému v programe v priemere viac než 5 % za rok), zatiaľčo sa výsledky deficitu / prognózy deficitu na roky 2004 – 2006 znížili. Rada zaznamenala riziko oneskorenej a neúplnej implementácie opatrení súvisiacich s fiškálnymi úpravami. Pokiaľ ide o negatívne riziká súvisiace s rozpočtovou konsolidačnou stratégiou, Rada vyzvala Poľsko, aby okrem iného posilnilo fiškálne úpravy po roku 2005 a znížilo cieľový deficit na rok 2007. V skutočnosti bolo implementovaných len niekoľko opatrení. Fiškálny výsledok dosahujúci výšku 2,5 % HDP na rok 2005 bol však lepší, než sa očakávalo.(10) Dňa 14. marca 2006 prijala Rada svoje stanovisko týkajúce sa aktualizácie konvergenčného programu Poľska v januári 2006. Aktualizácia bola zameraná na pomalé znižovanie všeobecného deficitu verejných financií (v priemere o približne 0,3 % HDP ročne v období rokov 2006 – 2008) s cieľom splniť kritériá konvergencie rozpočtu do konca mandátu legislatívneho orgánu (t. j. do konca roku 2009). Kým výsledky deficitu a jeho prognózy na roky 2004 – 2006 sa znovu revidovali smerom nadol, v programe sa potvrdil cieľový deficit na rok 2007 vo výške 2,2 % HDP (s výnimkou nákladov na dôchodkovú reformu). Na základe revidovania nákladov na dôchodkovú reformu smerom nahor bol cieľový deficit na rok 2007 vrátane týchto nákladov o 0,4 percentuálneho bodu HDP vyšší než pri poslednej aktualizácii (4,1 % HDP v porovnaní s 3,7 % HDP). Rada poukázala na viaceré riziká vzťahujúce sa na konsolidačnú stratégiu rozpočtu, ako sú relatívne priaznivé predpoklady rastu v poslednom roku programového obdobia (2008), relatívne optimistické predpoklady vzťahujúce sa na daňovú elasticitu a možné ťažkosti pri kontrole výdavkov spojené s tlakom na sociálne výdavky. Rada dospela k záveru, že „v konvergenčnom programe sa predpokladá určitý pokrok, nie však účinná náprava nadmerného deficitu v roku 2007 (...)“. Rada ďalej uviedla, že plánovaná úprava štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení, ktoré vypočítali útvary Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne odsúhlasenej metodiky) sa plánovala zlepšiť v priemere o 0,25 % HDP za rok v programovom období.(11) V návrhu rozpočtu na rok 2007 prijatom 27. septembra 2006 sa odhaduje, že deficit (2006) dosiahne výšku 2,1 % HDP (náklady na dôchodkovú reformu v ňom nie sú zahrnuté) v porovnaní s cieľovou hodnotou v aktualizovanom konvergenčnom programe v januári 2006 vo výške 2,6 % HDP (a 3,3 % na základe odporúčania Rady z júla 2004 podľa článku 104 ods. 7). Pozitívnejší výsledok odráža vyššie príjmy (najmä daň z príjmov fyzických osôb) vďaka intenzívnejšiemu rastu než bol plánovaný, ako aj viac zamedzený rast výdavkov, najmä nižšie verejné investície než boli plánované. V návrhu rozpočtu na rok 2007 sa uvádzajú tieto cieľové deficity na nasledujúce roky: 1,7 % v roku 2007, 1,2 % v roku 2008 a 0,5 % v roku 2009.(12) Hodnotenie opatrení, ktoré Poľsko prijalo na nápravu nadmerného deficitu do roku 2007 ako odpoveď na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 vedie k týmto záverom:-  Revidovaný cieľový deficit na rok 2007 vo výške 1,7 % HDP (s výnimkou nákladov na dôchodkovú reformu) v návrhu rozpočtu na rok 2007 je vyšší než je cieľ vo výške 1,5 % HDP schválený v odporúčaní Rady z 5. júla 2004 na nápravu nadmerného deficitu. Revidovanie deficitu na rok 2007 sa uskutočnilo na základe oveľa nižších výsledkov deficitu v období rokov 2004 – 2006 než sa plánovalo v odporúčaní.-  Prechodné obdobie na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 týkajúceho sa klasifikácie dôchodkových systémov sa skončí prvým oznámením v roku 2007, ktoré sa má vydať 1. apríla. Zahrnutie nákladov na dôchodkovú reformu vedie k cieľovému deficitu na rok 2007 vo výške približne 3,7 % HDP.-  V prognóze, ktorú vypracovali útvary Komisie na jeseň roku 2006, sa predpokladá, že deficit v roku 2007 bude o 0,3 % HDP vyšší, než cieľový deficit stanovený poľskými orgánmi. Konkrétne sa očakáva, že príjmy z priamych daní budú nižšie, než plánovali príslušné orgány, zatiaľčo sociálne výdavky a verejné investície budú pravdepodobne vyššie.-  Vedie to k záveru, že deficit na rok 2007 bude podstatne vyšší, než referenčná hodnota vo výške 3 % HDP, ktorá nie je v súlade s odporúčaniami Rady na nápravu nadmerného deficitu s termínom do roku 2007.V súlade s rezolúciou zo zasadnutia Európskej rady v Amsterdame o Pakte stability a rastu Poľsko súhlasilo so zverejnením odporúčania Rady z 5. júla. 2004[17].PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Opatrenia, ktoré prijalo Poľsko ako odpoveď na odporúčanie Rady z 5. júla 2004 podľa článku 104 ods. 7 zmluvy, sa ukazujú byť neúčinné na nápravu nadmerného deficitu v termíne stanovenom v odporúčaní.Článok 2Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, str. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. ES L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] V hospodárskej prognóze vypracovanej Komisiou na jar 2004 sa zohľadnili údaje poskytnuté Poľskom v marci 2004.[3] Medzitým sa údaj o deficite za rok 2003 revidoval podľa zaužívaných postupov. Teraz dosahuje výšku 4,7 % HDP.[4] Pozri http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.[5] Ú. v. EÚ C 320, 24.12.2004, s. 15.[6] Pozri http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf[7] Pozri publikácie správ Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004 a kapitolu I.1.3 – Klasifikácia dôchodkových systémov s kapitálovým krytím a vplyv na verejné financie v príručke Eurostatu o verejnom deficite a dlhu, k dispozícii na internetovej stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Oznámenie Komisie predložené Rade: Opatrenia prijaté Českou republikou, Cyprom, Maltou, Poľskom a Slovenskom ako odpoveď na odporúčania Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, SEK(2004) 1630.[9] Ú. v. EÚ C 136, 3.6..2005, s. 23.[10] V článku 104 ods. 8 sa uvádza, že ak Rada stanoví, že v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 nebolo prijaté účinné opatrenie, môže rozhodnúť o uverejnení tohto odporúčania. V súlade s rezolúciou Európskej rady o Pakte stability a rastu (Ú. v. ES c 236, 2.8.1997 s. 1) však Poľsko súhlasilo s uverejnením odporúčania v júli 2004 (pozri http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).[11] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, str. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[12] Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 1.[13] Publikácie správ Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004 a kapitola I.1.3 – Klasifikácia dôchodkových systémov s kapitálovým krytím a vplyv na verejné financie v príručke Eurostatu o verejnom deficite a dlhu, k dispozícii na internetovej stránke: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[14] Tamtiež.[15] Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 18.[16] Oznámenie Komisie predložené Rade: Opatrenia prijaté Českou republikou, Cyprom, Maltou, Poľskom a Slovenskom ako odpoveď na odporúčania Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite, SEK(2004) 1630.[17] Pozri http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf


