title: Odporúčanie Európskeho Výboru pre Systémové Riziká z 26. septembra 2019 o výmene a zbere informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, uskutočňovaných na makroprudenciálne účely (ESRB/2019/18)2019/C 412/01

text:
               9.12.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 412/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 26. septembra 2019
      o výmene a zbere informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, uskutočňovaných na makroprudenciálne účely
      (ESRB/2019/18)
      (2019/C 412/01)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká  (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká  (2), a najmä na jeho článok 15 ods. 3 písm. e) a články 18 až 20,
      keďže:

                  (1)

                  Hlavným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispievať k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním jeho odolnosti a obmedzovaním nárastu systémových rizík.

                  (2)

                  V nariadení (EÚ) č. 1092/2010 sa uznáva, že monitorovanie a posudzovanie potenciálnych systémových rizík by malo vychádzať zo širokého súboru relevantných makroekonomických a mikrofinančných údajov a ukazovateľov a že Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) by mal mať prístup ku všetkým informáciám nevyhnutným na vykonávanie svojich úloh týkajúcich sa makroprudenciálneho dohľadu, pričom by sa mala zachovať dôvernosť týchto informácií podľa stanovených požiadaviek.

                  (3)

                  Iné orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability – vrátane orgánov, ktoré poskytujú podporné analýzy pre rozhodnutia makroprudenciálnej politiky – by takisto mali mať prístup k príslušnému súboru údajov a ukazovateľov potrebnému na plnenie ich úloh. Informácie, o pobočkách na územiach dotknutých orgánov, ktoré majú tieto k dispozícii, sa v jednotlivých členských štátoch líšia, pokiaľ ide o rozsah a periodicitu.

                  (4)

                  V odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 (3) sa okrem iného odporúča, aby členské štáty zabezpečili, že makroprudenciálne orgány budú mať právomoc včas vyžadovať a získavať vnútroštátne údaje a informácie, ktoré sú relevantné pre výkon ich úloh, vrátane informácií od orgánov poverených makroprudenciálnym dohľadom, orgánov dohľadu nad trhom cenných papierov a informácií zo zdrojov mimo regulačnej sféry, ako aj informácie, ktoré sa týkajú konkrétnych inštitúcií, a to na odôvodnenú žiadosť a za podmienky, že boli prijaté primerané opatrenia na zabezpečenie ich dôvernosti. Uvedené odporúčanie však nemohlo predvídať rôzne inštitucionálne opatrenia, ktoré sa týkajú sa nastavenia a vykonávania makroprudenciálnej politiky a ktoré sa v členských štátoch prijali od roku 2011. Preto sa uvedené odporúčanie nezaoberá niektorými inštitucionálnymi opatreniami, ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie toho, aby mali makroprudenciálne orgány prístup k informáciám, ktoré sa považujú za nevyhnutné na vykonávanie ich úloh, ale ich nemajú k dispozícii.

                  (5)

                  Poskytovanie cezhraničných finančných služieb prostredníctvom pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, predstavuje v súčasnosti dôležitú súčasť finančného systému vo viacerých členských štátoch. V týchto členských štátoch niektoré pobočky a) boli príslušnými orgánmi označené za dôležité v súlade s článkom 51 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4), b) spĺňajú kritériá inak systémovo významných inštitúcií podľa článku 131 smernice 2013/36/EÚ, c) poskytujú zásadné funkcie na základe európskeho rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií alebo d) majú významný trhový podiel na činnostiach, ktoré sú významné z hľadiska finančnej stability (ďalej spolu len „pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability“). V právnych predpisoch Únie sa nenachádza harmonizované vymedzenie pojmu pobočky, ktorá zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability. Predpokladá sa, že cezhraničné finančné služby sa prostredníctvom takýchto pobočiek budú v budúcnosti poskytovať v ešte väčšom rozsahu, keďže finančná integrácia v rámci Európskej únie sa prehlbuje. Orgán poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, musí byť schopný získať určité základné informácie o všetkých pobočkách pôsobiacich v jeho jurisdikcii, ktorých materské úverové inštitúcie majú svoje ústredie v inom členskom štáte alebo v tretej krajine. Takýto orgán potrebuje tieto informácie na to, aby mohol minimálne posúdiť, či dotknuté pobočky zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability v krajine, v ktorej pôsobia. Ak sa takýto orgán domnieva, že je tomu tak, musí mať tiež možnosť získať podrobnejšie informácie o činnostiach dotknutých pobočiek.

                  (6)

                  Pobočky úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, sa líšia podľa ich veľkosti a významu. Ak sa tieto pobočky považujú za pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability v krajine, v ktorej pôsobia, je potrebné zintenzívniť spoluprácu medzi dotknutými orgánmi hostiteľského a domovského členského štátu. V takýchto prípadoch je výmena vybraných informácií o materských inštitúciách a skupinách, ktorých súčasťou sú tieto pobočky, potrebná na posúdenie potenciálneho zosilňujúceho vplyvu, ktorý by takéto pobočky mohli mať počas období nadmerného rastu objemu úverov alebo počas krízy. Výmena takýchto vybraných informácií o materských inštitúciách a skupinách, ktoré sa týkajú vlastných zdrojov a finančnej páky (vrátane príslušných požiadaviek na kapitálové rezervy), financovania a rizika likvidity, obchodnej stratégie a určitých aspektov plánov ozdravenia, je takisto potrebná na zabezpečenie účinnosti makroprudenciálnej politiky v hostiteľských členských štátoch takýchto pobočiek.

                  (7)

                  Z týchto dôvodov sa poskytovanie súboru informácií uvedených v odporúčaní C považuje za potrebné, aby boli orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, schopné vykonávať svoje mandáty. Takéto informácie by sa mali poskytnúť na odôvodnenú žiadosť uvedených orgánov, na základe opodstatnenej potreby a v medziach stanovených platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Ak tieto orgány potrebujú získať dodatočné informácie na plnenie svojich úloh a na monitorovanie alebo posudzovanie systémových rizík alebo na účely vypracovania nových nástrojov politiky, mali by im byť tieto dodatočné informácie poskytnuté na odôvodnenú žiadosť.

                  (8)

                  Ani smernica 2013/36/EÚ, a najmä jej článok 56, ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5) nebránia ani nevytvárajú prekážky výmene informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánmi alebo subjektmi zodpovednými za zachovanie stability finančného systému v členských štátoch pri výkone ich funkcií v oblasti dohľadu. Hoci právne predpisy Únie poskytujú rámec pre výmenu informácií medzi dotknutými orgánmi uskutočňovanú na mikroprudenciálne účely, neexistuje žiadny rámec pre výmenu informácií uskutočňovanú na makroprudenciálne účely.

                  (9)

                  Centrálne banky uskutočňujú zber informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine. Národné centrálne banky v rámci Európskeho systému centrálnych bánk sa vyzývajú, aby takéto informácie poskytovali na odôvodnenú žiadosť dotknutých orgánov a na základe opodstatnenej potreby, keďže sa to považuje za účinný spôsob, ako uľahčiť vykonávanie ich úloh.

                  (10)

                  Správne navrhnuté opatrenia upravujúce výmenu informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, by mohli orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, pomáhať pri plnení ich úloh. Používaním memoránd o porozumení by sa zaviedla štandardizácia a predvídateľnosť a prispelo by sa k spoločnému chápaniu toho, čo predstavuje relevantné informácie na účely vykonávania úloh uvedených orgánov; memorandá o porozumení sa tiež považujú za účinné a efektívne prostriedky na dosiahnutie cieľa, ktorým je vytvorenie kultúry výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi uskutočňovanej na makroprudenciálne účely. V tejto súvislosti by ako východiskový bod pre rámec úzkej spolupráce medzi dotknutými orgánmi mohli poslúžiť seversko-pobaltské makroprudenciálne fórum (6) a najnovšie memorandum o porozumení o spolupráci a koordinácii v oblasti cezhraničnej finančnej stability v seversko-pobaltskom regióne (7).

                  (11)

                  Podľa zásady subsidiarity by mal výber dotknutého orgánu pre zber informácií na účely finančnej stability alebo na makroprudenciálne účely uskutočniť príslušný členský štát.

                  (12)

                  Podľa článku 40 smernice 2013/36/EÚ môžu príslušné orgány hostiteľských členských štátov požadovať, aby im všetky úverové inštitúcie, ktoré majú pobočky na ich územiach, pravidelne podávali správy o svojej činnosti v týchto hostiteľských členských štátoch. Tieto správy sa môžu vyžadovať i) na informačné a štatistické účely, ii) na identifikáciu pobočiek ako dôležitých alebo iii) na účely dohľadu, ktorého výkon bol zverený príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu podľa smernice 2013/36/EÚ. Nie je zrejmé, či sa informácie zbierané podľa uvedeného článku môžu použiť aj na makroprudenciálne účely, keďže v príslušnom ustanovení sa nerozlišuje medzi mikroprudenciálnym a makroprudenciálnym dohľadom. Európska komisia by preto mala v rámci preskúmania podľa článku 513 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 zvážiť, či by sa nemali revidovať právne predpisy Únie, a to konkrétne presnejšie upraviť, že informácie od pobočiek sa môžu zbierať aj na makroprudenciálne účely.

                  (13)

                  Pobočky úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, podliehajú len vnútroštátnym právnym predpisom a vnútroštátne právne predpisy v tejto oblasti nie sú harmonizované právnymi predpismi Únie. V nadväznosti na nedávne zmeny uskutočnené prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (8) sa v článku 47 smernice 2013/36/EÚ uvádza, že príslušné vnútroštátne orgány zbierajú od pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, minimálny súbor informácií doplnený o všetky ďalšie informácie, ktoré príslušný orgán považuje za potrebné na umožnenie komplexného monitorovania činností pobočky. Takéto informácie by sa mali poskytovať orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, ak je to možné a vhodné. V rámci uvedeného preskúmania podľa článku 513 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, t. j. či by sa mali revidovať právne predpisy Únie, a to konkrétne presnejšie upraviť, že informácie od pobočiek sa môžu zbierať aj na makroprudenciálne účely, by Komisia mala zvážiť aj možnosť zberu údajov na takéto účely od pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine.

