               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2022
            COM(2022) 621 final

            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka hospodárskych politík Holandska a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2022
            {SWD(2022) 621 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka hospodárskych politík Holandska a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2022

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241
                  3
               , ktorým sa zriadil Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti poskytuje finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prináša fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispieva k hospodárskej obnove a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a zároveň posilňuje odolnosť hospodárstiev členských štátov a ich potenciálny rast. Okrem toho prispieva aj k posilneniu udržateľných verejných financií a k podpore rastu a tvorby pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte. Maximálny finančný príspevok pre členský štát v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti [bol] aktualizovaný [XX.] júna 2022 v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/241.

               (2)Komisia 24. novembra 2021 prijala ročný prieskum udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2022. Náležite zohľadnila spoločný záväzok k ďalšiemu vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv vyhláseného Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017, opätovne potvrdený na sociálnom samite v Porte v máji 2021. Európska rada 25. marca 2022 schválila priority ročného prieskumu udržateľného rastu na rok 2022. Komisia 24. novembra 2021 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej identifikovala Holandsko ako jeden z členských štátov, v prípade ktorých bude potrebné hĺbkové preskúmanie
                  4
               . V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny, ktoré Rada prijala 5. apríla 2022, ako aj návrh spoločnej správy o zamestnanosti na rok 2022, v ktorej sa analyzuje vykonávanie usmernení pre politiky zamestnanosti a zásad Európskeho piliera sociálnych práv, prijatý Radou 14. marca 2022.

               (3)Invázia Ruska na Ukrajinu, ktorá nasledovala po globálnej pandémii, výrazne zmenila geopolitický a hospodársky kontext. Vplyv tejto invázie na hospodárstva členských štátov sa prejavil napríklad vyššími cenami energií a potravín a horšími vyhliadkami rastu. Vyššie ceny energií majú negatívny dosah predovšetkým na najzraniteľnejšie domácnosti, ktoré žijú v energetickej chudobe alebo sú ňou ohrozené. Okrem toho EÚ zažíva bezprecedentný prílev ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny. V tejto súvislosti bola 4. marca 2022 prvýkrát aktivovaná smernica o dočasnej ochrane
                  5
               , ktorou sa vysídleným osobám z Ukrajiny udeľuje právo na oprávnený pobyt v EÚ, ako aj prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave, trhu práce, zdravotnej starostlivosti, bývaniu a sociálnemu zabezpečeniu.

               (4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít v danej oblasti politiky v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

               (5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020
                  6
               . Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021
                  7
                vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

               (6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu
                  8
               . Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov
                  9
               .

               (7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, v ktorom poskytla všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky v roku 2023 s cieľom podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov a tak posilniť koordináciu politík
                  10
               . Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a v konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra z konca mája 2022.

               (8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; Fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

               (9)Holandsko predložilo 29. apríla 2022 svoj program stability na rok 2022 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97. Národný program reforiem zatiaľ nepredložilo, keďže tento program bude začlenený do plánu obnovy a odolnosti.

               (10)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Holandsku na rok 2022
                  11
               . Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu, ktoré Rada prijala v rokoch 2019, 2020 a 2021, ako aj nové a vznikajúce výzvy vrátane výziev, ktoré sa objavili v dôsledku invázie Ruska na Ukrajinu. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Holandska pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

               (11)Komisia vykonala v súvislosti s Holandskom hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 a jeho výsledky uverejnila 23. mája 2022
                  12
               . Komisia skonštatovala, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Zraniteľné miesta sa týkajú predovšetkým vysokého objemu súkromného dlhu a veľkého prebytku bežného účtu a majú cezhraničný význam.

               (12)Rada 20. júla 2020 odporučila Holandsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa v roku 2021 deficit verejných financií Holandska znížil z 3,7 % HDP v roku 2020 na 2,5 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Holandsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení predstavoval 3,3 % HDP v rokoch 2020 aj 2021. Opatrenia, ktoré Holandsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 52,1 % HDP.

               (13)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe stability na rok 2022, je realistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 3,6 % a v roku 2023 o 1,7 %. V prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá obdobný rast reálneho HDP na úrovni 3,3 % a v roku 2023 rast na úrovni 1,6 %. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že celkový deficit zostane v roku 2022 na úrovni 2,5 % HDP a v roku 2023 klesne na 2,3 % HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 53,1 % a v roku 2023 na 52,7 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 2,7 % HDP v roku 2022 a 2,1 % HDP v roku 2023. Ide o úroveň, ktorá je vyššia ako deficit na rok 2022 predpokladaný v programe stability na rok 2022, a to predovšetkým z dôvodu, že opatrenia prijímané v reakcii na vysoké ceny energie boli v programe zahrnuté iba čiastočne, a ktorá je v prípade roku 2023 o čosi nižšia, a to predovšetkým z dôvodu nižšej úrovne tvorby hrubého fixného kapitálu a iných výdavkov očakávaných Komisiou. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s nižším pomerom verejného dlhu k HDP, a to na úrovni 51,4 % v roku 2022 a 50,9 % v roku 2023. Tento rozdiel je spôsobený odlišnou prognózou nominálneho HDP.

               Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 1,5 %.

               (14)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne z 3,4 % HDP v roku 2021 na 0,9 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií je ovplyvnený opatreniami prijatými na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 0,7 % HDP v roku 2022 a v roku 2023 sa postupne zrušia
                  13
               . Tieto opatrenia pozostávajú najmä zo sociálnych transferov pre chudobnejšie domácnosti a zo znížení nepriamych daní zo spotreby energie. Tieto opatrenia boli oznámené ako dočasné. Ak však ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z týchto opatrení by mohli pokračovať. Jedno z nich nie je cielené, a to konkrétne zníženie nepriamych daní zo spotreby energie. Deficit verejných financií je zároveň ovplyvnený nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, v prípade ktorých sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá, že v roku 2022 aj 2023 budú predstavovať 0,1 % HDP
                  14
               , ako aj zvýšením nákladov na výdavky na obranu o 0,1 % HDP v roku 2023.

               (15)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Holandsko
                  15
                v roku 2022 sledovalo podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a aby zachovalo investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň Holandsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               (16)Na základe prognózy Komisie z jari 2022, ako aj informácií uvedených v programe stability Holandska na rok 2022 sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 podporné a dosiahnu úroveň −2,6 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady
                  16
               . Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti má byť podľa predpokladov v porovnaní s rokom 2021 naďalej stabilný
                  17
               . Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2022 predstavovať neutrálny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,0 percentuálneho bodu
                  18
               . Holandsko preto plánuje v súlade s odporúčaním Rady zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 2,0 percentuálneho bodu. Tento významný expanzívny príspevok zahŕňa dodatočný vplyv opatrení na riešenie hospodárskeho a sociálneho dosahu zvýšenia cien energie (0,7 % HDP), ako aj náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP), pričom podľa predpokladov k rastu čistých bežných výdavkov prispejú okrem iného aj ďalšie opatrenia v oblasti klímy (zamerané na znižovanie emisií skleníkových plynov a na podporu udržateľnej energie) predstavujúce príspevok na úrovni 0,3 % HDP a opatrenia v oblasti vzdelávania (rekvalifikácia, odborné vzdelávanie učiteľov) predstavujúce príspevok 0,2 % HDP.