title: Odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/185/ES o existencii nadmerného schodku v Českej republike

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---       KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                     Brusel, 7.5.2008
                                     SEK(2008) 571 v konečnom znení

                        Odporúčanie na

                   ROZHODNUTIE RADY,

     ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/185/ES o existencii
           nadmerného schodku v Českej republike

                     (predložená Komisiou)

SK                                                                    SK
 ---pagebreak---                                           DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      KONTEXT

     Článkom 104 Zmluvy sa ustanovuje, že členské štáty by mali predchádzať nadmerným
     deficitom, a ustanovuje sa postup na účely ich identifikácie a korekcie. Postup pri nadmernom
     deficite (ďalej len „EDP“ – excessive deficit procedure) je podrobne opísaný v nariadení Rady
     (ES) č. 1467/97 o „urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku“1,
     ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Podľa článku 104 ods. 2 Zmluvy Komisia musí
     monitorovať dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch kritérií: a) či plánovaný
     alebo skutočný deficit verejných financií presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP (okrem
     prípadov, keď miera deficitu výrazne a neustále klesala a dosiahla úroveň, ktorá sa približuje
     k referenčnej hodnote, alebo ak sa referenčná hodnota prevýši len výnimočne a dočasne,
     a miera deficitu sa pohybuje tesne okolo referenčnej hodnoty) a b) či štátny dlh presahuje
     referenčnú hodnotu 60 % HDP (okrem prípadov, keď sa pomer dlhu dostatočne znižuje
     a uspokojivým tempom sa približuje k referenčnej hodnote).

     V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k Zmluve,
     Komisia poskytne údaje nevyhnutné na účely uplatňovania EDP. Súčasťou uplatňovania tohto
     protokolu je povinnosť členských štátov oznámiť údaje o štátnych deficitoch a dlhoch a iných
     súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade
     s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/932,3.

     Komisia začala 12. mája 2004 uplatňovať EDP pre Českú republiku prijatím správy podľa
     článku 104 ods. 3 na základe celkového deficitu verejných financií predstavujúceho
     12,9 % HDP v roku 20034 (5,9 % HDP bez významnej jednorazovej operácie týkajúcej sa
     pripísaných štátnych záruk). Rada 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie rozhodla, že
     Česká republika má podľa článku 104 ods. 65 nadmerný deficit. Takisto na základe
     odporúčania Komisie Rada zároveň Českej republike adresovala odporúčania podľa článku
     104 ods. 7 s cieľom odstrániť nadmerný deficit najneskôr do roku 2008.

     1
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ
            L 174, 7.7.2005, s. 5).
     2
            Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES)
            č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).
     3
            Najnovšie oznámenie Českej republiky sa nachádza na tejto webovej stránke:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
     4
            SEK(2004) 575. Medzičasom sa výsledok deficitu z roku 2003 zrevidoval smerom nadol na 6,6 % HDP
            (pričom už nezahŕňal žiadne jednorazové opatrenia).
     5
            Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 20.