                  (14)

                  Podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 (9) (ďalej len „nariadenie o jednotnom mechanizme dohľadu“) je ECB príslušným orgánom vo vzťahu k významným úverovým inštitúciám v rámci jednotného mechanizmu dohľadu. ECB je preto zodpovedná za dohľad nad významnými úverovými inštitúciami a úzko spolupracuje s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi pri vykonávaní svojich úloh prostredníctvom spoločných dohliadacích tímov, ktoré sú zložené zo zamestnancov ECB a dotknutých príslušných vnútroštátnych orgánov. To umožňuje hladkú a rýchlu výmenu informácií týkajúcich sa úverových inštitúcií, nad ktorými sa vykonáva dohľad. Orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, môžu žiadať a získavať od ECB ako orgánu dohľadu informácie o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte.

                  (15)

                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia o jednotnom mechanizme dohľadu je ECB zodpovedná za posudzovanie makroprudenciálnych opatrení prijatých vnútroštátnymi orgánmi a v prípade potreby za uplatňovanie vyšších požiadaviek na kapitálové rezervy a prísnejších opatrení. Informácie o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, patria v tejto súvislosti do kategórií informácií, ktoré môžu byť pre ECB potrebné na plnenie týchto úloh.

                  (16)

                  Príslušné orgány členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na jednotnom mechanizme dohľadu, môžu spolupracovať a vymieňať si informácie o úverových inštitúciách, nad ktorými sa vykonáva dohľad, v kolégiách orgánov dohľadu zriadených podľa článkov 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ, ktoré predstavujú nástroj pre koordináciu úloh dohľadu súvisiacich s cezhraničnými činnosťami vykonávanými úverovou inštitúciou.

                  (17)

                  Tento cezhraničný mechanizmus na výmenu informácií sa zameriava na ciele mikroprudenciálneho dohľadu. V článkoch 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 2016/98 (10), v ktorom sa stanovujú všeobecné podmienky fungovania kolégií orgánov dohľadu, sa preto výslovne nepredpokladá, že sa na príslušných kolégiách dohľadu budú zúčastňovať orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability. Dotknutý príslušný orgán domovského členského štátu však v zásade môže prizvať iné subjekty, aby sa zúčastňovali na zasadnutiach kolégií orgánov dohľadu za predpokladu, že s tým všetci členovia kolégia súhlasia. Niektoré informácie týkajúce sa úverovej inštitúcie, ku ktorej pobočka patrí, a ktoré sa poskytujú v rámci kolégií orgánov dohľadu, môžu byť relevantné na makroprudenciálne účely. V tejto súvislosti sa príslušným orgánom odporúča, aby vyzvali dotknuté orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, aby sa zapojili do posudzovania konkrétnych tém, ktoré sa týkajú makroprudenciálneho dohľadu a o ktorých sa rokuje v kolégiách orgánov dohľadu. Výslovné zahrnutie takýchto dotknutých orgánov do kolégií orgánov dohľadu ako potenciálnych pozorovateľov podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2016/98 by mohlo poskytnúť väčšiu istotu, pokiaľ ide o túto úlohu. Pozývanie zástupcov makroprudenciálnych orgánov, aby sa zúčastnili na zasadnutiach kolégií orgánov dohľadu s cieľom informovať ostatných účastníkov o makroprudenciálnych rizikách alebo o vývoji v oblasti regulácie v makroprudenciálnych oblastiach, môže byť tiež prínosom pre diskusie v rámci kolégií orgánov dohľadu.

                  (18)

                  S cieľom zabezpečiť konzistentný, efektívny a účinný prístup k výmene informácií na účely tohto odporúčania by mal Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) v spolupráci s ESRB vypracovať usmernenia pre výmenu informácií a takúto výmenu monitorovať. S cieľom dosiahnuť určitý stupeň konvergencie informácií získaných od príslušných zainteresovaných subjektov by mal EBA v spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými subjektmi vytvoriť spoločný rámec pre memorandá o porozumení.

                  (19)

                  Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

                  (20)

                  Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, a po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      ODDIEL 1

         ODPORÚČANIA

         Odporúčanie A – Spolupráca a výmena informácií na základe opodstatnenej potreby

      Odporúča sa, aby dotknuté orgány:

                  1.

                  uskutočňovali účinne a efektívne výmenu informácií o v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúcich pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, ak sa tieto informácie považujú za potrebné na plnenie úloh dotknutých orgánov týkajúcich sa prijímania a/alebo aktivácie opatrení makroprudenciálnej politiky alebo iných úloh, ktoré sa týkajú finančnej stability. Výmena informácií by sa mala uskutočňovať po prijatí odôvodnenej žiadosti o informácie vo vzťahu k takýmto pobočkám – s prihliadnutím na usmernenia vydané EBA v súlade s odporúčaním C bodom 1 – predloženej dotknutým orgánom hostiteľského členského štátu, ktorý bol poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability. Informácie, ktoré sa majú vymieňať, by mali byť primerané významu pobočiek pre finančnú stabilitu v hostiteľskom členskom štáte.

                  2.

                  uzavreli medzi sebou – alebo s dotknutým orgánom tretej krajiny – memorandá o porozumení alebo iné formy dobrovoľných dohôd o spolupráci a výmene informácií o v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúcich pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, ak to všetky zúčastnené strany považujú za potrebné a vhodné na uľahčenie výmeny informácií.

         Odporúčanie B – Zmeny právneho rámca Únie

      Odporúča sa, aby Európska komisia:

                  1.

                  posúdila, či v právnych predpisoch Únie existujú prekážky, ktoré orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, bránia v tom, aby mali alebo získavali informácie o pobočkách potrebné na vykonávanie uvedených funkcií alebo plnenie uvedených úloh;

                  2.

                  navrhla zmeny právnych predpisov Únie s cieľom odstrániť takéto prekážky, ak Európska komisia na základe svojho posúdenia dospeje k záveru, že takéto prekážky existujú.

         Odporúčanie C – Usmernenia týkajúce sa výmeny informácií a jej monitorovanie

      Odporúča sa, aby Európsky orgán pre bankovníctvo:

                  1.

                  vydal v súlade s odporúčaním A usmernenia týkajúce sa výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte, pričom tieto usmernenia by mali obsahovať zoznam informácií, ktoré sa majú minimálne vymieňať, a to na základe opodstatnenej potreby a v medziach stanovených platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Tento zoznam by mal obsahovať minimálne informácie z každej z týchto kategórií

                              na úrovni pobočky:

                                          a)

                                          aktíva a expozície, s členením;

                                          b)

                                          členenie aktív, pokiaľ ide o opatrenia zamerané na dlžníka;

                                          c)

                                          záväzky, s členením;

                                          d)

                                          expozície v rámci finančného sektora;

                                          e)

                                          informácie potrebné na identifikáciu inak systémovo významných inštitúcií (O-SII);

                              na úrovni materskej skupiny/materskej inštitúcie:

                                          f)

                                          vlastné zdroje a finančná páka;

                                          g)

                                          financovanie a likvidita;

                                          h)

                                          príslušné informácie o pobočkách, napríklad obchodnú stratégiu a určité prvky plánov ozdravenia úverových inštitúcií a relevantné posúdenia v rámci dohľadu;

                  2.

                  v spolupráci s ESRB pravidelne monitoroval účinnosť a efektívnosť výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine.

            ODDIEL 2

         IMPLEMENTÁCIA

      1.   Vymedzenie pojmov

      1.Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                  a)

                  „pobočka“ je miesto podnikania, ktoré tvorí právne závislú časť úverovej inštitúcie a ktoré priamo vykonáva všetky alebo niektoré transakcie, ktoré sú charakteristické pre podnikanie úverových inštitúcií;

                  b)

                  „úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia, ako je vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                  c)

                  „pobočka, ktorá zohráva významnú úlohu z hľadiska finančnej stability“ je v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúca pobočka úverovej inštitúcie, ktorej ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, a táto pobočka zároveň spĺňa niektoré z týchto kritérií:

                              i)

                              príslušný orgán hostiteľského členského štátu stanovil, že pobočka je označená ako dôležitá v súlade s článkom 51 smernice 2013/36/EÚ;

                              ii)

                              príslušný alebo určený orgán hostiteľského členského štátu v súlade s usmerneniami Európskeho výboru pre bankovníctvo EBA/GL/2014/10 (11) stanovil, že pobočka spĺňa kritériá na určenie inak systémovo významných inštitúcií (O-SII) v zmysle článku 131 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ;

                              iii)

                              orgán pre riešenie krízových situácií hostiteľského členského štátu určil, že pobočka vykonáva v hostiteľskom členskom štáte zásadné funkcie v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 35 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (12);

                              iv)

                              pobočka má podiel na trhu, ktorý presahuje 2 % v jednej alebo viacerých kategóriách expozícií, ktoré sú uvedené v článku 133 ods. 5 písm. a) a b) smernice 2013/36/EÚ (13).

                  d)

                  „hostiteľský členský štát“ je hostiteľský členský štát, ako je vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 44 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                  e)

                  „domovský členský štát“ je domovský členský štát, ako je vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 43 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                  f)

                  „príslušný orgán“ je orgán verejnej moci alebo subjekt uznaný vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorý je podľa vnútroštátneho práva oprávnený vykonávať dohľad nad úverovými inštitúciami ako súčasť systému dohľadu fungujúceho v dotknutom členskom štáte, ako aj ECB v zmysle článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013;

                  g)

                  „memorandum o porozumení“ je dobrovoľná dohoda, v ktorej sa stanovuje, ako majú v úmysle dotknuté orgány navzájom spolupracovať, a v ktorej sú uvedené údaje a informácie, ktoré sa majú vymieňať, v súlade s príslušnými zákonmi a inými právnymi predpismi.

                  h)

                  ‚dotknutý orgán‘ je:

                              1.

                              orgán poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, ako sú napríklad súvisiace podporné analýzy, vrátane:

                                          i.

                                          určeného orgánu podľa hlavy VII kapitoly 4 smernice 2013/36/EÚ alebo podľa článku 458 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                                          ii.

                                          ECB v zmysle článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013;

                                          iii.

                                          makroprudenciálneho orgánu s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3;

                              2.