               (17)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 za predpokladu nezmenenej politiky predstavovať +0,5 % HDP
                  19
               . Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti má byť podľa predpokladov v porovnaní s rokom 2022 naďalej nezmenený. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,1 percentuálneho bodu
                  20
               . Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,0 percentuálneho bodu. Zahŕňa to vplyv postupného rušenia opatrení na riešenie zvýšených cien energie (0,7 % HDP).

               (18)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 2,5 % HDP v roku 2024 a následne do roku 2025 vzrastie na 2,9 %. Deficit verejných financií má teda v časovom rámci programu zostať pod úrovňou 3 % HDP. V týchto prognózach sa predpokladajú niektoré dodatočné, doteraz nešpecifikované opatrenia fiškálnej konsolidácie. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 zvyšovať, a to konkrétne na 53,1 % v roku 2024 a na 54,4 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

               (19)Deformácie na trhu s bývaním prispievajú k rýchlemu rastu cien obytných nehnuteľností a k vysokej zadlženosti domácností, čo spôsobuje zraniteľnosť domácností voči hospodárskym otrasom. V roku 2021 sa rast cien obytných nehnuteľností prudko zvýšil, pričom vykazoval ročnú mieru rastu 15 %. Na trhu s bývaním sa pri tom čoraz častejšie prejavujú známky nadhodnocovania nehnuteľností prehlbujúce riziká a slabé miesta. Hoci sa daňová odpočítateľnosť v prípade hypotekárnych úrokov postupne znižuje, toto zníženie je len čiastočné, pričom príslušná daňová úľava na hypotekárne platby zostáva veľkorysá. Spolu s relatívne vysokými úverovými limitmi (pomer výšky úveru k hodnote zabezpečenia) to naďalej prispieva k značnému zvýhodňovaniu dlhu domácností. Zároveň je trh so súkromným nájomným bývaním naďalej malý a nedostatočne rozvinutý. Absencia dobre fungujúceho stredného segmentu na trhu s nájomným bývaním predstavuje pre domácnosti stimul motivujúci k nákupu nehnuteľnosti namiesto jej prenájmu, čo prispieva k vysokému pomeru dlhu k príjmu a k finančnej zraniteľnosti. Rigidita na strane ponuky prehlbuje deformácie na trhu s bývaním. Vzhľadom na relatívne nepružnú ponuku bývania sa zvyšuje riziko, že politiky zamerané na zvýšenie cenovej dostupnosti bývania povedú k stimulácii dopytu a v konečnom dôsledku k ďalšiemu zvýšeniu cien obytných nehnuteľností, a teda k oslabeniu pôvodného cieľa daných politík.

               (20)V rámci dôchodkového systému sa síce darí dosahovať dobré výsledky z hľadiska primeranosti dôchodkov a fiškálnej udržateľnosti, no zamestnanecký dôchodkový systém (druhý pilier) má nedostatky, pokiaľ ide o medzigeneračnú spravodlivosť, transparentnosť dôchodkových práv a flexibilitu. Príspevky do druhého piliera sú vysoké a v záujme absorbovania nerovnováh v bilanciách dôchodkových fondov by mohlo byť potrebné pristúpiť k potenciálne výrazným úpravám príspevkov. Značné úspory v rámci povinného sporenia zároveň prispievajú k prebytku bežného účtu. Vďaka reforme dôchodkového systému by sa mohla zvýšiť odolnosť dôchodkových fondov voči otrasom. V nadväznosti na rámcovú dohodu o všeobecných zásadách dôchodkovej reformy z roku 2019 sa vláda a sociálni partneri v júni 2020 dohodli na novej zmluvnej štruktúre druhého piliera. Celkovým cieľom plánovanej reformy je riešenie hlavných slabých miest dôchodkového systému. Holandský parlament má v priebehu roka 2022 prerokovať a prijať legislatívne opatrenia na realizáciu dohodnutej dôchodkovej reformy. Hlavnou výzvou bude potom úplná realizácia reformy, ktorú bude treba dôsledne monitorovať.

               (21)Holandsko predložilo programové dokumenty politiky súdržnosti
                  21
                22. a 23. decembra 2021 a 22. marca 2022. V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 musí Holandsko pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadniť príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja.

               (22)Podiel flexibilných foriem zamestnanosti zostáva vysoký a predstavuje podstatný podiel holandského trhu práce, čo poukazuje na rastúce riziko segmentácie trhu práce. Využívanie týchto druhov pracovných miest je do značnej miery ovplyvnené inštitucionálnymi faktormi a vnútroštátnymi politickými rozhodnutiami, ako sú rozdiely týkajúce sa daňového zaobchádzania (v prípade samostatne zárobkovo činných osôb bez zamestnancov), sociálneho zabezpečenia a predpisov na ochranu práce. Tieto rozličné hybné sily a inštitucionálne faktory predstavujú veľké finančné (de)motivačné stimuly, ktoré pôsobia obzvlášť deformačne na okraji trhu práce. Pandémia COVID-19 zároveň upozornila na riziká segmentovaného trhu práce a na nepriaznivú situáciu v oblasti zamestnanosti a sociálneho zabezpečenia, ktorej čelia určité skupiny, ako aj na významné výzvy v súvislosti s prístupom k primeranej sociálnej ochrane v prípade samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré majú často nedostatočné, resp. nemajú žiadne nemocenské poistenie, poistenie pre prípad invalidity alebo nezamestnanosti či starobné poistenie. Ďalšie opatrenia na objasnenie klasifikácie pracovného vzťahu samostatne zárobkovo činných osôb a presadzovanie uplatniteľných pravidiel by okrem toho mohli pomôcť znížiť mieru nepravej samostatnej zárobkovej činnosti.

               (23)Nedostatok pracovných síl ďalej stúpal, pričom sa čoraz väčšmi prejavoval vo všetkých odvetviach v súlade s celkovou hospodárskou obnovou a nárastom dopytu po pracovnej sile. Z prognóz trhu práce vyplýva, že v budúcnosti bude naďalej pokračovať trend tzv. prehriateho trhu práce, a to najmä v oblasti vzdelávania, zdravotnej starostlivosti, technických pozícií a v odvetví IKT. V krátkodobom horizonte sa očakáva aj výrazný nedostatok pracovných síl v stavebníctve. Hrozí, že prehriaty trh práce zabrzdí veľké investície potrebné v rámci zelenej a digitálnej transformácie. Na trhu zároveň existuje nevyužitá alebo nedostatočne využitá pracovná sila, a to predovšetkým s prihliadnutím na nižšiu mieru zamestnanosti v prípade osôb s migrantským pôvodom a vzhľadom na vysoký podiel pracovných miest na čiastočný úväzok. Vďaka stimulom na zvýšenie počtu hodín odpracovaných pracovníkmi na čiastočný úväzok, z ktorých nemálo sú ženy (v roku 2021 pracovalo na čiastočný úväzok 62,5 % zamestnaných žien), by sa mohol ďalej znížiť existujúci nedostatok pracovných síl na trhu práce, ako aj priemerný rozdiel v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov. Zmierniť nedostatok pracovných síl a zručností by mohla pomôcť aktivácia a zvyšovanie kvalifikácie alebo rekvalifikácia neaktívnych osôb (tých, ktorí nepracujú ani si nehľadajú prácu), dlhodobo nezamestnaných osôb a osôb na okraji trhu práce prostredníctvom cielených a špecializovaných opatrení. Zároveň by sa tak podporila rovnosť príležitostí a aktívne začleňovanie.

