title: ODPORÚČANIE KOMISIE o urýchlení postupov udeľovania povolení na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uľahčení zmlúv o nákupe energie

text:
               ODPORÚČANIE KOMISIE

               z 18. 5. 2022

               o urýchlení postupov udeľovania povolení na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a uľahčení zmlúv o nákupe energie

               EURÓPSKA KOMISIA,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

               keďže:

               (1)Energia z obnoviteľných zdrojov tvorí základ prechodu na čistú energiu, ktorý je potrebný na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody, zabezpečenie cenovej dostupnosti energie a zníženie závislosti Únie od fosílnych palív a dovozu energie.

               (2)Energia z obnoviteľných zdrojov prináša občanom Únie mnoho výhod. Prispieva k boju proti zmene klímy, pomáha chrániť naše životné prostredie, vytvára rast a pracovné miesta, prispieva k vedúcemu postaveniu Únie v oblasti technológií a priemyslu a zvyšuje odolnosť hospodárstva Únie.

               (3)Na odvetvie energetiky pripadá viac ako 75 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii. Urýchlenie výroby energie vďaka rozvoju a zavádzaniu zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov je preto nevyhnutné na to, aby Únia dosiahla svoj cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 a prispela k dosiahnutiu svojho cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119
                  1
               .

               (4)Pre riešenie problému vysokých cien energie má zásadný význam rýchle zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov. Vďaka zníženiu fixných nákladov a takmer nulovým variabilným nákladom na energiu z obnoviteľných zdrojov sú náklady na elektrinu z obnoviteľných zdrojov stabilnejšie a nižšie ako náklady na fosílne palivá. Výsledkom urýchleného zavádzania obnoviteľných zdrojov energie bude nižšia závislosť Únie od fosílnych palív, najmä od tých dovážaných.

               (5)Ako sa uznáva v oznámení REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu (ďalej len „oznámenie REPowerEU“)
                  2
               , rýchle zvýšenie podielu využívania energie z obnoviteľných zdrojov má zásadný význam pre zníženie závislosti Únie od fosílnych palív a postupné ukončenie spotreby ruského plynu. Plán REPowerEU obsahuje opatrenia zamerané na dosiahnutie tohto cieľa, rovnako ako aj európsky semester, v rámci ktorého sa navrhujú odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa povoľovania v závislosti od okolností v jednotlivých členských štátoch.

               (6)Oznámenie REPowerEU zaviedlo aj iniciatívu akcelerátora pre vodík, čím sa zdvojnásobili ciele v oblasti vodíka z obnoviteľných zdrojov do roku 2030, s cieľom znížiť vonkajšiu závislosť Únie od dovozu fosílnych palív. Na výrobu 10 Mt obnoviteľného vodíka bude Únia do roku 2030 potrebovať dodatočné kapacity v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 80 GW.

               (7)Projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov musia v zásade získať povolenie, aby mohli vykonávať svoju plánovanú činnosť. Postupy udeľovania povolení pomáhajú zabezpečiť, aby boli projekty bezpečné a zabezpečené. Zložitosť, rôznorodosť a pridlhé trvanie týchto postupov však predstavuje hlavnú prekážku potrebného rýchleho zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov a dosiahnutia cenovo dostupnejšieho, bezpečnejšieho a udržateľnejšieho energetického systému Únie.

               (8)Oneskorenia pri vybavovaní povolení projektov ohrozujú včasné dosiahnutie cieľov v oblasti energetiky a klímy a zvyšujú náklady na projekty potrebné na tento účel. Oneskorenia môžu viesť aj k montáži menej účinných zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov v dôsledku dynamickej inovácie.

               (9)Tieto prekážky už boli identifikované v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES
                  3
               , v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby vyhodnotili postupy udeľovania povolení s cieľom znížiť regulačné a neregulačné prekážky výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES
                  4
                sa zaviedli požiadavky na zjednodušenie administratívnych postupov pre navrhovateľov projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. V smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001
                  5
                sa tieto požiadavky posilňujú. Ich úplná a rýchla transpozícia vo všetkých členských štátoch výrazne prispieva k kráteniu administratívnych postupov a je otázkou najvyššej priority a naliehavosti.

               (10)Komisia podporuje členské štáty prostredníctvom Nástroja technickej podpory
                  6
                tým, že poskytuje prispôsobené technické odborné znalosti pre oblasť navrhovania a vykonávania reforiem vrátane tých, ktoré zjednodušujú rámec pre postupy schvaľovania a vydávania povolení pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a podporujú využívanie podnikových zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov. Technická podpora zahŕňa napríklad posilnenie administratívnych kapacít, harmonizáciu legislatívnych rámcov a výmenu príslušných najlepších postupov.

               (11)Lehoty postupov vydávania povolení stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001 sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté povinnosti vyplývajúce z uplatniteľného práva Únie v oblasti životného prostredia, odvolacie konania, opravné prostriedky a iné konania na súde alebo pred tribunálom a alternatívne mechanizmy riešenia sporov vrátane konaní vo veciach sťažností, mimosúdnych odvolaní a opravných prostriedkov, a tieto lehoty sa môžu predĺžiť o obdobie trvania takýchto konaní.

               (12)V mnohých členských štátoch je nedostatočná akceptácia projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zo strany verejnosti ďalšou významnou prekážkou ich realizácie. Na riešenie tohto problému by sa mali zohľadňovať potreby a pohľady občanov a zainteresovaných strán v spoločnosti vo všetkých fázach vývoja projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie – od tvorby politiky až po územné plánovanie a vývoj projektov – a mali by sa podporovať osvedčené postupy na zabezpečenie spravodlivého rozdelenia rôznych vplyvov zariadení medzi miestne obyvateľstvo.

               (13)Na úrovni členských štátov sa identifikovala väčšina prekážok súvisiacich s udeľovaním povolení na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a súvisiacu sieťovú infraštruktúru, ako aj osvedčené postupy na ich prekonanie.

               (14)Administratívne prekážky nadobudli väčší význam v dôsledku zlepšenia v súvislosti s inými prekážkami, ako sú technologické náklady, ktoré sa za posledných desať rokov dramaticky znížili, alebo finančné problémy zmiernené znížením nákladov a rastúcim počtom podnikových zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov.

               (15)Toto odporúčanie sa venuje týmto obavám a vyzýva na nájdenie riešení v existujúcom právnom rámci. Nie je ním dotknuté právo Únie, najmä v oblasti energetiky a životného prostredia, ani povinnosti, ktoré z neho vyplývajú. Nie sú ním dotknuté ani pravidlá Únie v oblasti hospodárskej súťaže, najmä články 101, 102 a 106 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ani rozhodovacia prax Komisie pri presadzovaní pravidiel hospodárskej súťaže Únie.

               (16)Popri tomto odporúčaní bol prijatý legislatívny návrh na zmenu a posilnenie ustanovení smernice (EÚ) 2018/2001 týkajúcich sa administratívnych postupov. Keďže je naliehavo potrebné urýchliť zavádzanie projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, členské štáty by mali v súlade s článkom 15b návrhu na zmenu smernice (EÚ) 2018/2001 o povoľovaní čo najskôr začať s identifikáciou vhodných oblastí na súši a na mori a pripraviť plány pre obzvlášť vhodné oblasti (ďalej len „oblasti vhodné na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov“).

               (17)Námorné priestorové plánovanie je kľúčovým nástrojom na identifikáciu budúcich oblastí na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj na uľahčenie viacnásobného využitia námorného priestoru vrátane zachovania a ochrany morského prostredia. Podľa smernice o námornom priestorovom plánovaní
                  7
                sa od členských štátov vyžaduje, aby do 31. marca 2021 prijali svoje národné námorné priestorové plány. Komisia vyzýva členské štáty, ktoré ešte v plnej miere nevykonali smernicu o námornom priestorovom plánovaní, aby vypracovali a prijali svoj národný plán
                  8
               .

