title: Odporúčanie na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku Návrh na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0199(01)

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Bruseli, 21.4.2009KOM(2009) 199 v konečnom zneníOdporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci RumunskuNávrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ RumunskuOdporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci RumunskuaNávrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ RumunskuDÔVODOVÁ SPRÁVAÚVODRumunsko zaznamenalo v ostatných rokoch veľmi vysoký hospodársky rast, ktorý od roku 2002 dosahoval v priemere 6,5 % a v roku 2008 dosiahol dokonca 7,1 %. Hybnými silami rastu boli najmä domáci dopyt po spotrebe a investíciách, poháňaný prudkým rozvojom finančného sprostredkovateľstva financovaného zo zahraničia, a výrazný rast miezd. Vysoká miera úverov prijímaných z vonkajších zdrojov viedla k rýchlemu zvyšovaniu zahraničného dlhu, ktorý na konci roku 2008 dosiahol 53 % HDP, a rozsiahle poskytovanie úverov v cudzej mene zvýšilo zraniteľnosť bilancie domácností a podnikov voči náhlym výkyvom výmenného kurzu. Tlaky vyplývajúce z domáceho dopytu ďalej zvýraznila procyklická fiškálna politika, pričom čisté pôžičky verejnej správy sa výrazne zvýšili z 1,2 % HDP v roku 2005 na 5,4 % HDP v roku 2008 napriek postupne vydaným stanoviskám Rady a politickému odporúčaniu Komisie z júna 2008, v ktorých sa požadovala fiškálna konsolidácia a zlepšenie rozpočtového riadenia.Celosvetové zhoršenie hospodárskej situácie a zvýšená neochota niesť riziko vo vzťahu k vnútroštátnym citlivým problémom viedli k výraznému obmedzeniu kapitálových tokov do Rumunska. Zväčšili sa tlaky na výmenný kurz, čo viedlo k viac ako 30 % kumulatívnemu znehodnoteniu od augusta 2007. V štvrtom štvrťroku 2008 sa domáci dopyt medziročne znížil o viac ako 4 %, najmä v dôsledku poklesu súkromnej spotreby, z dvojciferných hodnôt mier rastu v prvých troch štvrťrokoch. Okrem toho vývoju v oblasti vonkajšej konkurencieschopnosti a produktivity prekáža pomalé tempo štrukturálnych reforiem vykonávaných od pristúpenia k EÚ. Vláda takisto čelí čoraz väčším ťažkostiam na trhu s dlhopismi s priemernými výnosmi vyššími približne o 300 bázických bodov oproti situácii spred roka a takmer úplne založenými na dlhopisoch s krátkodobou splatnosťou.So zreteľom na tieto okolnosti rumunské orgány[1] požiadali 6. marca 2009 ES o podporu platobnej bilancie a s podobnou žiadosťou sa obrátili aj na MMF a Svetovú banku. Hoci v súčasnosti nie je akútna kríza, domnievajú sa, že finančná podpora z vonkajších zdrojov je v tomto štádiu potrebná na posilnenie devízových rezerv Rumunska na základe scenára významných tlakov na financovanie verejného aj súkromného sektora v nasledujúcich dvoch rokoch z vonkajších zdrojov. Program by takisto prispel k posilneniu dôvery v schopnosť Rumunska splniť si svoje vonkajšie záväzky.Komisia spolu s predsedníctvom Rady oznámili 9. marca, že EÚ je pripravená sa spolu s MMF podieľať na koordinovanom finančnom balíku na podporu stability platobnej bilancie Rumunska. Zdôraznilo sa však, že finančná pomoc je podmienená jasným záväzkom rumunských orgánov uskutočňovať podporný politický program.Na základe rokovaní s Komisiou a MMF rumunské orgány pošlú Komisii a MMF vyhlásenie o úmysle, v ktorom zdôraznia hlavné prvky svojho programu úpravy hospodárstva. Finančná pomoc Rady Rumunsku je podmienená prijatím tohto listu. Hlavným cieľom tejto úpravy je tlmiť účinky prudkého poklesu prílevu súkromného kapitálu a súčasne zaviesť politické opatrenia na riešenie vonkajšej a fiškálnej nerovnováhy a na posilnenie finančného sektora. So zreteľom na tento program materské inštitúcie deviatich najväčších bánk v zahraničnom vlastníctve zapísaných v obchodnom registri v Rumunsku prijali koordinovaný prísľub udržať si svoju celkovú zainteresovanosť v Rumunsku a v prípade potreby poskytnúť ďalší kapitál.MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHľADPo niekoľkých rokoch výrazného rastu HDP, ktorý od roku 2002 dosahoval medziročne v priemere 6,5 %, sa tento rast v štvrtom štvrťroku 2008 prudko znížil na medziročnú hodnotu 2,9 %. Došlo k tomu najmä následkom medziročného zníženia súkromnej spotreby takmer o 4 %, ku ktorému došlo súbežne s prakticky úplným zastavením poskytovania bankových úverov. Vo štvrtom štvrťroku sa tvorba hrubého fixného kapitálu prudko spomalila medziročne z vyše 30 % v prvom štvrťroku na úroveň tesne pod 3 %. Spomalenie na strane ponuky bolo spôsobené poklesom v priemyselnom odvetví približne o 8 % z rastu o 5,5 % v prvom štvrťroku 2008. Stavebníctvo a služby takisto zaznamenali prudký pokles.Prudký pokles domáceho dopytu vo štvrtom štvrťroku viedol aj k poklesu dovozu, pričom medziročné miery rastu sa ku koncu roka dostali do záporných hodnôt (-18 % medziročne) a v januári 2009 bol zaznamenaný ešte ďalší pokles (-28 % medziročne v RON). Došlo takisto k oslabeniu výkonnosti vývozu (-8 % medziročne v decembri 2008 a -13 % v januári 2009). Deficit bežného účtu sa v roku 2008 celkovo mierne znížil, ale napriek tomu zostal na vysokej úrovni 12,3 % HDP, z 13,5 % HDP v roku 2007. Pokiaľ ide o financovanie, z priamych zahraničných investícií sa uhradilo približne 54 % deficitu bežného účtu v roku 2008. Zvyšok bol financovaný najmä prostredníctvom zahraničného dlhu (prevažne súkromného), ktorý sa na konci roku 2008 zvýšil približne na 53 % HDP.-  Počas hospodárskeho rozmachu nedostatok pracovných síl, ktorý možno pripísať migračným tokom smerom von a relatívne vysokému podielu nekvalifikovanej pracovnej sily, prispel k vzniku mzdovej a cenovej špirály, pričom rozvoj produktivity bol predstihnutý rastom miezd. Rast miezd zostal v prvých dvoch štvrťrokoch 2008 veľmi silný (pritom nominálne mzdy sa medziročne zvýšili približne o 25 %), ale odvtedy sa zmiernil a v januári 2009 dosiahol medziročnú hodnotu 13 %. Bez ohľadu na klesajúce ceny komodít a potravín sa inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien (ISC) opäť zvýšila zo 6,3 % v decembri 2008 na 6,9 % vo februári 2009 vzhľadom na 8 % znehodnotenie nominálneho efektívneho výmenného kurzu počas tohto obdobia.Vzhľadom na prudké spomalenie hospodárskej aktivity vo štvrtom štvrťroku 2008 a pravdepodobné ďalšie oslabenie celosvetového hospodárskeho výhľadu sa predpokladá, že rast HDP sa v roku 2009 zmení na záporný približne na úrovni -4 % v dôsledku zníženia spotreby a investícií, čo sa čiastočne neutralizuje korekciou vonkajšieho deficitu.VEREJNÉ FINANCIEPočas rastu dopytu v období medzi rokmi 2005-2008 Rumunsko uskutočňovalo procyklickú fiškálnu politiku, pričom základný deficit sa zvýšil z 1,2 % HDP v roku 2005 na 5,4 % HDP v roku 2008 v prostredí priemerného rastu reálneho HDP vo výške 6,5 % a opakovaných odporúčaní poskytnutých v stanovisku Rady z februára 2008 ku konvergenčnému programu Rumunska a v odporúčaní Komisie pre oblasť politiky z roku 2008. To bolo spôsobené vo veľkej miere celkovým slabým rozpočtovým plánovaním a plnením rozpočtu. Neočakávané príjmy sa zvyčajne minuli v procese rozpočtových korekcií počas roka a žiadna rezerva sa neponechala na horšie časy. Nedostatky vo verejnej správe prispeli aj k opakovanému nedostatočnému plneniu plánov kapitálových výdavkov a časť zdrojov vyčlenených v rozpočte na investície bola následne presunutá do bežných výdavkov, ako sú napríklad mzdy vo verejnom sektore a sociálne transfery. Rast miezd vo verejnom sektore sa stal hybnou silou rastu miezd v súkromnom sektore, pričom úrovne miezd boli vyššie vo verejnom sektore. Počas obdobia rokov 2005-2008 sa platy vo verejnom sektore v nominálnom vyjadrení zdvojnásobili. Nakoniec je potrebné spomenúť, že veľké výdavkové položky sú sústredené v posledných týždňoch roka, čo má závažný vplyv na hodnovernosť a predvídateľnosť rozpočtu. Napriek odporúčaniam uvedeným v politickom odporúčaní Komisie z júna 2008 sa pokrok pri implementácii záväzného strednodobého fiškálneho rámca nedosiahol.Rozpočet na rok 2009 predložený novou vládou a prijatý parlamentom na konci februára obsahuje viaceré opatrenia s cieľom znížiť deficit z 5,4 % HDP v roku 2008 na 2,0 % HDP v roku 2009 pri predpoklade 2,5 % rastu reálneho HDP. Medzi tieto opatrenia patrí zmrazenie prijímania zamestnancov a zrušenie rôznych prémií a príplatkov vo verejnom sektore, zníženie výdavkov na tovar a služby, obmedzenie zvýšenia miezd vo verejnom sektore a naviazanie dôchodkov na infláciu namiesto na vývoj miezd. Na druhej strane vláda plánuje výrazne zvýšiť verejné investície. K dátumu prijatia však už bolo jasné, že tento cieľ v oblasti deficitu je nereálny, najmä vzhľadom na to, že východiskový makroekonomický scenár a plánovanie výnosov boli príliš optimistické. Okrem toho pri neexistencii komplexnej reformy výdavkovej politiky existovali potenciálne riziká týkajúce sa vykonávania opatrení v oblasti výdavkov.FINANčNÉ TRHYVo finančnom systéme Rumunska je dominantný bankový sektor, ktorý sa v ostatných niekoľkých rokoch veľmi rýchlo rozvíjal. Celkový objem čistých aktív v rumunskom bankovom sektore bol na konci roku 2008 približne 315 miliárd RON (62 % HDP). Banky sú vo veľkej miere v zahraničnom vlastníctve. V decembri 2008 úverové inštitúcie s väčšinovým zahraničným kapitálom (vrátane pobočiek zahraničných bánk) ovládali približne 88 % celkových čistých aktív všetkých úverových inštitúcií fungujúcich v Rumunsku. V Rumunsku sú najviac zainteresované banky z Rakúska, Grécka, Francúzska a Talianska.Počas ostatných niekoľkých rokov rumunský bankový sektor presadzoval rýchly rast úverov, pričom pomer úverov k vkladom sa v roku 2008 zvýšil na 122 %. Hoci rast úverov začal z nízkeho základu, zväčšovanie objemu úverov denominovaných predovšetkým v cudzej mene (ktoré v januári 2009 predstavovali približne 59 % celkových domácich úverov pre súkromný sektor) dostalo rumunský bankový sektor do veľkej závislosti od financovania zo zahraničia. V druhej polovici roku 2008 sa úverová aktivita výrazne spomalila, pričom ročný rast úverov klesal z úrovne nad 60 %, ktorá bola v júni 2008, na 36,5 % v decembri 2008.Hoci v súčasnosti zostáva bankový sektor zjavne relatívne zdravý a dobre kapitalizovaný (s kapitálovou primeranosťou na konci roku 2008 na úrovni 12,3 %), finančná stabilita v Rumunsku by mohla byť ochromená. Zhoršujúci sa makroekonomický výhľad naznačuje, že v nasledujúcich mesiacoch pravdepodobne dôjde k rýchlemu rastu podielu nevýnosných úverov. Okrem toho vzhľadom na to, že rumunský súkromný sektor sa veľmi spolieha na úvery denominované v cudzej mene, každé ďalšie znehodnotenie lei by veľmi zaťažilo finančnú situáciu domácností a podnikov.PLATOBNÁ BILANCIA A POžIADAVKY NA FINANCOVANIE Z VONKAJšÍCH ZDROJOVHospodársky rozmach v ostatných rokoch bol v Rumunsku charakterizovaný vznikom