               (24)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi identifikujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

               (25)Závislosť od fosílnych palív je veľmi vysoká. Podľa údajov z roku 2020 je závislosť od fosílnych palív z Ruska na rovnakej úrovni ako priemer EÚ v prípade uhlia (54 %) a ropy (26 %), pričom v prípade zemného plynu dosahuje nižšiu úroveň (30 % oproti 44 %)
                  22
               . Podiel ropy (39 % oproti 33 %), ako aj zemného plynu (44 % oproti 24 %) v energetickom mixe je vyšší ako priemer EÚ, kým podiel uhlia je nižší (6 % oproti 11 %). Závislosť od fosílnych palív by sa celkovo mohla znížiť vyššími investíciami do obnoviteľných zdrojov energie a elektrifikácie, riešením problémov v infraštruktúre a zvyšovaním energetickej efektívnosti. Zásadný význam má zintenzívnenie úsilia s ambíciou dosiahnuť do roku 2030 ciele EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Holandsko bolo piatym členským štátom s najhoršími výsledkami, pokiaľ ide o podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie v roku 2020. Zároveň patrí medzi krajiny s najväčšou medzerou medzi týmto podielom v roku 2020 a cieľmi na rok 2030. Na zintenzívnenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na zvýšenie kapacity siete potrebnej na prenos energie z obnoviteľných zdrojov z výrobných do spotrebiteľských miest sú potrebné dodatočné investície. Budovanie kapacity siete má osobitný význam, keďže kapacitné obmedzenia v elektrizačnej sústave v roku 2021 sa naďalej zhoršovali, čo viedlo k oneskoreniam vo vykonávaní projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Administratívne postupy na rozvoj kapacít v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov by sa mohli ďalej zjednodušiť a zefektívniť. Pri investíciách do novej infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa podľa možnosti malo dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Zvýšenie energetickej efektívnosti navyše ponúka nákladovo efektívnu príležitosť na ďalšie znižovanie emisií uhlíka a závislosti od fosílnych palív vrátane týchto palív dovážaných z Ruska. Konkrétny priestor na zlepšenia možno nájsť v sektore stavebníctva, a to v súvislosti s obnovou budov a zavádzaním tepelných čerpadiel a diaľkového vykurovania. Zlepšenia možno dosiahnuť aj prostredníctvom elektrifikácie a poskytovania čistej energie pre energeticky náročné priemyselné odvetvia. Na to, aby Holandsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvýšenia energetickej efektívnosti.

               (26)Pri odstraňovaní prekážok a podpore udržateľnej mobility by mohli pomôcť ďalšie investície do dopravnej infraštruktúry. Železničná a cestná infraštruktúra je preťažená. Holandská železničná sieť je najviac vyťažená v Európe. V záujme zvýšenia kapacity svojej železničnej siete Holandsko uplatňuje Európsky systém riadenia železničnej dopravy. V roku 2019 predstavovali odhadované náklady súvisiace s preťažením ciest (pohybujúcim sa mierne pod priemerom EÚ) 4 % ročného HDP Holandska. Investície do infraštruktúry v oblasti udržateľnej mobility môžu mať pozitívne presahové účinky na jednotný trh vzhľadom na význam holandských dopravných uzlov (prístav Rotterdam, letisko Schiphol) a ďalej znižovať vysokú závislosť krajiny od ropy (39 % energetického mixu v roku 2020).

               (27)Nadmerná depozícia dusíka poškodzuje životné prostredie a brzdí stavebné a poľnohospodárske činnosti. Nadbytok dusíka štvornásobne prekračuje priemer EÚ, pričom množstvo emisií amoniaku na hektár je najvyššie v Európe. Príliš vysoká depozícia dusíka bráni dosiahnutiu cieľov v oblasti biodiverzity, ovplyvňuje kvalitu vody a vedie k tomu, že Holandsko prekračuje prahové hodnoty stanovené v smernici o dusičnanoch. V nadväznosti na rozhodnutie Štátnej rady z roku 2019 musí holandská vláda prijať opatrenia na zníženie depozície dusíka v oblastiach sústavy Natura 2000. V záujme ďalšieho zníženia depozície dusíka je potrebné prejsť na udržateľné poľnohospodárstvo, čo si vyžaduje značné investície. Poľnohospodárstvo je zodpovedné za 45 % depozitovaných objemov dusíka, najmä z dôvodu intenzívneho chovu hospodárskych zvierat. Vzhľadom na túto skutočnosť ide o krajinu s najvyššou intenzitou chovu hospodárskych zvierat v EÚ.

               (28)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Holandsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Holandsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

               (29)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala program stability na rok 2022 a jej stanovisko
                  23
                je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

               (30)Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fungovaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny. V prípade Holandska je to zohľadnené najmä v ďalej uvedených odporúčaniach 1 a 3.

               (31)Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2022. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 a 4. Odporúčanie 1 zároveň prispieva k plneniu odporúčaní pre eurozónu, predovšetkým prvého z nich. Fiškálne politiky a iné politiky uvedené v odporúčaniach 1 a 4 pomáhajú okrem iného riešiť nerovnováhy spojené so značným prebytkom bežného účtu. Politiky uvedené v odporúčaní 1 zároveň pomáhajú riešiť nerovnováhy spojené s vysokou úrovňou súkromného dlhu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť bežné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií; znížiť zvýhodňovanie dlhu domácností a deformácie na trhu s bývaním, a to aj podporou rozvoja sektora súkromného nájomného bývania a prijímaním opatrení na zvýšenie ponuky bývania; uzákoniť a zrealizovať reformu dôchodkového systému dohodnutú v rokoch 2019 a 2020;

               2.urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

               3.podporovať primeranú sociálnu ochranu pre samostatne zárobkovo činné osoby bez zamestnancov, bojovať proti nepravej samostatnej zárobkovej činnosti a znižovať stimuly vedúce k využívaniu flexibilných alebo dočasných zmlúv; riešiť nedostatok pracovných síl a zručností, predovšetkým v oblasti zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, digitálnych a technických pracovných miest a stavebníctva, a to aj zužitkovaním nedostatočne využívaného pracovného potenciálu, ktorý spočíva vo vysokom podiele pracovných miest na čiastočný úväzok a v nižšej miere zamestnanosti osôb s migrantským pôvodom; posilniť príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, a to najmä pre osoby na okraji trhu práce a neaktívne osoby;

               4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív urýchlením zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, a to predovšetkým posilnením komplementárnych investícií do sieťovej infraštruktúry a ďalším zefektívnením postupov udeľovania povolení, zvyšovaním energetickej efektívnosti, a to najmä v prípade budov, a urýchlením investícií do udržateľnej dopravy a udržateľného poľnohospodárstva.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (4)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (5)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/382 zo 4. marca 2022, ktorým sa konštatuje skutočnosť, že došlo k hromadnému prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny v zmysle článku 5 smernice 2001/55/ES, a zavádza sa dočasná ochrana (Ú. v. EÚ L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (6)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Pakty stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Odhady týkajúce sa zámerov fiškálnej politiky a ich zložiek uvedené v tomto odporúčaní sú odhady Komisie založené na predpokladoch, z ktorých vychádza prognóza Komisie z jari 2022. Komisiou odhadovaný strednodobý potenciálny rast nepočíta s pozitívnym vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a ktoré môžu posilniť potenciálny rast.