               (18)Prekážky vyplývajúce z povoľovacích postupov môžu mať vplyv aj na budúce zavádzanie inovačných technológií dekarbonizácie potrebných na dosiahnutie klimatickej neutrality. Vytvorenie experimentálnych regulačných prostredí, t. j. skúšanie inovačných technológií, výrobkov, služieb alebo prístupov, ktoré nie sú úplne v súlade s existujúcim právnym a regulačným rámcom, v reálnom prostredí, by mohlo podporiť inovácie a uľahčiť následné prispôsobenie regulačného prostredia na ich prijatie.

               (19)Vývoj projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sú čiastočne alebo v plnej miere financované prostredníctvom podnikových zmlúv o nákupe, pomôže urýchliť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Podnikové zmluvy o nákupe prinášajú priame výhody aj pre koncových spotrebiteľov, okrem iného aj poskytovaním konkurencieschopnej a predvídateľnej ceny energie a prispievaním k programu sociálnej zodpovednosti podnikov v Únii.

               (20)Napriek medziročnému nárastu podnikových zmlúv o nákupe za posledných päť rokov predstavuje percentuálny podiel projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov financovaných priamo podnikovými odberateľmi len 15 – 20 % ročného trhu. Využívanie podnikových zmlúv o nákupe sa tiež obmedzuje najmä na niektoré členské štáty, elektrickú energiu ako nosič energie a veľké nadnárodné spoločnosti orientované na spotrebiteľov.

               (21)Spolu s týmto odporúčaním Komisia prostredníctvom Geografického laboratória pre energetiku a priemysel
                  9
                (EIGL) sprístupňuje digitálne konsolidované dátové súbory o širokej škále relevantných energetických a environmentálnych faktorov s cieľom pomôcť členským štátom identifikovať „oblasti vhodné na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov“ v záujme rýchleho zavádzania nových projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Komisia má v úmysle ďalej rozvíjať tento nástroj mapovania začlenením ďalších dátových súborov a prepojení s nástrojmi digitálneho priestorového plánovania členských štátov,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               VYMEDZENIE POJMOV

               1.Na účely tohto odporúčania a sprievodných usmernení sa za projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov považujú tie, ktoré zahŕňajú výrobné zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ako sú vymedzené v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie (a to aj vo forme obnoviteľného vodíka), ako aj aktíva potrebné na ich pripojenie do elektrizačnej sústavy a na skladovanie vyrobenej energie.

               RÝCHLEJŠIE A KRATŠIE POSTUPY

               2.Členské štáty by mali zabezpečiť, aby plánovanie, výstavba a prevádzka zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ich napojenie na rozvodnú sieť elektriny, plynu a tepla a samotná súvisiaca sieť a zariadenia na skladovanie spĺňali podmienky pre najvýhodnejší postup, ktorý ponúkajú ich plánovacie postupy a postupy udeľovania povolení, a aby sa považovali za zariadenia v prevažujúcom verejnom záujme a v záujme verejnej bezpečnosti vzhľadom na legislatívny návrh na zmenu a posilnenie ustanovení smernice 2018/2001 týkajúcich sa administratívnych postupov a bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie.

               3.Členské štáty by mali stanoviť jasne určené, zrýchlené a čo najkratšie lehoty pre všetky kroky potrebné na udelenie povolení na výstavbu a prevádzku projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, pričom by mali uviesť prípady, v ktorých sa tieto lehoty môžu predĺžiť a za akých okolností. Členské štáty by mali stanoviť záväzné maximálne lehoty pre všetky príslušné fázy postupu posudzovania vplyvov na životné prostredie. Postupy udeľovania povolení na inštaláciu solárnych zariadení v umelých konštrukciách by mali trvať maximálne tri mesiace.

               4.Členské štáty by mali určiť časové rámce a stanoviť osobitné procesné pravidlá s cieľom zabezpečiť efektívnosť súdnych konaní týkajúcich sa prístupu k spravodlivosti v prípade projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

               5.Členské štáty by mali vytvoriť jediný a jednotný postup podávania žiadostí pre celý administratívny postup podávania žiadostí o povolenia a ich udeľovania. V prípade potreby rôznych povolení by sa mali uprednostňovať paralelné žiadosti pred postupnými žiadosťami, a to aj pokiaľ ide o projekty súvisiacich sietí.

               6.Členské štáty by mali žiadateľom umožniť aktualizovať technologické špecifikácie svojich projektov v čase medzi podaním žiadosti o povolenie a výstavbou projektov s cieľom uľahčiť zavádzanie inovačných technológií.

               7.Pri zavádzaní týchto odporúčaní by členské štáty mali využiť postupy opísané v kapitole I oddiele 2 usmernenia uvedeného v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               UĽAHČENIE ÚČASTI OBČANOV A KOMUNÍT

               8.Členské štáty by mali stimulovať účasť občanov (vrátane domácností s nízkymi a strednými príjmami) a energetických komunít na projektoch v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj prijať opatrenia, ktoré podporia prenos výhod vyplývajúcich z energetickej transformácie na miestne spoločenstvá, čím sa posilní akceptácia verejnosťou a jej zapojenie.

               9.Členské štáty by mali zaviesť zjednodušené postupy udeľovania povolení pre komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov vrátane pripojenia komunitných zariadení do sústavy a obmedziť na minimum postupy a požiadavky udeľovania licencií na výrobu, a to aj v prípade samospotrebiteľov energie z obnoviteľných zdrojov.

               10.Pri zavádzaní týchto odporúčaní by členské štáty mali využiť postupy opísané v kapitole I oddiele 5 písm. c) a oddiele 6 písm. d) usmernenia uvedeného v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               ZLEPŠENIE VNÚTORNEJ KOORDINÁCIE

               11.Členské štáty by mali zabezpečiť zefektívnenie a účinnú koordináciu medzi štátnou, regionálnou a komunálnou úrovňou, pokiaľ ide o úlohy a povinnosti príslušných orgánov, ako aj platné právne predpisy, nariadenia a postupy schvaľovania projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

               12.Členské štáty by mali navrhnúť jednotné kontaktné miesto pre udeľovanie povolení na projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov požadované v smernici (EÚ) 2018/2001 tak, aby sa počet zainteresovaných orgánov obmedzil na nevyhnutné minimum a aby sa maximalizovala efektívnosť, pričom by sa mali zohľadniť verejné zdroje a prínosy koncentrácie odborných znalostí v oblasti technológií, životného prostredia a práva.

               13.Členské štáty by mali zaviesť pravidlá, podľa ktorých výsledkom absencie odpovede od príslušného orgánu alebo orgánov v stanovených lehotách bude prijatie danej žiadosti v príslušnej fáze postupu udeľovania povolení pre projekty v oblasti obnoviteľných zdrojov energie (tzv. „tiché schválenie“), pokiaľ sa ich odpoveď nevyžaduje na základe právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov.

               14.Pri zavádzaní týchto odporúčaní by členské štáty mali využiť postupy opísané v kapitole I oddiele 3 usmernenia uvedeného v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               JASNÉ A DIGITALIZOVANÉ POSTUPY

               15.Členské štáty by mali žiadateľom na začiatku postupu udeľovania povolení pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov oznamovať jasné, úplné a transparentné informácie o všetkých požiadavkách a procesných fázach vrátane postupov podávania sťažností.

               16.Členské štáty by mali zaviesť plne digitálne postupy udeľovania povolení a elektronickú komunikáciu s cieľom nahradiť používanie papiera. Relevantné informácie by sa mali poskytovať realizátorom projektov centrálne ako súčasť online príručky postupov vrátane vzorov žiadostí, environmentálnych štúdií a údajov, ako aj informácií o možnostiach účasti verejnosti a správnych poplatkoch.