                              príslušný orgán.

            2.   Kritériá implementácie

                  1.

                  Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:

                              a)

                              mala by sa venovať náležitá pozornosť zásade opodstatnenej potreby a zásade proporcionality, pri súčasnom zohľadnení cieľa a obsahu každého odporúčania;

                              b)

                              mali by byť splnené osobitné kritériá súladu stanovené v prílohe v súvislosti s každým odporúčaním.

                  2.

                  Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch, ktoré podnikli v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:

                              a)

                              informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

                              b)

                              hodnotenie účinnosti podniknutých krokov so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

                              c)

                              podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

            3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

      Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby v súlade s nasledujúcimi odsekmi predkladali správy ESRB a Rade o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť v súlade s týmto časovým rámcom:
      1.   Odporúčanie A

                  a)

                  Dotknuté orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2020 predložili ESRB a Rade priebežnú správu o implementácii odporúčania A;

                  b)

                  Dotknuté orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2024 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A; pri vypracovaní záverečnej správy zohľadnia prípadné zmeny vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov EÚ a usmernení EBA.

            2.   Odporúčanie B

      Komisia sa vyzýva, aby do 31. decembra 2022 predložila ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania B.
      3.   Odporúčanie C

      EBA sa vyzýva, aby do 31. decembra 2023 predložila ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania C.
      4.   Monitorovanie a hodnotenie

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ a poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré treba uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

                              b)

                              overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a prostredníctvom riadiaceho výboru podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch.

                  2.

                  Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 26. septembra 2019

               Vedúci sekretariátu ESRB v mene generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (6)  Seversko-pobaltské makroprudenciálne fórum je orgán regionálnej spolupráce, ktorý združuje guvernérov centrálnych bánk a vedúcich predstaviteľov orgánov dohľadu. Seversko-pobaltské makroprudenciálne fórum pravidelne rokuje o rizikách pre finančnú stabilitu v severskej a pobaltskej oblasti a v konkrétnych krajinách, ako aj o makroprudenciálnych opatreniach a ich reciprocite ako prostriedkov na riešenie uvedených rizík a posilnenie regionálnej koordinácie.

         (7)  Memorandum o porozumení o spolupráci a koordinácii v oblasti cezhraničnej finančnej stability medzi príslušnými ministerstvami, centrálnymi bankami, orgánmi pre finančný dohľad a orgánmi pre riešenie krízových situácií Dánska, Estónska, Fínska, Islandu, Lotyšska, Litvy, Nórska a Švédska z 31. januára 2018.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 z 20. mája 2019, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o oslobodené subjekty, finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, odmeňovanie, opatrenia a právomoci v oblasti dohľadu a opatrenia na zachovanie kapitálu (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 253).

         (9)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

         (10)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/98 zo 16. októbra 2015, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na presné stanovenie všeobecných podmienok fungovania kolégií orgánov dohľadu (Ú. v. EÚ L 21, 28.1.2016, s. 2).

         (11)  Usmernenia Európskeho orgánu pre bankovníctvo zo 16. decembra 2014 týkajúce sa kritérií na určenie podmienok uplatňovania článku 131 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ (CRD) v súvislosti s posúdením inak systémovo významných inštitúcií (O – SII) (EBA/GL/2014/10).

         (12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

         (13)  zmenenej smernicou (EÚ) 2019/878.

         Príloha
         Kritéria súladu s odporúčaniami

            Odporúčanie A – Spolupráca a výmena informácií na základe opodstatnenej potreby

         V prípade odporúčania A platia nasledujúce kritériá súladu.

            Odporúčanie A bod 1 – Účinnosť, efektívnosť a proporcionalita výmeny informácií

                     1.

                     Po prijatí odôvodnenej žiadosti orgánu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, by mali dotknuté orgány uskutočňovať zber a výmenu minimálne týchto kategórií informácií: informácie stanovené v odporúčaní C bode 1 písmenách a) až e) vo vzťahu k všetkým pobočkám a okrem toho informácie stanovené v odporúčaní C bode 1 písmenách f) až h) vo vzťahu k pobočkám, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability.

                     2.

                     Dotknuté orgány by mali podávať správy ESRB a EBA o všetkých problémoch, ktoré sa vyskytli počas výmeny informácií.

                     3.

                     Po tom, ako EBA uverejní usmernenia v súlade s odporúčaním C bodom 1, by mali dotknuté orgány po prijatí odôvodnenej žiadosti orgánu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, uskutočňovať výmenu minimálne súboru informácií uvedených v týchto usmerneniach.

                     4.

                     Pri výmene informácií by sa mali dodržiavať tieto hlavné zásady:

                                 a.

                                 výmena informácií by sa mala zakladať na odôvodnenej žiadosti orgánu povereného v hostiteľskom členskom štáte prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, a požadované informácie by mali byť nevyhnutné na vykonávanie týchto úloh pri zohľadnení zásady opodstatnenej potreby;

                                 b.

                                 informácie, ktoré sa majú vymieňať, by mali byť primerané významu pobočiek pre finančnú stabilitu v členskom štáte, ktorý o informácie žiada.

                                 c.

                                 orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, by mali pred vyžiadaním informácií od iných dotknutých orgánov zohľadniť dostupné informácie;

                                 d.

                                 dotknuté orgány by mali požadované informácie poskytovať bez zbytočného odkladu;

                                 e.

                                 dotknuté orgány by mali v medziach stanovených platnými právnymi prepismi využiť svoje právomoci na získanie požadovaných informácií, ak ich nemajú hneď k dispozícii;

                                 f.

                                 dotknuté orgány by mali využívať existujúce vzory na podávanie správ vždy, keď je to možné;

                                 g.

                                 dotknuté orgány by mali uskutočňovať prenos údajov v používateľsky ústretových formátoch, ktoré umožňujú automatické spracovanie údajov;

                                 h.

                                 dotknuté orgány by mali prijať opatrenia, ktoré v prípade potreby umožnia dôverný prenos informácií;

                                 i.

                                 prijímajúci orgán by mal zabezpečiť aspoň rovnakú úroveň dôvernosti informácií, akú uplatňuje orgán poskytujúci informácie.

                     5.

                     Nečinnosť orgánov poverených v hostiteľských členských štátoch prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, sa bude považovať za dostatočne vysvetlenú, ak sa preukáže, že v ich členskom štáte nie sú žiadne pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability, alebo ak tieto orgány vyhlásia, že majú všetky informácie potrebné na vykonávanie svojich úloh. Nečinnosť dotknutých orgánov sa bude považovať za dostatočne vysvetlenú, ak nedostali odôvodnenú žiadosť o informácie od dotknutého orgánu hostiteľského členského štátu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability.

            Odporúčanie A bod 2 – Mechanizmy spolupráce a výmeny informácií

                     1.

                     Dotknuté orgány by mali zabezpečiť, aby dobrovoľné dohody, ako sú memorandá o porozumení, zakotvovali okrem iného všeobecnú zásadu vzájomnej výmeny informácií v súlade so zásadami spolupráce medzi dotknutými orgánmi a normami pre výmenu informácií na základe žiadosti, ktoré sú stanovené v odporúčaní A bode 1.

                     2.

                     Dotknuté orgány sa budú považovať za orgány, ktoré dodržiavajú odporúčanie A bod 2, ak preukážu existenciu takýchto dobrovoľných dohôd, alebo ak vyhlásia, že majú právomoc slobodne uskutočňovať výmenu informácií podľa odporúčania A bodu 1 bez toho, aby uzavreli takéto dobrovoľné dohody.

                     3.

                     Nečinnosť dotknutých orgánov sa bude považovať za dostatočne vysvetlenú, ak sa preukáže, že v ich členskom štáte nie sú žiadne pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability, alebo ak orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo iných úloh v oblasti finančnej stability vyhlásia, že majú všetky informácie potrebné na vykonávanie svojich úloh, alebo že nebola predložená alebo prijatá žiadna odôvodnená žiadosť o informácie.

            Odporúčanie B – Zmeny právneho rámca Únie

            V prípade odporúčania B platia nasledujúce kritériá súladu.

         Európska komisia by mala posúdiť, či sú potrebné zmeny právnych predpisov Únie na zabezpečenie, aby orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, mali potrebné informácie na plnenie svojich úloh tak, aby minimálne:

                     1.

                     informácie, ktoré sa týkajú kategórií uvedených v odporúčaní C bode 1 a ktoré má vypracovať EBA, mohli byť pravidelne zbierané na odôvodnenú žiadosť orgánu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability;

                     2.

                     dodatočné informácie sa mohli získať na ad hoc odôvodnenú žiadosť orgánov poverených prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability;

                     3.

                     bol možný zber a/alebo výmena informácií v súlade s odporúčaním A, ako aj informácií, ktoré dotknuté orgány nemajú k dispozícii, najmä s ohľadom na články 40, 47 a 56 smernice 2013/36/EÚ, ako aj článok 84 smernice 2014/59/EÚ, najmä pokiaľ ide o výmenu informácií o určitých prvkoch plánov ozdravenia (1);

                     4.

                     vymedzenie pojmu dôležitá pobočka na účely článku 51 smernice 2013/36/EÚ náležite zohľadňovalo aspekty finančnej stability v hostiteľskom členskom štáte;

                     5.

                     bolo zrejmé, že orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, sa môžu zúčastňovať na činnosti kolégií orgánov dohľadu ako pozorovatelia s ohľadom na články 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ.

               Európska komisia by tiež mala zvážiť začlenenie informácií uvedených v zozname, ktorý má vypracovať EBA podľa odporúčania C bodu 1, do delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2016/98, vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/99 (2) a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014 (3) s cieľom zabezpečiť, aby príslušné orgány mali prístup k rovnakému súboru informácií ako orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo s inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability.

            Odporúčanie C – Usmernenia týkajúce sa výmeny informácií a jej monitorovanie

         V prípade odporúčania C platia nasledujúce kritériá súladu.