SK                                                      2                                                          SK
 ---pagebreak---      Vzhľadom na prognózu výrazného rozpočtového sklzu v roku 2007 a stavu rozpočtu naďalej
     prekračujúceho referenčnú hodnotu v roku 2008 vychádzajúcu z plánov navrhnutých
     pred všeobecnými voľbami v júni 2006 Rada na základe odporúčania Komisie prijala 10. júla
     2007 rozhodnutie podľa článku 104 ods. 8, v ktorom sa uvádza, že opatrenia prijaté Českou
     republikou sa nezdajú primerané na odstránenie nadmerného deficitu do lehoty stanovenej
     na rok 2008. Rada 10. októbra 2007 vydala na základe odporúčania Komisie nové
     odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom Českej republike odporučila, aby ďalej
     zmiernila zhoršovanie rozpočtového stavu v roku 2007 a potvrdila pôvodný cieľový rok 2008
     na odstránenie nadmerného rozpočtu. České orgány museli znížiť deficit pod referenčnú
     úroveň 3 % HDP vierohodným a udržateľným spôsobom. Na základe vtedy dostupných
     prognóz Rada za týmto účelom českým orgánom odporučila, aby v roku 2008 zabezpečili
     zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných
     dočasných opatrení) aspoň v rozsahu ¾ % HDP v porovnaní s rokom 2007. Rada stanovila
     českým orgánom konečný termín na prijatie účinných opatrení na 9. apríl 2008.

     Rada okrem toho vyzvala Českú republiku, aby „po odstránení nadmerného deficitu
     zabezpečila udržateľnosť rozpočtovej konsolidácie smerom k jej strednodobému cieľu
     pre rozpočtovú pozíciu štrukturálneho deficitu vo výške 1 % HDP, a dosiahla strednodobý
     cieľ najneskôr v pôvodne stanovenej lehote do roku 2012.“

     Tabuľka 1: Úprava schválená Radou 10. októbra 2007
     % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak                         2006               2007                  2008
     Saldo verejných financií                               – 2,7        lepšie ako – 3,3          deficit < 3
     zmena štrukturálneho salda                                                                   minimálne ¾
     p.m.: Rast reálneho HDP (%)                               6,0              5,0                    4,9
     Poznámky: Štrukturálne saldo = cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení.
     Zdroj: Odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7 prijaté 10. októbra 2007 a prognóza útvarov Komisie z jari
     2007.
     Komisia po uplynutí lehoty stanovenej Radou zvyčajne vykoná formálne posúdenie opatrení,
     ktoré orgány prijali v reakcii na odporúčania Rady, pričom zohľadní najnovšie prognózy
     útvarov Komisie. Toto hodnotenie predstavuje priebežné posúdenie toho, či krajina smeruje
     k včasnému odstráneniu nadmerného rozpočtu. V prípade Českej republiky je toto priebežné
     hodnotenie obsiahnuté v tomto dokumente, ktorý ho nahrádza. Zohľadňuje sa v ňom správa
     českej vlády o nápravných opatreniach prijatých na základe EDP z apríla 20086.

     Podľa článku 104 ods. 12 je potrebné zrušiť rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
     schodku na základe odporúčania Komisie, ak bol nadmerný deficit v príslušnom členskom
     štáte podľa názoru Rady odstránený.

     6
             List českého ministra financií komisárovi pre hospodárske a menové záležitosti z 10. apríla 2008.

SK                                                         3                                                      SK
 ---pagebreak---      2.      SÚČASNÝ VÝVOJ DEFICITU

     Celkový deficit verejných financií dosiahol v roku 2003 úroveň 6,6 % HDP. V ďalších
     rokoch, s výnimkou roku 2005 (3½ % HDP), nebol deficit verejných financií vyšší ako 3 %
     HDP. Vývoj nominálneho deficitu od roku 2004 bol lepší ako odporúčané (nominálne) tempo
     znižovania uvedené v odporúčaní podľa článku 104 ods. 7 z 5. júla 2004. Zlepšenie deficitu
     verejných financií bolo spôsobené lepšími ako očakávanými príjmami v súvislosti s vyšším
     rastom v porovnaní s očakávaniami, ktorý od roku 2005 presahoval 6 % ročne, ako aj
     obmedzením výdavkov. Verejné výdavky ako podiel na HDP postupne klesali zo 45 % HDP
     v roku 2004 na úroveň 42,4 % HDP v roku 2007. Tento pokles bol čiastočne spôsobený
     vládnou spotrebou, ktorá sa znížila o približne 2 % HDP, ako aj klesajúcimi nákladmi
     spojenými s konsolidáciou bankového sektora7.

     Podľa údajov, ktoré Komisia (Eurostat) poskytla po prijatí správ z Českej republiky
     pred aprílom 20088,9, bol deficit verejných financií v roku 200710 na úrovni 1,6 % HDP, čo je
     výrazne pod cieľovou hodnotou 4 % HDP stanovenou v aktualizácii konvergenčného
     programu z marca 2007. V dôsledku toho boli príjmy ako podiel na HDP o 0,8 % HDP
     vyššie, ako sa plánovalo v konvergenčnom programe z marca 2007 a verejné výdavky boli
     nižšie o 1,8 % HDP. Zdá sa, že omnoho lepší ako očakávaný výsledok svedčí najmä o znížení
     sociálnych výdavkov, pri ktorých sa predpokladal nárast o takmer 1 % HDP. Ostatné prvky
     verejných výdavkov vrátane odmeňovania zamestnancov a medzispotreby sa tiež znížili.
     Okrem toho rast, ktorý dosiahol úroveň 6,5 % HDP v porovnaní so 4,9 % HDP, ako sa
     plánovalo v konvergenčnom programe z marca 2007, a daňové elasticity boli lepšie, ako sa
     predpokladalo.