               17.Pri zavádzaní týchto odporúčaní by členské štáty mali využiť postupy opísané v kapitole I oddiele 3 usmernenia uvedeného v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               DOSTATOČNÉ ĽUDSKÉ ZDROJE A ZRUČNOSTI

               18.Členské štáty by mali pre svoje orgány udeľujúce povolenia a orgány posudzovania vplyvov na životné prostredie zabezpečiť dostatočný a primeraný personál s príslušnými zručnosťami a kvalifikáciami.

               19.Členské štáty by mali využívať možnosti financovania na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, ktoré sú k dispozícii na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu, najmä na regionálnej a miestnej úrovni, a zvážiť vytvorenie aliancie pre odvetvovú spoluprácu v oblasti zručností s cieľom preklenúť medzery v zručnostiach zamestnancov pracujúcich na postupoch udeľovania povolení a posúdeniach vplyvu na životné prostredie.

               20.Pri zavádzaní týchto odporúčaní by členské štáty mali využiť postupy opísané v kapitole I oddiele 4 usmernenia uvedeného v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               LEPŠIA IDENTIFIKÁCIA A PLÁNOVANIE LOKALÍT PRE PROJEKTY

               21.Členské štáty by mali urýchlene identifikovať vhodné oblasti na súši a na mori pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zodpovedajúce ich národným energetickým a klimatickým plánom a ich príspevku k dosiahnutiu revidovaného cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030. V rámci tohto mapovacieho procesu by sa mali určiť obmedzené a jasne vymedzené oblasti, ktoré sú obzvlášť vhodné na rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov (oblasti vhodné na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov), pričom by mali byť v čo najväčšej miere mimo environmentálne hodnotných oblastí a mali by sa uprednostňovať okrem iného znehodnotené pôdne plochy, ktoré nie sú využiteľné na poľnohospodárske účely. Na tento účel sa členské štáty vyzývajú, aby využívali aktualizované dátové súbory dostupné v Geografickom laboratóriu pre energetiku a priemysel
                  10
                (EIGL).

               22.Členské štáty by mali obmedziť „vylúčené zóny“, v ktorých nemožno vyvíjať projekty energie z obnoviteľných zdrojov, na nevyhnutné minimum. Mali by poskytovať jasné a transparentné informácie s podloženým odôvodnením obmedzení, pokiaľ ide o vzdialenosť od obytných priestorov a vojenských obvodov, či zón civilného letectva. Obmedzenia by mali byť založené na dôkazoch a navrhnuté tak, aby plnili svoj zamýšľaný účel a zároveň maximalizovali dostupnosť priestoru na realizáciu projektov, pričom by sa mali zohľadniť iné obmedzenia priestorového plánovania.

               23.Členské štáty by mali zjednodušiť požiadavky na posudzovanie vplyvov projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na životné prostredie v rozsahu, ktorý je z právneho hľadiska možný, pričom by mali uplatňovať dostupné technické usmernenia na zosúladenie zavádzania projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov s právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia a do spoločného postupu zlúčiť posudzovanie vplyvov na životné prostredie s inými príslušnými environmentálnymi posúdeniami. Členské štáty by mali systematicky využívať stanovenie rozsahu
                  11
                alebo ho určiť ako povinnosť s cieľom zlepšiť kvalitu procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie.

               24.Členské štáty by mali zabezpečiť, aby usmrcovanie alebo rušenie jednotlivých exemplárov voľne žijúceho vtáctva a chránených druhov podľa smernice Rady 92/43/EHS
                  12
                nebolo prekážkou realizácie projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, a to tak, že budú vyžadovať, aby takéto projekty podľa potreby obsahovali zmierňujúce opatrenia s cieľom čo najúčinnejšie predchádzať usmrcovaniu alebo rušeniu, budú monitorovať ich účinnosť a na základe informácií získaných z monitorovania budú prijímať ďalšie opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nedošlo k výraznému negatívnemu vplyvu na populáciu dotknutých druhov. Ak dôjde k náhodnému usmrteniu alebo rušeniu jednotlivých exemplárov, nemalo by sa považovať za úmyselné, a preto by sa naň nemal vzťahovať článok 12 ods. 1 smernice 92/43/EHS ani článok 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES
                  13
               .

               25.Členské štáty by mali podporovať včasné zapojenie verejnosti do určovania priestorových plánov, podporovať viacnásobné využívanie lokalít a zabezpečiť transparentnosť, pokiaľ ide o to, kde a ako možno vybudovať alebo inštalovať projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane malých zariadení na komunálnej úrovni. Členské štáty by mali pokračovať v koordinovanom plánovaní distribučných sústav a kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov na všetkých úrovniach, a to aj v súvislosti s regionálnou spoluprácou.

               26.Pri zavádzaní týchto odporúčaní by členské štáty mali využiť postupy opísané v kapitole I oddiele 5 usmernenia uvedeného v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               JEDNODUCHŠIE PRIPOJENIE DO DISTRIBUČNÝCH SÚSTAV

               27.Členské štáty by mali vykonávať dlhodobé plánovanie distribučných sústav a investície v súlade s plánovaným rozšírením kapacít na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov s prihliadnutím na budúci dopyt a cieľ klimatickej neutrality.

               28.Členské štáty by mali zaviesť zjednodušené postupy na modernizáciu existujúcich zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov vrátane zjednodušených postupov posudzovania vplyvov na životné prostredie a prijať jednoduchý postup oznamovania ich pripojenia do distribučnej sústavy, ak sa neočakáva, že budú mať významný negatívny environmentálny alebo sociálny vplyv.

               29.Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia sústavy i) uplatňovali transparentný a digitálny postup pre žiadosti o pripojenie do distribučnej sústavy; ii) poskytovali informácie o sieťových kapacitách a iii) optimalizovali využívanie sieťovej kapacity tým, že umožnia jej využívanie elektrárňam, ktoré kombinujú viaceré doplnkové technológie.

               30.Členské štáty by mali poskytnúť právnu istotu, pokiaľ ide o zmenu účelu plynovodov z prepravy plynu na prepravu vodíka, tým, že jasne uvedú, ktoré povolenia sa budú vyžadovať a umožnia zachovanie platnosti ich existujúcich povolení.

               31.Pri zavádzaní týchto odporúčaní by členské štáty mali využiť postupy opísané v kapitole I oddiele 6 usmernenia uvedeného v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               INOVAČNÉ PROJEKTY

               32.Členské štáty sa vyzývajú, aby zaviedli experimentálne regulačné prostredia na udeľovanie cielených výnimiek z celoštátneho, regionálneho alebo miestneho legislatívneho alebo regulačného rámca pre inovačné technológie, výrobky, služby alebo prístupy s cieľom uľahčiť udeľovanie povolení na podporu zavádzania a systémovej integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, uskladňovania a iných technológií dekarbonizácie v súlade s právnymi predpismi Únie.

               UĽAHČOVANIE ZMLÚV O NÁKUPE ENERGIE

               33.Členské štáty by mali urýchlene odstrániť všetky neodôvodnené administratívne alebo trhové prekážky podnikových zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov, najmä s cieľom urýchliť využívanie podnikových zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov zo strany malých a stredných podnikov.

               34.Členské štáty by mali navrhnúť, naplánovať a vykonávať systémy podpory – a záruky pôvodu – takým spôsobom, aby boli zlučiteľné s podnikovými zmluvami o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov, dopĺňali a umožňovali ich.

               35.Pri zavádzaní týchto odporúčaní by členské štáty mali využiť postupy opísané v kapitole II usmernenia uvedeného v prílohe k tomuto odporúčaniu.

               MONITOROVANIE, PODÁVANIE SPRÁV A PRESKÚMANIE

               36.Členské štáty by mali zriadiť kontaktné miesto poverené pravidelným monitorovaním najväčších prekážok v procese udeľovania povolení a riešením problémov, s ktorými sa stretávajú realizátori projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

               37.Členské štáty by mali Komisii každé dva roky počnúc marcom 2023 v rámci integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku, ktoré sa majú predkladať podľa článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999
                  14
               , oznamovať všetky dostupné podrobné informácie o stave vykonávania tohto odporúčania.

