               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2022
            COM(2022) 620 final

            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2022
            {SWD(2022) 620 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2022

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241
                  2
               , ktorým sa zriadil Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti poskytuje finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prináša fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispieva k hospodárskej obnove a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a zároveň posilňuje odolnosť hospodárstiev členských štátov a ich potenciálny rast. Okrem toho prispieva aj k posilneniu udržateľných verejných financií a k podpore rastu a tvorby pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte. Maximálny finančný príspevok pre členský štát v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti [bol] aktualizovaný [XX.] júna 2022 v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/241.

               (2)Komisia 24. novembra 2021 prijala ročný prieskum udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2022. Náležite zohľadnila spoločný záväzok k ďalšiemu vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv vyhláseného Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017, opätovne potvrdený na sociálnom samite v Porte v máji 2021. Európska rada 25. marca 2022 schválila priority ročného prieskumu udržateľného rastu na rok 2022. Komisia 24. novembra 2021 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Maltu za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým bude potrebné hĺbkové preskúmanie
                  3
               . V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny, ktoré Rada prijala 5. apríla 2022, ako aj návrh spoločnej správy o zamestnanosti na rok 2022, v ktorej sa analyzuje vykonávanie usmernení pre politiky zamestnanosti a zásad Európskeho piliera sociálnych práv, prijatý Radou 14. marca 2022.

               (3)Invázia Ruska na Ukrajinu, ktorá nasledovala po globálnej pandémii, výrazne zmenila geopolitický a hospodársky kontext. Vplyv tejto invázie na hospodárstva členských štátov sa prejavil napríklad vyššími cenami energií a potravín a horšími vyhliadkami rastu. Vyššie ceny energií majú negatívny dosah predovšetkým na najzraniteľnejšie domácnosti, ktoré žijú v energetickej chudobe alebo sú ňou ohrozené. Okrem toho EÚ zažíva bezprecedentný prílev ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny. V tejto súvislosti bola 4. marca 2022 prvýkrát aktivovaná smernica o dočasnej ochrane
                  4
               , ktorou sa vysídleným osobám z Ukrajiny udeľuje právo na oprávnený pobyt v EÚ, ako aj prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave, trhu práce, zdravotnej starostlivosti, bývaniu a sociálnemu zabezpečeniu.

               (4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

               (5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020
                  5
               . Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021
                  6
                vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

               (6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 k programu stability/konvergenčnému programu na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu
                  7
               . Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov
                  8
               .

               (7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík
                  9
               . Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

               (8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

               (9)V súlade s článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/241 Malta predložila Komisii 13. júla 2021 svoj národný plán obnovy a odolnosti. Komisia podľa článku 19 nariadenia (EÚ) 2021/241 posúdila relevantnosť, efektívnosť, účinnosť a koherentnosť plánu obnovy a odolnosti, a to v súlade s usmerneniami pre posudzovanie uvedenými v prílohe V k uvedenému nariadeniu. Rada 5. októbra 2021 prijala rozhodnutie o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Malty
                  10
               . Uvoľnenie splátok je podmienené rozhodnutím Komisie prijatým v súlade s článkom 24 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/241, že Malta uspokojivo splnila príslušné míľniky a ciele stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Rady. Keď sa hovorí o uspokojivom splnení, predpokladá sa, že v súvislosti s predchádzajúcimi míľnikmi a cieľmi, ktoré už boli dosiahnuté, nedošlo k zvratu.

               (10)Malta predložila 15. apríla 2022 svoj národný program reforiem na rok 2022 a 2. mája 2022 svoj program stability na rok 2022 v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 1466/97. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne. V súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/241 sa v národnom programe reforiem na rok 2022 zohľadňujú aj polročné správy Malty o pokroku dosiahnutom pri plnení jej plánu obnovy a odolnosti.

               (11)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Malte na rok 2022
                  11
               . Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu prijatých Radou v rokoch 2019, 2020 a 2021, a na základe hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti sa zhodnotilo vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Maltou. Na základe tejto analýzy sa v správe o krajine identifikovali nedostatky v súvislosti s výzvami, ktoré plán obnovy a odolnosti nerieši alebo ich rieši len čiastočne, ako aj v súvislosti s novými a vznikajúcimi výzvami vrátane výziev vyplývajúcich z invázie Ruska na Ukrajinu. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Malty pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

               (12)Komisia 23. mája 2022 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. V tejto správe sa rozoberala rozpočtová situácia Malty, keďže jej deficit verejných financií v roku 2021 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu nebolo dodržané. V súlade s oznámením z 2. marca 2022 Komisia na jar 2022 nenavrhla začatie nových postupov pri nadmernom deficite, pričom na jeseň 2022 opätovne posúdi, či je návrh na začatie postupov pri nadmernom deficite relevantný.

               (13)Rada 20. júla 2020 odporučila Malte, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijala v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň jej odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovala fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Malty znížil z 9,5 % HDP v roku 2020 na 8,0 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Malta v roku 2021 podporovala obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol zo 6,3 % HDP v roku 2020 na 4,7 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Malta prijala v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 57,0 % HDP.

               (14)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v programe stability na rok 2022, je realistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 4,4 % a v roku 2023 o 3,9 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá nižší rast reálneho HDP na úrovni 4,2 % a v roku 2023 vyšší rast na úrovni 4,0 %. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že celkový deficit klesne v roku 2022 na 5,4 % HDP a v roku 2023 na 4,6 % HDP. Pokles v roku 2022 odráža najmä rast hospodárskej činnosti a čistý účinok čiastočného zrušenia podporných núdzových opatrení, zatiaľ čo v reakcii na vysoké ceny energie boli zavedené nové opatrenia. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP vzrastie v roku 2022 na 58,6 % a v roku 2023 na 59,4 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 5,6 % HDP v roku 2022 a 4,6 % HDP v roku 2023. Tieto projekcie sú v súlade s deficitom predpokladaným v programe stability na rok 2022. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s podobným pomerom dlhu verejnej správy k HDP, a to 58,5 % v roku 2022 a 59,5 % v roku 2023.

               Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 4,5 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Malty.

               (15)Vláda v roku 2022 postupne zrušila väčšinu opatrení prijatých v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne zo 4,7 % HDP v roku 2021 na 1,3 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií je ovplyvnený opatreniami prijatými na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 1,0 % HDP v roku 2022 a 0,6 % HDP v roku 2023
                  12
               . Tieto opatrenia pozostávajú najmä zo zníženia nepriamych daní zo spotreby energie a dotácií na výrobu energie s cieľom kompenzovať zvýšenie cien dovážanej elektrickej energie a emisií uhlíka. Tieto opatrenia boli oznámené ako dočasné. Ak však ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z nich by sa mohli uplatňovať aj naďalej. Niektoré z týchto opatrení nie sú cielené, najmä dotácie na výrobu energie a zníženie spotrebných daní z palív. Deficit verejných financií je ovplyvnený aj nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 budú na úrovni 0,1 % HDP a v roku 2023 na úrovni 0,1 % HDP
                  13
               .