veľkých vonkajších hospodárskych nerovnováh a neudržateľného nárastu vonkajších záväzkov. Deficit bežného účtu sa zvýšil z 5,8 % HDP v roku 2004 na 13,5 % HDP v roku 2007 a v roku 2008 zostal na úrovni nad 12 % HDP. V dôsledku toho hrubý zahraničný dlh dosiahol na konci roku 2008 úroveň 55 % HDP.Rumunské finančné trhy sú od začiatku októbra 2008 pod stálym tlakom. Znižovanie pákového efektu, slabé základy Rumunska a jeho subinvestičný stupeň výrazne zaťažujú peňažný, medzibankový, akciový a dlhopisový trh. Očakáva sa, že financovanie z vonkajších zdrojov zostane nejaký čas pod značným tlakom, keďže pretrvávajúci, hoci klesajúci, deficit bežného účtu ani potreba znovu obnoviť rozsiahle krátkodobejšie a dlhodobejšie úvery v cudzích menách nebudú v období rokov 2009-2011 pravdepodobne úplne uhrádzané priamymi zahraničnými investíciami ani inými prílevmi z finančných a kapitálových účtov.So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že rumunská platobná bilancia je vážne ohrozená. Komisia preto Rade odporúča, aby rozhodla o poskytnutí vzájomnej pomoci. Celkové potreby financovania v období do prvého štvrťroka 2011 sa odhadujú na 20 miliárd EUR. Táto suma zahŕňa rezervu na očakávaný pokračujúci deficit bežného účtu, neúplné obnovenie splatných úverov, niektoré odlevy kapitálu a akumuláciu oficiálnych devízových rezerv na obozretnú úroveň. Miera obnovy zainteresovanosti zahraničných bánk v Rumunsku sa predpokladá na úrovni 100 %, keď sa poskytne vzájomná pomoc, v súlade s požadovaným záväzkom hlavných zahraničných bánk udržať si svoju zainteresovanosť v Rumunsku (ako potvrdili vo svojom spoločnom vyhlásení z 26. marca 2009), pričom predpokladaná miera obnovy pri zahraničnom dlhu v prípade podnikateľských subjektov voči materským spoločnostiam a pri zahraničných dlhoch rumunských bánk je v roku 2009 na úrovni 50 %. Predpokladá sa, že v rokoch 2010 a 2011 sa všetky splatné zahraničné záväzky obnovia v objeme 100 % v súlade s očakávanou stabilizáciou finančného trhu a začiatkom oživenia na hlavných vývozných trhoch Rumunska. Okrem stanovenia dostatočne vysokej cieľovej sumy devízových rezerv (v objeme viac ako 100 % krátkodobého zahraničného dlhu pri zostávajúcej splatnosti) sa vykonali konzervatívne odhady, pokiaľ ide o ostatné odlevy kapitálu, ako sú napríklad odlev vkladov nerezidentov, pokles obchodných úverov a odlev prostriedkov z portfólií, s cieľom zahrnúť do výpočtov dodatočné tlmiace prvky. Príslušný predpoklad rastu HDP v roku 2009 je -4 % a v roku 2010 približne 0 %. Deficit bežného účtu sa odhaduje na 7,5 % HDP v roku 2009 a 6,5 % HDP v roku 2010.POMOC EÚ V RÁMCI SYSTÉMU PRE PLATOBNÉ BILANCIE AKO SÚčASť MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIAVzhľadom na vážne ťažkosti, ktoré v súčasnosti Rumunsko má s platobnou bilanciou, Komisia pod podmienkou, že rumunské orgány sa pevne zaviažu uskutočňovať hlavný program fiškálnych, finančných a štrukturálnych úprav, a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom zo 17. marca 2009, odporúča Rade poskytnúť vzájomnú pomoc podľa článku 119 Zmluvy o ES.Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku na odporúčanie Komisie Rada prijala v rámci systému EÚ pre pomoc členským štátom (zavedeného nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002) rozhodnutie, ktorým sa poskytuje strednodobá finančná pomoc Rumunsku vo výške do 5 miliárd EUR na podporu udržateľnosti jeho platobnej bilancie.Strednodobá finančná pomoc Rumunsku v rámci systému pre platobné bilancie členských štátov (so zreteľom na nariadenie č. 332/2002) sa za súčasnej situácie znížených prílevov kapitálu a vysokej fiškálnej a vonkajšej nerovnováhy zdá byť primeraná. Bezprostredný cieľ je uľahčiť systematickú úpravu vonkajšieho deficitu, a tým zmierniť nadmerné tlaky na výmenný kurz, ktoré by inak mohli viesť k veľmi vážnej finančnej situácii podnikového sektora a sektora domácností a zostriť recesiu a vyvolať napätia v bankovom sektore.Celkové potreby financovania na obdobie do štvrtého štvrťroka 2011 sa odhadujú na 20 miliárd EUR. Pomoc EÚ Rumunsku sa poskytuje zároveň s podporou MMF prostredníctvom dohody o pohotovostnom úvere vo výške 11,4 miliardy ZPČ (približne 12,95 miliardy EUR, 1 085 % kvóty Rumunska v MMF). Ďalšia mnohostranná podpora vo výške 2 miliárd EUR sa poskytne týmto spôsobom: Svetová banka navyše popri svojich bežných úverovým aktivít poskytne 1 miliardu EUR a EIB a EBOR poskytnú ďalšiu 1 miliardu EUR.Materské inštitúcie deviatich najväčších bánk v zahraničnom vlastníctve zapísaných v obchodnom registri v Rumunsku sa 26. marca 2009 spoločne zaviazali udržiavať svoju celkovú zainteresovanosť v Rumunsku počas programového obdobia a dohodli sa na podpore svojich rumunských dcérskych spoločností s cieľom zachovať ich súčasné dobré finančné postavenie počas obdobia turbulencií na trhu a spomalenia hospodárskeho rastu. Tento záväzok bude znovu potvrdený v jednotlivých upokojujúcich listoch kľúčových bánk Národnej banke Rumunska (NBR), ktorá bude spoločne s orgánmi dohľadu domovskej krajiny pozorne monitorovať plnenie tohto záväzku. Finančná pomoc EÚ sa poskytuje na podporu jednoznačného záväzku rumunských orgánov uskutočňovať komplexný hospodársky program. Tento program bol dohodnutý s rumunskými orgánmi.Komisia bude v pravidelných intervaloch v spolupráci s HFV overovať, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, na ktoré je pomoc viazaná, prostredníctvom pracovných návštev a pravidelného podávania správ príslušnými orgánmi. Počas vykonávania programu bude Komisia poskytovať aj dodatočné politické poradenstvo a technickú pomoc v konkrétnych oblastiach. Hlavnými prvkami tohto programu sú:a. Fiškálna konsolidáciaVláda sa popri opatreniach vo výške 3 % HDP zahrnutých v rozpočte na rok 2009 prijatom vo februári 2009 zaviazala vykonať ďalšie fiškálne úpravy vo výške 1,1 % HDP. Na základe revidovanej prognózy zníženia HDP o 4 % v roku 2009 a dodatočných rozpočtových opatrení tieto orgány vytýčili cieľ dosiahnuť celkový deficit verejných financií na úrovni 5,1 % HDP, z čoho vyplýva významná štrukturálna úprava v porovnaní s výsledkom plnenia rozpočtu za rok 2008. Zmenený a doplnený rozpočet na rok 2009, ktorý sa zakladá na aktualizovanom výhľade hospodárskeho vývoja a ďalších opatreniach, schváli Parlament v druhom štvrťroku 2009.Fiškálna konsolidácia sa bude sústreďovať na stranu výdavkov. Primárne výdavky verejnej správy sa znížia o ďalších 0,85 percentuálneho bodu HDP v porovnaní s rozpočtom na rok 2009. To sa dosiahne prostredníctvom i) zníženia (o odhadovaných 4 až 4,5 % oproti úrovni z roku 2008) mzdových výdavkov vo verejnom sektore formou rezignácie na zvyšovanie miezd vo verejnom sektore (spolu 5 %) plánované na rok 2009 alebo zodpovedajúce ďalšie znižovanie v oblasti zamestnanosti a zamestnanosti vo verejnom sektore, vrátane nahradenia len 1 zo 7 odchádzajúcich zamestnancov; ii) ďalšieho zníženia výdavkov na tovar a služby a dotácií verejným podnikom; iii) zníženia niektorých kapitálových výdavkov na položky, ako napríklad vozidlá a kancelárske vybavenie, a vytvorením realistickejšieho harmonogramu investičných projektov podporovaných EÚ. Verejné investície sa však podľa prognózy v roku 2009 v porovnaní s rokom 2008 výrazne zvýšia (približne o 6,5 % HDP v roku 2009 v porovnaní s 5,75 % HDP v roku 2008). Na strane príjmov sa očakáva, že opatrenia na odstránenie niektorých daňových odpočtov a náhrad (najmä v prípade firemných áut a odpisy novoocenených aktív) vytvoria ďalších 0,25 % HDP. Vláda sa zaviazala pokračovať vo fiškálnej konsolidácii založenej na výdavkoch a ďalej znižovať deficit na 4,1 % HDP v roku 2010 a menej ako 3 % HDP v roku 2011.Počas vykonávania tohto programu bude Komisia poskytovať rumunským orgánom neustále usmernenia a poradenstvo s cieľom zaistiť udržateľnú korekciu deficitu.b. Reforma fiškálneho riadeniaS cieľom pomôcť dosiahnuť udržateľný výsledok nižších rozpočtových deficitov sa prijmú opatrenia na zlepšenie rozpočtovej stratégie a rozpočtového procesu. Kľúčovým prvkom bude zákon o fiškálnej zodpovednosti, ktorý okrem iného bude vyžadovať, aby sa ustanovili postupy na zlepšenie viacročného zostavovania a plnenia rozpočtu, ustanovenie limitov na revízie rozpočtov počas roka a navrhnutie fiškálnych pravidiel s cieľom zlepšiť spravovanie rozpočtu a dosiahnuť úplné dodržiavanie požiadaviek Paktu o stabilite a raste. Týmto zákonom by sa mala takisto vytvoriť rada pre fiškálne záležitosti, ktorá bude zabezpečovať nezávislé a odborné skúmanie.S cieľom zlepšiť predvídateľnosť a transparentnosť rozpočtu bude reštrukturalizovaný systém odmeňovania vo verejnom sektore vrátane zjednotenia a zjednodušenia mzdových taríf a reformy systému príplatkov a prémií. Cieľom tohto opatrenia je riešiť hlavné problémy systému odmeňovania vo verejnom sektore: príplatky a prémie tvoria príliš veľkú časť z celkovej odmeny, neexistujú jednotné mzdové tarify a existuje veľký počet zákonov upravujúcich platy v rôznych častiach systému odmeňovania.S cieľom pomôcť zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa budú reformovať hlavné parametre systému dôchodkového zabezpečenia. Zmeny budú zahŕňať posun k indexovaniu verejných dôchodkov podľa spotrebiteľských cien, obmedzovanie rozsahu zvyšovania dôchodkov vykonávaného podľa vlastného uváženia a postupné ďalšie zvyšovanie veku odchodu do dôchodku nad úroveň plánov dohodnutých v súčasnosti (najmä v prípade žien), pričom sa zohľadní vývoj priemernej dĺžky života. Okrem toho v prípade skupín verejných zamestnancov, ktoré sú v súčasnosti vylúčené z akciového kapitálu, sa takéto príspevky zavedú postupne. V programe sa predpokladá pokračovanie zavádzania druhého dôchodkového piliera s pravidelnými plánovanými zvýšeniami príspevkov podľa pôvodného plánu.c. Menová politika a politika v oblasti finančného sektoraMenová politika bude naďalej zameraná na cenovú stabilitu a dosiahnutie cieľa NBR pre infláciu (ktorý v súčasnosti predstavuje 3,5 % ±1 percento na konci roka 2009). Pokiaľ ide o finančný sektor, NBR bude vykonávať stresové testy jednotlivých súvah a úverových portfólií bánk podľa rôznych scenárov na základe usmernení EÚ pre oceňovanie, ktoré sa budú používať na hodnotenie potenciálnych zvýšení vlastných zdrojov potrebných na zaistenie, že ukazovatele platobnej schopnosti sa udržia nad úrovňou 10 percent počas celého programového obdobia. Po dokončení stresových testov budú materské banky v súlade so svojím záväzkom, že primerane podporia svoje dcérske spoločnosti (potvrdeným v ich spoločnom vyhlásení z 26. marca 2009), povinné zabezpečiť do konca septembra 2009 dostatočné zdroje na pokrytie potenciálnych schodkov zistených stresovými testami.V programe sa okrem toho predpokladá, že bankový zákon a zákon o likvidácii spoločností sa zmenia a doplnia tak, aby