               38.Komisia preskúma vykonávanie tohto odporúčania dva roky po jeho prijatí a posúdi, či sú potrebné ďalšie opatrenia, pričom zohľadní informácie, ktoré predložili členské štáty.

               V Bruseli 18. 5. 2022

                     Za Komisiu

                     Kadri SIMSON
                     členka Komisie

                     (1)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

                     (2)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov REPowerEU: spoločné európske pravidlá pre cenovo dostupnejšiu, bezpečnejšiu a udržateľnejšiu energiu, COM(2022) 108 final.

                     (3)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou (Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33).

                     (4)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).

                     (5)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/240 z 10. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj technickej podpory.

                     (7)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/89/EÚ z 23. júla 2014, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 135 – 145).

                     (8)

                        Pozri správu Komisie o pokroku pri vykonávaní smernice o námornom priestorovom plánovaní, COM(2022) 185 z 3. mája 2022.

                     (9)

                  https://energy-industry-geolab.jrc.ec.europa.eu/
                  .

                     (10)

                        https://ec.europa.eu/energy-industry-geography-lab.

                     (11)

                        Stanovenie rozsahu znamená vydanie stanoviska k rozsahu a úrovni podrobnosti informácií o životnom prostredí, ktoré sa majú predložiť vo forme správy o posúdení vplyvu na životné prostredie.

                     (12)

                        Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

                     (13)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

                     (14)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 516 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Maďarsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Maďarsku na rok 2017
                  6
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Maďarsko predložilo 2. mája 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  7
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  8
               .

               (5)Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Podľa konvergenčného programu na rok 2017 vláda plánuje zhoršenie celkového deficitu z 1,8 % HDP v roku 2016 na 2,4 % HDP v roku 2017 aj v roku 2018 a následne postupné zlepšenie na 1,2 % HDP do roku 2021. Strednodobý rozpočtový cieľ — štrukturálny deficit na úrovni 1,7 % HDP do roku 2016 a následne revidovaný na úroveň 1,5 % HDP od roku 2017 — by sa mal podľa plánu dosiahnuť do roku 2020. Podľa prepočítaného štrukturálneho salda
                  9
                by sa však strednodobý rozpočtový cieľ počas trvania programu dosiahnuť nepodarilo. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne klesne na 61 % do konca roku 2021. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy je optimistický, z čoho vyplýva riziko pre dosiahnutie cieľových deficitov.

               (6)V konvergenčnom programe na rok 2017 sa uvádza, že rozpočtový vplyv výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení v rokoch 2016 a 2017 je značný, a je v ňom náležite doložený rozsah a povaha týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie v roku 2015 predstavovali oprávnené dodatočné výdavky v dôsledku výnimočného prílevu utečencov 0,04 % HDP, zatiaľ čo v roku 2016 neboli v súvislosti s prílevom utečencov konštatované žiadne oprávnené dodatočné výdavky. Oprávnené dodatočné výdavky súvisiace s bezpečnostnými opatreniami dosiahli v roku 2016 úroveň 0,04 % HDP. V roku 2017 sa neočakáva žiadne ďalšie zvýšenie výdavkov v dôsledku výnimočného prílevu utečencov, zatiaľ čo dodatočný rozpočtový vplyv bezpečnostných opatrení sa v súčasnosti odhaduje na 0,14 % HDP. Na tieto dodatočné výdavky sa vzťahujú ustanovenia článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristických hrozieb sú nezvyčajnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Maďarska je značný a povolením dočasnej odchýlky od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa by nebola ohrozená udržateľnosť. Preto sa požadovaná úprava smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 znížila, aby sa zohľadnili dodatočné náklady súvisiace s bezpečnosťou. Pokiaľ ide o rok 2017, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2018 na základe zistených údajov, ktoré poskytnú maďarské orgány.

               (7)Rada 12. júla 2016 Maďarsku odporučila dosiahnuť v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky.

               (8)Od Maďarska sa v roku 2018 vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu a predovšetkým výšku jeho dlhu očakáva, že dosiahne ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu – štrukturálnemu deficitu na úrovni 1,5 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matrice úprav v rámci Paktu stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  10
                nesmie v roku 2018 prekročiť 2,8 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 1,0 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Zároveň sa predpokladá, že Maďarsko v rokoch 2017 a 2018 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2017 budú na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu potrebné ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo členských štátov vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ spočívajúci v dosiahnutí zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Maďarsku. V tejto súvislosti má Komisia v úmysle využiť príslušný priestor na vlastné uváženie vzhľadom na cyklickú situáciu Maďarska.

               (9)Nízka úroveň súkromných investícií a nízka produktivita znižujú konkurencieschopnosť Maďarska a brzdia jeho potenciálny rast. Faktory, ktoré negatívne ovplyvňujú podnikateľské prostredie a podnikové investície, sú spojené najmä s nedostatkami vo fungovaní inštitúcií a v správe vecí verejných. Medzi najväčšie prekážky podnikania v Maďarsku patria časté zmeny regulačného a daňového prostredia, ktoré sú prijímané bez dostatočného zapojenia zainteresovaných strán a nie sú v dostatočnej miere založené na dôkazoch. Regulačné prekážky v sektore služieb takisto obmedzujú dynamiku trhu a brzdia investície. Reštriktívne predpisy, okrem iného aj v maloobchode, obmedzujú hospodársku súťaž v sektore služieb a negatívne ovplyvňujú podnikateľskú klímu.

               (10)Podiel daňových príjmov na HDP v Maďarsku je naďalej značne nižší než v okolitých krajinách regiónu a v daňovom systéme pretrvávajú nedostatky. Vláda v roku 2017 znížila príspevky zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie o 5 percentuálnych bodov a ďalšie zníženie o 2 percentuálne body sa plánuje v roku 2018. Týmto opatrením sa výrazne znížilo daňovo-odvodové zaťaženie nízkopríjmových skupín, ktoré však naďalej zostáva vysoké. Platí to predovšetkým pre bezdetné osoby s nízkym príjmom, ktorých daňovo-odvodové zaťaženie patrí medzi najvyššie v EÚ. Daňový systém je stále komplikovaný. Sektorové dane, z ktorých niektoré výrazne narúšajú hospodársku súťaž, naďalej komplikujú daňový systém a oslabujú dôveru investorov, a to napriek pozitívnemu trendu, ktorý možno v tejto oblasti pozorovať od roku 2013. Zložitosť daňového systému a súvisiaca neistota spolu s vysokými nákladmi na dodržiavanie predpisov a administratívnou záťažou naďalej negatívne ovplyvňujú dôveru investorov v Maďarsku.

               (11)Nedostatky vo fungovaní inštitúcií negatívne vplývajú na podnikateľskú klímu a znižujú rastový potenciál hospodárstva. Naďalej obmedzený zostáva najmä pokrok pri zvyšovaní transparentnosti a konkurencie vo verejnom obstarávaní a zatiaľ nie sú k dispozícii žiadne konkrétne dôkazy o zmene situácie tejto oblasti napriek nedávnym zlepšeniam a zmenám zákona o verejnom obstarávaní. Aktuálna stratégia elektronického verejného obstarávania je dobrým východiskom na zvýšenie transparentnosti, ale jej vykonávanie a vplyv na transparentnosť je nevyhnutné sledovať. Na podnikateľskú klímu nepriaznivo vplýva riziko korupcie, ktoré je naďalej vysoké. Okrem toho opatrenia prijaté na riešenie tohto problému obsahujú výrazné nedostatky. V Maďarsku tiež dochádza k zdržaniam pri vykonávaní stratégie elektronické obstarávania, čím sa odsúva včasné zavedenie elektronického obstarávania a komplikuje dosiahnutie cieľa zvýšenia transparentnosti a zvýšenia konkurencie.

