title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2022/867 z 1. júna 2022 týkajúce sa uvoľnenia núdzových zásob ropy členskými štátmi po invázii na Ukrajinu

text:
               2.6.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 151/72

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2022/867
      z 1. júna 2022
      týkajúce sa uvoľnenia núdzových zásob ropy členskými štátmi po invázii na Ukrajinu
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Cieľom smernice Rady 2009/119/ES (1) je zaistiť vysokú úroveň bezpečnosti dodávok ropy v Únii prostredníctvom spoľahlivých a transparentných mechanizmov založených na solidarite medzi členskými štátmi. Stanovujú sa v nej najmä pravidlá a postupy, ktoré sa majú uplatňovať v prípade núdze. Správna rada Medzinárodnej agentúry pre energiu (IEA) 1. marca a 1. apríla 2022 rozhodla o koordinovaných plánoch núdzového čerpania zásob ropy s cieľom uvoľniť 60 miliónov a 120 miliónov barelov ropy (2).

                  (2)

                  Komisia a členské štáty na štyroch zasadnutiach koordinačnej skupiny pre ropu (22. a 25. februára a 2. a 31. marca) prediskutovali príležitosti, očakávané prínosy a vplyv kolektívneho opatrenia IEA. Útvary Komisie listami zo 4. marca a z 5. apríla 2022 adresovanými koordinačnej skupine pre ropu pripomenuli členským štátom príslušné ustanovenia a povinnosti uplatniteľné podľa práva Únie.

                  (3)

                  Na kolektívnom opatrení IEA sa zúčastnilo osemnásť členských štátov (vrátane dvoch členských štátov, ktoré nie sú členmi IEA), ktoré prisľúbili dobrovoľné príspevky vo výške približne 40 miliónov barelov ropného ekvivalentu.

                  (4)

                  Núdzové zásoby ropy, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v Únii, sú na najnižšej úrovni od roku 2013. Podľa článku 3 smernice 2009/119/ES odzrkadľujú čistý dovoz ropy a ropných výrobkov počas roka 2020, pričom tento dovoz bol nezvyčajne nízky z dôvodu zníženej spotreby vyplývajúcej z hygienických opatrení na boj proti pandémii COVID-19 (obmedzenie pohybu a znížená mobilita). Očakáva sa, že objem ropy a ropných výrobkov potrebný na splnenie novej ročnej povinnosti udržiavania zásob platnej od 1. júla 2022 počas 12-mesačného obdobia sa v niektorých členských štátoch zvýši až o 30 %.

                  (5)

                  V súčasnej neistej situácii v súvislosti s vývojom vojny na Ukrajine je mimoriadne dôležité čo najviac obmedziť dopyt po rope a ropných výrobkoch a zabrániť ďalšiemu tlaku na trh s ropou. Preto nie je žiaduce, aby členské štáty krátkodobo dopĺňali tieto núdzové zásoby ropy, ktoré sa uvoľňujú alebo sa uvoľnia podľa článku 20 smernice 2009/119/ES, s výnimkou prípadov, že by bola ohrozená ich pripravenosť týkajúca sa bezpečnosti dodávok. Je však predčasné stanoviť presný časový rámec na doplnenie uvoľnených zásob.

                  (6)

                  Členské štáty by sa v rámci príprav na nadchádzajúcu novú ročnú povinnosť udržiavania zásob platnú od júla 2022 mali vyhnúť ďalšiemu nákupu ropy a ropných výrobkov, pretože by to nevyhnutne zvýšilo súčasný dopyt po týchto komoditách. Komisia v súlade s článkom 20 ods. 6 smernice 2009/119/ES preskúma lehotu, v rámci ktorej musia členské štáty obnoviť svoje zásoby na minimálnu požadovanú úroveň, a to v závislosti od vývoja súčasnej krízy.

                  (7)

                  Komisia uskutočnila 14. marca 2021 konzultáciu o tomto odporúčaní s koordinačnou skupinou pre ropu na zasadnutí, na ktorom sa zúčastnili zástupcovia sekretariátu IEA,

            ODPORÚČA:

                  1.

                  Členské štáty by do 1. novembra 2022 nemali obnovovať svoje núdzové zásoby ropy na dosiahnutie minimálnych objemov požadovaných smernicou 2009/119/ES, pokiaľ to neohrozí ich pripravenosť týkajúcu sa bezpečnosti dodávok.

                  2.

                  Komisia po konzultácii s koordinačnou skupinou pre ropu a v koordinácii s Medzinárodnou agentúrou pre energiu preskúma toto odporúčanie s cieľom stanoviť dátum uplatňovania povinnosti udržiavať zásoby, pričom zohľadní vývoj súčasnej krízy.

         V Bruseli 1. júna 2022

               Za Komisiu

            Kadri SIMSON

               členka Komisie

         (1)  Smernica Rady 2009/119/ES zo 14. septembra 2009, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov (Ú. v. EÚ L 265, 9.10.2009, s. 9).

         (2)  277. a 279. mimoriadne zasadnutie správnej rady.


title: Odporúčanie Komisie z 10. júna 2022 týkajúce sa vymedzenia pojmu nanomateriál (Text s významom pre EHP) 2022/C 229/01

text:
               14.6.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 229/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 10. júna 2022
      týkajúce sa vymedzenia pojmu nanomateriál
      (Text s významom pre EHP)
      (2022/C 229/01)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Odporúčanie Komisie 2011/696/EÚ (1) sa uplatňuje ako referencia s cieľom stanoviť, či sa určitý materiál má na účely tvorby právnych predpisov a politiky v Únii považovať za „nanomateriál“, čím sa podporuje účinné a jednotné vykonávanie v rámci jednotlivých odvetví. V odporúčaní 2011/696/EÚ sa uvádza, že vymedzenie pojmu nanomateriál sa neskôr preskúma vzhľadom na skúsenosti a vedecký pokrok.

                  (2)

                  Komisia v rokoch 2013 až 2021 vykonala takéto preskúmanie odporúčania 2011/696/EÚ so zameraním na cieľ, rozsah pôsobnosti, jednoznačnosť a používanie pojmu nanomateriál, ktorý bol v ňom vymedzený. V rámci preskúmania sa posudzovalo najmä to, či by sa mala znížiť alebo zvýšiť prahová hodnota 50 % v prípade zloženia materiálu podľa veľkosti a počtu častíc a či sa majú zahrnúť aj materiály s vnútornou štruktúrou alebo povrchovou štruktúrou na nanoúrovni, ako sú komplexné nanomateriály s nanokomponentmi vrátane nanoporéznych a nanokompozitných materiálov, ktoré sa môžu používať v špecifických odvetviach.

                  (3)

                  Technické a vedecké prvky, ktoré sú základom preskúmania pojmu nanomateriál vymedzeného v odporúčaní 2011/696/EÚ, boli zosumarizované a zverejnené vo vedeckých správach na podporu politiky Spoločného výskumného centra (JRC) Komisie Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial“ (Na ceste k preskúmaniu odporúčania EK z hľadiska vymedzenia pojmu „nanomateriál“) v častiach 1 (2), 2 (3) a 3 (4), ktoré sa týkajú skúseností zainteresovaných strán s uplatňovaním vymedzenia tohto pojmu a identifikáciou možných bodov revízie. Spoločné výskumné centrum okrem toho zverejnilo dve správy, v ktorých poskytuje usmernenie k uplatňovaniu vymedzenia daného pojmu (5) (6) vrátane relevantného vývoja v oblasti normalizácie v Medzinárodnej organizácii pre normalizáciu (ISO) a Európskom výbore pre normalizáciu (CEN), výsledkov projektu NanoDefine v rámci siedmeho rámcového programu Komisie v oblasti výskumu (7), a ďalších verejne dostupných informácií.

                  (4)

                  Prvky, ktorých sa môžu týkať možné zmeny vymedzenia pojmu, boli v období od 6. mája do 30. júna 2021 predmetom cielenej konzultácie so zainteresovanými stranami. Komisia pri preskúmaní vymedzenia pojmu nanomateriál zohľadnila informácie získané počas tejto konzultácie.

                  (5)

                  Výsledky preskúmania a konzultácie so zainteresovanými stranami, opis vykonaných zmien a ich odôvodnenie sú predstavené v pracovnom dokumente útvarov Komisie [SWD(2022) 150], ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto odporúčaniu.

                  (6)

                  Malo by sa odporúčať vymedzenie pojmu nanomateriál, ktoré je primerané vo všeobecnom politickom a legislatívnom kontexte Únie (ďalej len „vymedzenie pojmu“), ktoré sa vzťahuje na prírodné, vedľajšie alebo priemyselne vyrábané materiály.

                  (7)

                  Vymedzenie pojmu by malo byť založené na relatívnom podiele častíc vo vymedzenom rozsahu v rámci zloženia vonkajšieho rozmeru základných častíc materiálu podľa počtu častíc, a to bez ohľadu na jeho potenciálne základné nebezpečné vlastnosti alebo riziká pre ľudské zdravie a životné prostredie.

                  (8)

                  Vymedzenie pojmu a jeho základné termíny by mali v prípade potreby vychádzať z existujúcich vedecky vymedzených a štandardizovaných pojmov, ktoré prijali medzinárodné spoločenstvá (ISO, CEN). Základné termíny použité vo vymedzení pojmu by mali byť aj naďalej dostatočne konkrétne a mali by umožniť praktické uplatňovanie vymedzenia pojmu v rámci regulačného kontextu Únie. Vykonávanie by sa malo podporiť usmernením, ktoré by malo vypracovať Spoločné výskumné centrum, a malo by sa aktualizovať s ohľadom na napredovanie vedy a technický pokrok, pričom by sa v ňom mali uvádzať odporúčané metódy merania a nástroje súvisiace s najlepšími postupmi7.