v prípade ťažkostí bánk boli schopné včas a účinne reagovať. Hlavným cieľom týchto zmien a doplnení bude posilniť právomoci správcov bánk, na ktoré bola uvalená nútená správa. Popri riešení problémov bánk je cieľom ďalších opatrení posilniť právomoci NBR v oblasti nápravy na základe ustanovení, ktoré jej umožňujú od významných akcionárov požadovať, aby zvýšili svoj akciový kapitál a banku finančne podporili, a zakázať alebo obmedziť rozdelenie zisku. Finančný dohľad sa posilní v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ. Okrem toho sa zavedú požiadavky na podrobnejšie vykazovanie likvidity a vo vhodnom čase by sa zákonná minimálna úroveň kapitálovej primeranosti mala zvýšiť z 8 % na 10 %. Navyše sa postupy aktivácie poistenia vkladov pozmenia, aby sa zjednodušila a zrýchlila ich výplata. Podľa upravených právnych predpisov sa poistenie vkladov zaktivuje na základe rozhodnutia NBR v lehote 21 dní. Nakoniec, s cieľom zaručiť dostatočné zabezpečenie likvidity sa NBR zaviazala rozšíriť spektrum aktív prijateľných ako kolaterál.d. Štrukturálne reformyHospodársky program bude zahŕňať aj opatrenia štrukturálnych reforiem v súlade s oblasťami politiky, na ktoré sa vzťahujú odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané Radou v rámci lisabonskej stratégie. Reformy budú zahŕňať koncepcie na zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej správy, zlepšenie kvality verejných výdavkov, lepšie využitie a vyššie absorbovanie finančných prostriedkov EÚ, zlepšenie podnikateľského prostredia a riešenie problému nelegálnej práce. Komisia takisto prispieva k budovaniu miestnej kapacity prostredníctvom štrukturálnych fondov, ktorých konkrétna súčasť bola vyčlenená na technickú pomoc.Tento program sa premieta do podmienenosti hospodárskej politiky zahrnutej v odporúčaní Komisie na rozhodnutie Rady. Podrobnosti podmienenosti hospodárskej politiky, ktoré sú spojené s jednotlivými splátkami úveru EÚ, sa určia v memorande o porozumení uzatvorenom s rumunskými orgánmi. Tento program sa v úplnom rozsahu premietne aj do aktualizácie rumunského konvergenčného programu.Účinnosť navrhovaného rozhodnutia by sa skončila tri roky po nadobudnutí účinnosti. Na zaistenie nevyhnutnej flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje možnosť využiť úrokové swapy pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje táto pôžička. S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu úverovú kvalitu.V súlade s ustanoveniami návrhu Komisie na nariadenie Rady z 8. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, Komisia, vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom a Európskeho dvora audítorov, môžu vyslať svojich vlastných pracovníkov alebo riadne oprávnených zástupcov vykonať akékoľvek technické alebo finančné kontroly alebo audity, ktoré považujú za nevyhnutné v súvislosti s riadením tejto pomoci. Zaistí sa vyšetrovanie a uspokojivé riešenie všetkých podozrivých a skutočných prípadov podvodu, korupcie a akejkoľvek inej protizákonnej činnosti vo vzťahu k riadeniu pomoci ES pre platobnú bilanciu škodlivej pre finančné záujmy ES. Všetky takéto prípady, ako aj s nimi súvisiace opatrenia prijaté príslušnými vnútroštátnymi orgánmi sa bezodkladne oznámia Komisii. Do memoranda o porozumení a zmluvy o úvere už budú začlenené aj nové technické ustanovenia návrhu Komisie na nariadenie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002.Súbežne s monitorovaním politickej podmienenosti tohto programu bude Komisia aj naďalej monitorovať pokrok v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. Životnosť tohto mechanizmu nezávisí od trvania programu pomoci. V priebežnej správe z februára 2009 sa dospelo k záveru, že rumunské orgány by mali zintenzívniť reformu súdnictva a boj proti korupcii s cieľom zvrátiť určité negatívne tendencie posledných mesiacov. To znamená najmä prijatie zákonov potrebných na modernizáciu právneho systému a dokázanie, prostredníctvom rýchleho vyriešenia prípadov korupcie vysokej úrovne, že právny systém je schopný vykonávať zákony nezávisle a efektívne.Komisia bude popri monitorovaní politickej podmienenosti aj naďalej monitorovať správne používanie predprístupových a poprístupových transferov EÚ, okrem iného prostredníctvom posudzovania dodržiavania podmienok a pravidelného preskúmavania.Odporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci RumunskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,keďže:1.  Rumunské kapitálové a finančné trhy sa nedávno dostali pod zvýšený tlak, čo je odzrkadlením globálneho hospodárskeho poklesu a rastúcich obáv o stav rumunského hospodárstva vzhľadom na jeho veľký vonkajší deficit a rýchlo rastúci deficit verejných financií. Zvýšili sa aj tlaky na výmenný kurz, čo pre stabilitu širšieho bankového sektora znamená značné riziko.2.  V reakcii na túto situáciu vláda a Národná banka Rumunska (ďalej len „NBR“) vypracovali komplexnú stratégiu na pevné zakotvenie makroekonomických politík a znižovanie napätia na finančných trhoch a načrtli túto stratégiu vo vyhlásení o úmysle doručenom Komisii […]. Uholným kameňom hospodárskeho programu je zníženie fiškálneho deficitu z 5,4 % HDP v roku 2008 na 5,1 % HDP v roku 2009 a na úroveň menej ako 3 % HDP do roku 2011. S cieľom pomôcť dosiahnuť udržateľný výsledok nižších rozpočtových deficitov sa prijmú opatrenia na zlepšenie rozpočtovej stratégie a rozpočtového procesu. Tento hospodársky program, a najmä fiškálne ciele, sa premietnu do rozpočtu verejných financií, ako aj do konvergenčného programu.3.  Rada pravidelne hodnotí hospodárske politiky, implementované Rumunskom, najmä v súvislosti s každoročným prehodnocovaním aktualizácie konvergenčného programu Rumunska a vykonávaním národného programu reforiem a pravidelným hodnotením pokroku, ktorý Rumunsko dosiahlo v kontexte konvergenčnej správy a výročnej správy o pokroku,4.  Financovanie z vonkajších zdrojov pravdepodobne zostane pod značným tlakom, keďže pretrvávajúci, hoci klesajúci, deficit bežného účtu ani potreba znovu obnoviť rozsiahle krátkodobejšie a dlhodobejšie úvery v cudzích menách nebudú v období rokov 2009-2011 pravdepodobne úplne pokryté priamymi zahraničnými investíciami ani inými prílevmi z finančných a kapitálových účtov. Potreby financovania z vonkajších zdrojov v období do prvého štvrťroka 2011 sa odhadujú na približne 20 miliárd EUR. Miera obnovy zainteresovanosti zahraničných bánk v Rumunsku sa odhaduje na úrovni 100 %, keď sa už poskytne vzájomná pomoc, v súlade s požadovaným záväzkom hlavných zahraničných bánk udržať si svoju zainteresovanosť v Rumunsku (ako potvrdili vo svojom spoločnom vyhlásení z 26. marca 2009), pričom odhadovaná miera obnovy pri zahraničnom dlhu v prípade podnikateľských subjektov oproti materským spoločnostiam a pri zahraničných dlhoch rumunských bánk je v roku 2009 na úrovni 50 %. Predpokladá sa, že v rokoch 2010 a 2011 sa všetky splatné zahraničné záväzky obnovia v objeme 100 % v súlade s očakávanou stabilizáciou finančného trhu a začiatkom oživenia na hlavných vývozných trhoch Rumunska. Popri stanovení dostatočne vysokej cieľovej sumy devízových rezerv (vo výške viac ako 100 % krátkodobého zahraničného dlhu pri zostávajúcej splatnosti) sa vykonali konzervatívne odhady, pokiaľ ide o ostatné odlevy kapitálu, ako sú napríklad odlev vkladov nerezidentov, pokles obchodných úverov a odlev prostriedkov z portfólií, s cieľom zahrnúť do výpočtov ďalšie tlmiace prvky.5.  Rumunské orgány požiadali EÚ a iné medzinárodné finančné inštitúcie o výraznú finančnú pomoc na podporu udržateľnosti platobnej bilancie a uvedenie medzinárodných menových rezerv na obozretnú úroveň.6.  V súvislosti s platobnou bilanciou Rumunska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci Spoločenstvom,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Spoločenstvo poskytne Rumunsku vzájomnú pomoc.Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V BruseliZa RadupredsedaNávrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva RumunskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/2002[2] z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho článok 3 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (ďalej len „HFV“),keďže:7.  Rozhodnutím Rady [….] sa rozhodlo o poskytnutí vzájomnej pomoci Rumunsku.8.  Napriek očakávanému zlepšeniu stavu bežného účtu Komisia, MMF a rumunské orgány odhadovali v marci 2009 potreby Rumunska na financovanie z vonkajších zdrojov v období do prvého štvrťroka 2011 na 20 miliárd EUR, keďže vzhľadom na nedávny vývoj na finančnom trhu by sa bilancia kapitálového a finančného účtu mohla výrazne zhoršiť.9.  Je vhodné poskytnúť Rumunsku podporu Spoločenstva v sume až do 5 miliárd EUR v rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, zriadeného nariadením (ES) č. 332/2002. Táto pomoc by sa mala poskytnúť spolu s pôžičkou od Medzinárodného menového fondu vo výške 11,4 miliardy ZPČ (približne 12,95 miliardy EUR) v rámci dohody o pohotovostnom úvere, ktorej schválenie sa očakáva 6. mája 2009. Svetová banka takisto súhlasila s tým, že poskytne Rumunsku pôžičku vo výške 1 miliardy EUR, a EIB a EBOR poskytnú ďalšiu podporu v celkovej výške 1 miliardy EUR.10.  Túto pomoc Spoločenstva by mala riadiť Komisia. Špecifické podmienky hospodárskej politiky dohodnuté s orgánmi Rumunska po konzultácii s HFV, by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. Podrobné finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v zmluve o úvere.11.  Komisia by v spolupráci s HFV mala v pravidelných intervaloch prostredníctvom pracovných návštev a pravidelného podávania správ príslušnými orgánmi overovať, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, na ktoré je pomoc viazaná.12.  Komisia bude po celý čas vykonávania programu poskytovať aj ďalšie politické poradenstvo a technickú pomoc v konkrétnych oblastiach.13.  Európsky dvor audítorov má právo vykonávať akékoľvek finančné kontroly alebo audity, ktoré v súvislosti s riadením tejto pomoci považuje za potrebné. Komisia, vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom, má právo vyslať svojich vlastných úradníkov alebo riadne splnomocnených zástupcov, aby vykonali technické alebo finančné kontroly alebo audity, ktoré považuje za potrebné v súvislosti s riadením tejto strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva.14.  Súbežne s monitorovaním politickej podmienenosti tohto programu bude Komisia aj naďalej monitorovať pokrok v oblasti reformy súdnictva a v oblasti boja proti korupcii v rámci mechanizmu spolupráce a overovania. Životnosť tohto mechanizmu nezávisí od trvania programu pomoci. Komisia bude popri monitorovaní politickej podmienenosti aj naďalej monitorovať správne používanie predprístupových a poprístupových transferov v rámci EÚ, okrem iného prostredníctvom posudzovania dodržiavania podmienok a pravidelného preskúmavania.15.  