               (12)Situácia v sektore služieb vrátane maloobchodu je v Maďarsku naďalej obzvlášť komplikovaná. V minulých rokoch maďarská vláda opakovane intervenovala na trhoch, ktoré boli v minulosti otvorené hospodárskej súťaži, a prijala nové, prísnejšie požiadavky v oblasti služieb osobnej dopravy poskytovaných nezávislými dispečingovými centrami. Maďarská vláda neprijala žiadne významné opatrenie na zjednodušenie regulačného prostredia v sektore služieb, čo obzvlášť platí pre oblasť maloobchodného predaja, nakladania s odpadom, verejných služieb, vydávania a distribúcie učebníc alebo mobilných platobných systémov. V sektore maloobchodu chýbajú jasné usmernenia upravujúce udeľovania povolení na otváranie nových predajní s predajnou plochou presahujúcou 400 m2. Znižuje to transparentnosť a predvídateľnosť v tomto sektore. Pretrvávajúce regulačné prekážky v sektore služieb vrátane prekážok v maloobchode obmedzujú dynamiku trhu a brzdia investície a zároveň zneisťujú investorov, a to najmä medzinárodných investorov.

               (13)Štrukturálne reformy zamerané na podporu investícií do ľudského kapitálu, najmä do vzdelávania a zdravotnej starostlivosti, a na pokračovanie v zlepšovaní fungovania pracovného trhu budú mať kľúčový význam pre zvýšenie konkurencieschopnosti a potenciálneho rastu Maďarska v strednodobom horizonte. Posilnenie sociálnej spravodlivosti bude taktiež zohrávať zásadnú úlohu pri zaistení inkluzívnejšieho rastu.

               (14)Výkonnosť, pokiaľ ide o zaisťovanie základných zručností, je v porovnaní s medzinárodnými štandardmi naďalej nízka. Z prieskumu vzdelávacích systémov PISA z roku 2015 vyplynulo, že výsledky sa výrazne zhoršili a vplyv sociálno-ekonomického zázemia žiakov na vzdelávacie výsledky je jeden z najvyšších v EÚ. Výsledky v oblasti vzdelávania vo veľmi výraznej miere závisia aj od typu školy. Zníženie počtu vyučovacích hodín prírodovedných predmetov na odborných gymnáziách od roku 2016 pravdepodobne ešte viac prehĺbi zaostávanie Maďarska v prírodovedných zručnostiach. Podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, počas posledných piatich rokov stagnoval a je naďalej obzvlášť vysoký v rómskej komunite. Rozdelenie znevýhodnených žiakov medzi školami je nevyvážené a rómske deti čoraz častejšie navštevujú školy a triedy, v ktorých Rómovia predstavujú väčšinu. Sú zavedené opatrenia na podporu odbornej prípravy učiteľov, vzdelávania v rannom detstve, dosahovania výsledkov v škole, ako aj na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky medzi Rómami. Chýbajú však komplexné a systémové opatrenia na riešenie problému segregácie. Počet záujemcov o terciárne vzdelávanie a podiel úspešných absolventov sú vzhľadom na rastúci dopyt po vysokokvalifikovanej pracovnej sile nedostatočné. Prijatím zákona o vysokých školách v roku 2017 sa môže situácia ešte zhoršiť.

               (15)Situácia na trhu práce v Maďarsku sa v uplynulých rokoch vyvíjala priaznivo a miera nezamestnanosti sa vrátila na úroveň spred krízy. Zamestnanosť dosiahla historicky najvyššie úrovne vďaka tvorbe pracovných miest v súkromnom sektore a programu verejných prác, ktorý je stále najväčším opatrením aktívnej politiky trhu práce v Maďarsku s viac než 200 000 účastníkmi. V posledných rokoch bol prijatý súbor opatrení na uľahčenie prechodu z programu na primárny trh práce. Program je však naďalej nedostatočne zacielený a jeho účinnosť pri opätovnom začleňovaní účastníkov do otvoreného trhu práce zostáva obmedzená. Niektoré sektory zároveň čelia čoraz väčšiemu nedostatku pracovnej sily. Čiastočne s podporou z fondov EÚ sa posilňujú iné aktívne politiky trhu práce, ale treba vyvinúť ďalšie úsilie na účinné uľahčenie prechodu na primárny trh práce. Systém vytvárania profilov pre nezamestnaných je v prevádzke, ale zatiaľ nie je plne účinný. Rozdiel v zamestnanosti žien a mužov sa v posledných rokoch zvýšil a vplyv rodičovstva na zamestnanosť žien patrí medzi najvyššie v EÚ. Účasť na trhu práce je ovplyvnená pomerne slabými výsledkami v oblasti zdravia a nerovným prístupom k zdravotnej starostlivosti. Účasť sociálnych partnerov na tvorbe politík je obmedzená.

               (16)Niektoré ukazovatele chudoby sa vrátili na predkrízové úrovne, ale naďalej sa nachádzajú nad priemerom EÚ. Chudoba detí a Rómov je obzvlášť vysoká, hoci klesá. Veľká časť zamestnaných Rómov pracuje v rámci programu verejných prác. Ich skutočná integrácia na otvorenom trhu práce je zatiaľ nízka.

               (17)Primeranosť a rozsah sociálnej pomoci a dávok v nezamestnanosti sú obmedzené. Obdobie, počas ktorého sa poskytujú dávky v nezamestnanosti, v dĺžke troch mesiacov je naďalej najkratšie v EÚ a je kratšie než priemerný čas, ktorý uchádzači o zamestnanie potrebujú na nájdenie zamestnania. Reforma sociálnej pomoci v roku 2015 zefektívnila systém dávok, nezdá sa však, že by zaručovala jednotnú a primeranú minimálnu životnú úroveň pre tých, ktorí sa nachádzajú v núdzi. Pokiaľ ide o dávky pod správou obcí, kritériá oprávnenosti a výška nároku sú do veľkej miery závislé od ich rozhodnutia, čo spôsobuje neistotu na strane príjemcov. Dávka zabezpečujúca minimálny príjem zostáva zmrazená na nízkej úrovni, ale vláda plánuje v nasledujúcich rokoch postupne zvýšiť úroveň cielených hotovostných dávok. Už v roku 2017 došlo k miernemu zvýšeniu v prípade troch takýchto dávok. Ďalšie cielené opatrenia by pomohli zmierniť materiálnu depriváciu najviac znevýhodnnených skupín, najmä detí a Rómov.

               (18)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  11
                je zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená, že treba vynaložiť značné finančné úsilie v roku 2018. Pri prijímaní politických opatrení by sa malo zohľadniť dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti maďarských verejných financií.

               2.Dokončiť zníženie daňovo-odvodového zaťaženia osôb s nízkymi príjmami a zjednodušiť daňovú štruktúru, najmä obmedzením sektorových daní s najväčším rušivým účinkom. Zvýšiť transparentnosť a konkurenciu v oblasti verejného obstarávania zavedením komplexného a účinného systému elektronického verejného obstarávania a posilniť protikorupčný rámec. Posilniť regulačnú predvídateľnosť, transparentnosť a hospodársku súťaž najmä v sektore služieb s osobitným dôrazom na maloobchod.

               3.Zlepšiť zameranie programu verejných prác na osoby, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce, a poskytovať účinnú podporu uchádzačom o zamestnanie v snahe uľahčiť ich prechod na trh práce, okrem iného posilnením aktívnych politík trhu práce. Prijať opatrenia na zlepšenie výsledkov vzdelávania a zvýšenie účasti znevýhodnených skupín, najmä Rómov, v inkluzívnom hlavnom vzdelávacom prúde. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a predĺžiť obdobie poskytovania dávok v nezamestnanosti.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 516 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 82 final/2.

                     (7)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (10)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (11)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 272 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIA RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIA RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Rumunska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na rok 2014.