                  (9)

                  Pojem nanomateriál by sa mal vzťahovať na materiály zložené z častíc v pevnom skupenstve, ktoré sa vyskytujú samostatne alebo sú viazané ako základné časti agregátov alebo aglomerátov. Mal by sa uprednostniť výraz „skladať sa z“ pred výrazom „obsahovať“, aby sa zdôraznilo, že častice sú základnou zložkou materiálu. Ostatné potenciálne prítomné nečasticové komponenty (napr. prídavné látky potrebné na zachovanie jeho stability alebo rozpúšťadlá, ktoré možno oddeliť bez toho, aby to ovplyvnilo zloženie materiálu podľa veľkosti častíc) sú súčasťou (nano)materiálu, ale pri posudzovaní toho, či určitý materiál je nanomateriál, by sa nemali zohľadňovať.

                  (10)

                  Vymedzenie pojmu by nemalo zahŕňať nepevné (t. j. tekuté a plynné) častice. Tým by sa malo zaistiť, že vysoko dynamická povaha vonkajších rozmerov nepevných častíc, ako sú micely alebo nanokvapôčky v emulziách a sprejoch, nebráni používaniu vonkajšieho rozmeru ako určujúceho kvalifikátora vo vymedzení pojmu.

                  (11)

                  Vymedzenie pojmu by sa nemalo vzťahovať na veľké pevné produkty alebo komponenty, a to aj keď majú vnútornú alebo povrchovú štruktúru na nanoúrovni, ako sú nátery, určité keramické materiály a komplexné nanokomponenty vrátane nanoporéznych a nanokompozitných materiálov. Niektoré z týchto produktov alebo komponentov mohli byť vyrobené použitím nanomateriálov a niektoré ich dokonca môžu stále obsahovať.

                  (12)

                  Vymedzenie pojmu by malo aj naďalej vychádzať zo stanoviska Vedeckého výboru Komisie pre vznikajúce a novo identifikované zdravotné riziká (VVVNIZR) z roku 2010 (8) a pojem „nanoúroveň“ by sa mal vymedzovať ako veľkostný rozsah od 1 nm do 100 nm.

                  (13)

                  Preskúmaním vymedzenia pojmu sa nenašiel vedecký dôkaz, že štandardná prahová hodnota 50 % v prípade častíc s vonkajším rozmerom na nanoúrovni by sa mala zvýšiť alebo znížiť s cieľom vyriešiť konkrétne obavy alebo zahrnúť či vylúčiť špecifické druhy materiálov. Flexibilita štandardnej prahovej hodnoty v konkrétnych prípadoch, uvedená v odporúčaní 2011/696/EÚ, by sa mala vypustiť s cieľom zaistiť regulačnú konzistentnosť a súdržnosť a predísť situácii, že konkrétny materiál sa podľa jedného regulačného rámca za nanomateriál považuje, ale podľa iného nie, teda predísť právnej neistote hospodárskych subjektov, spotrebiteľov a regulačných orgánov.

                  (14)

                  Vymedzenie pojmu by malo zahŕňať samostatné častice a aj identifikovateľné základné častice v aglomerátoch a agregátoch. Preskúmaním vymedzenia pojmu sa poukázalo na to, že identifikácia a meranie základných častíc v agregátoch môžu byť veľmi náročné. Kvalifikátor „identifikovateľný“ preto podlieha praktickým aspektom súvisiacim s ich identifikáciou. Tieto aspekty by sa mali podrobnejšie opísať v usmernení.

                  (15)

                  Pojem „častica“ by sa mal vymedziť ako miniatúrna časť hmoty s vymedzenými fyzikálnymi hranicami, teda podľa vymedzenia pojmu „častica“ prijatého v norme ISO 26824:2013. Akékoľvek technické aspekty vymedzenia pojmu častica, napr. v súvislosti s jej pohyblivosťou, by sa mali bližšie objasniť v usmernení.

                  (16)

                  Samostatná molekula vrátane makromolekuly, akou je napríklad bielkovina, ktorá môže byť väčšia ako 1 nm, by sa nemala považovať za časticu. Vo veľmi špecifických prípadoch môže rozlišovanie závisieť od presného chápania pojmu „samostatná molekula“. V usmernení by mali byť uvedené názorné prípady a vysvetlenia.

                  (17)

                  Vedecký výbor pre vznikajúce a novo identifikované zdravotné riziká určil, že stanovenie rozsahu 1 nm až 100 nm môže viesť k tomu, že obmedzený počet materiálov, ako sú napríklad (nano)rúrky, ktoré by mali menší priemer ako 1 nm a väčšiu dĺžku ako 100 nm, sa nebude považovať za nanomateriál. S cieľom vyriešiť toto možné vynechanie sa v odporúčaní 2011/696/EÚ do vymedzenia pojmu začlenili fullerény, grafénové vločky a jednostenné uhlíkové nanorúrky, ktorých jeden alebo viacero vonkajších rozmerov nedosahuje 1 nm, ako nanomateriály. Iné materiály však môžu mať rovnaké veľkostné vlastnosti ako tieto materiály na báze uhlíka. Je takisto pravdepodobné, že vedecký pokrok a inovácie povedú k vzniku ďalších podobných materiálov, čo si bude vyžadovať pravidelné a nepretržité aktualizovanie rozsahu pôsobnosti vymedzenia pojmu. Aby sa tomu predišlo, vymedzenie pojmu by preto malo v súbore častíc na nanoúrovni, ktoré sa majú porovnať s prahovou hodnotou 50 %, zahŕňať všetky pevné častice, ktoré majú aspoň jeden vonkajší rozmer menší ako 1 nm, ak je aspoň jeden z ďalších rozmerov týchto častíc väčší ako 100 nm.

                  (18)

                  Častice s aspoň dvomi ortogonálnymi vonkajšími rozmermi väčšími ako 100 μm vzhľadom na svoj oveľa menší počet vo všetkých logicky predvídateľných a relevantných situáciách výrazne neovplyvňujú relatívny podiel častíc s rozsahom 1 nm až 100 nm na celkovom počte častíc, a preto zásadným spôsobom neovplyvňujú klasifikáciu materiálov. Vymedzením pojmu by sa malo umožniť obmedziť určenie zloženia materiálu podľa veľkosti a počtu častíc len na základné častice s aspoň dvomi ortogonálnymi vonkajšími rozmermi menšími ako 100 μm za predpokladu, že tento výber je zdokumentovaný príslušnými výsledkami merania. V usmernení by mala byť uvedená praktická aplikácia tejto možnosti.

                  (19)

                  Na základe skúseností sa ukázalo (9), že používanie mernej povrchovej plochy ako náhradného ukazovateľa pri identifikácii nanomateriálu môže viesť k interpretačným a technickým ťažkostiam, napríklad preto, že veľká merná povrchová plocha môže byť skôr spôsobená vnútornou nanoštruktúrou a nemusí znamenať prítomnosť väčšieho počtu malých základných častíc. Preskúmaním vymedzenia pojmu sa preto zistilo, že súvisiaca možnosť uvedená v bode 5 odporúčania 2011/696/EÚ nebola vhodná a nemala by sa už používať ako kvalifikátor vo vymedzení pojmu nanomateriál.

                  (20)

                  V rámci projektu NanoDefine9 sa na základe veľkého súboru rôznych priemyselných materiálov preukázalo, že v klasifikácii materiálov, ktoré nie sú nanomateriálmi, neexistujú žiadne nezrovnalosti, a to na základe mediánovej hodnoty určenej zo zloženia materiálov podľa veľkosti a počtu častíc a mernej povrchovej plochy na jednotku objemu menšej ako 6 m2/cm3 (aj keď je tvar častice neznámy). Materiál s mernou povrchovou plochou na jednotku objemu menšou ako 6 m2/cm3 by sa preto nemal považovať za nanomateriál.

                  (21)

                  Vymedzenie pojmu nanomateriál v odporúčaní 2011/696/EÚ by sa preto malo aktualizovať.

                  (22)

                  Veda a technika napredujú a môžu ovplyvniť odôvodnenie prvkov použitých na identifikáciu nanomateriálu. O preskúmaní vymedzenia pojmu by sa preto malo uvažovať vždy, keď sa na základe nových vedeckých dôkazov alebo regulačných skúseností ukáže, že vymedzenie pojmu už nie je adekvátne.

                  (23)

                  Vymedzenie pojmu by nemalo ovplyvniť ani odrážať rozsah uplatňovania žiadneho nástroja právnych predpisov Únie a ani žiadneho ustanovenia, ktorým sa v prípade skupiny materiálov stanovujú dodatočné alebo špecifické požiadavky (vrátane požiadaviek na bezpečnosť). V niektorých prípadoch sa môže považovať za nevyhnutné vylúčiť určité materiály z rozsahu uplatňovania špecifických právnych predpisov alebo legislatívnych ustanovení, aj keď sa podľa tohto odporúčania považujú za nanomateriály. Takisto sa môže považovať za potrebné vypracovať regulačné požiadavky pre dodatočné materiály, na ktoré sa nevzťahuje vymedzenie pojmu v tomto odporúčaní, a to v rozsahu uplatňovania špecifických právnych predpisov Únie alebo legislatívnych ustanovení týkajúcich sa nanomateriálov. V takýchto právnych predpisoch by sa však malo rozlišovať medzi „nanomateriálom“ a členom takejto podskupiny s cieľom zachovať konzistentnosť s vymedzením pojmu, a teda aj s ostatnými právnymi predpismi.