               (16)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Malta
                  14
                v roku 2022 zachovala podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a aby zachovala investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň jej odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovala fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovala investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               (17)Na základe prognózy Komisie z jari 2022, ako aj informácií uvedených v programe stability Malty na rok 2022 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 podporné a dosiahnu úroveň –1,5 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady
                  15
               . Malta plánuje pokračovať v podpore obnovy tým, že bude využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií v súlade s odporúčaním Rady. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2021 zvýšiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2022 predstavovať reštriktívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,3 percentuálneho bodu
                  16
               . Malta preto neplánuje zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,6 percentuálneho bodu. Tento významný expanzívny príspevok zahŕňa dodatočný vplyv opatrení na riešenie hospodárskeho a sociálneho dosahu zvýšenia cien energie (0,5 % HDP), ako aj náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Vláda okrem toho poskytla finančnú podporu domácnostiam (0,3 % HDP) a zvýšila príspevkové a nepríspevkové dôchodkové dávky nad rámec úpravy životných nákladov (0,2 % HDP), zatiaľ čo miera rastu medzispotreby (bez opatrení) zostala vysoká (0,4 % HDP).

               (18)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 za predpokladu nezmenenej politiky predstavovať 1,1 % HDP
                  17
               . Predpokladá sa, že Malta bude v roku 2023 naďalej využívať granty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2022 zvýšiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,1 percentuálneho bodu
                  18
               . Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,3 percentuálneho bodu. Zahŕňa to vplyv postupného rušenia opatrení na riešenie zvýšených cien energie (0,4 % HDP), ako aj vplyv dočasnej finančnej podpory pre domácnosti (0,3 % HDP) a príspevkových a nepríspevkových dôchodkových dávok nad rámec úpravy životných nákladov (0,2 % HDP). Okrem toho sa očakáva, že medzispotreba (bez opatrení) bude rásť menej ako nominálny HDP (0,4 % HDP).

               (19)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že deficit verejných financií postupne klesne na úroveň 4,6 % HDP v roku 2023, 2,8 % HDP v roku 2024 a 2,4 % HDP do roku 2025. Predpokladá sa teda, že deficit verejných financií klesne do roku 2024 pod úroveň 3 % HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 58,6 % v roku 2024 a na 57,2 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

               (20)V súlade s článkom 19 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému nariadeniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026. Tieto reformy a investície prispievajú k riešeniu všetkých hospodárskych a sociálnych výziev uvedených v odporúčaniach pre danú krajinu, ktoré Rada v rámci európskeho semestra v rokoch 2019 a 2020 adresovala Malte, alebo ich významnej podskupiny, ako aj k plneniu všetkých odporúčaní pre danú krajinu vydaných pred dátumom prijatia plánu. Plán je predovšetkým ambiciózny a obsahuje reformy a investície na riešenie identifikovaných výziev v oblasti zdravotníctva, zamestnanosti, vzdelávania a zručností, prechodu ku klimatickej neutralite a digitálnej transformácie, spravodlivosti a boja proti korupcii a praniu špinavých peňazí. Dobrá správa vecí verejných je jedným z pilierov dlhodobej hospodárskej vízie vlády a v pláne sa vynakladá značné úsilie na nápravu výziev v tejto oblasti. Významnou súčasťou plánu sú aj investície do vzdelávania, pričom sa navrhujú príslušné opatrenia na riešenie nedostatkov vzdelávacieho systému. Veľká časť plánovaných investícií je zameraná na zelenú a digitálnu transformáciu, čím sa riešia odporúčania pre danú krajinu týkajúce sa investícií v týchto oblastiach. Čiastočne sa riešia problémy zistené v oblasti agresívneho daňového plánovania, výskumu a inovácií, ako aj udržateľnosti dôchodkového systému.

               (21)Očakáva sa, že vykonávanie plánu obnovy a odolnosti Malty prispeje k ďalšiemu pokroku v oblasti zelenej a digitálnej transformácie. Opatrenia na podporu cieľov v oblasti klímy predstavujú na Malte 53,8 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu, zatiaľ čo opatrenia na podporu digitálnych cieľov predstavujú 25,5 % celkových prostriedkov pridelených v rámci plánu. Plnohodnotné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti v súlade s príslušnými míľnikmi a cieľmi pomôže Malte rýchlo sa zotaviť z dôsledkov krízy COVID-19 a zároveň posilní jej odolnosť. Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, je naďalej dôležité systematické zapojenie sociálnych partnerov a iných príslušných zainteresovaných strán, ktorým sa má zabezpečiť všeobecná zodpovednosť za celkový program v danej oblasti politiky.

               (22)Malta zatiaľ nepredložila partnerskú dohodu ani ostatné programové dokumenty politiky súdržnosti
                  19
               . V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 musí Malta pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadniť príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja.

               (23)Nad rámec hospodárskych a sociálnych výziev, ktoré sa riešia v pláne obnovy a odolnosti, Malta čelí viacerým ďalším výzvam súvisiacim s prvkami daňového systému, ktoré uľahčujú agresívne daňové plánovanie. Kľúčom k zlepšeniu účinnosti a spravodlivosti daňových systémov je naďalej boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu z roku 2022. Účinky stratégií agresívneho daňového plánovania na iné členské štáty si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy EÚ. Malta podnikla kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonala predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy a že do svojho plánu obnovy a odolnosti zahrnula záväzok vypracovať nezávislú štúdiu o odchádzajúcich a prichádzajúcich platbách (t. j. medzi rezidentmi Únie a rezidentmi tretích krajín), po ktorej má nasledovať prijatie vykonávacích právnych predpisov v súlade so zisteniami štúdie. Odchádzajúce platby úrokov, licenčných poplatkov a dividend vyplácaných spoločnosťami so sídlom na Malte jurisdikciám s nulovým a nízkym zdanením (t. j. každá jurisdikcia so zákonnou sadzbou dane z príjmov právnických osôb pod najnižšou zákonnou sadzbou dane z príjmov právnických osôb v EÚ, ktorá predstavuje 9 %) však môžu viesť k úplnému vyhnutiu sa daňovým povinnostiam, kým sa na Malte nezavedú zrážkové dane alebo rovnocenné obranné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa takéto platby riadne zdaňovali. Okrem toho zaobchádzanie s rezidentnými spoločnosťami s daňovým sídlom v inej krajine naďalej predstavuje v prípade spoločností, ako aj jednotlivcov riziko dvojitého nezdanenia.

               (24)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

               (25)Malta zaostáva pri dosahovaní svojho cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS) a na ktoré sa vzťahuje nariadenie o spoločnom úsilí, o 19 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005. Záväzok Malty stať sa do roku 2050 klimaticky neutrálnou si bude vyžadovať trvalé investície domácností, firiem, ako aj vlády. Vzhľadom na zvýšené ambície EÚ v oblasti klímy zamerané na cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu musí Malta vyvinúť väčšie úsilie na ďalšie využívanie svojho solárneho a veterného potenciálu vrátane plávajúcich parkov na mori, keďže obnoviteľné zdroje energie tvoria len 8 % energetického mixu. Malta je vo veľkej miere závislá od ropy (48 %) a zemného plynu (44 %). Zemný plyn sa v roku 2020 použil na výrobu 86 % elektrickej energie Malty. Hoci Malta z Ruska nedováža žiadny plyn ani ropu
                  20
               , rýchle zvýšenie cien energie už má vplyv aj na ňu. Malta má v úmysle zabezpečiť lepšiu bezpečnosť dodávok energie vybudovaním druhého elektrického prepojovacieho vedenia. Zníženie závislosti od fosílnych palív by si vyžadovalo aj modernizáciu jej elektrizačných prenosových a distribučných sústav a investície do uskladňovania elektrickej energie s cieľom zabezpečiť spoľahlivé, flexibilné a rýchle dodávky energie. Zameranie sa na energetickú efektívnosť budov, najmä obytných budov, vrátane zavádzania tepelných čerpadiel a iných ekologických riešení, by pomohlo znížiť dopyt po energii. Na to, aby Malta dosiahla súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti. Okrem toho emisie z cestnej dopravy neustále rastú a tvoria najväčší zdroj emisií skleníkových plynov mimo ETS. Zníženie dopravného preťaženia by si vyžadovalo zlepšenie verejnej dopravy, zavádzanie inteligentných dopravných systémov a investície do infraštruktúry bezmotorovej mobility (ako sú chodníky a cyklistické jazdné pruhy) v záujme zaistenia bezpečnej alternatívy k používaniu osobných automobilov.