Pomoc by sa mala poskytnúť so zreteľom na podporovanie udržateľnosti platobnej bilancie v Rumunsku, čím by sa prispelo k úspešnému vykonávaniu vládneho programu hospodárskej politiky,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 116.  Spoločenstvo dá Rumunsku k dispozícii strednodobý úver vo výške maximálne 5 miliárd EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti sedem rokov.17.  Finančná pomoc Spoločenstva je k dispozícii počas troch rokov počnúc prvým dňom po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia.Článok 218.  Pomoc riadi Komisia spôsobom konzistentným so záväzkami Rumunska a odporúčaniami Rady, najmä odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v kontexte vykonávania národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.19.  Komisia sa po konzultácii s HFV dohodne s rumunskými orgánmi na špecifických podmienkach hospodárskej politiky, na ktoré je finančná pomoc viazaná, ako sa ustanovuje v článku 3 ods. 5. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande o porozumení konzistentnom so záväzkami a odporúčaniami uvedenými v odseku 1. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v zmluve o úvere.20.  Komisia v spolupráci s EFC pravidelne overuje, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, na ktoré je pomoc viazaná. Rumunské orgány na tento účel dajú Komisii k dispozícii všetky potrebné informácie a v plnom rozsahu s ňou spolupracujú. Komisia priebežne informuje HFV o možnom refinancovaní pôžičiek alebo reštrukturalizácii finančných podmienok.4. Rumunsko musí byť pripravené prijať a vykonávať ďalšie konsolidačné opatrenia na zaistenie makrofinančnej stability, ak také opatrenia budú počas programu pomoci potrebné. O prijatí akýchkoľvek ďalších opatrení sa rumunské orgány s Komisiou vopred poradia.Článok 321.  Komisia sprístupní finančnú pomoc Spoločenstva Rumunsku prostredníctvom najviac piatich splátok, ktorých výška sa usta noví v memorande o porozumení.22.  Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď zmluva o úvere a memorandum o porozumení nadobudnú účinnosť.23.  Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality.24.  Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok až keď získa stanovisko HFV.25.  Uhradenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania nového hospodárskeho programu rumunskej vlády, ktorý sa má zahrnúť do konvergenčného programu Rumunska, národného programu reforiem a konkrétnejšie na základe špecifických podmienok hospodárskej politiky ustanovených v memorande o porozumení. Patria sem okrem iného tieto podmienky:26.  Prijať jasne vytýčený strednodobý fiškálny program navrhnutý na zníženie celkového deficitu verejných financií do roku 2011 na úroveň neprevyšujúcu referenčnú hodnotu podľa Zmluvy o ES vo výške 3 % HDP.27.  Prijať a vykonať zmenený a doplnený rozpočet na rok 2009 (do druhého štvrťroka 2009), a to s cieľom dosiahnuť celkový deficit verejných financií v maximálnej hodnote 5,1 % HDP podľa ESA 95.28.  Znížiť mzdové výdavky vo verejnom sektore v nominálnom vyjadrení v porovnaní s výsledkom dosiahnutým v roku 2008 formou rezignácie na zvyšovanie miezd vo verejnom sektore (celkovo vo výške 5 % v nominálnom vyjadrení) plánovanej na rok 2009 (alebo ďalšími rovnocennými škrtmi v oblasti zamestnanosti) a znížiť zamestnanosť vo verejnom sektore vrátane nahradením len 1 zo 7 odchádzajúcich zamestnancov.29.  Ďalšie zníženia výdavkov na tovar a služby a dotácií pre verejné podniky.30.  Zlepšiť rozpočtové riadenie prijatím a zavedením záväzného strednodobého fiškálneho rámca, stanoviť obmedzenia pre revízie rozpočtu počas roka vrátane fiškálnych pravidiel a vytvoriť radu pre fiškálne záležitosti, ktorá bude vykonávať nezávislé a odborné preskúmavanie.31.  Reformovať systém odmeňovania vo verejnom sektore, okrem iného zjednotením a zjednodušením mzdových tabuliek, a reformovať systém prémií a príplatkov.32.  Reformovať kľúčové parametre dôchodkového systému prechodom na indexovanie dôchodkov spotrebiteľskými cenami, a nie mzdami, postupne upraviť vek odchodu do dôchodku za hranicu aktuálnych schválených plánov, najmä v prípade žien, a postupne zaviesť penzijné poistenie skupín zamestnancov verejného sektora, ktorí sú v súčasnosti z tohto poistenia vylúčení.33.  Zmeniť a doplniť zákony o bankovníctve a o konkurze tak, aby bolo možné včas a účinne reagovať v prípade, že banky sa dostanú do ťažkostí. Kľúčovým cieľom týchto zmien a doplnení bude posilniť právomoci správcov bánk, na ktoré bola uvalená nútená správa. Popri riešeniach problémov bánk by sa právomoci NBR v oblasti nápravy mali posilniť ustanoveniami, ktoré jej umožnia vyžadovať, aby významní akcionári zvýšili svoj akciový kapitál a banku finančne podporili, a zakázať alebo obmedziť rozdelenia zisku. Finančný dohľad sa posilní v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ. Okrem toho sa zavedú požiadavky na podrobnejšie vykazovanie likvidity a vo vhodnom čase by sa zákonná minimálna úroveň kapitálovej primeranosti mala zvýšiť z 8 % na 10 %. Okrem toho by sa mali pozmeniť postupy aktivácie poistenia vkladov, aby sa zjednodušila a zrýchlila ich výplata. Podľa upravených právnych predpisov sa poistenie vkladov zaktivuje na základe rozhodnutia NBR v lehote 21 dní. Nakoniec, s cieľom zaručiť dostatočné zabezpečenie likvidity sa NBR zaviazala rozšíriť spektrum aktív prijateľných ako kolaterál.34.  Opatrenia štrukturálnych reforiem v oblastiach odporúčaní pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte lisabonskej stratégie. Budú sem patriť opatrenia na zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej správy, zlepšenie kvality verejných výdavkov, lepšie využitie a vyššie absorbovanie finančných prostriedkov EÚ, zníženie administratívneho, fiškálneho a právneho zaťaženia podnikov a riešenie problému nelegálnej práce, takže sa rozšíri základ dane.35.  S cieľom zaistiť plynulé zavádzanie podmienenosti programu a pomôcť napraviť nerovnováhy udržateľným spôsobom bude Komisia priebežne poskytovať poradenstvo a usmernenia v oblasti fiškálnej reformy, reformy finančného trhu a štrukturálnej reformy.36.  Rumunsko otvorí v Národnej banke Rumunska osobitný účet na riadenie prijatej strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva.Článok 4Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.Článok 5Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie .V BruseliZa RadupredsedaVÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET(porov. článok 16 vnútorných predpisov)PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTIČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJENÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ RUMUNSKU1. NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej bilancie2. PRÁVNY ZÁKLAD:Článok 119 a 308 Zmluvy o ES; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002.3. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by bol dlžník (Rumunsko) v omeškaní.Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade, že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Očakáva sa, že za bežných okolností sa zaplatenie rozpočtovej záruky nebude požadovať.3a – Bežný rokNeuplatňuje sa.VRP |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) |Prevody |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3b – PrenosyNeuplatňuje sa.VRP |Prenosy |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3c – Ďalší finančný rokNeuplatňuje sa.VRP |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Prevody |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu | p.m. |4. OPIS AKCIENavrhovaná strednodobá finančná pomoc Rumunsku pozostáva z úveru Spoločenstva (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške 5 miliárd EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 11,40 miliardy SDR (približne 12,95 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Svetová banka sa zaviazala poskytnúť spolu 1 miliardu EUR, a EIB a EBOR takisto poskytnú sumu vo výške 1 miliardy EUR. Strednodobou finančnou pomocou Spoločenstva Rumunsku by sa mala podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska, ktorá je vážne ohrozená, a tým zároveň podporiť nový hospodársky program vlády, ktorého cieľom je okrem iného obnoviť dôveru investorov a zmierniť napätie pociťované na finančných trhoch. Táto pomoc zároveň prispieva k finančnej stabilite, ktorá so zreteľom na posilnenie dôležitých medzinárodných (i medzibankových) prepojení presahuje rámec prijímateľskej krajiny. Takto podporovaný nový hospodársky balík zahŕňa zrýchlené znižovanie deficitu v období rokov 2009-2011, čo by znížilo finančné potrebu vlády. Nakoniec, pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob na zaistenie toho, že EÚ zostane aj naďalej bezprostredne zapojená do formovania hospodárskych politík v Rumunsku a že tieto politiky budú konzistentné so záväzkami Rumunska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.Materské inštitúcie deviatich najväčších bánk v zahraničnom vlastníctve zapísaných v obchodnom registri v Rumunsku sa 26. marca 2009 spoločne zaviazali udržiavať svoju celkovú zainteresovanosť v Rumunsku počas programového obdobia a dohodli sa na podpore svojich rumunských dcérskych spoločností s cieľom zachovať ich súčasné dobré finančné postavenie počas obdobia turbulencií na trhu a spomalenia hospodárskeho rastu. Toto vyhlásenie, spolu s pomocou poskytnutou Spoločenstvom, MMF, Svetovou bankou, EIB a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, zdôrazňuje rozsiahly širokú podporu rumunským orgánom.Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Rumunsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva. Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré sa poskytnú Rumunsku, je 5 miliárd EUR.Štruktúra záruky poskytovanej Európskou úniou umožní Komisii vykonávať dlhovú službu v prípade, že by Rumunsko bolo v omeškaní.S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia pri vykonávaní dlhovej služby dočasne čerpať zo svojich peňažných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).5. POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTUNeuplatňuje sa.6. ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)Neuplatňuje sa.Položka | Rozpočtové prostriedky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Nasledujúce finančné roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Spolu |[1] V súlade s usmernením o úveroch pre členské štáty EÚ zo zdrojov mimo Spoločenstva, ktoré EFC prijal 29. septembra 2008, sa to uskutočnilo listom ministra financií Gheorghe Pogea komisárovi Joaquinovi Almuniovi. Podobný list napísal člen EFC Stefan Nanu tajomníčke EFC Odile Renaud Basso a členovi Komisie v EFC Marcovi Buti.[2] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.