                  (24)

                  Vymedzenie pojmu v tomto odporúčaní sa môže používať na rôzne politické, legislatívne a výskumné účely pri určovaní materiálov alebo riešení problémov týkajúcich sa produktov nanotechnológií. Môže sa dokonca použiť aj v inom akte, v ktorom sa stanovuje vymedzenie pojmu nanomateriál pre horizontálne politické a legislatívne použitie, ktorý prijme Komisia alebo zákonodarca Únie, pričom v tom prípade by takýto akt nahradil toto odporúčanie,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

                  1.

                  „Nanomateriál“ je prírodný, vedľajší alebo priemyselne vyrábaný materiál zložený z pevných častíc, ktoré sa vyskytujú samostatne alebo ako identifikovateľné základné častice v agregátoch alebo aglomerátoch, v prípade ktorého najmenej 50 % týchto častíc v zložení materiálu podľa veľkosti a počtu častíc spĺňa aspoň jednu z týchto podmienok:

                              a)

                              jeden alebo viac vonkajších rozmerov častice sa nachádza vo veľkostnom rozsahu od 1 nm do 100 nm;

                              b)

                              častica má podlhovastý tvar, ako napríklad tyčinka, vlákno alebo rúrka, pričom dva vonkajšie rozmery sú menšie ako 1 nm a ďalší rozmer je väčší ako 100 nm;

                              c)

                              častica má tvar doštičky, pričom jeden vonkajší rozmer je menší ako 1 nm a ostatné rozmery sú väčšie ako 100 nm.

                        Pri určovaní zloženia materiálu podľa veľkosti a počtu častíc netreba zohľadniť častice, ktoré majú aspoň dva ortogonálne vonkajšie rozmery väčšie ako 100 μm.
                  Materiál s mernou povrchovou plochou na jednotku objemu < 6 m2/cm3 sa však nepovažuje za nanomateriál.

                  2.

                  Na účely bodu 1 sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                              a)

                              „častica“ je miniatúrna časť hmoty s vymedzenými fyzikálnymi hranicami; samostatné molekuly sa nepovažujú za „častice“;

                              b)

                              „agregát“ je častica zložená zo silne viazaných alebo zlúčených častíc;

                              c)

                              „aglomerát“ je súbor slabo viazaných častíc alebo agregátov, v prípade ktorých je výsledná vonkajšia povrchová plocha podobná súčtu povrchových plôch jednotlivých zložiek.

                  3.

                  Odporúča sa, aby vymedzenie pojmu „nanomateriál“, ktoré sa stanovuje v najnovšom odporúčaní alebo inom akte stanovujúcom vymedzenie pojmu nanomateriál pre horizontálne politické a legislatívne použitie prijatom Komisiou alebo zákonodarcom Únie, používali pri určovaní materiálov alebo riešení problémov týkajúcich sa produktov nanotechnológií tieto subjekty:

                              a)

                              Komisia pri vypracúvaní právnych predpisov, programov politík alebo výskumných programov a pri vykonávaní takýchto právnych predpisov alebo programov spolu s ďalšími inštitúciami a agentúrami Únie;

                              b)

                              členské štáty pri vypracúvaní právnych predpisov, programov politík alebo výskumných programov a pri vykonávaní takýchto právnych predpisov alebo programov;

                              c)

                              hospodárske subjekty pri vypracúvaní a realizovaní vlastných politík a výskumu.

                  4.

                  Týmto odporúčaním sa aktualizuje odporúčanie 2011/696/EÚ.

         V Bruseli 10. júna 2022

               Za Komisiu

            Virginijus SINKEVIČIUS

               člen Komisie

         (1)  Odporúčanie Komisie 2011/696/EÚ z 18. októbra 2011 o vymedzení pojmu nanomateriál (Ú. v. EÚ L 275, 20.10.2011, s. 38).

         (2)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial“; Part 1: Compilation of information concerning the experience with the definition (Na ceste k preskúmaniu odporúčania EK z hľadiska vymedzenia pojmu „nanomateriál“; 1. časť: Zber informácií týkajúcich sa skúseností s vymedzením pojmu); EUR 26567 EN; doi:10.2788/36237 (2014).

         (3)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial“; Part 2: Assessment of collected information concerning the experience with the definition (Na ceste k preskúmaniu odporúčania EK z hľadiska vymedzenia pojmu „nanomateriál“; 2. časť: Posúdenie zozbieraných informácií týkajúcich sa skúseností s vymedzením pojmu); EUR 26744 EN; doi: 10.2787/97286 (2014).

         (4)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial“; Part 3: Scientific-technical evaluation of options to clarify the definition and to facilitate its implementation (Na ceste k preskúmaniu odporúčania EK z hľadiska vymedzenia pojmu „nanomateriál“; 3. časť: Vedecko-technické posúdenie možností objasnenia vymedzenia pojmu a uľahčenia jeho vykonávania); EUR 27240 EN; doi:10.2788/678452 (2015).

         (5)  An overview of concepts and terms used in the European Commission’s definition of nanomaterial (Prehľad pojmov a termínov používaných vo vymedzení pojmu nanomateriál podľa Európskej komisie); EUR 29647 EN; doi:10.2760/459136 (2019).

         (6)  Identification of nanomaterials through measurements (Identifikácia nanomateriálov prostredníctvom meraní); EUR 29942 EN; doi:10.2760/053982 (2019).

         (7)  The NanoDefine Methods Manual (Príručka k metódam projektu NanoDefine); EUR 29876 EN; doi:10.2760/79490 (2020).

         (8)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/ scenihr_o_032.pdf.

         (9)  NanoDefine, Evaluation report on the applicability ranges of the volume specific surface area (VSSA) method and the quantitative relation to particle number-based size distribution for real-world samples, Deliverable number 3.5, 2015 and Reliable nanomaterial classification of powders using the volume-specific surface area method (Hodnotiaca správa o rozsahoch uplatniteľnosti metódy mernej povrchovej plochy na jednotku objemu a kvantitatívnom vzťahu k zloženiu materiálu podľa veľkosti a počtu častíc v prípade reálnych vzoriek, produkt číslo 3.5, 2015 a Spoľahlivá klasifikácia nanomateriálov práškov pomocou metódy mernej povrchovej plochy na jednotku objemu), J Nanopart Res 19, 61 (2017); doi: 10.1007/s11051-017-3741-x.


title: Odporúčanie členov Rady zastupujúcich členské štáty, ktorých menou je euro z 17. júna 2022 určené Rade o prijatí eura Chorvátskom 1. januára 2023 2022/C 238/01

text:
               21.6.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 238/1

      ODPORÚČANIE ČLENOV RADY ZASTUPUJÚCICH ČLENSKÉ ŠTÁTY, KTORÝCH MENOU JE EURO
      z 17. júna 2022
      určené Rade o prijatí eura Chorvátskom 1. januára 2023
      (2022/C 238/01)
      ČLENOVIA RADY EURÓPSKEJ ÚNIE ZASTUPUJÚCI ČLENSKÉ ŠTÁTY, KTORÝCH MENOU JE EURO,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 140 ods. 2 druhý pododsek,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      so zreteľom na správu Európskej komisie,
      so zreteľom na správu Európskej centrálnej banky,
      keďže:

                  (1)

                  Na základe vlastného posúdenia sa členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro, stotožňujú s názorom Komisie, že Chorvátsko dosiahlo kompatibilitu právnych predpisov a dodržiava konvergenčné kritériá, a po zohľadnení dodatočných faktorov sa tiež domnievajú, že Chorvátsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura;

                  (2)

                  Členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro, odkazujú aj na vyhodnotenie konvergencie Komisiou a Európskou centrálnou bankou a tiež zdôrazňujú dôležitosť úspešného plnenia záväzkov prijatých na základe vstupu do mechanizmu výmenných kurzov II a podčiarkujú potrebu nasmerovať politiky tak, aby sa dosiahol cieľ zachovania udržateľnej konvergencie, a to najmä inflačnej konvergencie chorvátskeho hospodárstva v dlhodobom horizonte. Na tento účel nabádajú chorvátske orgány, aby pokračovali vo vykonávaní fiškálnej politiky, ktorá je zameraná na dosiahnutie obozretnej strednodobej fiškálnej pozície, a pokračovali vo vykonávaní chorvátskeho plánu obnovy a odolnosti s cieľom zabezpečiť úspešnú účasť v eurozóne.

                  (3)

                  Členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro, od Chorvátska očakávajú konštruktívnu spoluprácu, pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa správy Európskeho mechanizmu pre stabilitu, krízového riadenia eurozóny a dobudovania štruktúry Hospodárskej a menovej únie,

            TÝMTO RADE EURÓPSKEJ ÚNIE ODPORÚČAJÚ:
      Výnimka týkajúca sa Chorvátska v zmysle článku 139 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie uvedená v článku 5 Aktu o pristúpení z roku 2012 (1) by sa mala zrušiť s účinnosťou od 1. januára 2023.