               (26)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Malta môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernila sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu. Malta môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

               (27)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala program stability na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

               (28)Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fungovaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny aj prostredníctvom svojich plánov obnovy a odolnosti prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny. V prípade Malty je to zohľadnené najmä v ďalej uvedených odporúčaniach 1, 2 a 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2022 a 2023 prijala opatrenia s týmto cieľom:

               1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravená prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií;

               2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady z 5. októbra 2021; predložiť programové dokumenty politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 s cieľom dokončiť príslušné rokovania s Komisiou a následne začať s ich uplatňovaním;

               3.prijať opatrenia na účinné riešenie prvkov daňového systému, ktoré môžu jednotlivcom a nadnárodným spoločnostiam uľahčiť agresívne daňové plánovanie, a to aj zabezpečením dostatočného zdaňovania odchádzajúcich platieb úrokov, licenčných poplatkov a dividend a zmenou pravidiel pre spoločnosti s daňovým sídlom v inej krajine;

               4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív urýchlením zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, podporou a umožnením investícií do veternej a solárnej energie vrátane plávajúcich parkov na mori, ďalšou modernizáciou maltských elektrizačných prenosových a distribučných sústav a vytvorením stimulov na uskladňovanie elektrickej energie s cieľom zabezpečiť spoľahlivé, flexibilné a rýchle dodávky energie; znížiť dopyt po energii prostredníctvom vyššej energetickej efektívnosti, najmä v obytných budovách; znížiť emisie z cestnej dopravy riešením dopravného preťaženia, a to zlepšením kvality služieb vo verejnej doprave, inteligentnými dopravnými systémami a investovaním do infraštruktúry bezmotorovej mobility.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (4)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2022/382 zo 4. marca 2022, ktorým sa konštatuje skutočnosť, že došlo k hromadnému prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny v zmysle článku 5 smernice 2001/55/ES, a zavádza sa dočasná ochrana (Ú. v. EÚ L 71, 4.3.2022, s. 1).

                     (5)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                     Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (7)

                        Odhady týkajúce sa zámerov fiškálnej politiky a ich zložiek uvedené v tomto odporúčaní sú odhady Komisie založené na predpokladoch, z ktorých vychádza prognóza Komisie z jari 2022. Komisiou odhadovaný strednodobý potenciálny rast nepočíta s pozitívnym vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a ktoré môžu posilniť potenciálny rast.

                     (8)

                        Nie sú financované z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie Rade: Usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023, Brusel, 2. 3. 2022, COM(2022) 85 final.

                     (10)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady z 5. októbra 2021 o schválení posúdenia plánu obnovy a odolnosti Malty (ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 620 final.

                     (12)

                        Tieto údaje predstavujú úroveň ročných rozpočtových nákladov na uvedené opatrenia prijaté od jesene 2021, a to vrátane bežných príjmov a výdavkov, ako aj prípadných opatrení v oblasti kapitálových výdavkov.

                     (13)

                        Predpokladá sa, že do konca roka 2022 sa celkový počet vysídlených osôb z Ukrajiny prichádzajúcich do EÚ postupne zvýši na 6 miliónov, pričom ich geografické rozloženie je odhadnuté na základe veľkosti existujúcej diaspóry, relatívneho počtu obyvateľov prijímajúceho členského štátu a skutočného rozmiestnenia vysídlených osôb z Ukrajiny v rámci EÚ v marci 2022. Pokiaľ ide o rozpočtové náklady na osobu, odhady vychádzajú z mikrosimulačného modelu Spoločného výskumného centra Komisie s názvom Euromod, pričom sa zohľadňujú tak peňažné transfery, na ktoré ľudia môžu mať nárok, ako aj vecné dávky, ako je vzdelávanie a zdravotná starostlivosť.

                     (14)

                        Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2021 (Ú. v. EÚ C 304, 29.7.2021, s. 83).

                     (15)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov je vyšší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku; kladné znamienko ukazovateľa naopak znamená, že rast primárnych výdavkov je nižší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na reštriktívnu fiškálnu politiku.

                     (16)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať neutrálny príspevok vo výške 0,0 percentuálneho bodu HDP.

                     (17)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov je vyšší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku; kladné znamienko ukazovateľa naopak znamená, že rast primárnych výdavkov je nižší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na reštriktívnu fiškálnu politiku.

                     (18)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (19)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (20)

                        Eurostat (2020), podiel dovozu z Ruska na celkovom dovoze zemného plynu, ropy a čierneho uhlia. Pokiaľ ide o priemer EÚ27, celkový dovoz je založený na dovoze z krajín mimo EÚ27. V prípade Malty celkový dovoz zahŕňa obchod v rámci EÚ. Ropa nezahŕňa rafinované ropné produkty.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2022
            COM(2022) 622 final

            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2022
            {SWD(2022) 622 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2022

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2415, ktorým sa zriadil Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti poskytuje finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prináša fiškálny impulz financovaný Úniou. Prispieva k hospodárskej obnove a vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a zároveň posilňuje odolnosť hospodárstiev členských štátov a ich potenciálny rast. Okrem toho prispieva aj k posilneniu udržateľných verejných financií a k podpore rastu a tvorby pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte. Maximálny konečný príspevok pre členský štát v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti [bol] aktualizovaný [XX.] júna 2022 v súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/241.

               (2)Komisia 24. novembra 2021 prijala ročný prieskum udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2022. Náležite zohľadnila spoločný záväzok k ďalšiemu vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv vyhláseného Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017, opätovne potvrdený na sociálnom samite v Porte v máji 2021. Európska rada 25. marca 2022 schválila priority ročného prieskumu udržateľného rastu na rok 2022. Komisia 24. novembra 2021 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Poľsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým bude potrebné hĺbkové preskúmanie
                  2
               . V ten istý deň Komisia prijala aj návrh spoločnej správy o zamestnanosti na rok 2022, v ktorej sa analyzuje vykonávanie usmernení pre politiky zamestnanosti a zásad Európskeho piliera sociálnych práv, prijatý Radou 14. marca 2022.

