title: Odporúčanie na rozhodnutie Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---             KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                           V Bruseli 30. 10. 2008
                                           KOM(2008) 716 v konečnom znení

                              Odporúčanie na

                         ROZHODNUTIE RADY

                 o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku

                                Návrh na

                         ROZHODNUTIE RADY

     o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku

                          (predložený Komisiou)

SK                                                                          SK
 ---pagebreak---                                       DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      ÚVOD
     Maďarské orgány vynakladajú od polovice roku 2006 značné úsilie na vyrovnanie
     nahromadenej vonkajšej a vnútornej nerovnováhy. Aj napriek hmatateľným výsledkom, ktoré
     sa dosiahli počas ostatných dvoch rokov a ktoré zahŕňajú významné zníženie celkového
     deficitu verejných financií a postupné znižovanie deficitu bežného účtu, maďarské finančné
     trhy sú od začiatku októbra 2008 pod silným tlakom. Tento tlak súvisí s porovnateľne
     vysokou finančnou zraniteľnosťou následkom veľkého vonkajšieho dlhu Maďarska (takmer
     100 % HDP), ku ktorému nedávno prispeli úvery v zahraničných menách určených
     súkromnému sektoru, a najvyšším pomerom verejného zadlženia v regióne (približne 66 %
     HDP). Príslušné orgány rýchlo oznámili súbor komplexných politických opatrení navrhnutý
     na obnovenie dôvery investorov a zmiernenie tlaku, ku ktorému dochádza na finančných
     trhoch. Opatrenia zahŕňajú zrýchlené znižovanie deficitu v roku 2008, ako aj v roku 2009, čím
     by sa znížila potreba financovania zo štátnych zdrojov, a určitý počet krokov zacielených na
     rozmrazenie trhu so štátnymi dlhopismi a zvýšenie likvidity na trhu s devízovými swapmi.
     Keďže však v roku 2008 a osobitne v roku 2009 je možné očakávať prudké zhoršenie
     kapitálového a finančného účtu zapríčinené otrasmi na finančných trhoch, Maďarsko bude v
     tomto období potrebovať výraznú finančnú podporu, ktorá sa do konca roku 2009 bude
     pravdepodobne pohybovať rádovo v sume 20 miliárd EUR.

     2.      MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHĽAD
     V polovici roku 2006 sa začal program fiškálnej konsolidácie s cieľom odstrániť vysoké
     fiškálne a vonkajšie nerovnováhy, ktoré sa vytvorili v predchádzajúcich rokoch (celkový
     deficit verejných financií v roku 2006 dosiahol 9,3 % a deficit bežného účtu 7,5 %). Medzi
     tieto opatrenia patrili, okrem iného, zmrazenie výdavkov, škrty vo verejných investíciách,
     zvýšenie daní a zníženie dotácií cien. Následne sa výrazne znížili výstupné ukazovatele
     verejného sektora, najmä v zdravotníctve, vzdelávaní a verejnej správe. V roku 2007 sa
     v súkromnom sektore prejavila určitá odolnosť proti spomaleniu rastu hospodárstva, čo bolo
     podporené prístupom k novým úverom. Vďaka výraznému zvýšeniu objemu vývozu
     o približne 16 % objem investícií predsa len mierne rástol, aj keď zisky podnikov sa
     v dôsledku podstatného rastu nákladov spojených so mzdami znížili. Spotreba takisto mierne
     stúpla, a to o 0,7 %, aj napriek poklesu reálnych miezd spôsobenému prudkým nárastom cien
     ropy a potravín, ktorý bol sprevádzaný zvýšením regulovaných cien a dane z pridanej
     hodnoty. Celkovo sa ročný rast HDP spomalil zo 4,1 % v roku 2006 na 1,1 % v roku 2007,
     pričom inflácia sa zdvojnásobila na takmer 8 %, čím výrazne prevýšila oficiálnu cieľovú
     hodnotu inflácie.
     S postupne zanikajúcimi účinkami fiškálneho balíka sa hospodárstvo mohlo od roku 2008
     zotavovať a dosiahnuť do 2 až 3 rokov potenciálny rast (tesne pod 3 %). Spomalením rastu v
     EÚ a vo zvyšku sveta, ktoré je výraznejšie, ako sa predpokladalo, sa však podstatne oslabil
     výhľad na výkonnosť vývozu, ktorý v minulých rokoch predstavoval hlavnú hybnú silu rastu
     maďarského hospodárstva. Súčasné finančné ťažkosti a s nimi súvisiace sprísnenie úverových
     podmienok prispeli k spomaleniu a ďalej zhoršovali perspektívy rastu. Sprísnením úverových
     podmienok sú najviac postihnuté súkromná spotreba a investície domácností, zatiaľ čo
     investície podnikového sektora by sa ešte mohli udržať, pričom sa očakáva podpora v podobe
     prílivu prostriedkov z fondov EÚ (zo štrukturálneho fondu a kohézneho fondu). Očakáva sa,
     že predtým, ako sa ročný rast HDP v roku 2010 pomaly obnoví, zostane v roku 2008 výrazne
     pod 2 % a v roku 2009 prudko klesne. So zreteľom na vysokú mieru neistoty v kontexte