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Rumunsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Rumunsku na rok 2015
                  7
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Rumunsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú opatrenia politiky a monitorovanie. Počas realizácie troch po sebe nasledujúcich programov EÚ-MMF sa podarilo významne znížiť vonkajšie a vnútorné nerovnováhy. Pozornosť však treba venovať rizikám vyplývajúcim z pomerne veľkej negatívnej čistej medzinárodnej investičnej pozície Rumunska a jeho slabej strednodobej vývoznej kapacity. V bankovom sektore naďalej existujú vonkajšie i vnútorné nedostatky.

               (7)Rumunsko predložilo 30. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Dňa 22. októbra 2013 prijala Rada rozhodnutie 2013/531/EÚ
                  8
               , v ktorom sa zaviazala poskytnúť Rumunsku v období do septembra 2015 strednodobú finančnú pomoc vo výške až 2 miliardy EUR. Táto pomoc je podmienená realizáciou komplexnej hospodárskej politiky. Aj keď v súčasných trhových podmienkach Rumunsko neplánuje požiadať o vyplatenie splátky, očakáva sa, že preventívna pomoc poslúži pri konsolidácii makroekonomickej, rozpočtovej a finančnej stability a vďaka realizácii štrukturálnych reforiem aj pri zvyšovaní odolnosti hospodárstva a potenciálu rastu. Zavŕšením daného programu sa Rumunsko v plnej miere reintegruje do rámca Európskej semestra.

               (9)Rumunsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe Rumunsko požiadalo o dočasnú odchýlku vo výške 0,5 % HDP od požadovaného postupu dosahovania strednodobého cieľa z dôvodu plánovaných štrukturálnych reforiem. Keďže sa v programe neuvádzajú dostatočne podrobné informácie o plánovaných štrukturálnych reformách, Rada nemôže posúdiť ich realizovateľnosť. Rumunsko okrem toho požiadalo o uplatňovanie doložky o dôchodkovej reforme. Oprávnenosť reformy je podmienená potvrdením Eurostatu. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že plánovaným štrukturálnym deficitom vo výške 3,4 % HDP v roku 2016 sa nezabezpečí primeraná bezpečnostná rezerva so zreteľom na referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Z toho dôvodu sa Rada domnieva, že Rumunsko nespĺňa požiadavky na využívanie požadovanej dočasnej odchýlky v roku 2016.

               (10)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje udržať v roku 2015 celkový deficit na úrovni 1,5 % HDP a do roku 2018 ho znížiť na úroveň 0,8 % HDP. Vláda plánuje splniť strednodobý cieľ – t. j. od roku 2016 dosiahnuť štrukturálny deficit vo výške 1,0 % HDP. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol na úrovni 40,1 % v roku 2015 a odvtedy bude postupne klesať, až kým v roku 2018 nedosiahne úroveň 37,1 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je výrazne priaznivý. Napriek požiadavke uvedenej v Kódexe správania sa v konvergenčnom programe neuvádzajú dôležité opatrenia zvyšujúce deficit, ktoré 25. marca schválila vláda a 27. apríla aj senát
                  9
                a na ktoré sa prihliadalo v jarnej prognóze Komisie na rok 2015. Opatrenia potrebné na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa v prípade štrukturálneho salda v roku 2015 očakáva odchýlka o 0,3 % HDP od strednodobého cieľa. Mierne prekračuje odchýlku na úrovni 0,25 % HDP stanovenú v programe platobnej bilancie za podmienky, že spolufinancovanie projektov s finančnou podporou EÚ je v súlade s hodnotami, ktoré sa predpokladali v rozpočte. Odchýlka má podľa prognózy nadobudnúť výrazný charakter – v roku 2016 má dosiahnuť úroveň 2,4 % HDP, pričom je potrebná úprava vo výške 0,3% HDP. Z toho dôvodu budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Rumunsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (11)Fiškálny rámec Rumunska je v zásade vyhovujúci, neuplatňuje sa však účinne. Strednodobé a dlhodobé demografické trendy a nízka úroveň vývoja pracovného trhu môžu ohroziť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému. Dôchodková reforma spustená v roku 2010 už síce stihla priniesť niekoľko zlepšení, no dolná komora parlamentu doteraz neprijala zákon zameraný na vyrovnanie zákonného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy od roku 2035, ktorého návrh predložila vláda v decembri 2013.

               (12)Nedávnym znížením príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie sa znížilo daňovo-odvodové zaťaženie, čo však nebolo cieľom tohto opatrenia. Daňovo-odvodové zaťaženie pracovníkov s nižšími príjmami je v porovnaní s inými európskymi krajinami naďalej vysoké (40 %). Hlavným problémom zostávajú daňové podvody a úniky, v dôsledku ktorých sa znižujú daňové príjmy. Podnikli sa prvé kroky v rámci prebiehajúcej reorganizácie rumunskej daňovej správy. V roku 2014 sa v dvoch regiónoch realizoval pilotný projekt v oblasti dodržiavania predpisov zameraný na nelegálnu prácu, nedostatočne vykazované mzdy a daňové úniky. V roku 2015 sa má rozšíriť aj na ďalšie regióny. V roku 2014 stúpla úroveň environmentálneho zdaňovania, čím sa priblížila k priemeru EÚ.

               (13)Aj keď sa v roku 2014 podarilo dosiahnuť niekoľko zlepšení, miera zamestnanosti a aktivity je u žien, mladých ľudí, starších pracovníkov a rómskeho obyvateľstva aj naďalej obzvlášť nízka. Napriek tomu, že sa uskutočnila revízia aktívnych politík trhu práce, celková účasť na aktívnych opatreniach trhu práce, ako aj ich financovanie, majú aj naďalej nízku úroveň, najmä pokiaľ ide o odborné vzdelávanie, programy zamerané na uznávanie predchádzajúceho vzdelávania, stimulovanie mobility a opatrenia týkajúce sa dlhodobo nezamestnaných. Rumunsko podniklo kroky v súvislosti s riešením problému nezamestnanosti mladých ľudí, a to predovšetkým prostredníctvom systému záruky pre mladých ľudí, došlo však k oneskoreniam pri realizácii. Nepodarilo sa dosiahnuť žiadny pokrok pri príprave transparentných usmernení týkajúcich sa stanovenia minimálnej mzdy. Na účely personalizovaných služieb a ich koherentnejšieho poskytovania v rámci jednotlivých cieľových skupín je potrebné zvýšiť kapacitu verejnej služby zamestnanosti, a to najmä pokiaľ ide o personálne obsadenie a integrovaný rámec realizácie opatrení spolufinancovaných prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov.

               (14)Rumunsko čelí niekoľkým výzvam v oblasti vzdelávania: miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je naďalej vysoko nad priemerom EÚ; obmedzená je dostupnosť služieb raného predškolského vzdelávania a starostlivosti, ako aj prístup k nim, a to najmä v prípade vidieckeho obyvateľstva a rómskej komunity; účasť na celoživotnom vzdelávaní zostáva stále hlboko pod priemerom EÚ; kvalita vysokoškolského vzdelávania a jeho význam z hľadiska trhu práce nemá primeranú úroveň a miera dosahovania terciárneho vzdelávania má naďalej druhú najnižšiu úroveň v EÚ. Rumunsko tieto problémy začalo riešiť, no jeho napredovanie sa v jednotlivých oblastiach líši. Dosiaľ sa mu podarilo dosiahnuť len menej viditeľné pokroky. K významným oneskoreniam došlo pri prijímaní národnej stratégie pre znižovanie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky. Národný program pre rané predškolské vzdelávanie a starostlivosť, ktorý bol určený na obdobie 2014 – 2019, nadobudne platnosť v novom školskom roku 2015 – 2016. Meškanie sa zaznamenalo v prípade národnej stratégie celoživotného vzdelávania. Pripravil sa návrh stratégie terciárneho vzdelávania, ktorej cieľom je zvýšiť význam vysokoškolského vzdelávania tak, aby viac zodpovedalo potrebám trhu práce, a zlepšiť dostupnosť vysokoškolského vzdelávania pre znevýhodnené skupiny. Podnikli sa opatrenia na skvalitnenie odborného vzdelávania a prípravy, ako aj systémov učňovského vzdelávania.