               (3)Invázia Ruska na Ukrajinu, ktorá nasledovala po globálnej pandémii, výrazne zmenila geopolitický a hospodársky kontext. Vplyv tejto invázie na hospodárstva členských štátov sa prejavil napríklad vyššími cenami energií a potravín a horšími vyhliadkami rastu. Vyššie ceny energií, pozorované už v roku 2021, majú negatívny dosah predovšetkým na najzraniteľnejšie domácnosti, ktoré žijú v energetickej chudobe alebo sú ňou ohrozené. Okrem toho EÚ zažíva bezprecedentný prílev ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny. V tejto súvislosti bola 4. marca 2022 prvýkrát aktivovaná smernica o dočasnej ochrane, ktorou sa vysídleným osobám z Ukrajiny udeľuje právo na oprávnený pobyt v EÚ, ako aj prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave, trhu práce, zdravotnej starostlivosti, bývaniu a sociálnemu zabezpečeniu. Poľsku sa poskytuje mimoriadna podpora v rámci iniciatívy Kohézne opatrenia na podporu utečencov v Európe (CARE) a prostredníctvom ďalšieho predbežného financovania v rámci programu Pomoc pri obnove v rámci politiky súdržnosti a pri obnove území v Európe (REACT-EU), aby mohlo urýchlene riešiť potreby súvisiace s prijímaním a integráciou ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny.

               (4)Vzhľadom na rýchlo sa meniacu hospodársku a geopolitickú situáciu bude európsky semester v roku 2022 pokračovať v rozsiahlej koordinácii hospodárskych politík a politík zamestnanosti a zároveň sa bude vyvíjať v súlade s požiadavkami na vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa uvádza v ročnom prieskume udržateľného rastu na rok 2022. Na plnenie priorít jednotlivých politík v rámci európskeho semestra je nevyhnutné, aby sa vykonávali prijaté plány obnovy a odolnosti, keďže tieto plány riešia všetky príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v cykloch semestra 2019 a 2020 alebo ich významnú podskupinu. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na roky 2019 a 2020 sú naďalej rovnako relevantné aj pre plány obnovy a odolnosti, ktoré boli revidované, aktualizované alebo zmenené v súlade s článkami 14, 18 a 21 nariadenia (EÚ) 2021/241, a to popri všetkých odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných do dátumu predloženia zmeneného plánu.

               (5)Všeobecná úniková doložka je aktívna od marca 2020
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení z 3. marca 2021
                  4
                vyjadrila názor, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Zvýšená neistota a výrazné riziká horšieho než očakávaného vývoja v súvislosti s hospodárskym výhľadom v kontexte vojny v Európe, bezprecedentných zvýšení cien energie a pokračujúcich narušení dodávateľských reťazcov si vyžadujú predĺženie všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu aj na rok 2023.

               (6)V súlade s prístupom uvedeným v stanovisku Rady z 18. júna 2021 ku konvergenčnému programu na rok 2021 sa zámery fiškálnej politiky v súčasnosti najlepšie merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení), s vylúčením dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19, ale so započítaním výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ, vo vzťahu k strednodobému potenciálnemu rastu
                  5
               . Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky a s cieľom posúdiť, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou, sa pozornosť venuje aj vývoju primárnych bežných výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou COVID-19) a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov
                  6
               .

               (7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík
                  7
               . Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

               (8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

               (9)Poľsko predložilo 29. apríla 2022 svoj národný program reforiem na rok 2022 a 28. apríla 2022 svoj konvergenčný program na rok 2022 v súlade s lehotou stanovenou v článku 4 nariadenia (ES) č. 1466/97. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali spoločne. V súlade s článkom 27 nariadenia (EÚ) 2021/241 sa v národnom programe reforiem na rok 2022 zohľadňujú aj polročné správy Poľska o pokroku dosiahnutom pri plnení jeho plánu obnovy a odolnosti.

               (10)Komisia 23. mája 2022 uverejnila správu o Poľsku na rok 2022
                  8
               . Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení príslušných odporúčaní pre danú krajinu prijatých Radou v rokoch 2019, 2020 a 2021. Okrem toho sa v nej posudzoval pokrok Poľska pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a pri dosahovaní hlavných cieľov EÚ v oblasti zamestnanosti, zručností a znižovania chudoby, ako aj pokrok pri dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

               (11)Komisia 23. mája 2022 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. V tejto správe sa rozoberala rozpočtová situácia Poľska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2022 má presiahnuť referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu nebolo dodržané. V súlade s oznámením z 2. marca 2022 Komisia na jar 2022 nenavrhla začatie nových postupov pri nadmernom deficite, pričom na jeseň 2022 opätovne posúdi, či je návrh na začatie postupov pri nadmernom deficite relevantný.

               (12)Rada 20. júla 2020 odporučila Poľsku, aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo v rokoch 2020 a 2021 všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Podľa údajov overených Eurostatom sa deficit verejných financií Poľska znížil zo 6,9 % HDP v roku 2020 na 1,9 % HDP v roku 2021. V rámci reakcie fiškálnej politiky Poľsko v roku 2021 podporovalo obnovu hospodárstva, pričom objem dočasných núdzových podporných opatrení klesol zo 4,5 % HDP v roku 2020 na 2,7 % HDP v roku 2021. Opatrenia, ktoré Poľsko prijalo v roku 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné rozpočtové opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, boli dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami. Podľa údajov overených Eurostatom bol verejný dlh v roku 2021 na úrovni 53,8 % HDP.

               (13)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy v konvergenčnom programe na rok 2022, je realistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 3,8 % a v roku 2023 o 3,2 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa v roku 2022 predpokladá nižší rast reálneho HDP na úrovni 3,7 % a v roku 2023 na úrovni 3,0 %, a to najmä v dôsledku vyššej predpokladanej inflácie, ktorá podľa všetkého negatívne ovplyvní súkromnú spotrebu a investície, a nižšieho príspevku čistého vývozu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2022 očakáva, že celkový deficit sa zvýši na 4,3 % HDP v roku 2022 a v roku 2023 klesne na 3,7 % HDP. Do zvýšenia v roku 2022 sa premietli najmä vysoké náklady na pomoc pre vysídlené osoby z Ukrajiny, opatrenia súvisiace s vysokými cenami energií a veľká daňová reforma (tzv. poľská dohoda). Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne v roku 2022 na 52,1 % a v roku 2023 na 51,5 %. Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá deficit verejných financií na úrovni 4,0 % HDP v roku 2022 a 4,4 % HDP v roku 2023. Pre rok 2022 je nižší ako deficit predpokladaný v konvergenčnom programe na rok 2022, a to najmä v dôsledku vyššieho predpokladaného nominálneho HDP. Pre rok 2023 sa odhaduje vyšší deficit ako v konvergenčnom programe, a to predovšetkým v dôsledku nižších príjmov a predpokladaného zvýšenia nákladov na pomoc pre vysídlené osoby z Ukrajiny. V prognóze Komisie z jari 2022 sa počíta s nižším pomerom dlhu verejnej správy k HDP, a to 50,8 % v roku 2022 a 49,8 % v roku 2023. Rozdiel je spôsobený vyššou predpokladanou infláciou a odlišnými východiskami pre zosúladenie dlhu a deficitu v roku 2023.

               Na základe prognózy Komisie z jari 2022 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP odhaduje na 3,4 %. Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Poľska.