            Odporúčanie C bod 1 – Usmernenia o výmene informácií

         Usmernenia týkajúce sa výmeny informácií, ktoré má vydať EBA, by mali okrem iného zahŕňať:

                     a)

                     vzor memoranda o porozumení, ktoré môžu použiť účastníci výmeny informácií a v ktorom možno uskutočniť úpravy, ktoré títo účastníci považujú za potrebné;

                     b)

                     ďalšie zásady účinnej a efektívnej výmeny informácií;

                     c)

                     formuláre na podávanie správ a na účely výmeny informácií;

                     d)

                     špecifikáciu minimálneho súboru informácií uvedeného v odporúčaní C bode 1 vrátane zoznamu položiek, ktoré sa majú vymieňať na odôvodnenú žiadosť týkajúcu sa všetkých pobočiek, a zoznam položiek, ktoré sa majú vymieňať na odôvodnenú žiadosť týkajúcu sa pobočiek, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability.

            Odporúčanie C bod 2 – Monitorovanie účinnosti a efektívnosti výmeny informácií

                     1.

                     EBA by mal v spolupráci s ESRB monitorovať efektívnosť a účinnosť výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi na základe informácií poskytnutých týmito orgánmi.

                     2.

                     Na základe informácií získaných od dotknutých orgánov v rámci kritérií súladu 2 relevantných pre odporúčanie A bod 2 a informácií získaných od ESRB by mal EBA pravidelne, aspoň raz ročne, podávať správy ESRB o účinnosti a efektívnosti výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi, vrátane počtu žiadostí o informácie a času potrebného na odpoveď, ako aj o memorandách o porozumení, ktoré boli uzavreté.

            (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

            (2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/99 zo 16. októbra 2015, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o stanovenie operačného fungovania kolégií orgánov dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2013/36 (Ú. v. EÚ L 21, 28.1.2016, s. 21).

            (3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/403 z 13. marca 2020 o postupoch posudzovania zhody a dohľadu nad trhom v kontexte hrozby súvisiacej s ochorením COVID-19

text:
               16.3.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               LI 79/1

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2020/403
      z 13. marca 2020
      o postupoch posudzovania zhody a dohľadu nad trhom v kontexte hrozby súvisiacej s ochorením COVID-19
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  V kontexte súčasnej globálnej epidémie ochorenia COVID-19, ako aj rýchleho šírenia tohto vírusu v rôznych regiónoch EÚ bol zaznamenaný exponenciálny nárast dopytu po osobných ochranných prostriedkoch (ďalej len „OOP“), ako sú tvárové masky, rukavice, ochranné kombinézy alebo ochranné okuliare, ako aj po zdravotníckych pomôckach, ako sú chirurgické masky, rukavice na vyšetrovanie a niektoré plášte. Najmä dodávateľský reťazec určitých typov OOP, ako sú napríklad jednorazové tvárové masky, je vystavený veľkému tlaku z dôvodu exponenciálneho rastu dopytu prostredníctvom existujúcich, ako aj nových kanálov. V globálnom dodávateľskom reťazci takýchto výrobkov takisto dochádza k neustálym závažným narušeniam, ktorých dôsledky sa prejavujú aj na trhu EÚ.

                  (2)

                  So zreteľom na to, že zdravie a bezpečnosť občanov EÚ je najvyššou prioritou, je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby sa najvhodnejšie OOP a zdravotnícke pomôcky zabezpečujúce primeranú ochranu urýchlene dostali k tým, ktorí ich najviac potrebujú.

                  (3)

                  Hospodárske subjekty pôsobiace v celej EÚ neúnavne pracujú na zvyšovaní svojej výrobnej a distribučnej kapacity. S cieľom zmierniť účinky rôznych rušivých faktorov hospodárske subjekty upravujú svoje dodávateľské reťazce, pričom spúšťajú nové výrobné linky a/alebo diverzifikujú svoju dodávateľskú základňu. Toto úsilie zainteresovaných strán z odvetvia priemyslu by nemohlo byť plne účinné, keby sa zvýšené dodávky nemohli dostať na trh bez zbytočných zdržaní.

                  (4)

                  Požiadavky na návrh, výrobu a uvedenie osobných ochranných prostriedkov na trh sú stanovené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/425 (EÚ) z 9. marca 2016 o osobných ochranných prostriedkoch a o zrušení smernice Rady 89/686/EHS (1).

                  (5)

                  Požiadavky na koncipovanie, výrobu a uvedenie zdravotníckych pomôcok na trh sú stanovené v smernici Rady 93/42/EHS zo 14. júna 1993 o zdravotníckych pomôckach (2). Uvedená smernica sa zrušuje nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/745 z 5. apríla 2017 o zdravotníckych pomôckach, zmene smernice 2001/83/ES, nariadenia (ES) č. 178/2002 a nariadenia (ES) č. 1223/2009 a o zrušení smerníc Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS (3) s účinnosťou od 26. mája 2020.

                  (6)

                  Jednorazové a opätovne použiteľné tvárové masky zabezpečujúce ochranu pred nebezpečnými časticami, jednorazové a opätovne použiteľné kombinézy, rukavice a ochranné okuliare, ktoré sa používajú na prevenciu a ochranu pred škodlivými biologickými činiteľmi, ako sú vírusy, sú výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/425.

                  (7)

                  Chirurgické masky, rukavice na vyšetrovanie a niektoré typy plášťov sú výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti smernice 93/42/EHS a nariadenia (EÚ) 2017/745.

                  (8)

                  V kontexte hrozby súvisiacej s ochorením COVID-19 sú takéto OOP a zdravotnícke pomôcky nevyhnutné pre zdravotníckych pracovníkov, špecialistov prvého zásahu a iných pracovníkov zapojených do úsilia o zastavenie vírusu a zabránenie jeho ďalšiemu šíreniu.

                  (9)

                  Nariadením (EÚ) 2016/425 sa plne harmonizujú pravidlá týkajúce sa návrhu, výroby a uvedenia OOP na trh Únie a stanovujú sa viaceré základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia pre OOP na základe klasifikácie OOP v závislosti od rizika, pred ktorým majú dané OOP chrániť používateľov. Všetky položky OOP vyrobené v súlade s nariadením Rady (EÚ) 2016/425 sa preto môžu voľne pohybovať na celom vnútornom trhu a členské štáty nesmú zavádzať dodatočné a odlišné požiadavky týkajúce sa výroby a uvádzania takýchto výrobkov na trh.

                  (10)

                  Smernicou 93/42/EHS a nariadením (EÚ) 2017/745 sa plne harmonizujú pravidlá týkajúce sa návrhu, výroby a uvedenia zdravotníckych pomôcok na trh Únie a stanovujú sa viaceré základné požiadavky, všeobecné požiadavky na bezpečnosť a výkon založené na klasifikácii zdravotníckych pomôcok v závislosti od osobitných pravidiel, ktoré sa riadia účelom, na ktorý sú pomôcky určené. Pomôcky vyrobené v súlade so smernicou Rady 93/42/EHS a s nariadením (EÚ) 2017/745 sa preto môžu voľne pohybovať na celom vnútornom trhu a členské štáty nesmú zavádzať dodatočné a odlišné požiadavky týkajúce sa výroby a uvádzania takýchto výrobkov na trh.

                  (11)

                  OOP určené na ochranu pred škodlivými biologickými činiteľmi, ako sú vírusy, sú uvedené v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2016/425 ako kategória III, ktorá zahŕňa výhradne riziká, ktoré môžu vyvolať „veľmi vážne následky, ako je smrť alebo trvalé poškodenie zdravia“.

                  (12)

                  Pokiaľ sa neuplatňujú osobitné pravidlá, príslušné zdravotnícke pomôcky sa ako neinvazívne pomôcky zaraďujú do triedy I.

                  (13)

                  V súlade s článkom 8 nariadenia (EÚ) 2016/425 s cieľom uviesť výrobky OOP na trh výrobcovia vykonajú uplatniteľné postupy posudzovania zhody a keď sa vhodným postupom preukáže zhoda s uplatniteľnými základnými požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia, umiestnia na ne označenie CE.

                  (14)

                  V súlade s článkom 11 smernice 93/42/EHS a článkom 52 nariadenia (EÚ) 2017/745, hneď, ako sa dané nariadenie začne uplatňovať, výrobcovia budú musieť na účely uvedenia zdravotníckych pomôcok na trh vykonávať uplatniteľné postupy posudzovania zhody, a pokiaľ sa príslušným postupom preukáže súlad s uplatniteľnými základnými požiadavkami alebo všeobecnými požiadavkami na bezpečnosť a výkon, umiestniť na ne označenie CE. Členské štáty môžu na základe riadne odôvodnenej žiadosti povoliť výnimky z postupov posudzovania zhody, aby sa mohli na území príslušného členského štátu uviesť na trh a do používania jednotlivé pomôcky, ktorých používanie je v záujme ochrany zdravia.

                  (15)

                  Nariadenie (EÚ) 2016/425 je technologicky neutrálne a nestanovujú sa v ňom žiadne konkrétne povinné technické riešenia pre navrhovanie výrobkov, ktoré sú osobnými ochrannými prostriedkami. Namiesto toho sa v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2016/425 uvádzajú základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia, ktoré by mali OOP spĺňať, aby sa mohli uviesť na trh a voľne obiehať na celom trhu EÚ.

                  (16)

                  Smernica 93/42/EHS a nariadenie (EÚ) 2017/745 sú technologicky neutrálne a nestanovujú sa v nich žiadne špecifické povinné technické riešenia pre navrhovanie zdravotníckych pomôcok. Namiesto toho sa v prílohe I k smernici 93/42/EHS uvádzajú základné požiadavky a v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2017/745 sa uvádzajú všeobecné požiadavky na bezpečnosť a výkon, ktoré by mali zdravotnícke pomôcky spĺňať, aby sa mohli uviesť na trh a voľne obiehať na celom trhu EÚ.

                  (17)

                  Článok 14 nariadenia (EÚ) 2016/425 dáva výrobcom možnosť využiť špecifické technické riešenia, ktoré sú podrobne uvedené v harmonizovaných normách alebo ich častiach, na ktoré boli uverejnené odkazy v Úradnom vestníku Európskej únie. V súlade s uvedeným článkom, ak by sa výrobca rozhodol využiť takéto technické riešenie, dané OOP sa považujú za výrobky, ktoré sú v zhode so základnými požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia, ktorých sa uvedené harmonizované normy alebo ich časti týkajú. Dodržiavanie súladu s harmonizovanými normami však nie je povinné. Výrobcovia si môžu sami zvoliť iné technické riešenia za predpokladu, že vybraným špecifickým riešením sa zabezpečí, aby bol OOP v súlade s uplatniteľnými základnými požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia.