               (15)Pre rumunský systém zdravotnej starostlivosti sú charakteristické nedostatočné terapeutické výsledky, slabá finančná a geografická dostupnosť, nízka úroveň financovania a neefektívne využívanie prostriedkov. Vyznačuje sa vysokou závislosťou od nemocničných služieb, pričom systému neprospieva rozsiahla neefektívna nemocničná sieť, slabo fungujúce a roztrieštené siete zdravotníckych zariadení a nízky podiel výdavkov smerujúcich do oblasti primárnej zdravotnej starostlivosti. Rozšírené používanie neformálnych platieb vo verejnom systéme zdravotníctva má okrem toho za následok ďalšie znižovanie dostupnosti, efektívnosti a kvality predmetného systému. Vďaka rôznym zavedeným opatreniami a zdravotníckym reformám sa zmiernili rozdiely vo financovaní a zlepšil štandard a efektívnosť služieb. K schváleniu národnej stratégie v oblasti zdravotníctva na roky 2014 – 2020, v ktorej sa stanovuje strategický základ zdravotníckych reforiem, došlo v decembri 2014 a teraz sa bude realizovať. Ministerstvo zdravotníctva spolu s národnou zdravotnou poisťovňou uvažujú nad rôznymi opatreniami na zlepšenie systému financovania zdravotnej starostlivosti.

               (16)Zníženie miery chudoby a sociálneho vylúčenia zostáva pre Rumunsko zásadnou výzvou. Aj keď miera ohrozenia chudobou alebo sociálnym vylúčením klesá, je naďalej vysoká – v roku 2013 dosahovala 40 %, čo je vysoko nad priemerom EÚ. Zdá sa, že sociálne transfery (okrem dôchodkov) majú pri znižovaní miery chudoby len obmedzený účinok, ktorý je v prípade detí obzvlášť nízky. Sociálne transfery nie sú dostatočne prepojené s aktivačnými opatreniami. Realizácia reformy sociálnej pomoci z roku 2011 je v porovnaní s harmonogramom stále pozadu. Prijatie stratégie týkajúcej sa sociálneho začlenenia a boja proti chudobe a súvisiacich akčných plánov sa odložilo na neskôr. Pri zavádzaní minimálneho príjmu, ktorým by sa zjednodušila sociálna pomoc kombináciou troch existujúcich sociálnych transferov, sa podarilo dosiahnuť len obmedzený pokrok. Zákon o sociálnom hospodárstve určený na posilnenie prepojenia medzi sociálnymi transfermi a aktivačnými opatreniami prijala vláda už v roku 2013, ale ešte stále sa o ňom rokuje v parlamente. Na účely integrácie rómskeho obyvateľstva sa prijalo len málo účinných opatrení. K prijatiu revidovanej stratégie týkajúcej sa integrácie rómskeho obyvateľstva však s určitým oneskorením došlo v januári 2015, no jej realizácia mešká.

               (17)[Administratívna kapacita Rumunska je nízka, roztrieštená a vyznačuje sa nejasným delegovaním povinností, a preto pôsobí ako brzda konkurencieschopnosti hospodárstva. Identifikovali sa hlavné príčiny štrukturálnych nedostatkov a v októbri 2014 sa prijala stratégia riešenia výziev v oblasti verejnej správy a prioritizácie a koordinácie politík, ako aj akčný plán jej realizácie v období 2014 – 2020. Realizácia tejto stratégie sa však značne oneskorila. Nezrovnalosti v rámci postupov verejného obstarávania spôsobili významné oneskorenia pri realizácii programov využívajúcich fondy EÚ. Majú negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a brzdia toľko potrebné investície do infraštruktúry.]

               (18)Určitý pokrok sa podarilo dosiahnuť pri zvyšovaní nezávislosti, kvality a efektívnosti systému súdnictva, v boji proti korupcii na všetkých úrovniach a pri zabezpečovaní účinného vykonávania súdnych rozhodnutí. Realizácia súdnych rozhodnutí má však v mnohých prípadoch aj naďalej nedostatočnú úroveň. Pokrok dosiahnutý v oblasti prevencie a boja proti korupcii na nižších miestach bol menej výrazný. Na tieto významné oblasti politiky sa bude vzťahovať mechanizmus spolupráce a overovania.

               (19)Spoločnosti vo vlastníctve štátu sa vyznačujú subštandardnou produktivitou, prispievajú k nelikvidite v hospodárstve, sú záťažou pre štátny rozpočet (ako podmienené záväzky) a predstavujú 50 % z daňových nedoplatkov všetkých spoločností. Podniková správa je kritickým faktorom určujúcim výkonnosť štátnych podnikov. Ich aktuálna štruktúra správy nebráni politickému zasahovaniu do každodenného riadenia podnikov, ani nezaručuje odčlenenie vlastníckeho postavenia orgánov od ich funkcií v oblasti tvorby politík. Až do prijatia mimoriadneho vládneho výnosu 109/2011 neboli systematicky zavedené osobitné pravidlá týkajúce sa podnikov vo vlastníctve štátu. V rôznych oblastiach naďalej absentujú pravidlá a existujúce pravidlá sa zase v praxi nie vždy dodržiavajú. Nezaznamenal sa žiadny pokrok v súvislosti s reformou správy a riadenia štátnych podnikov v odvetviach energetiky a dopravy.

               (20)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (21)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Rumunska a jej stanovisko
                  10
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (22)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.prijať všetky potrebné opatrenia na ukončenie programu finančnej pomoci;

               2.obmedziť odchýlku od strednodobého fiškálneho cieľa v roku 2015 na maximálnu výšku 0,25 % HDP, ako sa uvádza v programe platobnej bilancie na roky 2013 – 2015, a v roku 2016 sa vrátiť k strednodobému cieľu; realizovať komplexnú stratégiu daňovej disciplíny, posilniť systémy kontroly a overovania s cieľom bojovať proti nelegálnej práci, a presadzovať vyrovnávanie dôchodkového veku pre mužov a ženy;

               3.posilniť podnikanie opatrení na trhu práce, najmä pokiaľ ide o neregistrovaných mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných; zabezpečiť primerané personálne vybavenie národného úradu práce; na základe konzultácie so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi zaviesť jasné usmernenia týkajúce sa transparentného stanovenia minimálnej mzdy; zaviesť minimálny príjem; zvýšiť úroveň poskytovania, ako aj kvalitu raného predškolského vzdelávania a starostlivosti, najmä v prípade rómskeho obyvateľstva; prijať národnú stratégiu na zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky; uplatňovať národnú stratégiu v oblasti zdravotníctva na roky 2014 –2020 s cieľom napraviť situáciu v súvislosti s nedostatočnou prístupnosťou, nízkou úrovňou financovania a neefektívnym vynakladaním prostriedkov;

               4.prijať zákon o reforme správy a riadenia podnikov vo vlastníctve štátu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 272.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 42 final.

                     (8)
                  Rozhodnutie Rady 2013/531/EÚ z 22. októbra 2013 o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci Únie Rumunsku (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2013, s. 1).

                     (9)
                  Zníženie daní obsiahnuté v novom návrhu daňového poriadku.