         V Luxemburgu 17. júna 2022

               Za Radu

               predseda

            B. LE MAIRE

         (1)  Ú. v. EÚ L 112, 24.4.2012, s. 21.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 19. mája 2022 o centralizovanej databáze cenných papierov a zostavovaní štatistiky vydaných cenných papierov a o zrušení odporúčania ECB/2012/22 (ECB/2022/26) 2022/C 240/01

text:
                  22.6.2022

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  C 240/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
         z 19. mája 2022
         o centralizovanej databáze cenných papierov a zostavovaní štatistiky vydaných cenných papierov a o zrušení odporúčania ECB/2012/22
         (ECB/2022/26)
         (2022/C 240/01)
         RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5.1 a článok 34.1 tretiu zarážku,
         so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 4,
         so zreteľom na príspevok Generálnej rady Európskej centrálnej banky,
         keďže:

                     (1)

                     Centralizovaná databáza cenných papierov (CSDB) je jednotná infraštruktúra výpočtovej techniky, ktorú spoločne prevádzkujú členovia Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) vrátane národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou nie je euro (ďalej len „členské štáty mimo eurozóny“), ktoré sa na prevádzke CSDB podieľajú dobrovoľne. CSDB uchováva údaje podľa jednotlivých položiek, najmä údaje o cenných papieroch, ich emitentoch, cenách a ratingoch. Medzi hlavné procesy prevádzky CSDB patrí poskytovanie vstupných údajov, spracovanie týchto vstupných údajov, riadenie kvality údajov a zostavovanie a šírenie výstupných údajov pozostávajúcich z údajov podľa jednotlivých položiek a agregovaných informácií. Tieto procesy priebežne vymedzuje a zlepšuje príslušná organizačná zložka Štatistického výboru ESCB a v čo najväčšej možnej miere sa automatizujú s cieľom zabezpečiť efektívnu prevádzku CSDB. Viaceré zmeny týchto procesov si vyžadujú prijatie nového usmernenia a zrušenie usmernenia ECB/2012/21, ktoré doteraz upravovalo rámec pre riadenie kvality údajov CSDB. Rovnako by sa malo zrušiť aj odporúčanie ECB/2012/22 (2), ktoré vyzýva národné centrálne banky mimo eurozóny, aby dodržiavali ustanovenia usmernenia ECB/2012/21.

                     (2)

                     S cieľom zlepšiť menovú analýzu a analýzu finančnej stability pre eurozónu a Úniu, prispieť k zostavovaniu sekundárnej štatistiky, plniť záväzky eurozóny týkajúce sa vykazovania štatistiky emisií dlhových cenných papierov v súvislosti s iniciatívou skupiny G20 týkajúcou sa doplnenia chýbajúcich údajov a posúdiť úlohu eura na medzinárodných finančných trhoch, sa mesačná štatistika vydaných cenných papierov, ktorá zahŕňa agregáty stavov a tokov emisií cenných papierov, zostavuje z údajov CSDB podľa jednotlivých položiek (ďalej len „agregovaná štatistika CSEC“). V súlade s tým by sa agregovaná štatistika CSEC mala zostavovať v CSDB a národné centrálne banky a Európska centrálna banka (ECB) by mali byť zodpovedné za overovanie agregovanej štatistiky CSEC a za riadenie kvality údajov, pokiaľ ide o podkladové údaje CSDB podľa jednotlivých položiek.

                     (3)

                     Celkovú kvalitu údajov CSDB podľa jednotlivých položiek možno posúdiť len na úrovni výstupných údajov a nie na úrovni jednotlivých súborov vstupných údajov. S cieľom zabezpečiť úplnosť, presnosť a súlad výstupných údajov sa v usmernení Európskej centrálnej banky (EÚ) 2022/971 (ECB/2022/25) (3) stanovuje rámec na poskytovanie vstupných údajov, šírenie výstupných údajov a stanovuje sa rámec kvality údajov, ktorý sa má uplatňovať na výstupné toky údajov, ktoré sú časťou výstupných údajov, ktoré možno použiť na podporu zostavovania štatistiky alebo iné účely, a na agregovanú štatistiku CSEC a jej podkladové údaje CSDB.

                     (4)

                     V situáciách, keď príslušné orgány iné ako národné centrálne banky poskytujú vstupné údaje do CSDB alebo vykonávajú riadenie kvality údajov v CSDB, tieto orgány a ich príslušné národné centrálne banky musia navzájom spolupracovať, aby zabezpečili splnenie požiadaviek stanovených v usmernení (EÚ) 2022/971 (ECB/2022/25). Súčasťou takejto spolupráce by malo byť vytvorenie stálej štruktúry na prenos údajov, ak rovnaký výsledok už nie je dosiahnutý na základe vnútroštátnych právnych predpisov.

                     (5)

                     Účinné uplatňovanie rámca pre riadenie kvality údajov CSDB sa opiera o spoluprácu medzi všetkými členmi ESCB, ktorí sa zúčastňujú na prevádzke CSDB a o dodržiavanie rovnakých noriem kvality z ich strany. Národné centrálne banky mimo eurozóny, ktoré sa zúčastňujú na prevádzke CSDB, by mali spolupracovať navzájom, s národnými centrálnymi bankami členských štátov, ktoré prijali euro (ďalej len „členské štáty eurozóny“) a s ECB pri uplatňovaní rámca pre riadenie kvality údajov CSDB v súlade s usmernením (EÚ) 2022/971 (ECB/2022/25),

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
         I.   Vymedzenie pojmov

         Na účely tohto odporúčania majú pojmy „centralizovaná databáza cenných papierov“ alebo „CSDB“ a „riadenie kvality údajov“ rovnaký význam ako tieto pojmy uvedené v článku 1 usmernenia (EÚ) 2022/971 (ECB/2022/25).
         II.   Poskytovanie štatistických informácií

                     1.

                     Adresáti sa vyzývajú, aby si včas splnili povinnosti národných centrálnych bánk eurozóny ustanovené v článkoch 2 až 13 a článku 16 usmernenia (EÚ) 2022/971 (ECB/2022/25).

                     2.

                     Na účely zostavovania agregovanej štatistiky CSEC podľa článku 10 usmernenia (EÚ) 2022/971 (ECB/2022/25) sú v prílohe I k tomuto odporúčaniu uvedené členenia agregovanej štatistiky CSEC za členské štáty mimo eurozóny a Úniu ako celok.

               III.   Zrušenie

         Odporúčanie ECB/2012/22 sa týmto zrušuje.
         IV.   Záverečné ustanovenie

         Toto odporúčanie je určené národným centrálnym bankám členských štátov mimo eurozóny v rozsahu, v akom je vo vzťahu k nim uplatniteľné.

            Vo Frankfurte nad Mohanom 19. mája 2022

                  Prezidentka ECB

               Christine LAGARDE

            (1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

            (2)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2012/22 z 26. septembra 2012 o rámci pre riadenie kvality údajov centralizovanej databázy cenných papierov (Ú. v. EÚ C 339, 7.11.2012, s. 1).

            (3)  Usmernenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2022/971 z 19. mája o centralizovanej databáze cenných papierov a zostavovaní štatistiky vydaných cenných papierov a o zrušení usmernenia 2012/689/EÚ (ECB/2012/21) a usmernenia (EÚ) 2021/834 (ECB/2022/25) (Ú. v. ES L 166, 22.6.2022, s. 147).

            PRÍLOHA I
            Agregovaná štatistika CSEC: Členenie pre členské štáty mimo eurozóny a Úniu ako celok
            Zatiaľ čo členenie agregovanej štatistiky CSEC za každú jednotlivú krajinu eurozóny a eurozónu ako celok je vymedzené v prílohe IV k usmerneniu (EÚ) 2022/971 (ECB/2022/25), v tejto prílohe sa uvádzajú členenia agregovanej štatistiky CSEC pre členské štáty, ktorých menou nie je euro (ďalej len „členské štáty mimo eurozóny“), a pre Úniu ako celok.
            Pokiaľ ide o emisie každého jednotlivého členského štátu mimo eurozóny, agregovaná štatistika CSEC sa musí vyjadriť v národnej mene a zostavovať v členeniach vymedzených v nasledujúcich tabuľkách. Okrem toho sa agregáty pre emisie denominované vo „všetkých menách“ a v „EUR“ musia vyjadriť aj v eurách. Pokiaľ ide o emisie za Úniu ako celok, agregovaná štatistika CSEC sa musí vyjadriť v eurách a zostavovať len v členeniach „všetky meny“ vymedzených v nasledujúcich tabuľkách. Kódy sektorov použité v tabuľkách majú význam vymedzený v oddiele 1 „Pokrytie a klasifikácie“ prílohy IV k usmerneniu (EÚ) 2022/971 (ECB/2022/25).

               Tabuľka A1

               Hierarchia dlhových cenných papierov 1 – Hlavné členenie podľa splatnosti a druhu úrokovej sadzby pre jednotlivé členské štáty mimo eurozóny a pre Úniu ako celok

               Tabuľka A2

               Hierarchia dlhových cenných papierov 2 – Podrobné členenie podľa druhu úrokovej sadzby pre jednotlivé členské štáty mimo eurozóny a pre Úniu ako celok

               Tabuľka A3

               Hierarchia dlhových cenných papierov 3 – Podrobné členenie podľa pôvodnej splatnosti pre jednotlivé členské štáty mimo eurozóny a pre Úniu ako celok

               Tabuľka A4

               Hierarchia dlhových cenných papierov 4 – Podrobné členenie podľa zostatkovej splatnosti pre jednotlivé členské štáty mimo eurozóny a pre Úniu ako celok

               Tabuľka A5

               Členenie podľa kótovaných akcií pre jednotlivé členské štáty mimo eurozóny a Úniu ako celok


title: Odporúčanie Rady z 16. júna 2022 o vzdelávaní zameranom na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj 2022/C 243/01 (Text s významom pre EHP)

text:
               27.6.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 243/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 16. júna 2022
      o vzdelávaní zameranom na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj
      (2022/C 243/01)
      (Text s významom pre EHP)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  1.