                     (9)

                        Nie sú financované z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

                     (10)

                        Oznámenie Komisie Rade: Usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023, Brusel, 2. 3. 2022, COM(2022) 85 final.

                     (11)

                        SWD(2022) 621 final.

                     (12)

                        SWD(2022) 636 final.

                     (13)

                        Tieto údaje predstavujú úroveň ročných rozpočtových nákladov na uvedené opatrenia prijaté od jesene 2021 vrátane bežných príjmov a výdavkov a v relevantných prípadoch aj vrátane opatrení v oblasti kapitálových výdavkov.

                     (14)

                        Predpokladá sa, že do konca roka 2022 sa celkový počet vysídlených osôb z Ukrajiny prichádzajúcich do EÚ postupne zvýši na 6 miliónov, pričom ich geografické rozloženie je odhadnuté na základe veľkosti existujúcej diaspóry, relatívneho počtu obyvateľov prijímajúceho členského štátu a skutočného rozmiestnenia vysídlených osôb z Ukrajiny v rámci EÚ v marci 2022. Pokiaľ ide o rozpočtové náklady na osobu, odhady vychádzajú z mikrosimulačného modelu Spoločného výskumného centra Komisie s názvom Euromod, pričom sa zohľadňujú tak peňažné transfery, na ktoré ľudia môžu mať nárok, ako aj vecné dávky, ako je vzdelávanie a zdravotná starostlivosť.

                     (15)

                        Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2021 (Ú. v. EÚ C 304, 29.7.2021, s. 88).

                     (16)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov je vyšší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku; kladné znamienko ukazovateľa naopak znamená, že rast primárnych výdavkov je nižší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na reštriktívnu fiškálnu politiku.

                     (17)

                        Ide o prognózy Komisie vychádzajúce z lineárneho profilu výdavkov. Komisia zatiaľ nedostala plán obnovy a odolnosti Holandska.

                     (18)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP. Čiastočne to možno vysvetliť investičnými finančnými prostriedkami poskytnutými obciam na vykonávanie politiky v oblasti klímy a dodatočným financovaním opatrení týkajúcich sa mládeže.

                     (19)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov je vyšší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku; kladné znamienko ukazovateľa naopak znamená, že rast primárnych výdavkov je nižší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na reštriktívnu fiškálnu politiku.

                     (20)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP. Čiastočne to možno vysvetliť investičnými finančnými prostriedkami poskytnutými obciam na vykonávanie politiky v oblasti klímy a dodatočným financovaním opatrení týkajúcich sa mládeže.

                     (21)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (22)

                        Eurostat (2020), podiel dovozu z Ruska na celkovom dovoze zemného plynu a ropy. Pokiaľ ide o priemer EÚ27, celkový dovoz je založený na dovoze z krajín mimo EÚ27. V prípade Holandska celkový dovoz zahŕňa obchod v rámci EÚ.

                     (23)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2022
            COM(2022) 602 final

            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2022
            {SWD(2022) 602 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2022

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241
                  2
               , ktorým sa zriadil Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti poskytuje finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prináša fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispieva k hospodárskej obnove a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a zároveň posilňuje odolnosť hospodárstiev členských štátov a ich potenciálny rast. Okrem toho prispieva aj k posilneniu udržateľných verejných financií a k podpore rastu a tvorby pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte. Maximálny finančný príspevok pre členský štát v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti [bol] aktualizovaný [XX.] júna 2022 v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/241.

               (2)Komisia 24. novembra 2021 prijala ročný prieskum udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2022. Náležite zohľadnila spoločný záväzok k ďalšiemu vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv vyhláseného Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017, opätovne potvrdený na sociálnom samite v Porte v máji 2021. Európska rada 25. marca 2022 schválila priority ročného prieskumu udržateľného rastu na rok 2022. Komisia 24. novembra 2021 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Belgicko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým bude potrebné hĺbkové preskúmanie
                  3
               . V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny, ktoré Rada prijala 5. apríla 2022, ako aj návrh spoločnej správy o zamestnanosti na rok 2022, v ktorej sa analyzuje vykonávanie usmernení pre politiky zamestnanosti a zásad Európskeho piliera sociálnych práv, prijatý Radou 14. marca 2022.

               (3)Invázia Ruska na Ukrajinu, ktorá nasledovala po globálnej pandémii, výrazne zmenila geopolitický a hospodársky kontext. Vplyv tejto invázie na hospodárstva členských štátov sa prejavil napríklad vyššími cenami energií a potravín a horšími vyhliadkami rastu. Vyššie ceny energií majú negatívny dosah predovšetkým na najzraniteľnejšie domácnosti, ktoré žijú v energetickej chudobe alebo sú ňou ohrozené. Okrem toho EÚ zažíva bezprecedentný prílev ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny. V tejto súvislosti bola 4. marca 2022 prvýkrát aktivovaná smernica o dočasnej ochrane
                  4
               , ktorou sa vysídleným osobám z Ukrajiny udeľuje právo na oprávnený pobyt v EÚ, ako aj prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave, trhu práce, zdravotnej starostlivosti, bývaniu a sociálnemu zabezpečeniu.

               (4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

               (5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020
                  5
               . Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021
                  6
                vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

               (6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu
                  7
               . Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov
                  8
               .

               (7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík
                  9
               . Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

               (8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

               (9)V súlade s článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/241 Belgicko predložilo Komisii 30. apríla 2021 svoj národný plán obnovy a odolnosti. Komisia podľa článku 19 nariadenia (EÚ) 2021/241 posúdila relevantnosť, efektívnosť, účinnosť a koherentnosť plánu obnovy a odolnosti, a to v súlade s usmerneniami pre posudzovanie uvedenými v prílohe V k uvedenému nariadeniu. Rada 13. júla 2021 prijala rozhodnutie o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Belgicka
                  10
               . Uvoľnenie splátok je podmienené rozhodnutím Komisie prijatým v súlade s článkom 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/241, že Belgicko uspokojivo splnilo príslušné míľniky a ciele stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Rady. Keď sa hovorí o uspokojivom splnení, predpokladá sa, že v súvislosti s predchádzajúcimi míľnikmi a cieľmi, ktoré už boli dosiahnuté, nedošlo k zvratu.