               (14)Vláda v roku 2022 postupne zrušila opatrenia prijaté v reakcii na krízu COVID-19, takže sa predpokladá, že objem dočasných núdzových podporných opatrení klesne z 2,7 % HDP v roku 2021 na 0,0 % HDP v roku 2022. Deficit verejných financií je ovplyvnený opatreniami prijatými na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvýšenia cien energie, ktoré sa v prognóze Komisie z jari 2022 odhadujú na 1,0 % HDP v roku 2022, pričom sa očakáva, že v roku 2023 sa postupne zrušia
                  9
               . Tieto opatrenia pozostávajú najmä zo zníženia nepriamych daní zo spotreby energie a sociálnych transferov pre chudobnejšie domácnosti. Tieto opatrenia boli oznámené ako dočasné. Ak však ceny energie zostanú zvýšené aj v roku 2023, niektoré z nich by sa mohli uplatňovať aj naďalej. Niektoré z týchto opatrení nie sú cielené, najmä celoplošné zníženie DPH/spotrebných daní. Deficit verejných financií je ovplyvnený aj nákladmi na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, pričom v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá, že v roku 2022 budú na úrovni 0,6 % HDP a v roku 2023 na úrovni 0,8 % HDP
                  10
               .

               (15)Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Poľsko
                  11
                v roku 2022 uskutočňovalo podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a aby zachovalo investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň Poľsku odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožnia – uskutočňovalo fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte a aby súčasne zvyšovalo investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               (16)Na základe prognózy Komisie z jari 2022, ako aj informácií uvedených v konvergenčnom programe Poľska na rok 2022 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2022 podporné a dosiahnu úroveň –3,4 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady
                  12
               . Poľsko plánuje podporovať obnovu tým, že bude využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií v súlade s odporúčaním Rady. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2021 zvýšiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP
                  13
               . Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,3 percentuálneho bodu
                  14
               . Poľsko preto plánuje v súlade s odporúčaním Rady zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2022 predstavovať expanzívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 2,7 percentuálneho bodu. Tento významný expanzívny príspevok zahŕňa dodatočný vplyv opatrení na riešenie hospodárskeho a sociálneho dosahu zvýšenia cien energie (1,0 % HDP), ako aj náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,6 % HDP), pričom sa predpokladá, že k rastu čistých bežných výdavkov prispeje aj nový príspevok na starostlivosť o mladšie deti (tzv. kapitál na starostlivosť o rodinu) (0,1 % HDP). Na strane príjmov sa predpokladá, že k expanzívnym zámerom fiškálnej politiky prispeje aj zníženie sadzby dane z príjmov fyzických osôb v rámci Poľskej dohody (0,7 % HDP), ako aj zníženie sadzieb dane z príjmov právnických osôb (0,1 % HDP). Predpokladá sa, že vyšší nárast spotrebiteľských cien v porovnaní s deflátorom HDP v roku 2022 ovplyvní expanzívny príspevok primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov, a to v dôsledku zvýšenia výdavkov na spotrebu verejnej správy, pokiaľ ide o tovar a služby.

               (17)V prognóze Komisie z jari 2022 sa uvádza, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 za predpokladu nezmenenej politiky predstavovať +1,7 % HDP
                  15
               . Predpokladá sa, že Poľsko bude v roku 2023 naďalej využívať granty Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie ďalších investícií na podporu obnovy. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ k hospodárskej činnosti sa má v porovnaní s rokom 2022 zvýšiť o 0,1 percentuálneho bodu. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 0,3 percentuálneho bodu
                  16
               . Zároveň sa predpokladá, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k celkovým zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,4 percentuálneho bodu. Zahŕňa to vplyv postupného rušenia opatrení na riešenie zvýšených cien energie (0,9 % HDP) a ďalšie náklady na poskytnutie dočasnej ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,2 % HDP).

               (18)V konvergenčnom programe na rok 2022 sa očakáva postupný pokles deficitu verejných financií, a to v roku 2024 na 3,1 % HDP a do roku 2025 na 2,5 % HDP. Predpokladá sa teda, že deficit verejných financií klesne do roku 2025 pod úroveň 3 % HDP. Nie sú však k dispozícii žiadne informácie o plánovaných základných konsolidačných opatreniach. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 51,0 % v roku 2024 a ďalej na 49,7 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

               (19)Očakáva sa, že prebiehajúca reforma rozpočtového systému po úplnom vykonaní zvýši efektívnosť výdavkov tým, že odstráni dlhodobé nedostatky v rozpočtovom procese. Patria medzi ne zložité a zastarané rozpočtové klasifikácie; suboptimálne zaznamenávanie informácií; absencia skutočného strednodobého plánovania a chýbajúci priamy pákový efekt na rozpočtový proces vyplývajúci z preskúmavania výdavkov. Predpokladá sa, že verejné financie Poľska budú v dlhodobom horizonte čeliť tlakom vyplývajúcim z vyšších výdavkov, najmä v dôsledku starnutia obyvateľstva. Tieto faktory znásobujú potrebu zaviesť nové nástroje na posilnenie riadenia výdavkov vrátane pravidelného posudzovania ich účinnosti a efektívnosti. Počas pandémie sa však väčšina výdavkov na opatrenia súvisiace s ochorením COVID-19 poskytovala prostredníctvom špecializovaného fondu spravovaného rozvojovou bankou a prostredníctvom finančného nástroja mimo rozpočtu. Hoci to orgánom poskytlo väčšiu flexibilitu pri riadení výdavkov súvisiacich s krízou a umožnilo im to vyhnúť sa prekročeniu ústavných úrovní dlhu ústrednej štátnej správy, zároveň sa tým obmedzila parlamentná kontrola výdavkov a prístup verejnosti k včasným informáciám o verejných výdavkoch.

               (20)Poľsko je jednou z najrýchlejšie starnúcich krajín v EÚ a demografické trendy z dlhodobého hľadiska ovplyvnia dôchodkový systém. Súčasný príspevkovo definovaný dôchodkový systém zabezpečuje finančnú rovnováhu systému, ale nezohľadňuje primeranosť budúcich dávok. V dôsledku nízkeho skutočného veku odchodu do dôchodku, predlžujúcej sa strednej dĺžky života a niektorých ďalších prvkov systému však dôjde k tomu, že budúce dôchodkové dávky budú v porovnaní s konečným platom výrazne nižšie. Znamenalo by to, že veľká časť dôchodcov by bola ohrozená chudobou. Z analýzy Komisie vyplýva, že len na udržanie dávok na súčasnej úrovni by Poľsko muselo do roku 2070 vynaložiť ďalších 6,7 % svojho HDP. Hlavné problémy v poľskom dôchodkovom systéme sa týkajú nízkeho skutočného veku odchodu do dôchodku a osobitných dôchodkových režimov (napr. poľnohospodári, uniformované služby), ktoré sú nákladné a v porovnaní so všeobecným systémom zvýhodňujú svojich členov.

               (21)Poľsko predložilo programové dokumenty politiky súdržnosti
                  17
                15. decembra 2021. V súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021 musí Poľsko pri programovaní fondov politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 zohľadniť príslušné odporúčania pre danú krajinu. Predstavuje to predpoklad na zlepšenie účinnosti a maximalizáciu pridanej hodnoty finančnej podpory, ktorá sa má získať z fondov politiky súdržnosti, ako aj podporu koordinácie, komplementárnosti a koherentnosti medzi týmito fondmi a inými nástrojmi a fondmi Únie. Úspešné vykonávanie programov politiky súdržnosti závisí aj od odstránenia prekážok brániacich investíciám na podporu zelenej a digitálnej transformácie a vyváženého územného rozvoja.