     Príjmy i výdavky pozitívne ovplyvnil rast zamestnanosti, ktorý bol vyšší, ako sa očakávalo.
     Sociálne odvody rástli rýchlejšie, ako sa očakávalo a sociálne prevody ako podiel na HDP sa
     zvýšili iba minimálne.

     Nominálny deficit sa v porovnaní s rokom 2006 znížil o 1,1 % HDP, pričom približne
     polovica tohto poklesu je spôsobená prijatými opatreniami, o čom svedčí zlepšenie
     štrukturálneho salda, a druhá polovica je dôsledkom silnejšieho rastu. Celkové výdavky sa
     znížili o 1,2 % HDP, zatiaľ čo celkové príjmy klesli o 0,2 % HDP. Zlepšenie v roku 2007
     predstavuje nad mieru dobré splnenie odporúčania Rady „ďalej obmedziť zhoršovanie stavu
     rozpočtu“, ktoré sa očakávalo v tej dobe pre rok 2007.

     7
            Česká vláda znášala v súvislosti s privatizáciou bankového sektora väčšinu nákladov spojených
            s problémovými úvermi, najmä prostredníctvom vytvorenia Českej konsolidačnej agentúry. Podiel
            týchto aktív sa časom znížil.
     8
            Tlačová správa Eurostatu č. 54/2008 z 18. apríla 2008.
     9
            V súlade s článkom 8g ods. 1 nariadenia (ES) č. 3605/93.
     10
            Pomery deficitu sa zvyčajne revidujú – smerom nahor alebo nadol – po uverejnení prvého výsledku
            v jarnej notifikácii. Celkovo sú pre členské štáty EÚ revízie zvyčajne relatívne malé a v priemere
            bezvýznamne odlišné od nuly. V prípade Českej republiky je vzhľadom na rozdiel medzi súčasným
            oznámeným deficitom na rok 2007 a referenčnou hodnotou pre deficit málo pravdepodobné, že sa
            na základe akejkoľvek možnej revízie verejných účtov v budúcnosti zvýši pomer deficitu v roku 2007
            na úroveň vyššiu ako 3 % HDP.

SK                                                      4                                                        SK
 ---pagebreak---      Celkové zníženie verejných výdavkov sa odráža v raste objemu rezervných fondov, pri
     ktorých sa odhaduje, že sa zvýšili na 2¾ % HDP (z úrovne približne 2 % v roku 2006),
     z ktorých približne ¾ % HDP predstavujú výdavky nesúvisiace s fondmi EÚ, ktoré
     predstavujú odložené výdavky, ktoré môžu zvýšiť deficit v budúcnosti. Ďalšie 2 %
     predstavujú výdavky spojené s fondmi EÚ a kryté príjmami.

     Štrukturálny deficit sa znížil z úrovne 2,9 % HDP v roku 2006 na 2,3 % HDP v roku 2007
     v dôsledku pokračujúceho obmedzovania verejných výdavkov vrátane miezd vo verejnom
     sektore.

     3.      PROGNÓZY DEFICITU NA ROK 2008 A ĎALŠIE OBDOBIA

     Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že deficit verejných financií sa
     v roku 2008 bude ďalej znižovať, pričom dosiahne úroveň 1,4 % HDP a v prípade, že nedôjde
     k zmene politiky, 1,1 % HDP v roku 2009. Tento pokles je dôsledkom vyváženosti opatrení
     v stabilizačnom balíku schválenom 19. septembra 2007, pri ktorom sa očakáva pozitívny
     vplyv v rozsahu takmer 0,3 % HDP v každom roku (pozri rámček I). Očakáva sa, že úroveň
     sociálnych prevodov ako podiel na HDP sa v rokoch 2008 a 2009 zníži v dôsledku
     legislatívnych opatrení v stabilizačnom balíku. Konsolidácia sa okrem legislatívnych opatrení
     zakladala aj na pokračujúcom obmedzovaní miezd vo verejnom sektore a znižovaní verejnej
     spotreby ako podielu na HDP. Očakáva sa, že príjmy ako podiel na HDP zostanú stabilné,
     hoci rozsah daňových opatrení uskutočňovaných v rovnakom čase sťažuje prognózovanie.
     Prognózy útvarov Komisie týkajúce sa deficitu uvedené v jarnej prognóze sú v súlade
     s plánovaným deficitom uvedeným v jarnom oznámení (1,5 % HDP).

     Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva zlepšenie štrukturálneho salda
     z -2¼ % HDP v roku 2007 na približne -2 % HDP v roku 2008. Zlepšenie je nižšie ako
     odporúčala Rada (minimálne ¾ % HDP) vzhľadom na omnoho lepší celkový deficit v roku
     2007, podložený štrukturálnym zlepšením v roku 2007 v rozsahu približne ½ % HDP, ktoré sa
     neočakávalo v čase prijatia odporúčania.
     Strednodobým cieľom Českej republiky je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, ktorý by sa
     podľa poslednej aktualizácie konvergenčného programu predloženej v novembri 2007 mal
     dosiahnuť do roku 2012. V stanovisku Rady k programu zo 4. marca 200811 Rada vyzvala
     české orgány, aby „využili vysokú mieru rastu hospodárstva posilnením tempa úpravy tak,
     aby sa čo najskôr zabezpečilo bezpečné rozpätie pre prípad prekročenia referenčnej hodnoty
     a aby sa strednodobý cieľ dosiahol najneskôr do roku 2012.“

     11
            Ú. v. EÚ C 74, 20.3.2008, s. 24.