title: Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov Návrh ROZHODNUTIA RADY, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k Aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0839(01)

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov  /* KOM/2007/0839 v konečnom znení - CNS 2007/0283 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 20.12.2007KOM(2007) 839 v konečnom znení2007/0283 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikovNávrhROZHODNUTIA RADY,ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k Aktu o pristúpení Bulharska a Rumunska(predložená Komisiou)ODÔVODNENIEAktom o pristúpení Bulharska a Rumunska[1] z roku 2005 sa zaviedol zjednodušený systém pristúpenia Bulharska a Rumunska k dohovorom (a protokolom), ktoré uzatvorili členské štáty na základe článku 34 Zmluvy o EÚ (predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ) alebo článku 293 Zmluvy o ES. V súčasnosti už nie je potrebné o osobitných prístupových protokoloch k týmto dohovorom rokovať a uzatvárať ich, ako tomu bolo v minulosti (vyžadovala by sa ratifikácia 27 štátmi): v článku 3 ods. 3 aktu o pristúpení sa ustanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristúpia k týmto dohovorom a protokolom na základe uvedeného aktu o pristúpení.V článku 3 ods. 3 a ods. 4 aktu o pristúpení sa v tejto súvislosti ustanovuje, že Rada prijme rozhodnutie, v ktorom určí dátum nadobudnutia platnosti týchto dohovorov pre Bulharsko a Rumunsko a urobí k nim všetky potrebné úpravy, ktoré sa vyžadujú v dôsledku pristúpenia dvoch nových členských štátov (ide najmä o prijatie dohovorov v bulharskom a rumunskom jazyku, aby aj tieto znenia boli „rovnako autentické“). Rada má konať na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Európskym parlamentom.V prílohe I k aktu o pristúpení sa uvádza zoznam dotknutých dohovorov a protokolov.Zoznam obsahuje dohovor 90/436/EHS z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov (tzv. arbitrážny dohovor), dohovor z 21. decembra 1995 o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska k arbitrážnemu dohovoru a protokol z 25. mája 1999, ktorým sa mení a dopĺňa arbitrážny dohovor.V období, ktoré predchádzalo pristúpeniu Bulharska a Rumunska k Európskej únii, členské štáty 8. decembra 2004 podpísali dohovor o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k arbitrážnemu dohovoru.Je preto vhodné ustanoviť pristúpenie Bulharska a Rumunska k arbitrážnemu dohovoru zmenenému a doplnenému dohovorom z 8. decembra 2004 a uvedený dohovor by sa mal doplniť do prílohy I k aktu o pristúpení. Komisia na tento účel a v súlade s článkom 3 ods. 6 aktu o pristúpení vypracovala návrh rozhodnutia Rady doplniť do zoznamu dohovor z 8. decembra 2004 o pristúpení desiatich nových členských štátov k dohovoru 90/436/EHS.Cieľom odporúčania Komisie pre rozhodnutie Rady je urobiť úpravy potrebné v dôsledku pristúpenia Bulharska a Rumunska k uvedenému dohovoru, v súlade s článkom 3 ods. 4 aktu o pristúpení.2007/0283 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikovRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska, a najmä na jeho článok 3 ods. 4,so zreteľom na odporúčanie Komisie[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[3],keďže:(1) Dohovor 90/436/EHS z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov[4] (ďalej len „arbitrážny dohovor“) bol podpísaný 23. júla 1990 v Bruseli a do platnosti vstúpil 1. januára 1995.(2) Arbitrážny dohovor bol zmenený a doplnený protokolom[5] podpísaným 25. mája 1999, ktorý vstúpil do platnosti 1. novembra 2004.(3) Rakúsko, Fínsko a Švédsko pristúpili k arbitrážnemu dohovoru dohovorom[6] podpísaným 21. decembra 1995.(4) Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko pristúpili k arbitrážnemu dohovoru dohovorom[7] podpísaným 8. decembra 2004.(5) Článkom 3 ods. 3 aktu o pristúpení z roku 2005 sa ustanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristupujú k dohovorom a protokolom uzatvoreným medzi členskými štátmi a uvedeným v prílohe I k aktu o pristúpení, vrátane arbitrážneho dohovoru. Pre Bulharsko a Rumunsko majú nadobudnúť platnosť dňom, ktorý stanoví Rada.(6) V súlade s článkom 3 ods. 4 aktu o pristúpení z roku 2005 má Rada urobiť všetky úpravy požadované z dôvodu pristúpenia k uvedeným dohovorom a protokolom,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Arbitrážny dohovor sa mení a dopĺňa takto:(1) V článku 2 ods. 2 sa písmená a) až y) nahrádzajú takto:(i) v Belgicku:(a) impôt des personnes physiques/personenbelasting(b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting(c) impôt des personnes morales/rechtspersonenbelasting(d) impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouders(e) taxe communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de personenbelasting(ii) v Bulharsku:(a) данък върху доходите на физическите лица(b) корпоративен данък(iii) v Českej republike:(a) daň z příjmů fyzických osob(b) daň z příjmů právnických osob(iv) v Dánsku:(a) indkomstskat til staten(b) den kommunale indkomstskat(c) den amtskommunale indkomstskat(v) v Nemecku:(a) Einkommensteuer(b) Koerperschaftsteuer(c) Gewerbesteuer, pokiaľ je táto daň založená na zisku z obchodovania(vi) v Estónsku:(a) tulumaks(vii) v Grécku:(a) foros eisodimatos fysikon prosopon(b) foros eisodimatos nomikon prosopon(c) eisfora yper ton epicheiriseon ydrefsis kai apochetefsis(viii) v Španielsku:(a) Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas(b) Impuesto sobre Sociedades(c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes(ix) vo Francúzsku:(a) impôt sur le revenu(b) impôt sur les sociétés(x) v Írsku:(a) Income Tax(b) Corporation Tax(xi) v Taliansku:(a) imposta sul reddito delle persone fisiche(b) imposta sul reddito delle società(c) imposta regionale sulle attività produttive(xii) na Cypre:(a) Φόρος Εισοδήματος(b) Έκτακτη Εισφορά για την Άμυνα της Δημοκρατίας(xiii) v Lotyšsku:(a) uzņēmumu ienākuma nodoklis(b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis(xiv) v Litve:(a) Gyventojų pajamų mokestis(b) Pelno mokestis(xv) v Luxembursku:(a) impôt sur le revenu des personnes physiques(b) impôt sur le revenu des collectivités(c) impôt commercial, pokiaľ je táto daň založená na zisku z obchodovania(xvi) v Maďarsku:(a) személyi jövedelemadó(b) társasági adó(c) osztalékadó(xvii) na Malte:(a) taxxa fuq l-income(xviii) v Holandsku:(a) inkomstenbelasting(b) vennootschapsbelasting(xix) v Rakúsku:(a) Einkommensteuer(b) Körperschaftsteuer(xx) v Poľsku:(a) podatek dochodowy od osób fizycznych(b) podatek dochodowy od osób prawnych(xxi) v Portugalsku:(a) imposto sobre o rendimento das pessoas singulares(b) imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas(c) derrama para os municípios sobre o imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas(xxii) v Rumunsku:(a) impozitul pe venit(b) impozitul pe profit(c) impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţi(xxiii) v Slovinsku:(a) dohodnina(b) davek od dobička pravnih oseb(xxiv) na Slovensku:(a) daň z príjmov právnických osôb(b) daň z príjmov fyzických osôb(xxv) vo Fínsku:(a) valtion tuloverot/de statliga inkomstskatterna(b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund(c) kunnallisvero/kommunalskatten(d) kirkollisvero/kyrkoskatten(e) korkotulon lähdevero/källskatten å ränteinkomst(f) rajoitetusti verovelvollisen lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig(xxvi) vo Švédsku:(a) statlig inkomstskatt(b) kupongskatt(c) kommunal inkomstskatt(xxvii) v Spojenom kráľovstve:(a) Income Tax(b) Corporation Tax.(2) V článku 3 ods. 1 sa pridávajú tieto zarážky:-  v Bulharsku:Министъра на финансите или негов упълномощен представител,-  v Rumunsku:Agenţia Naţionala de Administrare Fiscala.Článok 2Arbitrážny dohovor zmenený a doplnený protokolom z 25. mája 1999, dohovory z 21. decembra 1995 a z 8. decembra 2004 a toto rozhodnutie, vyhotovené v bulharskom a rumunskom jazyku a pripojené k tomuto rozhodnutiu, sú autentické za rovnakých podmienok ako ostatné znenia arbitrážneho dohovoru a protokolu.Článok 3Arbitrážny dohovor zmenený a doplnený protokolom z 25. mája 1999, dohovormi z 21. decembra 1995 a z 8. decembra 2004 a týmto rozhodnutím vstupuje do platnosti medzi Bulharskom, Rumunskom a ostatnými členskými štátmi, pre ktoré je arbitrážny dohovor platný, 1. januára 2007. Do platnosti medzi Bulharskom, Rumunskom a každým z ostatných členských štátov vstupuje dňom, keď arbitrážny dohovor nadobúda platnosť pre príslušný iný členský štát.Článok 4Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V Bruseli […]Za Radupredseda[…]PRÍLOHAText dohovoru o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov zmenený a doplnený protokolom z 25. mája 1999, dohovory z 21. decembra 1995 a z 8. decembra 2004 v bulharskom a rumunskom jazyku.NávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k Aktu o pristúpení Bulharska a RumunskaRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska, a najmä na jeho článok 3 ods. 6,so zreteľom na návrh Komisie[8],keďže:(1) V článku 3 ods. 3 aktu o pristúpení z roku 2005 sa ustanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristupujú k dohovorom a protokolom uzatvoreným medzi členskými štátmi a uvedeným v jeho prílohe I.(2) V období, ktoré predchádzalo pristúpeniu Bulharska a Rumunska k Európskej únii, členské štáty podpísali 8. decembra 2004 Dohovor o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Dohovoru z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov[9] (ďalej len „arbitrážny dohovor“).(3) Je preto vhodné ustanoviť pristúpenie Bulharska a Rumunska k arbitrážnemu dohovoru zmenenému a doplnenému dohovorom z 8. decembra 2004. Uvedený dohovor by sa mal preto doplniť do prílohy I k aktu o pristúpení z roku 2005,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Príloha I k aktu o pristúpení z roku 2005 sa mení a dopĺňa takto:V bode 2 sa vkladá táto zarážka:„ - Dohovor z 8. decembra 2004 o pristúpení Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Dohovoru o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov (Ú. v. EÚ C 160, 30. 6. 2005, s. 1).“Článok 2Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V Bruseli […]Za Radupredseda [1] Ú. v. EÚ C 157, 21.6.2005, s. 203.[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[4] Ú. v. ES L 225, 20. 8.1990, s.10.[5] Ú. v. ES L 202, 16.7.1999, s. 1.[6] Ú. v. ES L 26, 31.1.1996, s. 1.[7] Ú. v. EÚ L 160, 30.6.2005, s. 1.[8] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[9] Ú. v. ES L 225, 20.8.1990, s. 10.