                  (18)

                  Článok 5 smernice 93/42/EHS a článok 8 nariadenia (EÚ) 2017/745 dáva výrobcom možnosť využiť špecifické technické riešenia, ktoré sú podrobne uvedené v harmonizovaných normách alebo ich častiach, na ktoré boli uverejnené odkazy v Úradnom vestníku Európskej únie. V súlade s uvedeným článkom, ak by sa výrobca rozhodol využiť takéto technické riešenie, daná zdravotnícka pomôcka sa považuje za výrobok v zhode s požiadavkami, ktorých sa uvedené harmonizované normy alebo ich časti týkajú. Dodržiavanie súladu s harmonizovanými normami však nie je povinné. Výrobcovia si môžu sami zvoliť iné technické riešenia za predpokladu, že vybraným špecifickým riešením sa zabezpečí, aby bola zdravotnícka pomôcka v súlade s uplatniteľnými základnými požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia.

                  (19)

                  V článku 19 nariadenia (EÚ) 2016/425 sa stanovujú konkrétne postupy posudzovania zhody, ktoré sa uplatňujú na jednotlivé kategórie OOP. Podľa uvedeného článku by sa mali položky OOP kategórie III, ako napríklad tie, ktoré sú navrhnuté na ochranu pred škodlivými biologickými činiteľmi, podrobiť osobitnej kombinácii postupov posudzovania zhody, ktoré sú opísané v prílohe V, VII, resp. VIII toho istého nariadenia. Každý z jednotlivých postupov posudzovania zhody, ktorý sa môže použiť, si vyžaduje povinné zapojenie orgánu posudzovania zhody ako tretej strany.

                  (20)

                  V článku 11 smernice 93/42/EHS a článku 52 nariadenia (EÚ) 2017/745 (po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia) sa stanovujú osobitné postupy posudzovania zhody, ktoré sa uplatňujú na jednotlivé triedy zdravotníckych pomôcok. Podľa uvedených článkov by sa zdravotnícke pomôcky zaradené do triedy I, ktoré nie sú pomôckami na mieru alebo skúšanými pomôckami, mali podrobiť postupu posudzovania zhody na účely získania vyhlásenia ES o zhode bez účasti orgánu posudzovania zhody ako tretej strany.

                  (21)

                  Notifikovanými osobami sú orgány posudzovania zhody určené členskými štátmi, ktoré sú ako tretie strany poverené vykonávaním úloh posudzovania zhody podľa nariadenia (EÚ) 2016/425. V súlade s článkom 26 ods. 4 a bodom 4 písm. f) prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2016/425 sú notifikované osoby povinné posúdiť, či výrobok OOP spĺňa uplatniteľné základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia. Notifikované osoby musia vykonať toto posúdenie nielen v prípade, keď výrobca uplatnil dané harmonizované normy, ale aj vtedy, keď výrobca použil iné technické riešenia. Keď notifikované osoby vydávajú certifikáty o posúdení zhody, musia o vydaných certifikátoch informovať svoje notifikujúce orgány, a môže sa od nich vyžadovať, aby informovali aj iné notifikované osoby, ako sa uvádza v článku 34 nariadenia (EÚ) 2016/425.

                  (22)

                  Notifikované osoby by preto mali posúdiť, či výrobky vyrobené v súlade s inými technickými riešeniami, ako napríklad tými, ktoré sú zahrnuté v odporúčaniach WHO o vhodnom výbere OOP, takisto spĺňajú uplatniteľné základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia. Vzhľadom na dôležitosť zabezpečenia efektívnej výmeny informácií medzi všetkými zainteresovanými stranami v dodávateľskom reťazci OOP, keď notifikované osoby dospejú k záveru, že určitý OOP zodpovedajúci inej špecifickej norme alebo technickému riešeniu je v súlade so základnými požiadavkami na bezpečnosť a ochranu zdravia, ktoré sa naň uplatňujú, postúpenie tejto informácie bude mať zásadný význam pri uľahčení pohotového posudzovania iných výrobkov vyrobených podľa rovnakej špecifickej normy alebo technického riešenia. Notifikované osoby môžu v záujme toho na túto výmenu informácií využiť existujúce kanály v rámci koordinačných skupín zriadených v súlade s článkom 36 nariadenia (EÚ) 2016/425.

                  (23)

                  Okrem toho podľa príslušných postupov dohľadu nad trhom uvedených v nariadení (EÚ) 2016/425, a najmä v jeho článku 38 ods. 1 a 2, ak orgán dohľadu nad trhom narazí na výrobok OOP bez označenia CE, je povinný ho zhodnotiť. Ak v priebehu hodnotenia orgány dohľadu nad trhom zistia, že OOP nespĺňa požiadavky stanovené v danom nariadení, požiadajú hospodársky subjekt, aby prijal nápravné opatrenie na zosúladenie OOP alebo ho stiahol od používateľa alebo z trhu v primeranej a charakteru rizika úmernej lehote. Komisiu a iný členský štát informujú aj o výsledkoch hodnotenia a opatreniach, ktorých prijatie od hospodárskeho subjektu požadujú.

                  (24)

                  V súlade s tým v záujme riešenia nedostatku OOP potrebných v kontexte vypuknutia nákazy COVID-19, ak sú OOP bez označenia CE určené na vstup na trh EÚ, príslušné orgány dohľadu nad trhom by mali tieto výrobky zhodnotiť a ak zistia, že spĺňajú základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia stanovené v príslušnom nariadení, mali by prijať opatrenia umožňujúce uvedenie takýchto OOP na trh Únie na obmedzené obdobie alebo kým sa vykonáva postup posudzovania zhody s notifikovanou osobou. V záujme zabezpečenia, aby sa takéto výrobky mohli sprístupniť v ostatných členských štátoch a so zreteľom na význam zabezpečenia efektívnej výmeny informácií, ako aj koordinovanej reakcie na všetky hrozby pre zdravie a bezpečnosť občanov, je vhodné, aby orgán dohľadu nad trhom vykonávajúci takéto hodnotenie oznámil svoje rozhodnutie ostatným orgánom členských štátov a Komisii prostredníctvom pravidelných kanálov na výmenu informácií o dohľade nad trhom.

                  (25)

                  Vzhľadom na to, že určité typy OOP alebo zdravotníckych pomôcok, ktoré sa používajú v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19, možno použiť aj na iné účely, je nevyhnutné, aby členské štáty prijali všetky vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby OOP alebo zdravotnícke pomôcky bez označenia CE, ktoré sa môžu uvádzať na trh Únie v súlade s odsekom 8 tohto odporúčania, boli dostupné len zdravotníckym pracovníkom,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      1.   S cieľom zabezpečiť dostupnosť OOP a zdravotníckych pomôcok na primeranú ochranu pri vypuknutí nákazy COVID-19 Komisia vyzýva všetky hospodárske subjekty v celom dodávateľskom reťazci, ako aj notifikované osoby a orgány dohľadu nad trhom, aby využili všetky opatrenia, ktoré majú k dispozícii, na podporu úsilia zameraného na zabezpečenie toho, aby dodávky OOP a zdravotníckych pomôcok na celom trhu EÚ zodpovedali neustále narastajúcemu dopytu. Takéto opatrenia by však nemali mať škodlivý vplyv na celkovú úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti a všetky príslušné zainteresované strany by mali zabezpečiť, aby všetky OOP alebo zdravotnícke pomôcky, ktoré sa uvádzajú na trh EÚ, aj naďalej poskytovali primeranú úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti používateľov.

         POSTUPY POSUDZOVANIA ZHODY

                  2.

                  Notifikované osoby podľa nariadenia (EÚ) 2016/425 by mali postupovať podľa určených priorít a urýchlene vykonávať činnosti posudzovania zhody v rámci všetkých novo podaných žiadostí hospodárskych subjektov o OOP nevyhnutné na ochranu v súvislosti s vypuknutím nákazy COVID-19.

                  3.

                  Pri výrobkoch OOP vyrobených s použitím technických riešení iných než harmonizovaných noriem môžu byť odporúčania WHO o vhodnom výbere OOP použité ako potenciálny referenčný zdroj pre takéto technické riešenia za predpokladu, že uvedené technické riešenia zabezpečujú primeranú úroveň ochrany zodpovedajúcu uplatniteľným základným požiadavkám na bezpečnosť a ochranu zdravia stanoveným v nariadení (EÚ) 2016/425.

                  4.

                  Notifikované osoby, ktoré vydávajú certifikáty pre výrobky OOP vyrobené s použitím technických riešení iných než harmonizovaných noriem, by mali bezodkladne informovať príslušný notifikujúci orgán, ako aj ostatné notifikované osoby podľa nariadenia (EÚ) 2016/425, o vydaných certifikátoch a o konkrétnom použitom technickom riešení. Notifikované osoby by si mali vymieňať takéto informácie prostredníctvom koordinácie skupiny notifikovaných osôb zriadenej podľa článku 36 nariadenia (EÚ) 2016/425.

                  5.

                  Pri zdravotníckych pomôckach by sa mala zvážiť aj možnosť, aby členské štáty mohli povoľovať výnimky z postupov posudzovania zhody podľa článku 11 ods. 13 smernice 93/42/EHS a článku 59 nariadenia (EÚ) 2017/745 hneď, ako sa uvedené nariadenie začne uplatňovať, a to aj vtedy, keď sa zásah notifikovanej osoby nevyžaduje.

         POSTUPY DOHĽADU NAD TRHOM

                  6.

                  Príslušné orgány dohľadu nad trhom v členských štátoch by sa mali prioritne zameriavať na nevyhovujúce OOP alebo zdravotnícke pomôcky, ktoré predstavujú vážne riziko pre zdravie a bezpečnosť používateľov, ktorým sú určené.

                  7.