               (10)Belgicko predložilo 30. apríla 2022 svoj národný program reforiem na rok 2022 a svoj program stability na rok 2022 v súlade s lehotou stanovenou v článku 4 nariadenia (ES) č. 1466/97. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne. V súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/241 sa v národnom programe reforiem na rok 2022 zohľadňujú aj polročné správy Belgicka o pokroku dosiahnutom pri plnení jeho plánu obnovy a odolnosti.

               (11)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Belgicku na rok 2022
                  11
               . Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu prijatých Radou v rokoch 2019, 2020 a 2021, a na základe hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti sa zhodnotilo vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Belgickom. Na základe tejto analýzy sa v správe o krajine identifikovali nedostatky v súvislosti s výzvami, ktoré plán obnovy a odolnosti nerieši alebo ich rieši len čiastočne, ako aj v súvislosti s novými a vznikajúcimi výzvami vrátane výziev vyplývajúcich z invázie Ruska na Ukrajinu. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Belgicka pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

               (12)Komisia 23. mája 2022 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. V tejto správe sa rozoberala rozpočtová situácia Belgicka, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2021 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve, pričom jeho verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve a nebola dodržaná referenčná hodnota pre znižovanie dlhu. V správe sa konštatovalo, že kritériá deficitu a dlhu neboli dodržané. V súlade s oznámením z 2. marca 2022 Komisia v rámci svojho posúdenia všetkých závažných faktorov usúdila, že dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu by znamenalo príliš náročné a skoré fiškálne úsilie, ktoré by mohlo ohroziť rast. Komisia sa preto domnieva, že dodržanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu nie je za súčasných výnimočných hospodárskych podmienok opodstatnené. Ako bolo oznámené, Komisia na jar 2022 nenavrhla začatie nových postupov pri nadmernom deficite, pričom na jeseň 2022 opätovne posúdi, či je návrh na začatie postupov pri nadmernom deficite relevantný.

               (13)Rada 20. júla 2020 odporučila Belgicku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Belgicka znížil z 9,0 % HDP v roku 2020 na 5,5 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Belgicko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol zo 4,4 % HDP v roku 2020 na 2,9 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Belgicko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli väčšinou dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Zároveň však niektoré diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v období 2020 – 2021, neboli dočasné ani vyvážené kompenzačnými opatreniami, pričom išlo najmä o trvalé zvýšenie minimálnych dôchodkov a miezd v sektore zdravotníctva. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 108,2 % HDP.

               (14)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe stability na rok 2022, je optimistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 3,0 % a v roku 2023 o 1,9 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá nižší rast reálneho HDP na úrovni 2,0 % a v roku 2023 na úrovni 1,6 %, najmä z dôvodu skoršieho dátumu uzávierky pre makroekonomické prognózy, z ktorých vychádza program stability na rok 2022, t. j. pred začiatkom vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že celkový deficit v roku 2022 klesne na 5,2 % HDP a v roku 2023 na 3,6 % HDP. Pokles v roku 2022 odráža najmä stabilný rast hospodárskej činnosti a ukončenie väčšiny núdzových opatrení. Podľa programu sa očakáva (marginálne) zníženie pomeru dlhu verejnej správy k HDP na 108,0 % v roku 2022 a zvýšenie na 108,8 % v roku 2023. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 5,0 % HDP v roku 2022 a 4,4 % HDP v roku 2023. V roku 2022 je to v súlade s deficitom predpokladaným v programe stability na rok 2022 napriek menej optimistickému makroekonomickému scenáru v prognóze Komisie z jari 2022, keďže v rozpočtových prognózach v programe stability na rok 2022 sa zohľadňuje technická oprava, ktorá odráža vplyv dôsledkov vojenskej agresie Ruska voči Ukrajine na rozpočet (len) v roku 2022. V prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2023 predpokladá vyšší deficit rozpočtu verejnej správy, a to najmä v dôsledku menej optimistického makroekonomického scenára a opatrení, ktoré ešte neboli špecifikované pre vzdialenejšie roky programu. V prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá vo všeobecnosti podobný pomer dlhu verejnej správy k HDP na úrovni 107,5 %, ale nižší pomer na úrovni 107,6 % v roku 2023, čo odráža nižšie zvýšenie deflátora HDP v programe stability na rok 2022.

               Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 1,4 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Belgicka.

               (15)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne z 2,9 % HDP v roku 2021 na 0,4 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií v roku 2022 je ovplyvnený opatreniami prijatými na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 0,5 % HDP v roku 2022 a 0 % HDP v roku 2023
                  12
               . Tieto opatrenia pozostávajú najmä z paušálnych transferov pre domácnosti a zníženia nepriamych daní zo spotreby energie. Tieto opatrenia boli oznámené ako dočasné a vzťahujú sa na rok 2022. Ak však ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z nich by sa mohli uplatňovať aj naďalej. Niektoré z týchto opatrení nie sú cielené, najmä celoplošné transfery domácnostiam na podporu spotreby energie a zníženie sadzieb DPH na plyn a elektrinu a spotrebných daní z benzínu. Deficit verejných financií je ovplyvnený aj nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 aj 2023 budú na úrovni 0,1 % HDP
                  13
               , ako aj zvýšením nákladov na výdavky na obranu (0,1 % HDP v roku 2022).

               (16)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Belgicko
                  14
                v roku 2022 využilo Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy a aby uskutočňovalo obozretnú fiškálnu politiku. Okrem toho by malo zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň Belgicku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               (17)Na základe prognózy Komisie z jari 2022, ako aj informácií uvedených v programe stability Belgicka na rok 2022 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 podporné a dosiahnu úroveň –2,4 % HDP
                  15
               . Belgicko plánuje pokračovať v podpore obnovy tým, že bude využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií v súlade s odporúčaním Rady. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2021 zvýšiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že vplyv investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov na zámery fiškálnej politiky bude v roku 2022 neutrálny
                  16
               . Belgicko preto plánuje v súlade s odporúčaním Rady zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 2,1 percentuálneho bodu. Tento významný expanzívny príspevok zahŕňa dodatočný vplyv opatrení na riešenie hospodárskeho a sociálneho dosahu zvýšenia cien energie (0,5 % HDP), ako aj náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Okrem toho sa predpokladá, že k expanzívnemu príspevku (čistých) primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov prispeje aj zvýšenie verejných výdavkov v dôsledku automatickej indexácie miezd vo verejnom sektore a sociálnych dávok a v menšej miere aj vyššia spotreba verejnej správy, pokiaľ ide o tovar a služby. Podľa prognózy Komisie nie sú tieto opatrenia a hybné sily vyšších výdavkov plne vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (18)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 za predpokladu nezmenenej politiky predstavovať 0,0 % HDP
                  17
               . Predpokladá sa, že Belgicko bude v roku 2023 naďalej využívať granty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti má byť v porovnaní s rokom 2022 naďalej stabilný. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,1 percentuálneho bodu
                  18
               . Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať všeobecne neutrálny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,1 percentuálneho bodu. Zahŕňa to vplyv postupného rušenia opatrení na riešenie zvýšených cien energie (0,5 % HDP).