               (22)Miera nezamestnanosti v Poľsku dosahuje historické minimum, ale účasť niektorých skupín na trhu práce je i naďalej obmedzená. Účasť detí do troch rokov na formálnej starostlivosti o deti je naďalej jednou z najnižších spomedzi krajín EÚ a obmedzený prístup k zariadeniam starostlivosti o deti bráni ženám vstúpiť na trh práce. Okrem toho k odlevu pracovnej sily z trhu vedie aj nedostatočná podpora dlhodobej starostlivosti a nižší vek odchodu do dôchodku. Rozdiely na trhu práce majú vplyv aj na ľudí so zdravotným postihnutím, starších ľudí a ľudí s nízkou kvalifikáciou, ktorí vykazujú mieru zamestnanosti pod príslušnými priemermi EÚ. Zatiaľ čo v posledných rokoch možno pozorovať neustály pokles počtu atypických pracovných zmlúv, mladí a nízkokvalifikovaní pracovníci bývajú aj naďalej zamestnaní na základe zmlúv na dobu určitú a formou samostatnej zárobkovej činnosti s nízkymi príspevkami na sociálne zabezpečenie, čím sa zvyšuje riziko nedostatočnosti ich budúcich dôchodkov.

               (23)Poľský systém vzdelávania a odbornej prípravy naďalej čelí výzvam z hľadiska kvality a inkluzívnosti. Tieto problémy ešte zhoršila pandémia s dlhšími obdobiami diaľkového vzdelávania. Učiteľom, žiakom a celkovej populácii chýbajú digitálne zručnosti. V školách a domácnostiach s deťmi je stále nedostatočne dostupné vybavenie IKT a pripojiteľnosť. Kvalita počiatočného vzdelávania učiteľov je nepostačujúca. Navyše sú platy učiteľov relatívne nízke v porovnaní so štandardmi OECD. To má vplyv na finančnú príťažlivosť tohto povolania a spolu s nedostatočným profesijným rozvojom prispieva k značnému nedostatku zamestnancov. Veľký prílev ľudí vysídlených z Ukrajiny si vyžaduje značné úsilie na zabezpečenie primeranej reakcie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Výrazný nesúlad medzi zručnosťami a potrebami trhu práce vedie k nedostatku pracovnej sily, čoho dôkazom sú ťažkosti, ktorým čelia zamestnávatelia pri obsadzovaní voľných pracovných miest.

               (24)Celkové výdavky na zdravotnú starostlivosť v pomere k HDP zostávajú nízke, pričom predstavujú len 6,5 % v porovnaní s priemerom EÚ v roku 2019 na úrovni 9,9 %. Poľský systém zdravotnej starostlivosti sa príliš opiera o nemocnice, ktoré sa boria so zhoršujúcou sa finančnou situáciou, neexistujúcim hodnotením kvality a nedostatkami v riadení. Primárna a ambulantná starostlivosť sa nevyužíva dostatočne. K nedostatku pracovníkov prispieva aj obmedzená atraktívnosť zdravotníckych povolaní. Počet lekárov a zdravotných sestier na 1 000 obyvateľov (2,4 a 5,1) patrí k najnižším spomedzi členských štátov EÚ. Systém primárnej starostlivosti je nedostatočne personálne obsadený a jeho služby sú preťažené. Jeho potenciál zostáva nevyužitý, čím sa nadmerne zaťažujú vyššie úrovne starostlivosti. Služby elektronického zdravotníctva síce pomáhajú riešiť niektoré problémy, ktorým čelí systém zdravotnej starostlivosti, ale ich rozvoj je zatiaľ obmedzený.

               (25)Pri značnej časti sociálnych výdavkov sa nezohľadňujú rôzne úrovne príjmov, čím vzniká priestor na lepšie zacielenie. Niektoré sociálne výdavky nie sú cielené a neposkytujú sa podľa výšky príjmu, ako napríklad dodatočná jednorazová dávka vyplácaná každoročne dôchodcom. Nárok na sociálne dávky je zároveň obmedzený pre osoby pracujúce na základe občianskoprávnych zmlúv, v dôsledku čoho je táto skupina zraniteľnejšia. Hoci sa podiel ľudí ohrozených chudobou neustále znižuje z 21 % v roku 2016 na 17 % v roku 2020, výzvy pretrvávajú. Rastúcemu riziku chudoby budú vystavení najmä niektorí starší ľudia. To sa bude týkať najmä žien, ktoré mávajú kratšiu pracovnú kariéru, takže v budúcnosti budú mať nižšie dôchodkové dávky. Lepšie zacielenie dávok, napríklad častejším uplatňovaním prístupu založeného na zisťovaní výšky príjmu, by viedlo k efektívnejšiemu využívaniu verejných zdrojov v boji proti chudobe a pri podpore tých, ktorí to najviac potrebujú.

               (26)S cieľom zabezpečiť dlhodobý udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť sa bude Poľsko čoraz viac spoliehať na vedu a inovácie. Napriek určitému pokroku však Poľsko zaostáva, pokiaľ ide o inovačné výstupy. Celkové výdavky na výskum a vývoj sú nízke a pohybujú sa na úrovni 1,39 % HDP. Výdavky podnikov na výskum a vývoj zostávajú výrazne pod priemerom EÚ na úrovni 0,87 % v roku 2020 a podiel inovačných spoločností je podľa prieskumu Spoločenstva o inováciách naďalej slabý. Poľsko sa v európskom prehľade výsledkov inovácie za rok 2021 umiestnilo na štvrtom mieste odspodu a je zaradené do poslednej kategórie „noví inovátori“. Čoraz väčšia fragmentácia súčasných nástrojov na podporu výskumu narúša spoluprácu medzi vedou a podnikmi, čo predstavuje kľúčovú prekážku brániacu posilneniu inovácie. Okrem toho nízke manažérske zručnosti a slabé zavádzanie technológií vo firmách prispievajú k výrazným rozdielom v produktivite medzi MSP a veľkými spoločnosťami, čím sa obmedzujú inovácie a rast produktivity.

               (27)Digitalizácia v Poľsku zaostáva. Najmä nízka úroveň digitálnych zručností obmedzuje schopnosť firiem investovať do pokročilých digitalizovaných riešení a posunúť sa v hodnotovom reťazci smerom nahor, čo zároveň prispieva k nedostatku pracovnej sily a zručností. Pokiaľ ide o digitálnu infraštruktúru, využívanie pevného širokopásmového pripojenia sa síce zvyšuje, ale v oblasti rozvoja 5G stále existujú veľké problémy. Konkrétne len 34 % domácností bolo v roku 2021 pokrytých technológiou 5G, čo je pod priemerom EÚ na úrovni 65 %, a pripravenosť na 5G siete nenapreduje, keďže ešte nebolo pridelené harmonizované rádiové frekvenčné spektrum na zavádzanie 5G. Väčšie využívanie digitálnych technológií vo verejnej správe by napokon mohlo zlepšiť aj poskytovanie verejných služieb a pomôcť znížiť zbytočnú regulačnú a administratívnu záťaž.