                  Ak orgány dohľadu nad trhom zistia, že OOP alebo zdravotnícke pomôcky zabezpečujú primeranú úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia v súlade so základnými požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) 2016/425 alebo s požiadavkami smernice 93/42/EHS alebo nariadenia (EÚ) 2017/745, môžu povoliť sprístupnenie týchto výrobkov na trhu Únie na obmedzené časové obdobie a počas vykonávania nevyhnutných postupov, aj keď postupy posudzovania zhody vrátane umiestňovania označenia CE neboli úplne dokončené v súlade s harmonizovanými pravidlami.

                  8.

                  OOP alebo zdravotnícke pomôcky bez označenia CE by sa takisto mohli posudzovať v rámci nákupu organizovaného príslušnými orgánmi členských štátov za predpokladu, že je zabezpečené, že takéto výrobky budú dostupné len pre zdravotníckych pracovníkov počas trvania súčasnej zdravotnej krízy a že nevstúpia do bežných distribučných kanálov ani nebudú dostupné iným používateľom.

                  9.

                  Orgány dohľadu nad trhom by mali okamžite informovať Komisiu a ostatné členské štáty o všetkých dočasných režimoch, ktoré udelili v súvislosti s konkrétnymi OOP alebo zdravotníckymi pomôckami. Pri OOP by sa to malo uskutočniť prostredníctvom Informačného a komunikačného systému pre dohľad nad trhom (ICSMS).

         V Bruseli 13. marca 2020

               Za Komisiu

            Thierry BRETON

               člen Komisie

         (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/425 z 9. marca 2016 o osobných ochranných prostriedkoch a o zrušení smernice Rady 89/686/EHS (Ú. v. EÚ L 81, 31.3.2016, s. 51).

         (2)  Ú. v. ES L 169, 12.7.1993, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ L 117, 5.5.2017, s. 1.


title: Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2019

text:
               5.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 301/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 9. júla 2019,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2019
      (2019/C 301/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Belgicko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu z roku 2019“), v ktorom sa stanovuje päť odporúčaní pre eurozónu (ďalej len „odporúčania pre eurozónu“).

                  (2)

                  Belgicko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu z roku 2019, ktoré sa premieta do odporúčaní 1 až 4 uvedených v ďalšom texte. Predovšetkým platí, že opatrenia na zlepšenie služieb pomôžu plniť prvé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o odolné trhy so službami, opatrenia na zlepšenie udržateľnosti, efektívnosti a štruktúry verejných financií, ako aj využitie neočakávaných ziskov na zníženie verejného dlhu zasa prispejú k plneniu druhého odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií, zlepšenie verejných financií a obnovenie fiškálnych rezerv a opatrenia na zvýšenie účinnosť politík trhu práce pomôžu pri plnení tretieho odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o úspešné zmeny postavenia na trhu práce.

                  (3)

                  Správa o Belgicku na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté pre jednotlivé krajiny v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Belgicka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Belgicko predložilo 26. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Belgicko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a krajina podlieha dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje postupne zlepšovať celkové saldo, a to z deficitu na úrovni 0,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2018 na úroveň 0,0 % HDP v roku 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda (6) sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, neplánuje dosiahnuť v období, na ktoré sa vzťahuje program stability na rok 2019. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP dosiahol v roku 2014 vrchol na úrovni takmer 107 % HDP a v roku 2018 klesol na 102 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2019 očakáva, že do roku 2022 bude ďalej klesať na úroveň 94 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň neboli konkretizované opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2020, čo prispieva k predpokladanému zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2020, ktoré sa za predpokladu nezmenenej politiky očakávali v prognóze Komisie z jari 2019.

                  (7)

                  Keďže Belgicko v roku 2018 nedodržalo dlhové pravidlo, Komisia vydala 5. júna 2019 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy. V správe sa po posúdení všetkých relevantných faktorov konštatuje, že súčasná analýza neumožňuje dospieť k jasnému záveru, či dlhové kritérium v zmysle vymedzenia v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 bolo splnené.

                  (8)

                  Belgicko vo svojom programe stability na rok 2019 potvrdzuje požiadavku predloženú v návrhu rozpočtového plánu na rok 2019 týkajúcu sa využitia flexibility v rámci preventívnej časti podľa „spoločne dohodnutej pozície k flexibilite v rámci Paktu stability a rastu“ schválenej Radou 12. februára 2016. Belgicko požiadalo o dočasnú odchýlku vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Štrukturálne reformy sa týkajú dôchodkovej reformy, presunu daňového zaťaženia, reformy zdaňovania príjmov právnických osôb, reformy trhu práce, ako aj reformy verejnej správy. V prognóze Komisie z jari 2019 sa potvrdzuje, že Belgicko v roku 2019 dodržiava minimálnu referenčnú hodnotu a poskytuje bezpečný priestor smerom k prahovej hodnote deficitu na úrovni 3 % HDP. Všetky opatrenia boli v súčasnosti v plnej miere uzákonené s výnimkou reformy verejnej správy. Vzhľadom na ich povahu, a najmä presun daňového zaťaženia a na ich reformu zdaňovania príjmov právnických osôb stále panuje neistota, pokiaľ ide o ich krátkodobý vplyv, najmä so zreteľom na ich nerozpočtovú neutrálnu povahu, ktorá zhoršila rozpočtovú pozíciu. Tieto opatrenia však napriek tomu zlepšili rastový potenciál hospodárstva, znížili mieru nezamestnanosti a obmedzili riziká makroekonomických nerovnováh, čo malo pozitívny vplyv na udržateľnosť dlhu v strednodobom až dlhodobom horizonte. Na základe toho sa Belgicko v súčasnosti môže hodnotiť ako krajina, ktorá spĺňa podmienky na udelenie požadovanej dočasnej odchýlky vo výške 0,5 % HDP v roku 2019, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať dohodnuté reformy, čo sa bude sledovať v rámci európskeho semestra.

                  (9)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Belgicku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 1,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Keďže Belgicko spĺňa podmienky pre požadovanú dočasnú odchýlku 0,5 % HDP na základe doložky o štrukturálnych reformách, požadovaná štrukturálna úprava na rok 2019 sa môže znížiť na 0,1 % HDP, čo zodpovedá tomu, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 2,8 %. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za roky 2018 a 2019 posudzované spoločne.

                  (10)

                  Keďže pomer verejného dlhu Belgicka k HDP sa nachádza nad úrovňou 60 % HDP a plánovaná produkčná medzera je na úrovni 0,1 %, nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov by nemala v roku 2020 presiahnuť 1,6 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,6 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požiadaviek Paktu stability a rastu. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2020 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Prima facie sa nepredpokladá, že Belgicko v rokoch 2019 a 2020 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Je dôležité, aby sa všetky neočakávané zisky použili na ďalšie znižovanie miery zadlženosti verejnej správy. Strednodobá a dlhodobá udržateľnosť verejných financií Belgicka je aj naďalej ohrozená v dôsledku kombinácie vysokého pomeru dlhu k HDP a predpokladaného nárastu nákladov na starnutie, najmä nákladov spojených s dôchodkami a dlhodobou starostlivosťou. V roku 2015 bol prijatý súbor dôchodkových reforiem, čo viedlo k zvýšeniu zákonného veku odchodu do dôchodku zo 65 na 66 rokov od roku 2025 a na 67 rokov od roku 2030. Okrem toho sa sprísnili aj požiadavky na vek a služobný vek, v ktorom možno požiadať o predčasný odchod do dôchodku. Napriek tomu by sa verejné výdavky na dôchodky mali v období rokov 2016 – 2070 ešte zvýšiť o 2,9 percentuálneho bodu HDP, a to najmä v nasledujúcich dvoch desaťročiach. Podmienky predčasného odchodu do dôchodku pre viaceré veľké skupiny štátnych zamestnancov sú okrem toho aj naďalej priaznivejšie ako bežné podmienky. Predpokladá sa, že verejné výdavky na dlhodobú starostlivosť sa v období rokov 2016 – 2070 zvýšia o 1,7 percentuálneho bodu HDP, čo je nadpriemerný nárast výdavkov, ktoré už aj tak dosahujú jednu z najvyšších úrovní v Únii. Organizačná fragmentácia dlhodobej starostlivosti s právomocami, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú na rôznych administratívnych úrovniach, spochybňuje niektoré aspekty efektívnosti výdavkov, a preto čistý vplyv nedávneho prenosu zodpovednosti zatiaľ nie je jasný. Posilnenie správy vecí verejných by pomohlo dosiahnuť zamýšľané zvýšenie efektívnosti. Mohol by existovať priestor na optimalizáciu štruktúry starostlivosti, aby sa zvýšila nákladová efektívnosť systému dlhodobej starostlivosti.

                  (11)

                  Takisto by sa mohlo zlepšiť zloženie a efektívnosť verejných výdavkov, aby sa vytvoril priestor pre viac verejných investícií. Celkové výdavky ako podiel na HDP v Belgicku aj napriek nedávnemu zníženiu naďalej patria medzi najvyššie v eurozóne. Vysoká úroveň verejných výdavkov naznačuje, že existuje priestor na fiškálnu úpravu, ktorá je viac založená na výdavkoch. Keď sa zohľadní vysoká úroveň verejných výdavkov, výsledky niektorých politík a kvalita niektorých verejných služieb vyvolávajú otázky týkajúce sa efektívnosti nákladov. Preskúmania výdavkov a hodnotenia politík môžu pomôcť Belgicku pri stanovovaní priorít a zlepšovaní efektívnosti verejných výdavkov. Preskúmania výdavkov by sa okrem toho mohli použiť na posúdenie účinnosti nepriamej verejnej podpory pre podnikový výskum a vývoj, ktorá je ako percentuálny podiel HDP jednou z najvyšších v Únii a ktorej rast pokračoval aj v minulom roku. Federálne a regionálne orgány nedávno prejavili záujem o začlenenie preskúmania výdavkov do ich rozpočtového mechanizmu.