               (19)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 3,4 % HDP v roku 2024, pričom do roku 2025 má klesnúť na 2,7 % HDP. Predpokladá sa teda, že deficit verejných financií klesne do roku 2025 pod úroveň 3 % HDP. Tieto prognózy vychádzajú z makroekonomického scenára vypracovaného pred inváziou Ruska na Ukrajinu a predpokladajú sa v nich opatrenia, ktoré ešte neboli špecifikované pre vzdialenejšie roky programu, najmä tzv. pružné rozpočtové úsilie na úrovni 0,8 % HDP v rokoch 2023 až 2025. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 zvyšovať, a to konkrétne na 109,7 % v roku 2024 a na 110,1 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte vysoké.

               (20)Pri nezmenenej politike sa očakáva, že rýchlo starnúce obyvateľstvo zhorší vplyv výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva na verejné financie. V správe o starnutí obyvateľstva z roku 2021 sa predpokladá zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva o 3,6 percentuálneho bodu do roku 2040 a o 5,4 percentuálneho bodu HDP do roku 2070, najmä v dôsledku výdavkov na dôchodky a dlhodobú starostlivosť. Belgicko sa vo svojom pláne obnovy a odolnosti zaviazalo vykonať dôchodkovú reformu, okrem iného s cieľom zlepšiť finančnú a sociálnu udržateľnosť systému a podporiť konvergenciu medzi rôznymi dôchodkovými režimami. Pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť, Belgicko bolo už v roku 2019 jednou z krajín s najväčšími výdavkami v EÚ
                  19
               , pričom sa očakáva, že jeho výdavky sa do roku 2030 ďalej zvýšia o 14 % a do roku 2070 o 2,2 percentuálneho bodu HDP. Začali sa reformy na zlepšenie nákladovo efektívneho využívania rôznych zariadení starostlivosti, najmä s cieľom zabrániť zbytočnému alebo predčasnému umiestneniu do ústavnej starostlivosti a oddialiť ho, čo sa týka jednej zo štyroch osôb v rezidenčnej starostlivosti, hoci sa zistili veľké regionálne rozdiely. Kríza COVID-19 zastavila vykonávanie plánovaných opatrení v oblasti úspory nákladov. To naznačuje, že môže existovať priestor na ďalšie obmedzenie nadmerného umiestňovania do ústavnej starostlivosti a zároveň posilnenie využívania kvalitných služieb domácej starostlivosti a riešenie finančných prekážok, ktoré obmedzujú prístup k týmto službám pre najzraniteľnejšie skupiny. Rýchle a ambiciózne zrealizovanie reforiem by pomohlo riešiť obavy v súvislosti s udržateľnosťou.

               (21)Belgický daňový systém sa vyznačuje vysokým daňovým zaťažením práce s relatívne vysokými sadzbami daní a úzkymi daňovými pásmami. To obmedzuje skutočnú progresívnosť daňového systému a ďalej oslabuje účasť na trhu práce. Zatiaľ čo daňová reforma z roku 2016 znížila daňové zaťaženie práce v prípade osôb s najnižším príjmom, daňovo-odvodové zaťaženie zostáva najvyššie v EÚ v prípade osôb, ktoré zarábajú priemernú mzdu. Vysoké zdanenie práce môže tiež odrádzať od účasti na celoživotnom vzdelávaní. Okrem toho niektoré koncepčné prvky systému dávok v nezamestnanosti ohrozujú motiváciu uchádzačov o zamestnanie pracovať a môžu znižovať účinnosť aktivačných politík. Zložitosť sociálnej podpory a obmedzené možnosti kombinovať príjmy z práce a sociálne dávky môžu tiež odrádzať od nástupu do práce, najmä v prípade osôb s nízkym zárobkovým potenciálom. Navyše sú základy dane – čiastočne s cieľom zmierniť vysoké sadzby daní – narušené početnými výnimkami, odpočtami a zníženými sadzbami, ktoré vedú k stratám efektívnosti a spôsobujú deformácie. Niektoré prvky daňového systému prispievajú k narušeniu investičných rozhodnutí a vedú k nadmernému investovaniu do určitých aktív. Napríklad nájomné z nehnuteľného majetku je nedostatočne zdaňované a úroky z úverov na sekundárne bývanie sú daňovo odpočítateľné. Okrem toho daňové stimuly pre úspory a prísna koncepcia daňových pravidiel, ktoré sa vzťahujú na dlhodobé systémy sporenia a dôchodkového zabezpečenia, vytvárajú prekážky lepšieho rozdeľovania kapitálu. Daň z účtov cenných papierov z februára 2021 takisto odrádza od investovania do finančných nástrojov. Okrem toho existuje priestor na rozvoj environmentálneho zdaňovania znížením dotácií na fosílne palivá a podporou investícií do nízkouhlíkového hospodárstva. Napríklad revíziou spotrebných daní z fosílnych palív používaných na vykurovanie (napr. plynový olej, zemný plyn), ktoré sú v porovnaní s daňami z elektriny nízke, by sa podporili investície do nízkouhlíkových vykurovacích riešení. Možnosti politiky, ako je zavedenie spoplatňovania ciest pre súkromné vozidlá (ako v prípade nákladných vozidiel) pri súčasnom zabezpečení dostatočnej ponuky verejnej dopravy, by sa mohli využiť na riešenie preťaženia, keďže priemerný počet hodín za rok strávený v dopravných zápchach patrí medzi najvyššie v EÚ. Mohlo by to tiež pomôcť znížiť emisie skleníkových plynov mimo systému obchodovania s emisiami. Kombinácia odklonu od zdaňovania práce a rozšírenia základu dane by mohla zlepšiť spravodlivosť daňového systému, stimulovať zamestnanosť, ako aj podporiť sociálne a environmentálne ciele.

               (22)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Belgicku, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. Predovšetkým sa očakáva, že plán obnovy a odolnosti Belgicka pomôže riešiť významnú podskupinu výziev identifikovaných v príslušných odporúčaniach pre danú krajinu. V záujme zlepšenia kvality a efektívnosti verejných výdavkov zahŕňa plán obnovy a odolnosti Belgicka systematické začleňovanie preskúmaní výdavkov do cyklov rozpočtového plánovania na všetkých úrovniach verejnej správy. V kontexte rastúcich verejných výdavkov na dôchodky plán zahŕňa dôchodkovú reformu, ktorej cieľom je okrem iného zlepšiť finančnú a sociálnu udržateľnosť dôchodkového systému. Belgický plán obnovy a odolnosti zahŕňa aj niekoľko opatrení na riešenie výziev na trhu práce a posilnenie sociálnej integrácie zraniteľných skupín, ako sú osoby s migrantským pôvodom, ženy, mladí ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a osoby ohrozené digitálnym vylúčením, ako aj ich integrácie do trhu práce. V rámci tohto plánu Belgicko zabezpečí zavedenie technológie 5G. Plán bude obsahovať aj reformu systému dane z firemných motorových vozidiel, ktorej cieľom je úplná elektrifikácia vozového parku podnikov.