               (28)Stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie a priaznivé investičné prostredie zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárskom oživení po skončení pandémie aj v udržateľnom hospodárskom raste zo strednodobého až dlhodobého hľadiska. V tejto súvislosti je nevyhnutným predpokladom nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému. Úroveň právneho štátu sa v Poľsku zhoršila a nezávislosť súdnictva naďalej vyvoláva vážne obavy, ako vyplýva z viacerých rozsudkov Súdneho dvora Európskej únie a Európskeho súdu pre ľudské práva. Komisia navyše v roku 2021 začala proti Poľsku postup v prípade nesplnenia povinnosti, a to v nadväznosti na určité rozsudky poľského ústavného súdu, v ktorých sa spochybnila najmä prednosť práva EÚ, čo ohrozuje fungovanie poľského právneho poriadku a právneho poriadku Únie.

               (29)Zdravé a stabilné regulačné prostredie je základom na zachovanie hospodárskeho rastu a súkromných investícií. Podmienky pre investície však naďalej naštrbuje nepredvídateľné a zaťažujúce regulačné prostredie. Časté zmeny kľúčových právnych predpisov zvyšujú neistotu a náklady na dodržiavanie predpisov pre podniky, najmä z dôvodu nedostatočných konzultácií so zainteresovanými stranami počas legislatívneho procesu. Súkromné investície ako percentuálny podiel HDP od roku 2016 klesajú a v roku 2020 dosiahli len 18,5 %, čo je výrazne pod priemerom EÚ a priemerom iných krajín v regióne. To by mohlo spomaliť ďalšie zvyšovanie produktivity a z dlhodobého hľadiska obmedziť schopnosť Poľska udržať si hospodársky rast, najmä vzhľadom na to, že zvyšujúce sa jednotkové náklady práce majú negatívny vplyv na nákladovú konkurencieschopnosť.

               (30)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

               (31)Energetický mix Poľska je naďalej vo veľkej miere závislý od fosílnych palív, ktoré v roku 2020 predstavovali 86 % dodávok energie, z čoho 40 % tvorilo samotné uhlie. Zemný plyn predstavuje 17 % energetického mixu, zatiaľ čo ropa predstavuje 28,9 %, pričom jej podiel sa v posledných rokoch zvyšuje. Miera dekarbonizácie v Poľsku je pomalá. Do roku 2020 poľské hospodárstvo zaznamenalo iba 8 % zníženie celkových emisií v porovnaní s rokom 2005.
                  18
                Intenzita emisií skleníkových plynov v hospodárstve je o 54 % vyššia ako priemer EÚ. Na dosiahnutie pokroku v znižovaní emisií v celom hospodárstve je potrebná revidovaná, ambicióznejšia energetická politika a cielené opatrenia týkajúce sa sektorov mimo ETS. Zatiaľ čo Poľsko produkuje približne 80 % uhlia, ktoré spotrebúva, jeho závislosť od Ruska – vypočítaná ako podiel dovozu z Ruska na celkovom dovoze uhlia – sa zvýšila a v roku 2020 dosiahla 74 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 54 %. V prípade ropy je Poľsko závislé od zahraničných dodávateľov, pokiaľ ide o takmer všetok svoj dopyt, pričom dovoz z Ruska predstavuje 72 % celkových zahraničných dodávok v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 26 %. Závislosť Poľska od Ruska v prípade zemného plynu predstavuje 55 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 44 %.
                  19
                Očakáva sa, že prebiehajúce a plánované infraštruktúrne projekty v Poľsku a susedných krajinách (vrátane prepojenia GIPL s Litvou, ktoré je v prevádzke od 1. mája 2022) spolu s príslušnými dodávateľskými zmluvami podstatne zmiernia závislosť Poľska od ruského plynu. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa predišlo odkázanosti na uhlie a negenerovali sa uviaznuté aktíva a aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Platnosť dlhodobej zmluvy o dodávkach plynu medzi Poľskom a ruským Gazpromom uplynie koncom roka 2022 a Poľsko ju neplánuje obnoviť. Priamy vplyv pozastavenia dodávok plynu spoločnosťou Gazprom od apríla 2022 na energetickú bezpečnosť Poľska je výrazne miernejší vďaka prístupu Poľska k alternatívnym dodávkam v rámci EÚ aj mimo nej. Toto pozastavenie si však vyžaduje urýchlenie prebiehajúcich a plánovaných projektov diverzifikácie dodávok, ako aj zvýšenú koordináciu ďalších opatrení v rámci EÚ.

               (32)Urýchlené zavádzanie nových kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov má zásadný význam pre zníženie závislosti Poľska od dovozu fosílnych palív a zníženie emisií skleníkových plynov. Súčasné ciele v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov uvedené v národných energetických a klimatických plánoch nie sú dostatočne ambiciózne. Existujú však významné regulačné, procesné a administratívne prekážky, ktoré obmedzujú zavádzanie kapacít energie z obnoviteľných zdrojov a spomaľujú integráciu týchto zdrojov energie do sústavy. Ide napríklad o reštriktívne pravidlá týkajúce sa energetických družstiev, reštriktívne pravidlá a zdĺhavé postupy povoľovania zariadení na výrobu veternej energie na pevnine, zložitosť a nestabilitu daňových predpisov alebo zdĺhavé postupy pripojenia do elektrizačnej sústavy. Infraštruktúrne prekážky, ako je nedostatočná kapacita distribučnej sústavy, takisto spomaľujú integráciu obnoviteľných zdrojov energie a mali by sa riešiť primeranými stimulmi. V oznámení REPowerEU sa uvádza, že zvýšenie výroby udržateľného biometánu prispeje k postupnému ukončeniu závislosti EÚ od ruských fosílnych palív. V tejto súvislosti má Poľsko priestor na zužitkovanie nevyužitého potenciálu biometánu za dodržania príslušných kritérií udržateľnosti, a to prostredníctvom vhodnej stratégie na vytvorenie trhu s udržateľným biometánom a konkrétnych návrhov týkajúcich sa jeho štruktúry. Udržateľný biometán možno využívať najmä pri kombinovanej výrobe tepla a elektriny a vodíka z obnoviteľných zdrojov, čo by mohlo pomôcť dekarbonizovať odvetvia, ktoré v tejto súvislosti predstavujú výzvu. Poľský národný program rekonštrukcie je významnou iniciatívou, ktorej cieľom je nahradiť kotly znečisťujúce ovzdušie a zlepšiť energetickú efektívnosť budov. Mohol by však byť efektívnejší a lepšie zacielený na domácnosti s nízkymi príjmami a budovy s najhoršou energetickou hospodárnosťou. Okrem toho existuje priestor na lepšie rozvrhnutie dotácií na výmenu tepelných zdrojov tak, aby nedošlo k odkázanosti na plyn a aby sa poskytli silnejšie stimuly na hĺbkovú obnovu a zavádzanie tepelných čerpadiel, a to v súlade s cieľmi stratégie „vlna obnovy“ a oznámenia REPowerEU. Významný potenciál úspory nákladov, ktorý prináša zlepšenie energetickej efektívnosti, otvára možnosti pre využívanie návratných finančných nástrojov, ktoré by sa mohli použiť na zvýšenie miery rekonštrukcií obytných, verejných a komerčných budov. To by ďalej zlepšilo kvalitu ovzdušia, urýchlilo úspory energie a znížilo dopyt po fosílnych palivách pri vykurovaní. Na to, aby Poľsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, budú potrebné vyššie ambície v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania energie z obnoviteľných zdrojov a zvyšovania energetickej efektívnosti.