title: Odporúčanie na rozhodnutie Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku  - Návrh na rozhodnutie Rady o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku

text:
               SK

                        KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

               V Bruseli 30. 10. 2008

               KOM(2008) 716 v konečnom znení

               Odporúčanie na

               ROZHODNUTIE RADY

               o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku

               Návrh na

               ROZHODNUTIE RADY

               o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku

               (predložený Komisiou)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Úvod

               Maďarské orgány vynakladajú od polovice roku 2006 značné úsilie na vyrovnanie nahromadenej vonkajšej a vnútornej nerovnováhy. Aj napriek hmatateľným výsledkom, ktoré sa dosiahli počas ostatných dvoch rokov a ktoré zahŕňajú významné zníženie celkového deficitu verejných financií a postupné znižovanie deficitu bežného účtu, maďarské finančné trhy sú od začiatku októbra 2008 pod silným tlakom. Tento tlak súvisí s porovnateľne vysokou finančnou zraniteľnosťou následkom veľkého vonkajšieho dlhu Maďarska (takmer 100 % HDP), ku ktorému nedávno prispeli úvery v zahraničných menách určených súkromnému sektoru, a najvyšším pomerom verejného zadlženia v regióne (približne 66 % HDP). Príslušné orgány rýchlo oznámili súbor komplexných politických opatrení navrhnutý na obnovenie dôvery investorov a zmiernenie tlaku, ku ktorému dochádza na finančných trhoch. Opatrenia zahŕňajú zrýchlené znižovanie deficitu v roku 2008, ako aj v roku 2009, čím by sa znížila potreba financovania zo štátnych zdrojov, a určitý počet krokov zacielených na rozmrazenie trhu so štátnymi dlhopismi a zvýšenie likvidity na trhu s devízovými swapmi. Keďže však v roku 2008 a osobitne v roku 2009 je možné očakávať prudké zhoršenie kapitálového a finančného účtu zapríčinené otrasmi na finančných trhoch, Maďarsko bude v tomto období potrebovať výraznú finančnú podporu, ktorá sa do konca roku 2009 bude pravdepodobne pohybovať rádovo v sume 20 miliárd EUR.

               2.Makroekonomický vývoj a výhľad

               V polovici roku 2006 sa začal program fiškálnej konsolidácie s cieľom odstrániť vysoké fiškálne a vonkajšie nerovnováhy, ktoré sa vytvorili v predchádzajúcich rokoch (celkový deficit verejných financií v roku 2006 dosiahol 9,3 % a deficit bežného účtu 7,5 %). Medzi tieto opatrenia patrili, okrem iného, zmrazenie výdavkov, škrty vo verejných investíciách, zvýšenie daní a zníženie dotácií cien. Následne sa výrazne znížili výstupné ukazovatele verejného sektora, najmä v zdravotníctve, vzdelávaní a verejnej správe. V roku 2007 sa v súkromnom sektore prejavila určitá odolnosť proti spomaleniu rastu hospodárstva, čo bolo podporené prístupom k novým úverom. Vďaka výraznému zvýšeniu objemu vývozu o približne 16 % objem investícií predsa len mierne rástol, aj keď zisky podnikov sa v dôsledku podstatného rastu nákladov spojených so mzdami znížili. Spotreba takisto mierne stúpla, a to o 0,7 %, aj napriek poklesu reálnych miezd spôsobenému prudkým nárastom cien ropy a potravín, ktorý bol sprevádzaný zvýšením regulovaných cien a dane z pridanej hodnoty. Celkovo sa ročný rast HDP spomalil zo 4,1 % v roku 2006 na 1,1 % v roku 2007, pričom inflácia sa zdvojnásobila na takmer 8 %, čím výrazne prevýšila oficiálnu cieľovú hodnotu inflácie.

               S postupne zanikajúcimi účinkami fiškálneho balíka sa hospodárstvo mohlo od roku 2008 zotavovať a dosiahnuť do 2 až 3 rokov potenciálny rast (tesne pod 3 %). Spomalením rastu v EÚ a vo zvyšku sveta, ktoré je výraznejšie, ako sa predpokladalo, sa však podstatne oslabil výhľad na výkonnosť vývozu, ktorý v minulých rokoch predstavoval hlavnú hybnú silu rastu maďarského hospodárstva. Súčasné finančné ťažkosti a s nimi súvisiace sprísnenie úverových podmienok prispeli k spomaleniu a ďalej zhoršovali perspektívy rastu. Sprísnením úverových podmienok sú najviac postihnuté súkromná spotreba a investície domácností, zatiaľ čo investície podnikového sektora by sa ešte mohli udržať, pričom sa očakáva podpora v podobe prílivu prostriedkov z fondov EÚ (zo štrukturálneho fondu a kohézneho fondu). Očakáva sa, že predtým, ako sa ročný rast HDP v roku 2010 pomaly obnoví, zostane v roku 2008 výrazne pod 2 % a v roku 2009 prudko klesne. So zreteľom na vysokú mieru neistoty v kontexte súčasných podmienok na finančných trhoch existujú dokonca riziká, že by sa HDP mohol v roku 2009 zmenšiť a následné zotavenie by sa mohlo predĺžiť.

               3.Verejné financie

               V roku 2007 sa celkový deficit verejných financií prudko znížil na 5 % HDP, pričom v roku 2006 bol na úrovni 9,3 % HDP. Toto zníženie deficitu bolo výsledkom programu fiškálnej konsolidácie, ktorý začala znovuzvolená vláda v lete 2006 a ktorý obsahoval aj niekoľko zvýšení daní, ako aj krátenie cenových dotácií, zmrazenie výdavkov (najmä v prípade platov vo verejnom sektore) a nominálne zníženie verejných investícií. V polovici júla 2008, na základe príjmov verejných financií v prvom polroku, ktoré boli lepšie ako sa očakávalo, vláda upravila svoju prognózu deficitu na 3,8 % HDP (v najnovšej aktualizácii konvergenčného programu bol cieľ stanovený na 4 % HDP a Rada ho schválila).

               V reakcii na turbulencie na maďarských finančných trhoch vláda oznámila 10. októbra dvanásťbodový akčný plán na posilnenie dôvery v trh. Tento plán obsahoval predovšetkým zníženie cieľových hodnôt rozpočtového deficitu: na 3,4 % HDP z 3,8 % na rok 2008, a na 2,9 % HDP z 3,2 % na rok 2009, čo bolo následne ďalej znížené na 2,6 % HDP. V prípade roku 2008 by sa dosiahnutie ambicióznejšej cieľovej hodnoty deficitu vo výške 3,4 % HDP zaručilo týmito opatreniami: (i) úspory výdavkov v niektorých štátnych programoch a nižšie očakávané výdavky na spolufinancovanie v dôsledku pomalšieho čerpania prostriedkov z fondov EÚ (0,15 % HDP), ako bol stanovený cieľ; ako aj (ii) v prípade potreby trvalé zmrazenie nevyužitých rozpočtových rezerv (0,3 % HDP). Pokiaľ ide o rok 2009, predpokladá sa, že cieľová hodnota deficitu nižšia o 0,6 % HDP sa dosiahne prostredníctvom (i) zrušenia plánovaných daňových úprav, pri ktorých sa formálne očakávalo, že ich následkom v roku 2009 bude strata príjmu vo výške 0,55 % HDP, zatiaľ čo vyrovnávacie opatrenia na strane výdavkov sa nezmenia a (ii) ďalšieho krátenia na strane výdavkov vo výške 0,6% HDP (škrty vo vládnych programoch a prevádzkových nákladoch rozpočtových inštitúcií ako aj odklad indexácie niektorých sociálnych prevodov) obsiahnutých v revidovanom návrhu rozpočtu predloženom 18. októbra, ako aj (iii) dodatočných opatrení vo výške okolo 1 % HDP, konkrétne znížením trinástych dôchodkov a platov vo verejnej sfére, ako aj zmrazením platov vo verejnom sektore.

               Oživenie procesu reformy fiškálneho riadenia je takisto súčasťou dvanásťbodového vládneho akčného plánu. Revidovaný legislatívny dokument bol do parlamentu predložený 17. októbra. Integrujú sa v ňom niektoré dôležité prvky alternatívnych návrhov opozičných strán (napríklad viacročné výdavkové stropy pre podsektor ústrednej štátnej správy a zriadenie Fiškálnej rady popri Úrade pre rozpočtovú legislatívu). V tomto revidovanom pláne sa predpisuje, že ročný rozpočet by sa začlenil do trojročného rámca vrátane strednodobých numerických pravidiel. Predpokladá sa, že nový legislatívny návrh bude schválený jednoduchou väčšinou.