                  (12)

                  Koordinácia rozpočtu medzi subjektmi nie je v súčasnosti dostatočne pružná na to, aby sa vytvoril priestor na verejné investície do rozsiahlych projektov. V prípade federatívneho členského štátu, akým je Belgicko, kde sa právomoc vynakladať výdavky z veľkej časti decentralizovala na nižšie úrovne štátnej správy, má účinná koordinácia rozpočtu zásadný význam. Napriek dohode o spolupráci podpísanej v roku 2013 ešte stále neexistuje žiadna formálna dohoda o ročných cieľoch na všetkých úrovniach verejnej správy, čo komplikuje koordináciu rozpočtu. Na rozdiel od postupov pri predchádzajúcich programoch stability, keď fiškálnu trajektóriu vzal na vedomie výbor pre zosúladenie, všetky úrovne verejnej správy schválili celkovú fiškálnu trajektóriu uvedenú v programe stability na rok 2018 a podporili dosiahnutie fiškálnych cieľov do roku 2020 pre všetky úrovne verejnej správy. Aj keď toto schválenie zvýšilo dôveryhodnosť celkovej trajektórie, nedosiahla sa žiadna formálna dohoda o ročných fiškálnych cieľoch na každej úrovni verejnej správy. Životaschopnosť celkovej trajektórie smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa môže byť ohrozená z dôvodu chýbajúcej dohody o cieľoch na každej úrovni verejnej správy. Sekcii vysokej finančnej rady, ktorá rieši požiadavky na poskytovanie úverov pre verejný sektor, to navyše bráni účinne sledovať dodržiavanie týchto cieľov. Program stability na rok 2019 obsahuje len orientačné celkové a predbežné rozpočtové ciele, pretože 26. mája 2019 sa uskutočnili voľby na federálnej úrovni a na úrovni regiónov a spoločenstiev.

                  (13)

                  Nedávny hospodársky rast viedol k nárastu pracovných miest, pričom zamestnanosť dosahuje najvyššiu úroveň za posledných desať rokov. Napriek tomu je miera prechodov z neaktivity alebo nezamestnanosti do zamestnania naďalej nízka a Belgicko zatiaľ nesmeruje k splneniu svojho cieľa (73,2 %) vytýčeného v rámci stratégie Európa 2020. Pretrvávajú výrazné regionálne rozdiely na trhu práce. Napriek stabilnému poklesu v posledných piatich rokoch je miera nezamestnanosti mladých ľudí v Bruseli vysoko nad priemerom Únie Účasť na trhu práce v prípade nízkokvalifikovaných pracovníkov, osôb s migrantským pôvodom, starších pracovníkov a osôb so zdravotným postihnutím je nízka, čo naznačuje, že prekážkou integrácie na trhu práce sú tak štrukturálne faktory, ako aj faktory špecifické pre konkrétne skupiny, pričom existujúce aktivačné opatrenia nie sú rovnako účinné pre všetky skupiny obyvateľstva. Miera zamestnanosti starších pracovníkov (55 – 64 rokov) zostáva pod priemerom Únie a v prípade osôb nad 60 rokov je rozdiel oproti priemeru Únie naďalej vysoký. Osoby s migrantským pôvodom, najmä ženy, naďalej čelia vyššej miere nezamestnanosti, nižšej miere aktivity, vyššej chudobe zamestnaných osôb a privysokej kvalifikácii. Hoci sa prijali určité opatrenia na podporu integrácie novoprichádzajúcich migrantov a na riešenie diskriminácie, koordinovaný prístup k riešeniu problémov, s ktorými sa stretávajú osoby s migrantským pôvodom, ešte stále chýba. V záujme riešenia nízkej účasti na trhu práce boli v rámci reformy nazvanej dohoda o pracovných miestach (Jobs Deal) prijaté opatrenia, ktorých vplyv sa ešte musí posúdiť.

                  (14)

                  Naďalej pretrvávajú dôležité finančné faktory, ktoré znižujú motiváciu pracovať. Aj keď sa daňovo-odvodové zaťaženie v dôsledku presunu daňového zaťaženia znížilo, zostáva v priemere vysoké pre všetkých zamestnancov s výnimkou zamestnancov s veľmi nízkou mzdou (50 % priemernej mzdy). Belgicko je aj naďalej jediným členským štátom, v ktorom nie sú dávky v nezamestnanosti časovo obmedzené, aj keď postupne klesajú. V prípade príjemcov systému zdravotného poistenia a systému zabezpečenia v invalidite a v prípade druhých zárobkovo činných osôb existujú finančné faktory, ktoré znižujú motiváciu pracovať na plný úväzok. Konkrétne, osamelí rodičia (a v menšom rozsahu páry s deťmi) nemajú dostatočnú finančnú motiváciu na to, aby začali pracovať (na plný úväzok) v dôsledku kombinácie nákladov a ukončenia poskytovania dávok. Z dôvodu rozdelenia zodpovednosti za sociálnu ochranu medzi federálnu, regionálnu a miestnu úroveň môžu navyše vzniknúť koordinačné problémy. Systém sociálneho zabezpečenia formálne nepokrýva samostatne zárobkovo činné osoby v prípade dávok v nezamestnanosti, pracovných úrazov a chorôb z povolania.

                  (15)

                  Zhoršovanie výsledkov v oblasti vzdelávania v rámci povinnej školskej dochádzky a existencia významných rozdielov vo vzdelávacom systéme sú aj naďalej dôvodom na obavy. Percentuálny podiel mladých ľudí, ktorí neovládajú základné zručnosti, by sa mal zlepšiť najmä v rámci francúzskeho spoločenstva, kde je tento percentuálny podiel vyšší ako priemer OECD. Rozdiel v študijných výsledkoch z dôvodu sociálno-ekonomického a migračného prostredia je vysoký. Učitelia potrebujú väčšiu podporu pri riešení problematiky rozmanitosti a pretrváva potreba vhodne prispôsobiť kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov. S cieľom posilniť udržateľný a inkluzívny rast s vysokou úrovňou vedomostí a sociálne začlenenie treba zintenzívniť reformy na zlepšenie výsledkov v oblasti vzdelávania a vyrovnať sa s rozdielmi. Implementácia „Paktu excelentnosti“, vlajkovej školskej reformy francúzskeho spoločenstva zameranej na zlepšenie základných zručností, efektívnosti, riadenia a riešenia nerovností, napreduje. Boli prijaté dekréty o organizácii práce učiteľov, o spoločnom základnom školskom učebnom programe, o postavení riaditeľov škôl a posilnení znalostí francúzskeho jazyka v prípade nových žiakov, ktoré sa budú uplatňovať od septembra 2020. Flámske spoločenstvo uskutoční v rokoch 2019/2020 určité reformy sekundárneho vzdelávania, aj naďalej však vyvoláva obavy skoré rozdeľovanie žiakov. Vplyv týchto reforiem a opatrení bude závisieť aj od ich účinného vykonávania a sledovania. Federálny parlament takisto znížil vek povinnej školskej dochádzky zo šiestich na päť rokov. Vzhľadom na už aj tak vysokú úroveň výdavkov v oblasti vzdelávania bude potrebné vykonať reformy, ktoré kladú väčší dôraz na zvyšovanie efektívnosti a účinnosti systému a na jeho schopnosť poskytovať kompetencie orientované na budúcnosť a relevantné pre trh práce.

                  (16)

                  Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nízka pracovná mobilita brzdia rast pracovných miest a produktivity. Napriek viacerým opatreniam prijatým na regionálnej a federálnej úrovni s cieľom riešiť nedostatok zručností a zvýšiť aktiváciu, a to aj v rámci reformnej dohody o pracovných miestach, sa nedostatok pracovných síl pozoruje vo viacerých sektoroch, najmä informačných a komunikačných technológiách, stavebníctve a zdravotníctve. Rast sektora stavebníctva je brzdený nedostatkom zručností a pracovných síl. V niektorých sektoroch sa prejavujú výrazné potreby rekvalifikácie a zvyšovania kvalifikácie pracovnej sily. Účasť dospelých na vzdelávaní, odbornej príprave a pracovnej mobilite je takisto nízka. Nedostatočné jazykové zručnosti sú závažným problémom najmä v Bruseli, kde si podľa národného programu reforiem na rok 2019 približne 50 % pracovných ponúk vyžaduje znalosť francúzštiny a holandčiny. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelania je vysoká, ale absolventov prírodných vied, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) je príliš málo. V roku 2016 sa Belgicko umiestnilo na 26. mieste v Únii, pokiaľ ide o absolventov terciárneho vzdelávania v oblasti prírodných vied, technológie, inžinierstva a matematiky, s nízkou mierou nových študentov v súvisiacich oblastiach terciárneho vzdelávania, najmä v prípade žien. Z celkového vykonávania akčného plánu v oblasti prírodných vied, technológie, inžinierstva a matematiky v rokoch 2012 – 2020 vo Flámsku vyplýva, že došlo k pokroku, ale počet absolventov stredoškolského vzdelávania s takýmto zameraním od roku 2010 stagnuje. Francúzske spoločenstvo nemá politickú stratégiu v oblasti prírodných vied, technológie, inžinierstva a matematiky a ešte musí implementovať nedávno prijatú stratégiu digitálneho vzdelávania pre školy. Nedostatok odborníkov s podnikateľskými znalosťami a znalosťami v oblasti prírodných vied, technológie, inžinierstva a matematiky brzdí rozvoj startupov. Celková úroveň digitálnych zručností je dobrá, ale nezlepšuje sa. V národnom programe reforiem na rok 2019 sa zdôrazňuje dohoda medzi Flámskom a Valónskom a plánovaná dohoda medzi Flámskom a regiónom hlavného mesta Bruselu zamerané na zlepšenie medziregionálnej mobility pracovnej sily.

                  (17)

                  Výskum a vývoj je sústredený v niekoľkých priemyselných odvetviach a šírenie inovácií do ostatných odvetví hospodárstva je nedostatočné, čo v konečnom dôsledku vplýva na rast produktivity. Zdá sa, že verejný výskum je pod priemerom Únie. Pokiaľ ide o výskum, vývoj a inovácie, existujú aj regionálne a subregionálne rozdiely. V národnom pakte pre strategické investície sa posilnenie digitalizácie identifikuje ako sľubná cesta na zvýšenie produktivity a inovačnej kapacity Belgicka. To si vyžaduje investície do digitálnej infraštruktúry (vrátane prijatia účinných opatrení smerujúcich k úspešnému zavedeniu technológie 5G), do ľudského kapitálu a podnikateľského ducha, ako aj rýchlejšie zavádzanie digitálnych technológií, najmä zo strany tých podnikov, ktoré doteraz zaostávajú.