               (23)Očakáva sa, že vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Belgicka prispeje k ďalšiemu pokroku v oblasti zelenej a digitálnej transformácie. Opatrenia na podporu cieľov v oblasti klímy predstavujú v Belgicku 49,6 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu, zatiaľ čo opatrenia na podporu digitálnych cieľov predstavujú 26,6 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu. Plnohodnotné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti v súlade s príslušnými míľnikmi a cieľmi pomôže Belgicku rýchlo sa zotaviť z dôsledkov krízy COVID-19 a zároveň posilní jeho odolnosť. Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, je naďalej dôležité systematické zapojenie sociálnych partnerov a iných príslušných zainteresovaných strán, ktorým sa má zabezpečiť všeobecná zodpovednosť za celkový program v danej oblasti politiky.

               (24)Belgicko zatiaľ nepredložilo partnerskú dohodu ani iné programové dokumenty politiky súdržnosti
                  20
               . V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 musí Belgicko pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadniť príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja.

               (25)Nad rámec hospodárskych a sociálnych výziev, ktoré sa riešia v pláne obnovy a odolnosti, Belgicko čelí viacerým ďalším výzvam súvisiacim s jeho trhom práce a vzdelávacím systémom. Rekordne vysoká miera voľných pracovných miest v Belgicku naznačuje, že pre zamestnávateľov je čoraz ťažšie prijímať zamestnancov so správnymi zručnosťami. Nedostatok pracovnej sily sa týka všetkých úrovní zručností a pretrváva v rôznych odvetviach vrátane informačných a komunikačných technológií, vzdelávania, starostlivosti a stavebníctva. Predovšetkým je primálo absolventov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky, a to medzi absolventmi vyššieho sekundárneho vzdelávania v rámci odborných programov, ako aj medzi absolventmi terciárneho vzdelávania. Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami možno vysvetliť aj nízkou účasťou na vzdelávaní dospelých, najmä v prípade osôb s nízkym vzdelaním, ktorým by zvyšovanie úrovne zručností mohlo ponúknuť lepšie pracovné príležitosti. V rámci plánu obnovy a odolnosti sa pre zamestnancov vytvoria individuálne vzdelávacie účty a individuálne práva na vzdelávanie. Podiel výdavkov na aktívne politiky trhu práce určených na odbornú prípravu je však obmedzený a len malá, aj keď zvyšujúca sa časť uchádzačov o zamestnanie absolvuje odbornú prípravu zameranú na pracovné miesta, ktorých je nedostatok. Riešenie nedostatku pracovných síl a nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami je hlavnou pákou na riešenie digitálnej transformácie a umožnenie zelenej transformácie, ako aj na dosiahnutie hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti a zručností do roku 2030.

               (26)Pokiaľ ide o nedostatok pracovných síl a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, existujú obavy najmä v súvislosti s výkonnosťou a inkluzívnosťou vzdelávacieho systému, a to aj vzhľadom na vysoké verejné výdavky na vzdelávanie
                  21
               . Rozdiely vo vzdelávacích výstupoch úzko súvisia so sociálno-ekonomickým a migrantským pôvodom študentov a patria medzi najväčšie v EÚ, čo vedie k nerovnostiam vo vzdelávaní. Viac ako jeden z troch mladých dospelých so zdravotným postihnutím nedosiahne stredoškolské vzdelanie. Navyše len 6,2 % študentov sa v Belgicku v roku 2019 zúčastnilo na vzdelávaní na pracovisku, čo je výrazne pod priemerom EÚ (29 %). Zvýšenie relevantnosti systémov odborného vzdelávania a prípravy pre trh práce je osobitne opodstatnené vo francúzskom spoločenstve, keďže len 3 z 10 najpopulárnejších možností vyššieho sekundárneho odborného vzdelávania zabezpečujú prípravu na povolania s nedostatkom pracovných síl. Celkovo v Belgicku pretrvávajú obavy týkajúce sa atraktívnosti odborného vzdelávania a prípravy ako kroku excelentnosti, čo sa odráža vo veľkom podiele obyvateľstva s negatívnym vnímaním odborného vzdelávania a prípravy. Posilnenie učiteľského povolania by pomohlo udržať učiteľov a znížiť rastúci nedostatok kvalifikovaných učiteľov. To predstavuje osobitnú výzvu pre znevýhodnené školy, pričom hrozí, že sa ešte viac prehĺbia existujúce nerovnosti vo vzdelávacom systéme. Napriek opatreniam, ktoré už boli prijaté, by sa atraktívnosť učiteľského povolania posilnila zabezpečením lepšieho počiatočného vzdelávania a kontinuálneho profesijného rozvoja a vytvorením pružnejších a atraktívnejších kariérnych dráh.

               (27)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

               (28)Približne 70 % hrubej domácej spotreby energie v Belgicku pokrýva dovoz fosílnych palív. Podľa údajov z roku 2020 je závislosť od dovozu fosílnych palív z Ruska v prípade ropy (podiel na celkovom dovoze) vyššia ako priemer EÚ27 (30 % oproti 26 % v EÚ) a v prípade zemného plynu (7 % oproti 44 % v EÚ) a uhlia (39 % oproti 54 % v EÚ) porovnateľne nižšia
                  22
               . Podiely ropy (39 % hrubej domácej spotreby oproti 33 %) a zemného plynu (30 % oproti 24 %) na energetickom mixe sú nad priemerom EÚ, zatiaľ čo podiel uhlia je nižší (5 % oproti 11 %). Podiel jadrovej energie na energetickom mixe predstavuje 16 % hrubej domácej spotreby. Energia z obnoviteľných zdrojov predstavovala v roku 2020 len 13 % konečnej spotreby energie. Belgicko bude musieť podniknúť ďalšie významné kroky na urýchlenie rozvoja obnoviteľných zdrojov energie s cieľom dosiahnuť pokrok smerom ku klimatickej neutralite v roku 2050 a znížiť svoju závislosť od dovážaných fosílnych palív. Rozvoj projektov v oblasti veternej energie na pevnine a súvisiace rozšírenie elektrizačnej sústavy však výrazne brzdia dlhé oneskorenia pri udeľovaní stavebných povolení, a to najmä v dôsledku početných, opakujúcich sa a zdĺhavých odvolacích konaní. Zosúladenie medzi všetkými úrovňami verejnej správy (federálna, regionálna, miestna) v súvislosti s cieľmi a stratégiou na dosiahnutie cieľov Belgicka v oblasti obnoviteľných zdrojov energie by poskytlo jasnejší rámec pre investorov a znížilo by počet odvolaní, pričom by sa urýchlilo zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie a súvisiace posilnenie sústavy. Okrem toho by sa povoľovanie mohlo uľahčiť posilnením kapacity odvolacích orgánov a prijatím ďalších opatrení na skrátenie dĺžky odvolacích konaní a obmedzenie pravdepodobnosti následných odvolaní, zjednodušením obmedzení v blízkosti letísk, radarov a vojenských zón a aktualizáciou požiadaviek na minimálnu vzdialenosť (v prípade veterných turbín). Zavedenie priestorového plánovania, v rámci ktorého sa zohľadňuje potenciál zdrojov na danom území, a vyššia účasť obcí na projektoch výroby energie z obnoviteľných zdrojov by mohli zvýšiť akceptáciu medzi miestnymi obyvateľmi. Potenciál strešných solárnych panelov (pre malé aj veľké inštalácie) by sa mohol lepšie využiť prijatím rámcových podmienok, ktoré sú predvídateľné a primerané na stimulovanie vlastnej spotreby, spoločného využívania energie a reakcie na strane dopytu. S cieľom zvládnuť vyšší počet variabilných zdrojov energie v elektrizačnej sústave by sa sústava musela posilniť a stať sa inteligentnejšou. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými.