SK                                                5                                                  SK
 ---pagebreak---           Rámček I: Zhrnutie opatrení uvedených v stabilizačnom balíku zo septembra 2007
      Na základe stabilizačného balíka sa presunulo celkové daňové zaťaženie z priameho
      zdaňovania na nepriame. Od 1. januára 2008 bol zavedená rovná daň z príjmov fyzických
      osôb vo výške 15 %, hoci na rozšírenom základe, ktorá sa plánuje ďalej znížiť na 12,5 %
      v roku 2009. Od 1. januára 2008 sa sadzba dane z príjmu právnických osôb znížila z 24 %
      na 21 % a do roku 2010 sa ďalej zníži na 19 %. Nepriame dane sa v januári 2008 zvýšili
      prostredníctvom zvýšenia nižšej sadby DPH z 5 na 9 %, zvýšení spotrebných daní
      a zavedenia environmentálnej dane na elektrickú energiu, zemný plyn a pevné palivá.
      Zaviedol sa aj strop pre maximálny základ stanovený pre platenie sociálnych odvodov,
      ktorý zníži príjmy.

      Na základe stabilizačného balíka sa zaviedli nové právne predpisy zamerané na znižovanie
      výdavkov najmä v oblasti sociálnych výhod, vrátane prídavkov na deti, sociálnych
      príspevkov, rodičovských príspevkov, materských príspevkov, opatrovateľských
      príspevkov, príspevkov pre školopovinné deti a príspevkov na pohreb. Okrem stálych
      znížení sa zrušilo viazanie väčšiny sociálnych príspevkov na životné minimum, o ktorom
      môže rozhodovať vláda. V stabilizačnom balíku sa od januára 2008 zaviedli aj poplatky
      za zdravotnícke služby. To zahŕňa poplatky za lekárske konzultácie, lieky na predpis
      a hospitalizáciu. Odhaduje sa, že tieto zmeny budú mať malý pozitívny vplyv na verejné
      príjmy, pričom vytvoria dodatočné príjmy a znížia výdavky znížením dopytu.

     Vláda predložila 23. januára 2008 návrh na odškodnenie cirkví za skonfiškovaný cirkevný
     majetok (pozri rámček II). Po jeho schválení českým parlamentom sa finančné odškodnenie
     zaregistruje ako jednorazové náklady zvyšujúce deficit vo výške 2,2 % HDP v roku, kedy sa
     zaúčtuje verejný záväzok, hoci väčšia časť skutočnej platby sa rozloží na veľmi dlhé obdobie
     60 rokov. Táto transakcia sa nezohľadnila v prognózach útvarov Komisie z jari 2008, ktorá
     vychádzala zo zvyčajného predpokladu, že nedôjde k zmene politiky, pretože nebolo jasné, či
     a kedy parlament schváli návrh vlády. Táto transakcia nebola zohľadnená ani v prognózach
     uvedených v konvergenčnom programe. V prípade, že návrh nadobudne účinnosť v roku 2008
     alebo 2009, deficit verejných financií (vrátane tejto transakcie) by podľa súčasných prognóz
     v danom           roku         dočasne           presiahol          3        %         HDP.

      Rámček II: Český návrh týkajúci sa odškodnenia za konfiškáciu cirkevného majetku
      Česká vláda predložila 23. januára 2008 parlamentu návrh na odškodnenie cirkví
      za cirkevný majetok skonfiškovaný v období rokov 1948 – 1990. Plánujú sa dva spôsoby
      odškodnenia: reštitúcia a finančné odškodnenie v prípade, že reštitúcia už nie je možná.
      Pokiaľ ide o finančné odškodnenie, cirkvi na základe návrhu dostanú od vlády hotovostné
      splátky v priebehu 60 rokov vo výške 4 274,9 miliónov (0,1 % HDP v roku 2008).
      Vzhľadom na ročnú úrokovú mieru vo výške 4,85 % bude táto suma zodpovedať výške
      istiny 83,0 miliárd CZK (2,2 % HDP v roku 2008) a úrokom vo výške 173,5 miliardy
      CZK12.

     12
            Podľa informácií, ktoré poskytli české orgány, je súčasťou dohody o odškodnení aj postupné zrušenie
            štátnej podpory cirkví (napr. výplata miezd kňazov). Táto štátna podpora predstavuje 1 406 miliónov
            CZK (0,04 % HDP v roku 2008).

SK                                                      6                                                         SK
 ---pagebreak---       Český štatistický úrad požiadal Eurostat o objasnenie primeraného účtovného vplyvu
      návrhu v prípade odškodného. Eurostat objasnil, že reštitúcie nemajú vplyv na deficit
      verejných financií. Ak je vrátený majetok rovnaký ako majetok skonfiškovaný v minulosti,
      transakcia sa zaúčtuje na účty ESA ako ostatné zmeny objemu bez priameho vplyvu
      na verejné príjmové a výdavkové účty. V prípade, že vrátený majetok nie je rovnaký,
      reštitúcia sa zaúčtuje ako uhradený kapitálový prevod vyrovnaný negatívnou investíciou.
      Pokiaľ ide o finančné odškodnenie, Eurostat objasnil, že podľa jeho výkladu účtovných
      pravidiel ESA sa istina, ktorá sa má zaplatiť, zaúčtuje ako verejné výdavky pri schválení
      právneho predpisu a nie v čase, kedy sa hotovostné platby skutočne vyplatia. Úroky sa
      zaúčtujú ako verejné výdavky v priebehu nasledujúcich 60 rokov. Eurostat taktiež objasnil,
      že nevyrovnané záväzky voči cirkvám sa zaúčtujú ako pasívne účty13.
      V roku, kedy český parlament prijme zákon a tento zákon nadobudne účinnosť, budú preto
      české verejné účty obsahovať veľmi veľkú jednorazovú transakciu zvyšujúcu deficit
      v objeme 2,2 % HDP. Skutočnosť, že záväzky voči cirkvám sa zaúčtujú ako pasívne účty
      znamená, že nebudú predstavovať verejný dlh v zmysle nariadenia (ES) č. 3605/93. V čase
      zaúčtovania výdavkov bude kapitálová úprava zahŕňať mimoriadne veľký negatívny rozdiel
      v hotovosti, ktorý sa v priebehu 60 rokov postupne vyrovná.