               (33)Doprava je po výrobe energie druhým najviac znečisťujúcim odvetvím a predstavuje približne 70 % celkovej spotreby ropy. Obrovský podiel sektorových emisií tvorí cestná doprava. Nevyhnutné sú preto promptné opatrenia na dekarbonizáciu mobility. V tejto súvislosti by pomohli stimuly pre kolektívne, nízkouhlíkové a aktívne druhy dopravy. Zvýšenie atraktívnosti a dostupnosti verejnej dopravy, a to aj vo vidieckych oblastiach, a lepšie prepojenie predmestí s centrami aglomerácií by pomohli znížiť znečistenie ovzdušia, riešiť vylúčenie a zlepšiť kvalitu života. Podiel vozidiel s nulovými emisiami v evidencii nových vozidiel bol v roku 2020 na úrovni 0,8 %, čo je výrazne pod priemerom EÚ na úrovni 5,3 %. Mala by sa zvážiť ďalšia podpora na uľahčenie nákupu elektrického vozidla a značné investície do nabíjacej infraštruktúry.

               (34)Ciele poľskej národnej energetickej stratégie sa musia revidovať smerom nahor v súlade s ambicióznejším cieľom EÚ v oblasti klímy do roku 2030. Pevný, stabilný a aktuálny strategický rámec má zásadný význam pre usmerňovanie a stimuláciu verejných a súkromných investícií do zelenej transformácie. Poľsko by malo zvážiť toto zvýšenie úrovne ambícií s cieľom poskytnúť investorom istotu a zvýšiť predvídateľnosť podnikateľského prostredia a zároveň urýchliť svoju energetickú transformáciu v súlade s oznámením REPowerEU.

               (35)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Poľsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Poľsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

               (36)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala konvergenčný program na rok 2022 a jej stanovisko
                  20
                je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií; zefektívniť verejné výdavky, a to aj pokračovaním v reforme rozpočtového procesu; zabezpečiť primeranosť budúcich dôchodkových dávok a udržateľnosť dôchodkového systému prijatím opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku a uskutočnením reformy preferenčných dôchodkových systémov;

               2.urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

               3.zvýšiť účasť osôb na trhu práce, a to aj zlepšením prístupu k starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti, a odstrániť pretrvávajúce prekážky brániace trvalejším druhom pracovného pomeru; podporovať kvalitné vzdelávanie a zručnosti relevantné pre pracovný trh, najmä prostredníctvom vzdelávania dospelých a zlepšenia digitálnych zručností; lepšie zacieliť sociálne dávky a zabezpečiť prístup k nim pre osoby v núdzi;

               4.zvýšiť odolnosť, dostupnosť a účinnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj poskytnutím dostatočných zdrojov na obrátenie pyramídy starostlivosti a urýchlením zavádzania služieb elektronického zdravotníctva; posilniť inovačnú kapacitu hospodárstva, a to aj podporou výskumných inštitúcií a ich úzkej spolupráce s podnikmi; ďalej posilniť digitalizáciu podnikov a verejnej správy, a to aj prostredníctvom rozvoja infraštruktúry;

               5.posilniť investičné prostredie, a to najmä zaručením nezávislosti súdnictva; zabezpečiť účinné verejné konzultácie a zapojenie sociálnych partnerov do procesu tvorby politík;

               6.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív odstránením regulačných, administratívnych a infraštruktúrnych prekážok s cieľom urýchliť povoľovanie a zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie; reformovať politiky obnovy budov a systémy podpory s cieľom motivovať k vyššej energetickej efektívnosti, podporovať úspory energie a rýchlejšie vyraďovanie fosílnych palív pri vykurovaní, ako aj rýchlejšie zavádzanie tepelných čerpadiel; urýchliť prechod na verejnú dopravu a aktívnu mobilitu a stimulmi a investíciami do nabíjacej infraštruktúry podporiť rýchlejšie zavádzanie elektrických vozidiel; zlepšiť dlhodobé a strednodobé strategické plánovanie zelenej transformácie aktualizáciou národných energetických politík v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody a oznámením REPowerEU, aby sa podnikateľskej komunite poskytla istota a aby sa účinne využívalo financovanie s cieľom urýchliť investície do čistej energie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                     Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (5)

                        Odhady týkajúce sa zámerov fiškálnej politiky a ich zložiek uvedené v tomto odporúčaní sú odhady Komisie založené na predpokladoch, z ktorých vychádza prognóza Komisie z jari 2022. Komisiou odhadovaný strednodobý potenciálny rast nepočíta s pozitívnym vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a ktoré môžu posilniť potenciálny rast.

                     (6)

                        Nie sú financované z grantov Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

                     (7)

                        Oznámenie Komisie Rade: Usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023, Brusel, 2. 3. 2022, COM(2022) 85 final.

                     (8)

                        SWD(2022) 622 final.

                     (9)

                        Tieto údaje predstavujú úroveň ročných rozpočtových nákladov na uvedené opatrenia prijaté od jesene 2021, a to vrátane bežných príjmov a výdavkov, ako aj prípadných opatrení v oblasti kapitálových výdavkov.

                     (10)

                        Predpokladá sa, že do konca roka 2022 sa celkový počet vysídlených osôb z Ukrajiny prichádzajúcich do EÚ postupne zvýši na 6 miliónov, pričom ich geografické rozloženie je odhadnuté na základe veľkosti existujúcej diaspóry, relatívneho počtu obyvateľov prijímajúceho členského štátu a skutočného rozmiestnenia vysídlených osôb z Ukrajiny v rámci EÚ v marci 2022. Pokiaľ ide o rozpočtové náklady na osobu, odhady vychádzajú z mikrosimulačného modelu Spoločného výskumného centra Komisie s názvom Euromod, pričom sa zohľadňujú tak peňažné transfery, na ktoré ľudia môžu mať nárok, ako aj vecné dávky, ako je vzdelávanie a zdravotná starostlivosť.

                     (11)

                        Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2021 (Ú. v. EÚ C 304, 29.7.2021, s. 98).

                     (12)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov je vyšší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku; kladné znamienko ukazovateľa naopak znamená, že rast primárnych výdavkov je nižší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na reštriktívnu fiškálnu politiku.

                     (13)

                        Ide o prognózy Komisie. Komisia zatiaľ neposúdila poľský plán obnovy a odolnosti.

                     (14)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP, vrátane transferov do poľskej rozvojovej banky (BGK).

                     (15)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov je vyšší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku; kladné znamienko ukazovateľa naopak znamená, že rast primárnych výdavkov je nižší než strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na reštriktívnu fiškálnu politiku.

                     (16)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (17)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).

                     (18)

                        Správa o pokroku opatrení v oblasti klímy (2021).

                     (19)

                        Eurostat (2020), podiel dovozu z Ruska na celkovom dovoze zemného plynu, ropy a čierneho uhlia. Pokiaľ ide o priemer EÚ27, celkový dovoz je založený na dovoze z krajín mimo EÚ27. V prípade Poľska celkový dovoz zahŕňa obchod v rámci EÚ. Ropa nezahŕňa rafinované ropné produkty.

                     (20)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.