               4.Finančné trhy

               Zatiaľ čo v roku 2008 sa podmienky na maďarských finančných trhoch väčšinou vyvíjali prevažne paralelne s podmienkami v iných krajinách tohto regiónu (aj keď miestami s vyššou volatilitou
                  1
               ), trhy sa na začiatku októbra dostali pod veľký tlak, pričom došlo k zmrazeniu na primárnom trhu so štátnych dlhopismi, veľmi prudkému pádu na burzách a prudkému znehodnoteniu výmenného kurzu, čo viedlo k významnému nárastu rozpätia výnosov zo štátnych dlhopisov a swapov na úverové zlyhanie (CDS). Zdá sa, že to súvisí s nedostatkom likvidity vo finančnom systéme, najmä pokiaľ ide o likviditu v cudzích menách, čo sa stáva čoraz nákladnejšie v dôsledku toho, že riziko protistrany sa vníma ako zvýšené a v dôsledku zvýšenej neochoty riskovať v súvislosti so stredoeurópskymi a východoeurópskymi krajinami.

               Po otrasoch na trhoch, ku ktorým došlo na začiatku októbra, príslušné orgány oznámili niekoľko opatrení zameraných priamo na zníženie finančného napätia. Popri sprísnení opatrení v oblasti rozpočtových plánov, ktorým sa znižujú požiadavky na čisté financovanie, patria sem tieto prvky: (1) uvoľnenie pravidiel investovania pre dôchodkové fondy, (2) otvorenie novej facility pre devízové swapy Národnou bankou Maďarska (NBM) 13. októbra, ktorej účelom je uľahčiť kontakt medzi kupujúcimi a predávajúcimi pri devízových swapoch a tým prekonať riziko protistrany, (3) nový pohotovostný systém pomoci pre banky ponúkaný od 16. októbra, ktorým MNB môže poskytovať bankám jednodňové swapy euro-forint. Táto nová facilita je zaručená dohodou o repo transakciách s ECB, prostredníctvom ktorej ECB poskytne MNB úverový rámec až do výšky 5 miliárd EUR. (4) MNB 16. októbra takisto oznámila opatrenia s cieľom poskytnúť ochranu domácemu trhu s dlhopismi v zhode s primárnymi dílermi. (5) Dňa 22. októbra MNB zvýšila svoju úrokovú sadzbu o 300 bázických bodov, aby zastavila prepad domácej meny (maďarský forint stratil od začiatku októbra k uvedenému dátumu 14 % svojej hodnoty oproti euru).

               Maďarský parlament okrem toho prijal 13. októbra opatrenie na zvýšenie prahu poistenia vkladov zo 6 miliónov HUF na 13 miliónov HUF. Odhaduje sa, že touto novou hornou hranicou sa pokryje približne 90 % oprávnených vkladov. Toto legislatívne opatrenie je sprevádzané politickým záväzkom ručiť v prípade potreby za všetky vklady. Maďarské orgány navyše zintenzívnili svoju spoluprácu s vnútroštátnym Výborom pre finančnú stabilitu (vytvoreným v roku 2004) a rozvinuli cezhraničné kontakty s orgánmi dohľadu.

               5.Platobná bilancia a potreba externého financovania

               Čistý rast vývozu, výrazne posilnený prudkým celosvetovým rastom, bol hlavnou hnacou silou rastu HDP v minulých rokoch, pričom v značnej miere prispel k postupnému poklesu pomeru deficitu bežného účtu k HDP, ktorý sa znížil zo 7,5 % HDP v roku 2006 na 6,4 % v roku 2007. V roku 2007 sa ukázalo, že ďalším dôležitým faktorom bolo podstatné zníženie vládnej potreby financovania. Na kapitálovom účte sa dosiahol rastúci prebytok, ktorý v roku 2007 dosiahol 1,1 % HDP, a to čiastočne vďaka rastúcemu čerpaniu prostriedkov z EÚ, takže celkové čisté vonkajšie záväzky sa stabilizovali, hoci na vysokej úrovni (97 % HDP). Súčasne sa zvýšil podiel dlhových nástrojov pri vonkajšom deficite. Toto odzrkadľuje okrem iného trvalo vysoký odlev priamych zahraničných investícií (PZI) a portfóliových investícií rezidentmi, ktoré by po čase mali priaznivo prispieť k bilancii na strane príjmov bežného účtu. Zatiaľ čo v prvej polovici roku 2008 sa podiel financovania nevytvárajúceho dlh mierne zvýšil (na približne jednu tretinu z celkovej sumy), podiel krátkodobých záväzkov (s dobou splatnosti kratšou než 1 rok) na celkovom dlhu sa zvýšil na hodnotu približne 23 % HDP, a to najmä v dôsledku rastúcich vonkajších záväzkov finančného odvetvia, ktoré teraz predstavujú 35 % HDP (pričom podiel štátu na vonkajšom dlhu je 30 %).

               Očakáva sa, že saldo bežného účtu sa bude v tomto a osobitne v nasledujúcom roku ďalej znižovať, a to so zreteľom na súčasné znehodnotenie forintu a prudké zníženie rastu importu v roku 2009. S rastom čerpania už vyčlenených prostriedkov z EU sa očakáva, že sa zlepší takisto saldo kapitálového účtu. Na druhej strane sa vzhľadom na najnovší vývoj, najmä od začiatku októbra, očakáva, že nastane zrýchlenie čistého odlevu portfóliových investícií (vrátane finančných derivátov), a to najmä preto, že vláda a banky radikálne obmedzujú prijímanie úverov zo zahraničia, čo prispeje k podstatnému zhoršeniu kapitálového a finančného účtu v roku 2008 a osobitne v roku 2009. So zreteľom na tento vývoj a s cieľom podporiť platobnú bilanciu a zvýšiť menové rezervy na rozumnú úroveň zastávajú MMF a Komisia názor, že Maďarsko bude do konca roku 2009 potrebovať podstatnú krátkodobú a strednodobú finančnú pomoc rádovo vo výške 20 miliárd EUR.

               So zreteľom na prv uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že existuje vážne ohrozenie maďarskej platobnej bilancie; Komisia preto Rade odporúča rozhodnutie o poskytnutí vzájomnej pomoci.

               6.Pomoc EÚ v rámci systému pre platobné bilancie ako súčasť medzinárodného úsilia

               Strednodobá finančná pomoc pre Maďarsko v rámci systému pre platobné bilancie členských štátov (so zreteľom na nariadenie č. 332/2002) sa zdá byť za súčasných okolností primeraná. Bola by účinná v okamihu, keď je Maďarsko so zreteľom na zvýšenie napätia na finančnom trhu vážne ohrozené ťažkosťami s jeho platobnou bilanciou, hoci sa jeho politika od polovice roku 2006 podstatne zlepšila. Podpora EÚ Maďarsku by bola súčasťou väčšieho finančného balíka pre Maďarsko, v rámci ktorého MMF poskytne úver vo výške 10,5 miliárd SDR (približne 12,5 miliárd EUR), a to podľa dohody o pohotovostnom úvere, ktorá by sa mala schváliť 6. novembra 2008, a Svetová banka úver vo výške 1 miliardy EUR. Je vecou zásadného významu, aby veľké finančné inštitúcie vykonávajúce svoju činnosť v Maďarsku aj naďalej poskytovali primerané financovanie hospodárstva. Finančná pomoc EÚ sa poskytuje na podporu veľkého záväzku maďarských orgánov vykonávať komplexný program hospodárskej politiky, ktorého účelom je obnoviť dôveru investorov a zmierniť napätie, ktoré sa v minulých týždňoch pociťovalo na maďarských finančných trhoch. Tento program bude zahrnutý do aktualizácie konvergenčného programu. Najmä zrýchlenie fiškálnej konsolidácie, ktoré znižuje potreby financovania, a plánovaný pokrok v reforme fiškálneho riadenia zodpovedajú predchádzajúcim odporúčaniam Rady v súvislosti so stanoviskami ku konvergenčnému programu z novembra 2007 a správou o vykonávaní národného programu reforiem z októbra 2007. Pomoc EÚ a účasť Komisie by takisto pomohli zaistiť úplnú konzistentnosť súčasných politických opatrení podporovaných celým finančným balíkom s politickými odporúčaniami EÚ.

               Podmienky hospodárskej pomoci by zahŕňali reformu fiškálneho riadenia a podporu väčších ambícií, pokiaľ ide o znižovanie deficitu, čím by sa zaručilo, že sa vykoná plánovaná korekcia nadmerného deficitu (najneskôr v roku 2009), ktorá bola odporúčaná v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom schodku z 10. októbra 2006. Patrili by sem aj opatrenia štrukturálnych reforiem podporované v kontexte lisabonskej stratégie, ako napr. posilňovanie stimulov na prácu s cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti a prispieť k dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Monetárna politika by sa naďalej mala zameriavať na cenovú stabilitu a dosiahnutie inflačného cieľa MNB (v súčasnosti 3 %). Okrem toho by zahŕňali rýchle a prísne vykonávanie rozhodnutí s cieľom zlepšiť fungovanie finančného odvetvia. A nakoniec, pri monitorovaní dodržiavania podmienok by sa bral do úvahy aj pokrok pri plnení kritérií výkonnosti v rámci programu MMF. Patria sem (i) kvartálne stropy na kumulatívne peňažné primárne výdavky ústrednej štátnej správy, fondov sociálneho zabezpečenia a mimorozpočtových fondov; (ii) zabránenie akumulácii vonkajších nedoplatkov vo verejnom sektore; (iii) dolná hranica čistého toku medzinárodných rezerv; a (iv) konzultačné pásmo pre dvanásťmesačnú mieru zmeny národného indexu spotrebiteľských cien (ISC). Najmä prísnejšie monitorovanie vývoja rozpočtu počas roku by mohlo byť užitočným dodatočným nástrojom na udržanie rozpočtu podľa plánu, aby sa dosiahol oficiálny cieľový deficit.

               Na zaistenie nevyhnutnej miery flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje umožniť využitie swapov na úrokové sadzby pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje táto pôžička. S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu úverovú kvalitu.

               So zreteľom na tieto skutočnosti a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom Komisia odporúča Rade poskytnúť vzájomnú pomoc uvedenú v článku 119 Zmluvy.

               Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí prv uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku na odporúčanie Komisie Rada prijala rozhodnutie, v rámci systému EÚ pre členské štáty [zavedeného nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002], o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Maďarsku v sume do 6,5 miliardy EUR na podporu udržateľnosti jeho platobnej bilancie. Táto pomoc by bola poskytnutá spolu s úverom z MMF. Bola by vyplatená maximálne v 5 splátkach a prepojená s podmienkami v oblasti hospodárskej politiky. Navrhované rozhodnutie by bolo platné dva roky odo dňa nadobudnutia účinnosti.

               Odporúčanie na

               ROZHODNUTIE RADY

               o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a sociálnym výborom,

               keďže:

               (1)Od polovice roku 2006 podnikajú maďarské úrady výrazné snahy korigovať akumulovanú vonkajšiu a vnútroštátnu finančnú nerovnováhu krajiny. Napriek hmatateľným výsledkom dosiahnutým v priebehu ostatných dvoch rokov vrátane výrazného zníženia celkového deficitu verejných financií a postupného znižovania schodku bežného účtu sa maďarské finančné trhy od začiatku októbra 2008 dostali do značnej tiesne.