     4.      VÝVOJ DLHU A JEHO PROGNÓZY

     Rast úrovne dlhu sa napriek značným deficitom verejných financií od roku 2004 podarilo
     vo veľkej miere zastaviť. V dôsledku rekordného rastu od roku 2005 a podstatného zníženia
     deficitu verejných financií v roku 2007 v porovnaní s rokom 2006 sa úroveň verejného dlhu
     znížila z 30,4 % HDP v roku 2004 na 28,7 % HDP v roku 2007.

     Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva, že pomer dlhu sa bude v dôsledku
     pokračujúcej fiškálnej konsolidácie a udržiavaného makroekonomického rastu naďalej
     znižovať pod úroveň 28 % v roku 2009.

     13
            List Eurostatu zo 14. marca 2008, ktorým sa poskytuje predbežné poradenstvo Českému štatistickému
            úradu, je k dispozícii na webovej stránke:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
            %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF.

SK                                                      7                                                       SK
 ---pagebreak---      5.      ZÁVERY

     Napriek očakávaniu silnej fiškálnej expanzie v roku 2007 sa saldo verejných financií zlepšilo
     z úrovne – 2,7 % HDP v roku 2006 na úroveň – 1,6 % HDP v roku 2007. Tento pokles bol
     čiastočne spôsobený úsporami na výdavkoch, ako aj vyšším rastom. Štrukturálne saldo, t. j.
     cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v roku 2007
     zlepšilo o ½ % HDP.

     Česká vláda zaviedla súbor legislatívnych opatrení účinných od roku 2008 s cieľom
     konsolidovať verejné financie v rokoch 2008 a 2009 vrátane obmedzenia sociálnych
     výdavkov a zavedenia poplatkov za zdravotnú starostlivosť, ktoré budú mať pozitívny vplyv
     na verejné financie. Spolu so pokračujúcim obmedzovaním výdavkov a úzkym
     monitorovaním vplyvu rozsiahleho množstva daňových opatrení zavedených v roku 2008
     na príjmy sa očakáva, že tieto opatrenia povedú k ďalšiemu znižovaniu deficitu verejných
     financií. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sa očakáva ďalšie zlepšenie
     nominálneho deficitu na úroveň 1,4 % HDP v roku 2008 a v prípade, že nedôjde k zmene
     politiky, na úroveň 1,1 % HDP v roku 2009. Z toho vyplýva, že deficit sa znížil pod hranicu
     3 % HDP vierohodným a udržateľným spôsobom.

     Hrubý dlh verejných financií sa znížil z 29,4 % HDP v roku 2006 na 28,7 % v roku 2007, čo
     je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari
     2008 sa očakáva, že pomer dlhu do roku 2009 ďalej klesne pod úroveň 28 % HDP (v prípade
     politickej stability).

     Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný deficit sa v Českej republike odstránil. Preto
     Komisia odporúča Rade, aby zrušila svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu
     v Českej republike.

SK                                                8                                                  SK
 ---pagebreak---      Tabuľka 2: Vývoj rozpočtu, 2003 – 2009
                                                 2003 2004 2005 2006           2007         2008        2009
     % HDP, pokiaľ sa neuvádza inak                                       KOM KP(2) KOM KP(2) KOM(3) KP(2)
     Saldo verejných financií                     -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9           -1,1     -2,6
     - Celkové príjmy                             40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
     - Celkové výdavky                            47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
       Z toho :   - úrokové výdavky                1,2 1,2 1,2       1,1    1,2    1,2   1,1    1,3  1,1      1.2
                  - tvorba hrubého fix. kapitálu   4,5 4,8 4,9       5,0    4,8    5,1   4,8    5,3  4,9      5.4
     Primárne saldo                               -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7            0,0     -1,3
     Jednorazové a dočasné opatrenia               0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0          0,0   0,0    0,0  0,0      0,0
     Štrukturálne saldo (1)                       -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4           -1,5     -2,8
     Štrukturálne primárne saldo (2)              -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2           -0,4     -1,6
     Hrubý štátny dlh                             30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
     Pm        Rast reálneho HDP (%)               3,6 4,5 6,4       6,4    6,5    5,9   4,7    5,0  5,0      5,1
     Pm        Produkčná medzera                  -3,0 -2,6 -0,8 0,8        2,0    1,8   1,4    1,4  1,1      0,7
     (1)
                Cyklicky upravené (primárne) saldo bez jednorazových a dočasných opatrení.
     (2)
                Cyklicky upravené a štrukturálne saldá a produkčné medzery podľa programu, ktoré vypočítali útvary
                Komisie na základe informácií uvedených v programe.
     (3)
                Za predpokladu nezmenenej politiky.
     Zdroje: Prognóza útvarov Komisie z jari 2008 (KOM) a aktualizácia konvergenčného programu (KP) z novembra
     2007