                  Hoci mnohé členské štáty v celej Únii dosiahli značný pokrok vo vykonávaní politík a programov vzdelávania s cieľom podporiť zelenú transformáciu a vzdelávanie pre udržateľný rozvoj, je potrebné pokračovať a zintenzívniť úsilie v tomto smere. Ďalej by sa mali stimulovať a podporovať politika a prax pre tento druh vzdelávania. Je potrebné uznať potrebu vzájomne prepojeného vzdelávania v rámci environmentálnych, hospodárskych a sociálnych pilierov udržateľného rozvoja a zároveň klásť osobitný dôraz na environmentálny pilier.

                  2.

                  V Európskej zelenej dohode (1), stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (2), stratégii Organizácie Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) Vzdelávanie pre udržateľný rozvoj do roku 2030 a súvisiacej činnosti Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) (3) sa zdôrazňuje kľúčová úloha škôl, vysokoškolského vzdelávania a iných inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy pri spolupráci so vzdelávajúcimi sa osobami, rodičmi, pedagógmi (4) a širšou komunitou v súvislosti so zmenami potrebnými na úspešnú, spravodlivú a inkluzívnu zelenú transformáciu. Rada vo svojich záveroch s názvom „Biodiverzita – je nutné bezodkladne konať“ (5) zdôraznila, že investície do vzdelávania sú okrem iných oblastí kľúčom k zhromažďovaniu najlepších údajov a nachádzaniu najlepších riešení v tejto súvislosti. V stratégii EÚ pre mládež sa udržateľná zelená Európa stanovuje ako cieľ a vyzýva sa na to, aby všetci mladí ľudia boli environmentálne aktívni a vzdelaní.

                  3.

                  Vzdelávanie zamerané na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj podporuje osoby všetkých vekových kategórií v získavaní vedomostí, zručností a postojov potrebných na život udržateľnejším spôsobom, v menení modelov spotreby a výroby, prijímaní zdravšieho životného štýlu a prispievaní k udržateľnejšiemu hospodárstvu a spoločnosti na individuálnej, ako aj na kolektívnej úrovni. Prispieva aj k budovaniu zručností a kompetencií, ktoré sú čoraz potrebnejšie na trhu práce. Podporuje pochopenie vzájomne prepojených globálnych výziev, ktorým čelíme, vrátane klimatickej krízy, zhoršovania životného prostredia a straty biodiverzity, ktoré majú environmentálny, sociálny, hospodársky a kultúrny rozmer.

                  4.

                  V cieľoch OSN v oblasti udržateľného rozvoja, najmä v cieli 4.7 sa všetky vzdelávajúce sa osoby vyzývajú, aby do roku 2030 získali znalosti a zručnosti potrebné na podporu udržateľného rozvoja, okrem iného prostredníctvom vzdelávania zameraného na udržateľný rozvoj a udržateľné životné štýly, ľudské práva, rodovú rovnosť, podporu kultúry mieru a nenásilia, globálne občianstvo a uznávanie kultúrnej rozmanitosti a príspevku kultúry k udržateľnému rozvoju (6).

                  5.

                  V oznámení o európskom vzdelávacom priestore (7), v Európskom pilieri sociálnych práv (8), v strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) (9) a v oznámení s názvom Nová éra výskumu a inovácie (10) sa vyzýva, aby sa politiky a investície v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy zamerali na inkluzívnu zelenú a digitálnu transformáciu v záujme budúcej odolnosti a prosperity.

                  6.

                  Cieľom kľúčových kompetencií, ako sú vymedzené v európskom referenčnom rámci kľúčových kompetencií pre celoživotné vzdelávanie (11), je podporovať ľudí v celej Európe pri získavaní vedomostí, zručností a postojov potrebných na osobné naplnenie a rozvoj, zamestnateľnosť, sociálne začlenenie, udržateľný životný štýl, úspešný život v mierových spoločnostiach, život so zodpovedným prístupom k zdraviu a aktívne občianstvo v čase rýchlych a hlbokých zmien.

                  7.

                  V Európskom programe v oblasti zručností (12) sa uviedlo, že sa podporí vypracovanie súboru základných zelených zručností pre trh práce s cieľom zabezpečiť generáciu odborníkov so zodpovedným prístupom k životnému prostrediu a ekologických hospodárskych subjektov, a to tým, že sa environmentálne a klimatické otázky začlenia do všeobecného vzdelávania, vysokoškolského vzdelávania, odborného vzdelávania a prípravy, ako aj do výskumu. Európa potrebuje vysokokvalifikovaných odborníkov, aby podporila zelenú transformáciu a stala sa svetovým lídrom v oblasti udržateľných technológií.

                  8.

                  V odporúčaní Rady týkajúcom sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (13) a v Osnabrückej deklarácii sa sektor OVP považuje za kľúčový pre digitálnu a zelenú transformáciu.

                  9.

                  V Európskom klimatickom pakte sa vyzývajú jednotlivci, komunity a organizácie, aby sa podieľali na opatreniach v oblasti klímy a budovaní ekologickejšej Európy tým, že sa im ponúkajú príležitosti na získanie informácií o zmene klímy, vývoj a zavádzanie riešení a na spájanie sa s inými v snahe znásobiť vplyv týchto riešení. Cieľom Koalície pre vzdelávanie v oblasti klímy je vytvoriť komunitu vedenú študentmi a učiteľmi spolu s ich školami a sieťami a inými vzdelávacími aktérmi, poučiť sa z čo najväčšieho počtu relevantných skúseností a preklenúť fragmentáciu medzi sektormi vzdelávania, oblasťami a ľuďmi.

                  10.

                  Akčný plán digitálneho vzdelávania (14) predstavuje víziu kvalitného, inkluzívneho a dostupného európskeho digitálneho vzdelávania a odbornej prípravy a zdôrazňuje význam digitálnych technológií ako silných nástrojov umožňujúcich zelenú transformáciu, pričom zároveň uľahčuje prechod na udržateľné správanie pri vývoji a používaní digitálnych produktov.

                  11.

                  Nový európsky Bauhaus prináša do Európskej zelenej dohody kultúrny a kreatívny rozmer s cieľom ukázať, ako udržateľné inovácie ponúkajú hmatateľné, pozitívne zmeny v našom každodennom živote, a to aj v školských budovách a iných vzdelávacích prostrediach.

                  12.

                  UNESCO pracuje prostredníctvom svojho programu vzdelávania pre udržateľný rozvoj na tom, aby sa vzdelávanie a odborná príprava stali ústrednou a viditeľnou súčasťou medzinárodnej reakcie na klimatickú krízu a aby sa splnili všetky ciele v oblasti udržateľného rozvoja, najmä cieľ 4.7 týkajúci sa vzdelávania pre udržateľný rozvoj. Podľa Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy a Parížskej dohody sa zmluvné strany zaväzujú, že budú spolupracovať v oblasti zmeny klímy v kontexte udržateľného rozvoja vo všetkých jeho rozmeroch, a to najmä pokiaľ ide o vzdelávanie, odbornú prípravu, informovanosť a účasť verejnosti a uľahčovanie jej prístupu k informáciám, a podporovať súvisiace činnosti.

                  13.

                  Zvyšuje sa informovanosť mladých ľudí a ich záujem zapojiť sa do problematiky udržateľného rozvoja, najmä pokiaľ ide o životné prostredie a klímu. Z výsledkov prieskumu Eurobarometra uverejneného v máji 2022 vyplýva, že mladí ľudia v EÚ považujú „ochranu životného prostredia a boj proti zmene klímy“ za jednu z kľúčových priorít Európskeho roka mládeže (2022). Údaje OECD (15) z roku 2018 už poukazujú na vysokú informovanosť 15-ročných o zmene klímy a environmentálnej kríze, ako aj o potrebe ich riešenia. Tie isté údaje OECD však ukazujú, že oveľa menej študentov má pocit, že majú dostatočný vplyv na to, aby mohli niečo skutočne zmeniť. Rozsah klimatickej a environmentálnej krízy môže viesť k tomu, že sa vzdelávajúce sa osoby budú cítiť ochromené a bezmocné, čo môžu ešte zhoršovať nepresné informácie a dezinformácie.

                  14.

                  Je veľmi dôležité, aby systémy a inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy reagovali na silnejúci hlas mládeže v súvislosti s krízou v oblasti klímy a biodiverzity a zapájali mladých ľudí do navrhovania riešení súvisiacich so vzdelávaním zameraným na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj a prijímania opatrení pre udržateľnú budúcnosť. Európsky rok mládeže 2022 zohráva pri ďalšom stimulovaní angažovanosti mládeže dôležitú úlohu.

                  15.