               (2)Maďarské orgány prijali v októbri 2008 komplexný program hospodárskej politiky zameraný na obnovenie dôvery investorov a zmiernenie napätia pociťovaného v ostatných týždňoch na maďarských finančných trhoch; tento program zahŕňa opatrenia na zabezpečenie primeranej likvidity a financovania bankového sektora, opatrenia na zaistenie primeranej kapitalizácie bánk, ako aj plány na zaistenie fiškálnej udržateľnosti a obmedzenie potrieb financovania; vláda prehodnotila najmä svoj cieľový deficit na rok 2008 na úroveň 3,4 % HDP v porovnaní s plánovanou úrovňou 4 % HDP a na rok 2009 z pôvodných 3,2 % HDP na 2,6 % HDP; tento hospodársky program a najmä fiškálne ciele sa odzrkadlia v rozpočte vlády i v konvergenčnom programe, ktorý takisto obsahuje politické opatrenia a štrukturálne reformy.

               (3)Rada pravidelne prehodnocuje hospodárske politiky implementované v Maďarsku, najmä v kontexte každoročného prehodnocovania aktualizácií konvergenčného programu Maďarska a implementácie národného programu reforiem, v kontexte pravidelného prehodnocovania pokroku, ktorý Maďarsko dosiahlo v súvislosti s odporúčaním Rady o postupe pri nadmernom schodku, ako aj v kontexte konvergenčnej správy.

               (4)Napriek očakávanému zlepšeniu stavu bežného účtu čelí Maďarsko v rokoch 2008 a 2009 významným finančným potrebám (ktorých výška sa odhaduje na približne 20 miliárd EUR), keďže z nedávnej situácie na finančnom trhu vyplýva, že kapitálový a finančný účet by sa mohol výrazne prepadnúť a čistý odliv prostriedkov z portfólií by sa mohol zrýchliť.

               (5)Maďarské orgány požiadali EÚ a iné medzinárodné finančné inštitúcie a krajiny o výraznú finančnú pomoc na podporu udržateľnosti platobnej bilancie a uvedenie medzinárodných menových rezerv na rozumnú úroveň.

               (6)V súvislosti s platobnou bilanciou Maďarska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Spoločenstva,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Spoločenstvo poskytne Maďarsku vzájomnú pomoc.

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

               Návrh na

               ROZHODNUTIE RADY

               o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/2002
                  2
                z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho článok 3 ods. 2,

               so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a sociálnym výborom (EFC),

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Rady [….] sa rozhodlo o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku.

               (2)Napriek očakávanému zlepšeniu stavu bežného účtu sa očakáva, že zahraničné finančné potreby Maďarska v rokoch 2008 a 2009 budú predstavovať približne 20 miliárd EUR, keďže s ohľadom na nedávnu situáciu na finančnom trhu by sa kapitálový a finančný účet mohol výrazne prepadnúť a čistý odliv prostriedkov z portfólií by sa mohol zrýchliť.

               (3)Je vhodné poskytnúť Maďarsku podporu Spoločenstva do výšky 6,5 miliárd EUR v rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, zavedeného v roku 2002 nariadením (ES) č. 332/2002. Táto pomoc by sa mala poskytnúť spolu s úverom od Medzinárodného menového fondu vo výške 10,5 miliardy SDR (približne 12,5 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru, ktorého schválenie sa očakáva 6. novembra 2008. Svetová banka takisto súhlasila s tým, že poskytne Maďarsku úver vo výške 1 miliardy EUR.

               (4)Pomoc by mala riadiť Komisia, ktorá by po konzultácii s EFC dohodla s maďarskými orgánmi špecifické podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku finančnej pomoci. Tieto podmienky by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. Podrobné finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v úverovej zmluve.

               (5)Pomoc by sa mala poskytnúť s cieľom podporiť udržateľnosť platobnej bilancie v Maďarsku, čím by sa následne prispelo k úspešnej implementácii vládneho programu hospodárskej politiky v súčasnej hospodárskej a finančnej situácii.

               ROZHODLA TAKTO:

               Článok 1

               1.Spoločenstvo sprístupní Maďarsku strednodobý úver vo výške maximálne 6,5 miliardy EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti 5 rokov.

               2.Finančná pomoc Spoločenstva bude k dispozícii počas dvoch rokov počnúc prvým dňom po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Ak si to vyžiadajú okolnosti, Komisia sa môže po porade s Hospodárskym a finančným výborom rozhodnúť predĺžiť toto obdobie najviac o dva roky.

               Článok 2

               1.Pomoc bude riadiť Komisia spôsobom konzistentným so záväzkami Maďarska a odporúčaniami Rady, a to najmä v kontexte implementácie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu a postupu pri nadmernom deficite.

               2.Komisia dohodne po konzultácii s EFC s maďarskými orgánmi špecifické podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku finančnej pomoci, ako sa ustanovuje v článku 3 ods. 4. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande o porozumení, ktoré bude konzistentné so záväzkami a odporúčaniami uvedenými v odseku 1. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v úverovej zmluve.

               3.Komisia bude v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overovať, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku pomoci. Komisia bude priebežne informovať EFC o možnom splácaní pôžičiek, resp. reštrukturalizácii finančných podmienok.

               Článok 3

               1.Finančnú pomoc Spoločenstva sprístupní Komisia Maďarsku prostredníctvom najviac piatich splátok, ktorých výška sa určí v memorande o porozumení.

               2.Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď úverová zmluva a memorandum o porozumení nadobudnú účinnosť.

               3.Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality.

               4.Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok po tom, ako získa stanovisko EFC. Vyplatenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania nového hospodárskeho programu maďarskej vlády vrátane konvergenčného programu Maďarska, a konkrétnejšie na základe špecifických podmienok hospodárskej politiky ustanovených v memorande o porozumení. Okrem iného by sem patrili pokrok dosiahnutý vo fiškálnej konsolidácii plánovanej vládou v súlade s odporúčaním Rady podľa postupu pri nadmernom deficite z 10. októbra 2006, ako aj v súlade so stanoviskom Rady k aktualizácii konvergenčného programu z novembra 2007; špecifické opatrenia na kontrolu výdavkov vyplývajúcich z procesu konsolidácie, ako aj pokrok dosiahnutý v reforme fiškálneho riadenia a finančného dohľadu; opatrenia štrukturálnych reforiem podporované v kontexte lisabonskej stratégie, ako napr. posilňovanie stimulov na prácu s cieľom podporiť zamestnanosť a prispieť k dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

               Toto rozhodnutie je určené Maďarskej republike.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

               VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET

                  (pozri článok 16 interného predpisu)

               PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTI

               ČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJE

               NÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ MAĎARSKU

               1.NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV

               01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej bilancie

               2.PRÁVNY ZÁKLAD:

               Článok 119 a 308 Zmluvy o ES; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002.

               V nariadení sa výška istiny pri úveroch poskytovaných členským štátom podľa tohto systému obmedzuje na 12 miliárd EUR. Od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa v rámci tohto systému neposkytli žiadne úvery.

               3.CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)

               Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by si dlžník (Maďarsko) neplnil zmluvné záväzky.

               Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade skutočnej žiadosti o záruku. Očakáva sa, že za bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať. Pred tým, ako sa Maďarsko stalo členským štátom, poskytla Rada na základe rozhodnutí 1990/83/EHS z 25. februára 1990 a 91/310/EHS z 24. júna 1991 Maďarsku makrofinančnú pomoc v celkovej výške 790 miliónov ECU. Celá makrofinančná pomoc bola splatená do roku 1998.

               3a – Bežný rok

               Neuplatňuje sa.

                        VRP

                        Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet)

                        Presuny

                        Ďalšie rozpočtové prostriedky

                        Rozpočtové prostriedky spolu

                        Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program

                        Disponibilný zostatok

                        Suma na navrhovanú akciu

               3b – Prenosy

               Neuplatňuje sa.

                        VRP

                        Prenosy

                        Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program

                        Disponibilný zostatok

                        Suma na navrhovanú akciu

               3c – Ďalší finančný rok

               Neuplatňuje sa.

                        VRP

                        Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet)

                        p.m.

                        Presuny

                        Ďalšie rozpočtové prostriedky

                        Rozpočtové prostriedky spolu

                        Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program

                        Disponibilný zostatok

                        Suma na navrhovanú akciu

                        p.m.

               4.OPIS AKCIE

               Navrhovaná strednodobá finančná pomoc Maďarsku pozostáva z úveru Spoločenstva (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške 6,5 miliardy EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 10,5 miliardy SDR (približne 12,5 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Svetová banka sa takisto zaviazala sumou 1 miliardy EUR. Cieľom strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku je podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Maďarska, ktorá je vo vážnom ohrození, a tým zároveň podporiť nový hospodársky program vlády, ktorého cieľom je, okrem iného, obnoviť dôveru investorov a zmierniť napätie pociťované od začiatku októbra 2008 na finančných trhoch. Pomoc je odzrkadlením ochoty podporiť členský štát, ktorého politika sa od polovice roka 2006 značne zlepšila aj vďaka výraznému zníženiu celkového deficitu verejných financií. Touto pomocou sa zároveň prispieva k finančnej stabilite, ktorej rozsah siaha ďaleko za samotnú krajinu prijímajúcu pomoc, s cieľom posilniť dôležité medzinárodné (i medzibankové) prepojenia. Takto podporovaný nový hospodársky balík zahŕňa zrýchlené znižovanie deficitu v roku 2008 i 2009, ktorým by sa mala znížiť potreba financovania zo štátnych zdrojov, ako aj niekoľko cielených opatrení na rozmrazenie trhu s vládnymi dlhmi a zvýšenie likvidity na trhu s devízovými swapmi. Záverom, pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob, ako zabezpečiť, že EÚ bude aj naďalej úzko zapojená do vytvárania hospodárskych politík v Maďarsku a že tieto politiky budú konzistentné so záväzkami Maďarska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu a postupu pri nadmernom deficite.

               Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Maďarsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva. Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré sa poskytnú Maďarsku, je 6,5 miliardy EUR.

               Štruktúra pre záruku poskytnutú Európskou úniou umožní Komisii splácať dlh v prípade, že by si Maďarsko neplnilo zmluvné záväzky.

               S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia na splácanie dlhu dočasne čerpať zo svojich hotovostných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).

               5.POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTU

               Neuplatňuje sa.

               6.ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)

               Neuplatňuje sa.

                        Položka

                        Rozpočtové prostriedky

                        Platby

                        Rok n

                        Rok n+1

                        Rok n+2

                        Rok n+3

                        Nasledujúce finančné roky

                        Rok n

                        Rok n+1

                        Rok n

                        Rok n+1

                        Spolu

                     (1)
                  Napríklad trh so štátnymi dlhopismi sa dostal v jari 2008 pod dočasný tlak, hlavne v dôsledku posunu portfólia domácimi dôchodkovými fondmi.

                     (2)
                  Ú. v. ES L 53/1, [23. februára 2002].