                     (10)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 338 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne
                  6
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospdárstvami v hospodárskej a menovej únii, by Malta mala zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)Správa o Malte na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016
                  7
               . Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Malta predložila 15. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje zlepšenie celkového salda na prebytok vo výške 0,1 % HDP do roku 2019. Štrukturálne saldo sa postupne zlepší tak, že Malta dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP v roku 2016 klesne na 62,6 % a v roku 2019 ďalej klesne na 55,5 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je na rok 2016 vierohodný a na obdobie rokov 2017 – 2019 opatrný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje vysoké riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerujúcej k dosiahnutiu strednodobého cieľa v rokoch 2015 a 2016 posudzovaných spoločne, ktorá v podstate vyplýva zo sklzu v roku 2015 a ktorú treba napraviť v roku 2016 a to pri nezmenených politikách v roku 2017. Sklz v roku 2015 možno čiastočne vysvetliť nárastom investícií, vo veľkej miere v dôsledku mimoriadne vysokého čerpania finančných prostriedkov EÚ v rámci príprav na ukončenie programového obdobia 2007 – 2013. S cieľom zmierniť odchýlku v priebehu dvoch rokov 2015 – 2016 sú v programe stability na rok 2016 zahrnuté dodatočné opatrenia na rok 2016, ktoré ešte nemohli byť zahrnuté v jarnej prognóze. Tieto opatrenia sú zamerané na zníženie primárnych výdavkov (o 0,16 % HDP), najmä v oblasti odmien zamestnancov, medzispotreby a kapitálových transferov. Okrem toho odhady niektorých príjmových opatrení na obdobie rokov 2016 − 2019 boli revidované tak, aby odrážali aktuálnejšie informácie, ako aj skutočný dosah opatrení na rok 2015. Ako celok majú tieto opatrenia účinok, ktorý pomáha znížiť čistý deficit o 0,2 % HDP. V porovnaní s prognózou Komisie by sa zohľadnením týchto opatrení zlepšilo štrukturálne úsilie a štrukturálne saldo by poukazovalo na istú odchýlku v priemere za obidva roky 2015 a 2016, zatiaľ čo riziko významnej odchýlky by pretrvávalo aj v roku 2017. Malta podľa predpokladov splní referenčnú hodnotu znižovania dlhu v roku 2016 aj v roku 2017. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Malte hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie plnenia uvedených ustanovení v rokoch 2016 a 2017 budú preto potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)Dlhodobá udržateľnosť verejných financií na Malte je naďalej problematická. Príčinou je najmä vplyv nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako sú náklady v oblasti zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti a dôchodky, na rozpočet. Dôchodkový systém čelí dvojitej výzve – dosiahnuť udržateľnosť a zároveň zabezpečiť primerané dôchodkové príjmy. Výdavky na dôchodky boli nižšie ako priemer EÚ v roku 2013 a dosiahli úroveň 9,6 % HDP, predpokladá sa však, že do roku 2060 sa zvýšia na 12,8 % a budú patriť medzi najvyššie v EÚ. V marci 2016 vláda prijala viaceré opatrenia na riešenie udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému, ale ich vplyv na rozpočet zatiaľ nebol posúdený. V záujme zvýšenia primeranosti systému sa národný minimálny príspevkový dôchodok v roku 2016 naďalej vyvíja s cieľom dosiahnuť 60 % mediánu príjmov v roku 2027, a rozširuje sa jeho pokrytie. Efektívnosť tejto reformy bude podmienená zachovaním zamestnateľnosti starších vekových kategórií. Okrem dôchodkov budú podľa predpokladov rásť rýchlejšie ako priemer EÚ aj verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť, a dosiahnu úroveň 2,1 % HDP v prípade zdravotnej starostlivosti a 1,2 % HDP v prípade dlhodobej starostlivosti. Orgány prijali stratégiu pre vnútroštátne systémy zdravotníctva a vykonávajú preskúmanie výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti s cieľom zvýšiť efektívnosť výdavkov. Úspory vyplývajúce z tohto úsilia o zefektívnenie výdavkov však ešte nemožno reálne vyčísliť. Pre udržateľnosť v dlhodobom horizonte by bolo prospešné využívanie potenciálnych úspor s cieľom riešiť plánované zvyšovanie výdavkov.

               (7)Uskutočnili sa rozsiahle investície, ale výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sú stále pod cieľovou hodnotou. Má to vplyv na kvalitu ponuky pracovnej sily a na mieru účasti na trhu práce. Dosiahnutý stupeň vzdelania pracovnej sily na Malte patrí stále medzi najnižšie v EÚ. Malta vykonáva komplexnú stratégiu celoživotného vzdelávania, ale účasť na programoch celoživotného vzdelávania je stále obmedzená, najmä u ľudí s nízkym dosiahnutým vzdelaním. Problémy v tejto oblasti zahŕňajú dosah cielených činností, lepší prístup k odbornej príprave a partnerstvá medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnávateľmi. V roku 2015 bolo schválené právne ustanovenie týkajúce sa vytvorenia inštitútu pre kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov (Inštitút pre vzdelávanie). Medzi jeho hlavné ciele patrí: i) poskytovať znalosti potrebné v ich každodennej pracovnej činnosti; ii) slúžiť ako centrum pre pedagógov, aby sa mohli stretávať a vymieňať si svoje skúsenosti a iii) podporovať vedenie v oblasti vzdelávania. Inštitút v súčasnosti vstupuje do aktívnej prevádzkovej fázy a očakáva sa, že sa stane hlavnou hybnou silou pri riešení potrieb profesijného rozvoja učiteľov. Bude potrebné sledovať pokrok v tejto oblasti.

               (8)Okrem jednorazových rozsiahlych projektov v období rokov 2014 – 2015 boli investície na Malte nevýrazné, čo odráža štrukturálne zmeny v hospodárstve a prekážky. Súvisí to najmä s rastúcim významom odvetví služieb, ktoré sú menej náročné z hľadiska kapitálu a ktoré znižujú investičné potreby hospodárstva v budúcnosti. Niektoré problémy, ktoré ovplyvňujú investičné činnosti v krajine, však naďalej pretrvávajú: patria medzi ne nedostatočné schopnosti inovovať, nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, neefektívnosť vo verejnej správe a v súdnictve, regulačná záťaž a významné dopravné preťaženie.

               (9)Dopravná a logistická infraštruktúra patrí medzi hlavné prekážky, pokiaľ ide o zahraničné investície. Externé náklady na dopravu, ktoré znáša hospodárstvo Malty, sú značné. Vyplývajú najmä z neefektívneho využívania dopravnej siete krajiny a z nedostatku reálnych alternatív, ktoré by nahradili používanie osobných automobilov. Okrem toho vysoký počet súkromných vozidiel, znečistenie a dopravné preťaženie predstavujú výzvy pre udržateľnosť odvetvia vnútroštátnej dopravy. Doposiaľ sa nevykonala žiadna komplexná dopravná stratégia, a to aj napriek tomu, že rozvoj národnej dopravnej stratégie a príslušného základného plánu je predpokladom prístupu k štrukturálnym a investičným fondom EÚ (2014 – 2020), ktoré sa majú využívať na spolufinancovanie investícií do dopravy.

               (10)Vláda prijala viaceré opatrenia na zlepšenie prístupu k financiám pre malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia boli zamerané na poskytovanie kapitálu a rizikového kapitálu, čo bolo v posledných rokoch označené za prekážku. Budúce opatrenia ďalej zahŕňajú založenie centrálneho úverového registra a rozvojovej banky a spustenie platformy, ktorú bude zastrešovať maltská burza a ktorej hlavným účelom bude pomáhať MSP získavať finančné prostriedky prostredníctvom kapitálových trhov. Problémy v oblasti prístupu k nebankovým nástrojom pretrvávajú, MSP na Malte však využívajú lepšie finančné prostredie než mnohé iné MSP v EÚ.

               (11)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  9
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2016 a 2017 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť vzhľadom na vysoké riziko významnej odchýlky ročnú fiškálnu úpravu o 0,6 % HDP smerujúcu k strednodobému rozpočtovému cieľu v rokoch 2016 a 2017 tým, že sa v prijmú potrebné štrukturálne opatrenia. Urýchliť opatrenia na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

               2.Prijať opatrenia na posilnenie ponuky pracovných síl, najmä prostredníctvom zvýšenej účasti nízkokvalifikovaných osôb na celoživotnom vzdelávaní.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 338 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 86 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.