                  Pandémia ochorenia COVID-19 zdôraznila naše úzke prepojenie s prírodou a opätovne zamerala pozornosť na systémy vzdelávania a odbornej prípravy. Získali sa poznatky o nových možnostiach vzdelávania a odbornej prípravy vrátane metód zmiešaného učenia v rôznych prostrediach (aj online), zapájania a autonómie vzdelávajúcich sa osôb a prepojení medzi formálnym vzdelávaním a širšou komunitou. Pandémia takisto prehĺbila dlhodobé obavy o fyzickú, duševnú a emocionálnu pohodu detí, mladých ľudí a dospelých.

                  16.

                  Jednotlivé centrá vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, školy, inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, výskumné organizácie, poskytovatelia OVP a miestne komunity sú čoraz aktívnejšie v súvislosti s krízou v oblasti klímy a biodiverzity. Udržateľnosť však stále nie je systémovým prvkom vzdelávania a odbornej prípravy v celej EÚ.

                  17.

                  V mnohých krajinách sa do politík, stratégií a učebných osnov začlenilo vzdelávanie pre udržateľnosť a rovnako perspektívne koncepcie, ako je vzdelávanie pre udržateľný rozvoj a vzdelávanie ku globálnemu občianstvu. Pedagógovia však potrebujú na začlenenie zásad zelenej transformácie a udržateľného rozvoja do svojich postupov výučby a odbornej prípravy ďalšiu cielenú podporu, odborné znalosti a príležitosti na odbornú prípravu. Často sa cítia nedostatočne vybavení na to, aby dokázali zvládnuť ekologickú úzkosť a ekopesimizmus a pomáhať vzdelávajúcim sa osobám zapájať sa do problematiky klímy a životného prostredia pozitívnym spôsobom.

                  18.

                  Nie vždy sa dostatočne uplatňujú celoinštitucionálne prístupy k udržateľnosti zahŕňajúce všetky oblasti činnosti. Takéto prístupy môžu zahŕňať výučbu a učenie sa; riadenie; výskum a inováciu; a infraštruktúru, zariadenia a operácie a mali by sa do nich zapájať vzdelávajúce sa osoby, zamestnanci, rodičia a miestne a širšie komunity.

                  19.

                  Je potrebné ďalej skúmať potenciál a možnosti doplnenia a posilnenia ostatných programov vzdelávania a odbornej prípravy. Vyučovaním a učením zameraným na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj sa môžu plne podporiť politiky a programy v oblasti zdravia, pohody a začlenenia; aktívneho a globálneho občianstva; solidarity; učenia s dôrazom na študenta; výskumu a inovácie; a digitálnej transformácie vrátane umelej inteligencie (16).

                  20.

                  Systematické začleňovanie rozmeru vzdelávania a odbornej prípravy do iných politík súvisiacich so zelenou transformáciou a udržateľným rozvojom z celoživotného hľadiska môže podporiť vykonávanie týchto politík. Môže tiež prepojiť rôzne sektory spoločnosti a hospodárstva a účinne začleniť udržateľnosť do vzdelávania a odbornej prípravy.

                  21.

                  Týmto odporúčaním sa plne rešpektujú zásady subsidiarity a proporcionality. Uznáva sa v ňom, že úroveň autonómie inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy sa v jednotlivých členských štátoch značne líši. V niektorých členských štátoch majú inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, inštitúcie vzdelávania učiteľov, ako aj učitelia a školitelia vysoký stupeň autonómie. Odporúčanie sa bude vykonávať podľa vnútroštátnych okolností a v spolupráci s členskými štátmi.

            TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY pri plnom rešpektovaní zásad subsidiarity a proporcionality a uznávajúc rôzne stupne autonómie inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy v závislosti od vnútroštátnych okolností:

                  1.

                  zintenzívnili a posilnili úsilie s cieľom podporiť systémy vzdelávania a odbornej prípravy v prijímaní opatrení na účely zelenej transformácie a udržateľného rozvoja, aby vzdelávajúce sa osoby všetkých vekových kategórií a zo všetkých prostredí mali prístup ku kvalitnému, spravodlivému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave v oblasti udržateľnosti, zmeny klímy, ochrany životného prostredia a biodiverzity s náležitým ohľadom na environmentálne, sociálne a hospodárske aspekt;

                  2.

                  stanovili vzdelávanie zamerané na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj ako jednu z prioritných oblastí politík a programov vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporiť sektor a umožniť mu prispievať k udržateľnej budúcnosti zakotvenej v holistickom chápaní vzdelávania. Uplatňovali a ďalej rozvíjali komplexné a kolaboratívne prístupy k výučbe a vzdelávaniu zameraným na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj so zapojením všetkých príslušných strán v systéme vzdelávania a odbornej prípravy a zainteresovaných strán z iných relevantných sektorov;

                  3.

                  poskytovali širokú škálu vzdelávacích možností vo formálnom, neformálnom a informálnom prostredí, aby sa osoby všetkých vekových kategórií mohli pripraviť na zelenú transformáciu a aktívne k nej prispievať a aby mohli podniknúť kroky smerom k dosiahnutiu environmentálne vhodného, udržateľného, obehového a klimaticky neutrálneho hospodárstva a spravodlivej, inkluzívnej a mierovej spoločnosti;

                  4.

                  zvážili tieto systémové opatrenia:

                              a)

                              v úzkej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami zosúladiť stratégie a plány v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy so zelenou transformáciou a udržateľným rozvojom vrátane tých, ktoré sa týkajú učebných plánov a hodnotenia a počiatočnej odbornej prípravy pedagógov a ich ďalšieho profesijného rozvoja. Podporovať vykonávanie vnútroštátnych a iných stratégií a politík vrátane tých, ktoré sa týkajú súvisiacich koncepcií, ako je vzdelávanie pre udržateľný rozvoj, prostredníctvom mechanizmov pre sledovanie a monitorovanie;

                              b)

                              investovať podľa potreby do ekologického a udržateľného vybavenia, zdrojov a infraštruktúr (budovy, pozemky a technológie) na učenie, spoločenské aktivity a rekreáciu s cieľom zabezpečiť zdravé, bezpečné, inkluzívne, tvorivé a odolné vzdelávacie prostredie a poskytovať odbornú prípravu v tejto súvislosti;

                              c)

                              zvyšovať informovanosť o prínosoch a možnostiach vzdelávania zameraného na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj a podporovať inštitúcie formálneho a neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy vrátane vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve s cieľom dosiahnuť, aby sa otázky zmeny klímy, ochrany životného prostredia, biodiverzity a udržateľnosti stali relevantnými pre každodenný život vzdelávajúcich sa osôb, a podporovať kultúru udržateľnosti;

                              d)

                              rozvíjať vedomosti, zručnosti a postoje vzdelávajúcich sa všetkých vekových kategórií, aby mohli žiť udržateľnejšie, podporovať udržateľné modely spotreby a výroby, osvojiť si zdravší a ekologickejší životný štýl a individuálne a kolektívne prispievať k transformácii našich spoločností;

                              e)

                              podporovať a zlepšovať výučbu a vzdelávanie zamerané na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj poskytovaním infraštruktúry, digitálnych nástrojov a zdrojov a podporou digitálnych kompetencií pedagógov;

                              f)

                              zmysluplným a koordinovaným spôsobom zapájať všetky vzdelávajúce sa osoby do navrhovania a spoluvytvárania prístupov k tomu, čo, ako a kde sa učia o zelenej transformácii a udržateľnom rozvoji a v ich záujme. Podporovať rodovo vyváženú účasť vzdelávajúcich sa osôb zo všetkých prostredí vrátane osôb s nedostatkom príležitostí. Umožniť všetkým vzdelávajúcim sa, aby sa zúčastňovali na rozhodovaní na úrovni svojej inštitúcie, ako aj na úrovni svojich miestnych a širších komunít a zapájali sa do neho;

                              g)

                              v úzkej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami vypracúvali a podporovali učebné programy a rámce, ktoré vzdelávajúcim sa osobám poskytnú čas a priestor už od útleho veku rozvíjať svoje kompetencie (17) v oblasti udržateľnosti. Vďaka medzigeneračnému vzdelávaniu a príkladom, problémom a reakciám na miestnej úrovni môžu byť učebné plány pre vzdelávajúce sa osoby relevantnejšie a preukázať, že zmena klímy, biodiverzita, ochrana životného prostredia a udržateľnosť sú lokálne témy, ktoré možno riešiť;

                              h)

                              podporovať spoluprácu a vytváranie sietí v oblasti udržateľnosti, ochrany životného prostredia a biodiverzity, so zapojením napríklad miestnych orgánov, organizácií pre prácu s mládežou a mládežníckych organizácií, centier environmentálneho vzdelávania a odbornej prípravy, centier globálneho vzdelávania, lesov, parkov, poľnohospodárskych podnikov, múzeí, knižníc, mimovládnych organizácií, výskumu, spotrebiteľských organizácií a podnikov, čím sa posilní prepojenie medzi formálnym, neformálnym a informálnym vzdelávaním;

                              i)

                              podporovať rozširovanie osvedčených postupov a pedagogického výskumu v oblasti výučby a vzdelávania zameraného na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj na všetkých úrovniach a vo všetkých typoch vzdelávania a odbornej prípravy;

                  5.