SK                                                        9                                                          SK
 ---pagebreak---                                                   Odporúčanie na

                                           ROZHODNUTIE RADY,

                         ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/185/ES o existencii
                               nadmerného schodku v Českej republike

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104
     ods. 12,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     keďže:

     (1)      Rozhodnutím Rady 2005/185/ES14 sa po odporúčaní Komisie v súlade s článkom 104
              ods. 6 Zmluvy rozhodlo o tom, že v Českej republike existuje nadmerný deficit. Rada
              poukázala na to, že celkový deficit verejných financií bol v roku 2003 na úrovni
              12,9 % HDP (5,9 % HDP bez hlavnej jednorazovej operácie týkajúcej sa pripísaných
              štátnych záruk), čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou
              v Zmluve.

     (2)      Dňa 5. júla 2004 v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy a s článkom 3 ods. 4
              nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní
              vykonania postupu pri nadmernom schodku15 Rada na základe odporúčania Komisie
              vydala odporúčanie, ktoré bolo určené Českej republike s cieľom odstrániť nadmerný
              deficit najneskôr do konca roku 2008. Odporúčanie bolo uverejnené.

     (3)      Vzhľadom na prognózu výrazného rozpočtového sklzu v roku 2007 a stáleho
              nadmerného deficitu nad referenčnou hodnotou v roku 2008 Rada na základe
              odporúčania Komisie prijala 10. júla 2007 rozhodnutie podľa článku 104 ods. 8,
              v ktorom sa uvádza, že opatrenia prijaté Českou republikou sa nezdajú primerané
              na odstránenie nadmerného deficitu do lehoty stanovenej na rok 200816. Rada
              10. októbra 2007 vydala na základe odporúčania Komisie nové odporúčanie podľa
              článku 104 ods. 7, v ktorom Českej republike odporučila, aby ďalej zmiernila
              zhoršovanie rozpočtového stavu v roku 2007 a opätovne potvrdila, že nadmerný
              deficit sa má odstrániť najneskôr do roku 2008, pričom českým orgánom stanovila
              konečný termín na prijatie účinných opatrení na 9. apríl 2008. Na základe vtedy
              dostupných prognóz Rada české orgány vyzvala, aby v roku 2008 zabezpečili
              zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových
              a iných dočasných opatrení) aspoň v rozsahu ¾ % HDP v porovnaní s rokom 2007.

     14
              Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 20.
     15
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ
              L 174, 7.7.2005, s. 5).
     16
              Ú. v. EÚ L 260, 5.10.2007, s. 13.

SK                                                        10                                                         SK
 ---pagebreak---      (4)   V súlade s článkom 104 ods. 12 Zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
           deficitu má zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný
           deficit odstráni.

     (5)   V súlade s Protokolom o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu
           k Zmluve, Komisia poskytne údaje na uplatňovanie postupu. Súčasťou uplatňovania
           uvedeného protokolu je povinnosť členských štátov oznamovať údaje o štátnom
           deficite a zadlženosti, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to
           pred 1. aprílom a pred 1. októbrom v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES)
           č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom
           schodku, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva17.

     (6)   Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 8g ods. 1
           nariadenia (ES) č. 3605/93 na základe oznámenia Českej republiky pred 1. aprílom
           2008, a prognózy útvarov Komisie z jari 2008 sú oprávnené tieto závery:

            –     deficit verejných financií sa znížil z 2,7 % HDP v roku 2006 na 1,6 % HDP
                  v roku 2007, čo je pod referenčnou hodnotou pre deficit 3 % HDP. Táto
                  hodnota je porovnateľná s cieľovou hodnotou 4 % HDP stanovenou
                  v konvergenčnom programe z marca 2007,

            –     hoci daňové príjmy v dôsledku vyššieho ako plánovaného rastu prekročili
                  očakávania, zníženie deficitu v roku 2007 bolo aj dôsledkom obmedzenia
                  výdavkov, najmä pokiaľ ide o odmeňovanie zamestnancov verejného sektora
                  a medzispotrebu. Väčšina úspor na výdavkoch je stáleho charakteru. Zlepšenie
                  štrukturálneho salda v roku 2007 (t. j. cyklicky upraveného salda
                  bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa odhaduje tesne nad úrovňou
                  ½ % HDP,

            –     v prognóze z jari 2008 sa v roku 2008 plánuje ďalšie zníženie deficitu
                  na úroveň 1,4 % HDP v dôsledku dodatočných úsporných opatrení na strane
                  výdavkov, legislatívnych opatrení na zníženie sociálnych výdavkov
                  a zavedenia čiastočných poplatkov v zdravotníctve. Očakáva sa, že príjmy ako
                  podiel na HDP zostanú vo všeobecnosti stabilné v súvislosti so širokým
                  rozsahom daňových opatrení zavedených v roku 2008. Jarná prognóza je
                  v súlade s cieľovým deficitom vo výške 1,5 % HDP uvedeným vo fiškálnom
                  oznámení z apríla. V roku 2009 sa v prípade, že nenastane zmena politiky,
                  v jarnej prognóze očakáva ďalší pokles deficitu na úroveň 1,1 % HDP.
                  Vyplýva z toho, že deficit sa znížil pod úroveň 3 % HDP vierohodným
                  a udržateľným spôsobom. Očakáva sa, že štrukturálne saldo sa zlepší o takmer
                  ½ percentuálneho bodu HDP v roku 2008 a následne aj v roku 2009, ak
                  nedôjde k zmene politiky. Tieto skutočnosti je potrebné zohľadňovať
                  v súvislosti s potrebou dosiahnuť pokrok smerom k strednodobému cieľu
                  pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je v prípade Českej republiky štrukturálny
                  deficit vo výške 1 % HDP, ktorý sa má podľa aktualizácie konvergenčného
                  programu z novembra 2007 dosiahnuť do roku 2012.