                  (18)

                  Kvalita cestnej infraštruktúry sa po rokoch nízkych verejných investícií zhoršuje. Súčasne sa zdá, že údržba rozsiahlej a hustej siete nie je v prípade regiónov a miestnych orgánov nákladovo efektívna. Cesty v Belgicku patria medzi najpreťaženejšie v rámci Únie. Železničná infraštruktúra je hustá a má dobrú kvalitu, jej dokončenie a modernizácia je však naďalej problémom, pričom najmä v okolí Bruselu a pri prístupe k prístavom Antverpy a Zeebrugge dochádza k jej preťaženiu. V prímestskej železničnej infraštruktúre a signalizačných zariadeniach sú plánované významné investície, ktoré však brzdia najmä pravidlá prideľovania rozpočtových prostriedkov v jednotlivých regiónoch. Rušivé stimuly a prekážky brániace hospodárskej súťaži a investíciám do služieb v rámci vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy a služieb medzimestskej autobusovej dopravy navyše obmedzujú ponuku alternatívnych kolektívnych a nízkouhlíkových dopravných služieb a dopyt po takýchto službách. Rastúce preťaženie ciest možno čiastočne vysvetliť neustálym zvyšovaním počtu osobných automobilov stimulovaným bezplatnými cestami, odpočtom v prípade služobných vozidiel a nízkymi environmentálnymi daňami. Vysoké dane z transakcií s nehnuteľným majetkom a systém služobných vozidiel majú nepriaznivý vplyv na mobilitu. Kvalita služieb železničnej dopravy sa znížila a v rámci mestskej a medzimestskej verejnej dopravy existuje priestor na zlepšenie, najmä vo Valónsku, kde hlavnú prekážku pre uchádzačov o zamestnanie predstavuje prístupnosť miesta zamestnania. Podľa národného programu reforiem na rok 2019 sa dôležité investície a reformy realizujú vo všetkých regiónoch, zatiaľ čo na federálnej úrovni a v spolupráci s regiónmi napreduje dokončovanie siete prímestských železníc okolo Bruselu. Belgicko prijalo zákon o otvorených službách v domácej železničnej doprave, ale podiel osobnej dopravy v rámci záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme na základe priamo zadanej zákazky zostáva v Belgicku stále veľmi vysoký. Súkromní prevádzkovatelia autobusovej dopravy nemajú povolené prevádzkovať služby medzimestskej autobusovej dopravy. Taxislužby sú predmetom rozličnej regulácie na jednotlivých miestnych úrovniach. Hoci regióny vypracovali svoje vlastné plány mobility, komplexná koordinácia bráni vytvoreniu jednotnej vízie mobility v rámci Belgicka a možno aj s pohraničnými mestami a regiónmi. Orgán pre reguláciu železníc má priestor na rozšírenie pôsobnosti svojich regulačných činností.

                  (19)

                  Značné investície sú potrebné na podporu energetickej transformácie. Ciele zníženia emisií do roku 2020 a 2030 pomôže splniť obnova starého fondu budov, ktorá predchádza zavedeniu noriem v oblasti energetiky. Zavádzanie alternatívnych palív je na pomerne nízkej úrovni. Sú potrebné značné investície do výroby elektrickej energie, ako aj do kapacity prepojenia, inteligentných sietí, uskladňovania a energetickej efektívnosti.

                  (20)

                  Napriek úsiliu vlády zostáva regulačná a administratívna záťaž podnikov aj naďalej veľká a má negatívny vplyv na podnikanie. Zdaňovanie startupov a malých spoločností sa zmierňuje, zostáva však zložité, pokiaľ ide o finančné investície. Belgicko reformovalo právo týkajúce sa obchodných spoločností, pričom znížilo počet právnych foriem pre spoločnosti, uľahčilo zákonnú elektronickú komunikáciu, znížilo minimálne kapitálové požiadavky a podľa národného programu reforiem na rok 2019 zreformovalo zákon o platobnej neschopnosti, keď doň zahrnulo najmä slobodné povolania. Napriek tomuto úsiliu však existujú dlhé zdržania pri stavebných povoleniach, nákladná registrácia nehnuteľností a zdĺhavé súdne konania. Administratívna spravodlivosť čelí výzvam v dôsledku nedostatočných zdrojov a zdĺhavých konaní, čo spôsobuje značné oneskorenia, najmä v prípade stavebných povolení, ale aj pri postupoch verejného obstarávania. Koordinácia v oblasti klímy, energetiky digitálnej a dopravnej politiky je navyše zložitá a možno ju zlepšiť. Spolupráca medzi colnými orgánmi a orgánmi dohľadu nad trhom nie je optimálna, v dôsledku čoho sa zvyšuje riziko, že cez belgickú hranicu sa do Únie dostane tovar, ktorý nespĺňa predpisy. Posúdenie vplyvu by sa mohlo lepšie začleniť do procesu tvorby politík. Kvalita digitálnych verejných služieb pre podniky je nízka. Nedostatočná digitalizácia súdnictva aj naďalej predstavuje vážny problém, najmä pokiaľ ide o zber údajov. Dokončenie digitalizácie súdnictva je dôležitou podmienkou pre ďalšie zlepšenie kvality justičného systému, ako je aktualizácia pracovných postupov a lepšie riadenie ľudských a finančných zdrojov na súdoch.

                  (21)

                  Prekážky brániace hospodárskej súťaži a investíciám vo viacerých oblastiach služieb pre podniky obmedzujú rast a produktivitu. Miera vstupu nových poskytovateľov služieb na trh je výrazne pod priemerom Únie, zatiaľ čo miery zisku sú nad priemerom Únie. Z ukazovateľa reštriktívnosti Komisie vyplýva, že belgický regulačný rámec pre účtovníkov, daňových poradcov, architektov a realitných agentov je podstatne reštriktívnejší ako priemer Únie. Nedávno prijatým zákonom sa zaviedli prísnejšie požiadavky, pokiaľ ide o patentových zástupcov. Federálny úrad pre plánovanie odhaduje, že v dôsledku ambiciózneho zníženia regulačného zaťaženia v právnych službách, účtovníctve a architektonických službách by sa zvýšila produktivita práce. Regulované poplatky pre notárov za transakcie s nehnuteľnosťami sú značné, čo prispieva k vysokým daniam z prevodu nehnuteľností. Reformy remeselných a obchodných profesií v jednotlivých regiónoch sú nerovnomerné. Maloobchodný sektor stále čelí prevádzkovým obmedzeniam, ktoré brzdia jeho produktivitu a odrádzajú od investovania. V odvetví supermarketov sa prejavuje suboptimálna úroveň hospodárskej súťaže, a to najmä v dôsledku vysokej koncentrácie a nízkej dynamiky vstupu a výstupu. Podľa ukazovateľa reštriktívnosti maloobchodu je Belgicko v poradí šiestym členským štátom s najreštriktívnejšími opatreniami, pokiaľ ide o prevádzkové prostredie maloobchodníkov. V národnom programe reforiem na rok 2019 sa zdôrazňujú nedávne reformy v regióne hlavného mesta Bruselu na uľahčenie zriaďovania maloobchodných prevádzok. Trh s telekomunikáciami je charakterizovaný vysokou úrovňou koncentrácie (ešte znásobenou nedávnymi akvizíciami) a slabou hospodárskou súťažou. Dokazujú to aj relatívne vysoké ceny za pevné služby v porovnaní s partnerskými krajinami. V prípade pevných sietí je maloobchodný trh charakterizovaný geograficky vymedzenými duopolmi etablovaných a káblových prevádzkovateľov sietí. To môže vytvárať prekážky brániace pri poskytovaní balíkov pevných a mobilných konvergentných služieb zo strany niektorých prevádzkovateľov. V národnom programe reforiem na rok 2019 sa zdôrazňuje, že bola prijatá reforma hospodárskeho práva s cieľom zlepšiť dodržiavanie právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže a fungovania belgického orgánu pre hospodársku súťaž prostredníctvom zefektívnenia postupov a zníženia rizika vzniku ďalších sporov pred súdom Cour des Marchés/Marktenhof. V porovnaní s orgánmi na ochranu hospodárskej súťaže iných členských štátov má belgický orgán pre ochranu hospodárskej súťaže obmedzené zdroje.

                  (22)

                  Programovanie finančných prostriedkov Únie na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2019. Belgicku by to umožnilo čo najlepšie využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

                  (23)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (24)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

         1.

            Zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nepresiahla 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 0,6 % HDP. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru dlhu verejnej správy. Pokračovať v reformách s cieľom zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť systémov dlhodobej starostlivosti a dôchodkových systémov, a to aj obmedzením možností predčasného odchodu z trhu práce. Zlepšiť zloženie a efektívnosť verejných výdavkov, najmä prostredníctvom preskúmaní výdavkov, a koordináciu fiškálnych politík na všetkých úrovniach verejnej správy s cieľom vytvoriť priestor pre verejné investície.

         2.

            Odstrániť faktory, ktoré znižujú motiváciu pracovať, a zvýšiť účinnosť aktívnych politík trhu práce, najmä v prípade nízkokvalifikovaných pracovníkov, starších pracovníkov a osôb s migrantským pôvodom. Zlepšiť výkonnosť a inkluzívnosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy a riešiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami.

         3.

            Zamerať hospodársku politiku v oblasti investícií na udržateľnú dopravu vrátane modernizácie železničnej infraštruktúry, na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a energetickú transformáciu, a na výskum a inovácie, najmä v rámci digitalizácie, berúc ohľad na regionálne rozdiely. Riešiť rastúce výzvy v oblasti mobility, a to posilnením stimulov a odstránením prekážok s cieľom zvýšiť ponuku a dopyt v prípade hromadnej a nízkoemisnej dopravy.

         4.

            Znížiť regulačnú a administratívnu záťaž, aby sa stimulovalo podnikanie a odstránili prekážky brániace hospodárskej súťaži v oblasti služieb, najmä telekomunikácií, maloobchodu a odborných služieb.

         V Bruseli 9. júla 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 136, 12.4.2019, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rovnomerne rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.