                  Ďalej podporovať vzdelávajúce sa osoby zvážením týchto opatrení:

                              a)

                              poskytovať vzdelávajúcim sa osobám už od predprimárneho vzdelávania príležitosti na pochopenie, spoznávanie a oceňovanie sveta prírody a jeho biodiverzity, vyvolať v nich zvedavosť a úžas a naučiť ich aktívne prispievať k udržateľnosti, a to na individuálnej aj kolektívnej úrovni;

                              b)

                              posilňovať, a to aj prostredníctvom finančnej podpory v súlade s vnútroštátnymi systémami finančnej podpory, kvalitné celoživotné vzdelávanie zamerané na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj vrátane stáží, učňovskej prípravy, dobrovoľníctva, mimoškolských činností, činností práce s mládežou a iných foriem formálneho, neformálneho a informálneho učenia a prepojenia medzi nimi. Stimulovať a uznávať činnosti a programy občianskej angažovanosti v tejto súvislosti;

                              c)

                              podporovať metódy učenia a prístupy k učeniu, ktoré sú založené na spolupráci a skúsenostiach a ktoré sú prakticky orientované a relevantné z hľadiska miestnych kontextov a tradícií, a podporovať činnosti, ktoré prekračujú hranice disciplín a učebných plánov. To zahŕňa poskytovanie praktických možností pre vzdelávajúce sa osoby pozorovať prírodu a starať sa o ňu a znižovať spotrebu, opravovať, opätovne používať a recyklovať, čo im pomôže pochopiť dôležitosť udržateľného životného štýlu a obehového hospodárstva;

                              d)

                              poskytovať faktické a dostupné informácie o kríze v oblasti klímy, životného prostredia a biodiverzity a jej hybných silách, ako sa dohodlo v Aarhuskom dohovore (18);

                              e)

                              rozvíjať zručnosti v oblasti riešenia problémov a spolupráce; podporovať kritické myslenie, zručnosti v oblasti mediálnej gramotnosti a systémové myslenie; a podporovať pozitívnu činnosť vrátane dobrovoľníctva s cieľom čeliť strachu a pocitu bezmocnosti, ktoré môžu vzdelávajúce sa osoby zažívať vo vzťahu ku krízam, ktorým čelí planéta, ako aj tento strach a pocit bezmocnosti redukovať;

                  6.

                  ďalej podporovali pedagógov s cieľom umožniť vzdelávanie zamerané na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj zvážením týchto opatrení:

                              a)

                              uznať, že všetci pedagógovia, bez ohľadu na ich odbor alebo sektor vzdelávania, sú pedagógmi udržateľnosti, ktorí musia podporovať vzdelávajúce sa osoby pri príprave na zelenú transformáciu. Umožniť im zvyšovať informovanosť ľudí, ktorých vzdelávajú o cieľoch udržateľného rozvoja. Zahrnúť pedagógov do tvorby učebných plánov a programov a iných vzdelávacích reforiem týkajúcich sa zelenej transformácie a udržateľného rozvoja, ako aj do navrhovania vhodného profesijného rozvoja a konzultovať to s nimi a podporovať ich;

                              b)

                              podporovať začlenenie zelenej transformácie a udržateľného rozvoja do programov počiatočného vzdelávania učiteľov a školiteľov; do programov kontinuálneho profesijného rozvoja; a do profesijných štandardov a rámcov pre učiteľov s cieľom podporiť rozvoj kompetencií pedagógov v súvislosti s udržateľnosťou;

                              c)

                              podporovať systémy mentorstva a programy profesijného rozvoja na úrovni inštitúcií. Podporovať pedagógov vo využívaní digitálnych nástrojov a technológií vo svojej praxi na zlepšenie výučby a vzdelávania zameraných na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj;

                              d)

                              ďalej rozvíjať a skúmať príležitosti a stimuly pre pedagógov, aby sa zúčastňovali na programoch profesijného rozvoja týkajúcich sa udržateľnosti, napríklad zohľadnením týchto programov v rámci kariérneho postupu a rozvoja a vytvorením funkcií pre pedagógov, ako je koordinátor udržateľnosti;

                              e)

                              podporovať pedagógov, a to aj poskytnutím potrebného času a priestoru, v osvojovaní pedagogických postupov, ktoré zlepšujú výučbu a vzdelávanie zamerané na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj interdisciplinárnym spôsobom, a rozvíjať sociálno-emocionálne aspekty učenia tak, aby sa všetky vzdelávajúce sa osoby mohli stať aktérmi zmeny a naučili sa myslieť a konať, na individuálnej aj kolektívnej úrovni, lokálne aj globálne, v záujme udržateľnejšieho sveta;

                              f)

                              vo vhodných prípadoch podporovať a umožňovať transformatívne a interdisciplinárne vyučovanie a učenie s využitím tradičných aj inovačných prístupov k učeniu vrátane praktického učenia, prístupu STEAM (19), hackatónov, učenia sa prostredníctvom angažovanosti v službe pre komunitu („service learning“) a gamifikácie;

                              g)

                              vypracovať a sprístupniť zdroje na podporu pedagógov vrátane zdrojov týkajúcich sa hodnotenia. Podporovať pedagógov v tom, aby pri výučbe a odbornej príprave zameraných na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj používali tradičné a nové nástroje a materiály v rôznych interiérových a exteriérových, ako aj digitálnych a nedigitálnych prostrediach. Poskytovať prístup k centrám odborných znalostí vrátane centier environmentálneho vzdelávania a odbornej prípravy;

                              h)

                              povzbudiť výskumnú a inovačnú komunitu, aby spolupracovala s poskytovateľmi formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporovať pedagógov v oblasti zelenej transformácie a udržateľného rozvoja. Podporovať účasť na prieskumných projektoch a výskume v súvislosti s núdzovou situáciou v oblasti klímy, environmentálnou krízou a udržateľnosťou;

                  7.

                  naďalej podporovali inštitúcie formálneho a neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy v tom, aby v prípade potreby účinne integrovali zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj do všetkých svojich činností a operácií tým, že zvážia tieto opatrenia:

                              a)

                              podporovať a umožňovať účinné celoinštitucionálne prístupy k udržateľnosti, ktoré zahŕňajú vyučovanie a učenie; víziu, plánovanie a riadenie; aktívnu účasť vzdelávajúcich sa osôb a zamestnancov; zapojenie rodín; správu budov a zdrojov; partnerstvá s miestnymi a širšími komunitami; a výskum a inovácia. Podporovať vedúcich pracovníkov v oblasti vzdelávania pri riadení organizačných zmien pomocou špecializovaného profesijného rozvoja a poradenstva pre ich funkcie;

                              b)

                              podporovať inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy v navrhovaní, monitorovaní a hodnotení ich stratégií udržateľnosti a/alebo v začleňovaní udržateľnosti do existujúcich postupov a opatrení (napr. plánov rozvoja škôl, vyhlásení o poslaní a stratégií vysokoškolského vzdelávania). Uznať, že ide o dlhodobý proces vyžadujúci malé merateľné kroky, ktoré sa priebežne monitorujú a hodnotia, a to aj prostredníctvom sebahodnotenia zo strany inštitúcie;

                              c)

                              v súlade so svojou inštitucionálnou autonómiou nabádať a podporovať zariadenia vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, školy, inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, poskytovateľov OVP, inštitúcie vzdelávania dospelých a ďalších poskytovateľov vzdelávania, aby sa zapojili do iniciatív v oblasti environmentálnej značky, ktoré môžu priniesť environmentálne, sociálne, vzdelávacie a hospodárske výhody. Zabezpečiť podporné štruktúry pre takéto schémy, napr. agentúry alebo orgány na podporu celoinštitucionálnych prístupov, mentorstva a vytvárania sietí, vzorov a poradenstva a finančnej podpory;

                              d)

                              zaistiť, aby sa časť interného a/alebo externého preskúmania a mechanizmov zabezpečovania kvality organizácií vzdelávania a odbornej prípravy zamerala na udržateľnosť. Oceniť účinné zapojenie inštitúcií vysokoškolského vzdelávania vhodnými prostriedkami vrátane napríklad mechanizmov financovania;

                              e)

                              ďalej začleňovať zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj do programov, učebných osnov a modulov v OVP a vo vysokoškolskom vzdelávaní (v súlade s inštitucionálnou autonómiou a akademickou slobodou) v celej škále disciplín vrátane štúdia obchodu, spoločenských vied, pedagogických vied, humanitných vied, umenia, architektúry a inžinierstva, územného plánovania a manažmentu. Využívať zdroje a materiály, ktoré vyvinuli environmentálne a vzdelávacie mimovládne organizácie a iné príslušné orgány;

                              f)

                              podporovať inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, OVP a vzdelávania dospelých pri vytváraní malých a prispôsobených vzdelávacích kurzov v oblasti zelenej transformácie a udržateľného rozvoja, ktoré môžu viesť okrem iného k získaniu mikrocertifikátov, s cieľom prehĺbiť, rozšíriť a aktualizovať odborné kompetencie;

                              g)

                              podporovať partnerstvá so všetkými disciplínami a aktérmi vrátane podnikania, umenia, poľnohospodárskych podnikov, kultúrneho dedičstva, športu, mládeže, výskumných ústavov, organizácií občianskej spoločnosti, odvetvia vzdelávacích zdrojov (vrátane technologického, publikačného a iného učebného vybavenia) a oblasti výskumu zameraného na vzdelávanie. Podporovať rozvoj mimoškolských, letných a iných programov a zároveň poskytovať podporu pre stáže, napríklad v laboratóriách, podnikoch, výskumných inštitúciách a mimovládnych organizáciách;

                              h)

                              podporovať programy, ktoré podporujú inováciu a podnikanie zamerané na udržateľnosť. Posilniť inštitúcie vysokoškolského vzdelávania a inštitúcie OVP s cieľom vytvoriť alebo posilniť centrá udržateľnosti, ktoré posilnia inováciu a podnikanie zamerané na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj, obehové hospodárstvo a biodiverzitu;

                  8.