               (29)Dodatočné prostriedky na ďalšie zvýšenie energetickej efektívnosti a zníženie spotreby energie, emisií a závislosti od fosílnych palív zahŕňajú investície do hodnotového reťazca vodíka, energetickej obnovy a dekarbonizácie budov. To znamená, že dotácie sa presmerujú na nízkouhlíkové zdroje vykurovania a že sa zavedie alebo urýchli regionálny zákaz kotlov vykurovaných naftou alebo plynových kotlov v nových budovách. Prechod na iné palivo sa uľahčí, ak sa zníži spotreba energie a zintenzívni sa zvyšovanie energetickej efektívnosti (podporou hlbšej obnovy), a to súbežne s prechodom na iné palivo. Na to, aby Belgicko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti. Vysoký podiel používania osobných automobilov v doprave predstavuje veľkú časť spotreby ropy v Belgicku. Podpora „bezmotorovej mobility“ (napríklad cyklistika, spoločná mobilita) a využívanie verejnej dopravy, a to aj vďaka lepším službám verejnej dopravy, by pomohli znížiť využívanie osobných automobilov a súvisiacu spotrebu ropy.

               (30)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Belgicko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Belgicko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

               (31)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala program stability na rok 2022 a jej stanovisko
                  23
                je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

               (32)Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fungovaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny aj prostredníctvom svojich plánov obnovy a odolnosti prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny. V prípade Belgicka je to zohľadnené najmä v ďalej uvedených odporúčaniach 1, 2 a 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.v roku 2023 zabezpečiť obozretnú fiškálnu politiku, najmä obmedzením rastu bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov pod úroveň strednodobého rastu potenciálneho HDP, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie dôveryhodného a postupného znižovania dlhu a fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte prostredníctvom postupnej konsolidácie, investícií a reforiem; uprednostniť reformy na zlepšenie fiškálnej udržateľnosti dlhodobej starostlivosti, a to aj podporou nákladovo efektívneho využívania rôznych zariadení starostlivosti; reformovať daňový systém a systém dávok s cieľom obmedziť prekážky, ktoré odrádzajú od práce, a to presunom daňového zaťaženia z práce a zjednodušením daňového systému a systému dávok; znížiť daňové výdavky a dosiahnuť väčšiu investičnú neutralitu daňového systému;

               2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady z 13. júla 2021; predložiť programové dokumenty politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 s cieľom dokončiť rokovania s Komisiou a následne začať s ich uplatňovaním;

               3.riešiť nedostatok pracovných síl a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, najmä zlepšením výkonnosti a inkluzívnosti systému vzdelávania a odbornej prípravy, zvýšením kvality odborného vzdelávania a prípravy aj ich relevantnosti pre trh práce a rozvojom flexibilnejších a atraktívnejších kariérnych dráh a odbornej prípravy pre učiteľov;

               4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív intenzívnejším zlepšovaním energetickej efektívnosti a obmedzením využívania fosílnych palív v budovách, podporou využívania a ponuky verejnej dopravy a urýchlením zavádzania obnoviteľných zdrojov energie a súvisiacej sieťovej infraštruktúry ďalším zefektívnením povoľovacích postupov, a to aj skrátením dĺžky odvolacích konaní a prijatím rámcových podmienok na zvýšenie investícií do zariadení na výrobu solárnej energie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/382 zo 4. marca 2022, ktorým sa konštatuje skutočnosť, že došlo k hromadnému prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny v zmysle článku 5 smernice 2001/55/ES, a zavádza sa dočasná ochrana (Ú. v. EÚ L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Odhady týkajúce sa zámerov fiškálnej politiky a ich zložiek uvedené v tomto odporúčaní sú odhady Komisie založené na predpokladoch, z ktorých vychádza prognóza Komisie z jari 2022. Komisiou odhadovaný strednodobý potenciálny rast nepočíta s pozitívnym vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a ktoré môžu posilniť potenciálny rast.

                     (8)

                        Nie sú financované z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie Rade: Usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023, Brusel, 2. 3. 2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady z 13. júla 2021 o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Belgicka (ST 10161 2021 INIT; ST 10161 2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 602 final.

                     (12)

                        Tieto údaje predstavujú úroveň ročných rozpočtových nákladov na uvedené opatrenia prijaté od jesene 2021, a to vrátane bežných príjmov a výdavkov, ako aj prípadných opatrení v oblasti kapitálových výdavkov.

                     (13)

                        Predpokladá sa, že do konca roka 2022 sa celkový počet vysídlených osôb z Ukrajiny prichádzajúcich do EÚ postupne zvýši na 6 miliónov, pričom ich geografické rozloženie je odhadnuté na základe veľkosti existujúcej diaspóry, relatívneho počtu obyvateľov prijímajúceho členského štátu a skutočného rozmiestnenia vysídlených osôb z Ukrajiny v rámci EÚ v marci 2022. Pokiaľ ide o rozpočtové náklady na osobu, odhady vychádzajú z mikrosimulačného modelu Spoločného výskumného centra Komisie s názvom Euromod, pričom sa zohľadňujú tak peňažné transfery, na ktoré ľudia môžu mať nárok, ako aj vecné dávky, ako je vzdelávanie a zdravotná starostlivosť.

                     (14)

                        Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2021 (Ú. v. EÚ C 304, 29.7.2021, s. 1).

                     (15)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov je vyšší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku; kladné znamienko ukazovateľa naopak znamená, že rast primárnych výdavkov je nižší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na reštriktívnu fiškálnu politiku.

                     (16)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (17)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov je vyšší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku; kladné znamienko ukazovateľa naopak znamená, že rast primárnych výdavkov je nižší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na reštriktívnu fiškálnu politiku.

                     (18)

                        Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok.

                     (19)

                        Európska komisia (2021) – Správa o starnutí obyvateľstva z roku 2021: Hospodárske a rozpočtové prognózy pre členské štáty EÚ (2019 – 2070), inštitucionálny dokument 148.

                     (20)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (21)

                        OECD – výsledky PISA za rok 2018, zväzok 1.

                     (22)

                        Eurostat (2020), podiel dovozu z Ruska na celkovom dovoze zemného plynu, ropy a čierneho uhlia. Pokiaľ ide o priemer EÚ27, celkový dovoz je založený na dovoze z krajín mimo EÚ27. V prípade Belgicka celkový dovoz zahŕňa obchod v rámci EÚ. Ropa nezahŕňa rafinované ropné produkty.

                     (23)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.