     17
           Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES)
           č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).

SK                                                11                                                   SK
 ---pagebreak---              –     verejný dlh zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Znížil sa
                   z úrovne 29,4 % HDP v roku 2006 na 28,7 % v roku 2007. Podľa prognózy
                   z jari 2008 sa očakáva, že pomer dlhu sa bude ďalej znižovať pod úroveň 28 %
                   do konca roku 2009 (ak nedôjde k zmene politiky).

     (7)    Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit v Českej republike odstránený, a rozhodnutie
            2005/185/ES by sa preto malo zrušiť.

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                              Článok 1

     Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný deficit bol v Českej republike odstránený.

                                              Článok 2

     Rozhodnutie 2005/185/ES sa týmto zrušuje.

                                              Článok 3

     Toto rozhodnutie je určené Českej republike.

     V

                                                 Za Radu
                                                 predseda

SK                                                  12                                            SK


|

52011PC0115

/* KOM/2011/0115 v konečnom znení */  Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o vymenovaní Európskeho hlavného mesta kultúry na rok 2015 v Českej republike

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 14.3.2011KOM(2011) 115 v konečnom zneníOdporúčanieROZHODNUTIE RADYo vymenovaní Európskeho hlavného mesta kultúry na rok 2015 v Českej republikeENDÔVODOVÁ SPRÁVAV rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019[1] sa stanovuje postup vymenovania európskych hlavných miest kultúry. Podľa článku 2 uvedeného rozhodnutia sa od roku 2009 za európske hlavné mestá kultúry vymenujú dve mestá z dvoch členských štátov, v súlade s chronologickým poradím stanoveným v prílohe k danému rozhodnutiu. V roku 2015 budú usporiadateľmi tohto podujatia Belgicko a Česká republika.Nominácia európskych hlavných miest kultúry na rok 2015 podlieha ďalej uvedenému postupu.Každý príslušný členský štát uverejní výzvu na predkladanie prihlášok najneskôr šesť rokov pred začatím podujatia. Výberová komisia pozostávajúca z 13 nezávislých odborníkov v oblasti kultúry sa stretne na predbežnom výberovom zasadnutí najneskôr päť rokov pred začatím podujatia. Výberová komisia posúdi zaslané žiadosti na základe kritérií stanovených v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES a vypracuje zoznam kandidujúcich miest, ktoré sa budú po doplnení žiadostí ďalej posudzovať.Deväť mesiacov po predbežnom výberovom zasadnutí zvolá každý príslušný členský štát výberovú komisiu na účely konečného výberu. Po dôkladnom posúdení predbežne vybraných miest na základe kritérií stanovených pre túto činnosť výberová komisia odporučí nomináciu jedného mesta v každom príslušnom členskom štáte.Na základe týchto odporúčaní každý z týchto dvoch členských štátov navrhne jedno mesto, ktoré by sa malo stať európskym hlavným mestom kultúry, a oznámi to Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred začatím príslušného podujatia.Európsky parlament môže postúpiť svoje stanovisko Komisii, najneskôr však tri mesiace po prijatí nominácií.Rada na základe odporúčania Komisie oficiálne vymenuje príslušné mestá na rok, pre ktorý boli nominované.V Českej republike boli podané tri žiadosti na vymenovanie za Európske hlavné mesto kultúry: Hradec Králové, Ostrava a Plzeň.Na konci dvojkolového výberového procesu, bol projekt mesta Plzeň posúdený ako projekt, ktorý najlepšie spĺňa ciele a kritériá tohto podujatia definovaného v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES.Výberová komisia následne vo svojej správe zo septembra 2010 odporučila, aby sa mesto Plzeň stalo usporiadateľom podujatia v roku 2015 v Českej republike. Česká republika oznámila tieto nominácie Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Výboru regiónov na konci roku 2010.Európsky parlament zaslal Komisii začiatkom januára 2011 súhlasné stanovisko.Výberový proces sa v Belgicku uzavrel na jar 2010 a v novembri 2010 bolo vymenované mesto Mons.Na základe uvedeného Komisia v súlade s článkom 9 ods. 3 rozhodnutia č. 1622/2006/ES predkladá Rade priložené odporúčanie na oficiálne vymenovanie mesta Plzeň za Európske hlavné mesto kultúry 2015 v Českej republike.OdporúčanieROZHODNUTIE RADYo vymenovaní Európskeho hlavného mesta kultúry na rok 2015 v Českej republikeRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019[2], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,so zreteľom na správu výberovej komisie z septembra 2010 týkajúcu sa výberového postupu pre európske hlavné mestá kultúry v Českej republike,keďže:berúc do úvahy, že kritériá stanovené v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES sú v celom rozsahu splnené,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Mesto Plzeň sa vymenúva za „Európske hlavné mesto kultúry 2015“ v Českej republike.Článok 2Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V […]Za Radupredseda [1] Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.[2] Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.