                  V prípade potreby mobilizovali vnútroštátne finančné prostriedky a finančné prostriedky EÚ na investovanie do infraštruktúry, odbornej prípravy, nástrojov a zdrojov s cieľom zvýšiť odolnosť a pripravenosť formálneho a neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy zameraných na zelenú transformáciu, najmä prostredníctvom programu Erasmus+, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, Európskeho zboru solidarity, Európskeho sociálneho fondu plus, Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Nástroja technickej podpory, programu Digitálna Európa, programu Horizont Európa a Programu InvestEU;

                  9.

                  investovali do monitorovania, výskumu a hodnotenia politických výziev a vplyvu týchto iniciatív s cieľom využiť získané poznatky a uplatňovať ich pri tvorbe politík. To môže zahŕňať uplatňovanie existujúcich ukazovateľov a plnenie cieľov, a to aj na medzinárodnej úrovni.

            TÝMTO VYZÝVA KOMISIU, ABY S NÁLEŽITÝM OHĽADOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY A VNÚTROŠTÁTNE OKOLNOSTI:

                  1.

                  uľahčovala spoluprácu a partnerské učenie medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania zameraného na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj, a to prostredníctvom:

                              a)

                              strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a v odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030) (20), v ktorom sú vzdelávanie a odborná príprava zamerané na zelenú transformáciu kľúčovou prioritnou oblasťou;

                              b)

                              šírenia a podnecovania využívania príležitostí na propagáciu, podporu a umožnenie formálneho a neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy zameraných na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj v rámci programov financovania z prostriedkov EÚ, ako sú Erasmus+, Európsky zbor solidarity, program LIFE, Európsky sociálny fond plus, Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii, program Horizont Európa vrátane akcií Marie Curie-Skłodowskej, program rozvojového vzdelávania a zvyšovania informovanosti a Nástroj technickej podpory;

                              c)

                              sprístupnenia osvedčených postupov z výmen zamestnancov, projektov a sietí v rámci programu Erasmus+, a to aj prostredníctvom aliancií európskych univerzít, online komunít eTwinning, učiteľských akadémií programu Erasmus+, ako aj centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy, akcií Marie Curie-Skłodowskej a Európskeho inovačného a technologického inštitútu;

                              d)

                              identifikácie, zaznamenávania a výmeny osvedčených postupov, a to aj prostredníctvom existujúcich online platforiem (21)
                                 , a podpory vytvárania sietí národných a iných organizácií pôsobiacich v oblasti vzdelávania a zelenej transformácie a udržateľného rozvoja v rámci formálneho a neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy;

                              e)

                              zapájania mladých ľudí do vykonávania odporúčania, najmä prostredníctvom Európskeho roka mládeže 2022 a Európskeho dialógu s mládežou, s cieľom zabezpečiť, aby sa v plnej miere zohľadnili názory, stanoviská a potreby mladých ľudí a mládežníckych organizácií;

                              f)

                              vytvárania synergií s Koalíciou pre vzdelávanie v oblasti klímy a Novým európskym Bauhausom;

                  2.

                  rozvíjala, vymieňala si a sprístupňovala na dobrovoľné použitie zdroje, materiály a výskumné podklady v oblasti vzdelávania zameraného na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj v spolupráci s členskými štátmi, a to aj pokiaľ ide o GreenComp, nový európsky rámec kompetencií v oblasti udržateľnosti;

                  3.

                  podporovala pedagógov vo vyučovaní o zelenej transformácii a udržateľnom rozvoji prostredníctvom:

                              a)

                              poskytovania zdrojov a podkladových materiálov na dobrovoľné použitie o budúcej európskej platforme školského vzdelávania, platforme EPALE a Európskom portáli pre mládež;

                              b)

                              uznávania mimoriadneho úsilia vo vyučovaní a vzdelávaní zameranom na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj prostredníctvom systému EÚ na udeľovanie cien vrátane Európskej ceny za inovatívne vzdelávanie, ceny eTwinning a ocenení v rámci európskych odborných zručností;

                  4.

                  monitorovala rozvíjanie zelených zručností alebo postojov k environmentálnej udržateľnosti zo strany absolventov vysokých škôl, odborného vzdelávania a výskumných pracovníkov na začiatku kariéry, bez toho, aby sa vytvárali nové oznamovacie povinnosti alebo akékoľvek dodatočné zaťaženie pre členské štáty, a to prostredníctvom existujúcich európskych prieskumov, ako je napríklad európska iniciatíva na sledovanie uplatnenia absolventov, napríklad zahrnutím otázok o takýchto postojoch do týchto prieskumov;

                  5.

                  monitorovala pokrok vo vzdelávaní zameranom na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj v rámci existujúcich správ o európskom vzdelávacom priestore a Európskej zelenej dohode, bez toho, aby sa vytvárali nové oznamovacie povinnosti alebo akékoľvek dodatočné zaťaženie pre členské štáty. Súčasťou toho je podpora vypracovania možných ukazovateľov alebo cieľov v oblasti udržateľnosti na úrovni EÚ, ako sa stanovuje v uznesení Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030);

                  6.

                  posilnila spoluprácu s existujúcimi medzinárodnými organizáciami, najmä s UNESCO a ďalšími orgánmi OSN vrátane EHK OSN s cieľom presadzovať v spolupráci s tvorcami politík, odborníkmi z praxe a so zainteresovanými stranami v členských štátoch a medzi členskými štátmi prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave zameraným na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj, ktorý v súlade s Európskou zelenou dohodou, cieľmi v oblasti udržateľného rozvoja a plánom UNESCO pre vzdelávanie pre udržateľný rozvoj 2030 zahŕňa rovnosť, začlenenie a spravodlivosť;

                  7.

                  pokračovala v posilňovaní zeleného rozmeru programov Erasmus+ a Európsky zbor solidarity, v oboch prípadoch prostredníctvom udržateľnej mobility, spolupráce online, ekologických postupov v projektoch a výrazného zamerania sa na zelenú transformáciu a udržateľný rozvoj v rámci spolupráce medzi rôznymi zainteresovanými stranami v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže.

         V Luxemburgu 16. júna 2022

               Za Radu

               predseda

            O. DUSSOPT

         (1)  COM(2019) 640 final.

         (2)  COM(2020) 380 final.

         (3)  Vrátane nového rámca na vykonávanie stratégie EHK OSN pre vzdelávanie v záujme udržateľného rozvoja na roky 2021 až 2030.

         (4)  Na účely tohto odporúčania pojem „pedagógovia“ zahŕňa učiteľov, školiteľov, pracovníkov s mládežou, pedagógov učiteľov a všetkých odborníkov v oblasti formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania.

         (5)  12210/20.

         (6)  UNESCO, Vzdelávanie pre udržateľný rozvoj: plán, 2020.

         (7)  COM(2020) 625 final.

         (8)  Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10.

         (9)  Ú. v. EÚ C 66, 26.2.2021, s. 1.

         (10)  COM(2020) 628 final.

         (11)  Odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie, Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1.

         (12)  COM(2020) 274 final.

         (13)  Ú. v. EÚ C 417, 2.12.2020, s. 1.

         (14)  COM(2020) 624 final.

         (15)  OECD (2020), Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World? (Sú študenti pripravení prosperovať v prepojenom svete?) PISA 2018, zväzok VI.

         (16)  Medzinárodné výskumné centrum pre umelú inteligenciu (IRCAI) pod záštitou UNESCO je prvým globálnym centrom, ktoré sa vo svojich činnostiach zaoberá umelou inteligenciou, vzdelávaním a udržateľným rozvojom.

         (17)  Pojem „kompetencie v oblasti udržateľnosti“ opísaný v dokumente GreenComp, európskom rámci kompetencií v oblasti udržateľnosti, zahŕňa vedomosti, zručnosti a postoje, ktoré vzdelávajúce sa osoby všetkých vekových kategórií potrebujú na život, prácu a konanie udržateľným spôsobom (vrátane kritického myslenia, systémového myslenia a prepojenia s prírodou). „Ekologické zručnosti“ súvisia s odbornými zručnosťami, ktoré na trhu práce potrebujú všetky odvetvia a na všetkých úrovniach v záujme zelenej transformácie, vrátane vytvárania nových zelených pracovných miest.

         (18)  Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia.

         (19)  Prístup STEAM (veda, technológia, inžinierstvo, umenie a matematika) zahŕňa tvorivý potenciál prepojenia vzdelávania STEM s umením, humanitnými a so spoločenskými vedami.

         (20)  Uznesenie Rady o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave v záujme vytvorenia európskeho vzdelávacieho priestoru a neskôr (2021 – 2030), Ú. v. EÚ C 66, 26.2.2021, s. 1.

         (21)  Mohla by sa sem zaradiť Koalícia pre vzdelávanie v oblasti klímy, pripravovaná európska platforma školského vzdelávania, platforma Kútik na vzdelávanie, platforma Veda je úžasná!, Európsky portál pre mládež, Elektronická platforma vzdelávania dospelých v Európe (EPALE), projekt Scientix, Európske združenie učňovskej prípravy a Pakt o zručnostiach.