SK                                                2                                                  SK
 ---pagebreak---      súčasných podmienok na finančných trhoch existujú dokonca riziká, že by sa HDP mohol v
     roku 2009 zmenšiť a následné zotavenie by sa mohlo predĺžiť.

     3.      VEREJNÉ FINANCIE
     V roku 2007 sa celkový deficit verejných financií prudko znížil na 5 % HDP, pričom v roku
     2006 bol na úrovni 9,3 % HDP. Toto zníženie deficitu bolo výsledkom programu fiškálnej
     konsolidácie, ktorý začala znovuzvolená vláda v lete 2006 a ktorý obsahoval aj niekoľko
     zvýšení daní, ako aj krátenie cenových dotácií, zmrazenie výdavkov (najmä v prípade platov
     vo verejnom sektore) a nominálne zníženie verejných investícií. V polovici júla 2008, na
     základe príjmov verejných financií v prvom polroku, ktoré boli lepšie ako sa očakávalo, vláda
     upravila svoju prognózu deficitu na 3,8 % HDP (v najnovšej aktualizácii konvergenčného
     programu bol cieľ stanovený na 4 % HDP a Rada ho schválila).
     V reakcii na turbulencie na maďarských finančných trhoch vláda oznámila 10. októbra
     dvanásťbodový akčný plán na posilnenie dôvery v trh. Tento plán obsahoval predovšetkým
     zníženie cieľových hodnôt rozpočtového deficitu: na 3,4 % HDP z 3,8 % na rok 2008, a na
     2,9 % HDP z 3,2 % na rok 2009, čo bolo následne ďalej znížené na 2,6 % HDP. V prípade
     roku 2008 by sa dosiahnutie ambicióznejšej cieľovej hodnoty deficitu vo výške 3,4 % HDP
     zaručilo týmito opatreniami: (i) úspory výdavkov v niektorých štátnych programoch a nižšie
     očakávané výdavky na spolufinancovanie v dôsledku pomalšieho čerpania prostriedkov z
     fondov EÚ (0,15 % HDP), ako bol stanovený cieľ; ako aj (ii) v prípade potreby trvalé
     zmrazenie nevyužitých rozpočtových rezerv (0,3 % HDP). Pokiaľ ide o rok 2009,
     predpokladá sa, že cieľová hodnota deficitu nižšia o 0,6 % HDP sa dosiahne prostredníctvom
     (i) zrušenia plánovaných daňových úprav, pri ktorých sa formálne očakávalo, že ich
     následkom v roku 2009 bude strata príjmu vo výške 0,55 % HDP, zatiaľ čo vyrovnávacie
     opatrenia na strane výdavkov sa nezmenia a (ii) ďalšieho krátenia na strane výdavkov vo
     výške 0,6% HDP (škrty vo vládnych programoch a prevádzkových nákladoch rozpočtových
     inštitúcií ako aj odklad indexácie niektorých sociálnych prevodov) obsiahnutých
     v revidovanom návrhu rozpočtu predloženom 18. októbra, ako aj (iii) dodatočných opatrení
     vo výške okolo 1 % HDP, konkrétne znížením trinástych dôchodkov a platov vo verejnej
     sfére, ako aj zmrazením platov vo verejnom sektore.
     Oživenie procesu reformy fiškálneho riadenia je takisto súčasťou dvanásťbodového vládneho
     akčného plánu. Revidovaný legislatívny dokument bol do parlamentu predložený 17. októbra.
     Integrujú sa v ňom niektoré dôležité prvky alternatívnych návrhov opozičných strán
     (napríklad viacročné výdavkové stropy pre podsektor ústrednej štátnej správy a zriadenie
     Fiškálnej rady popri Úrade pre rozpočtovú legislatívu). V tomto revidovanom pláne sa
     predpisuje, že ročný rozpočet by sa začlenil do trojročného rámca vrátane strednodobých
     numerických pravidiel. Predpokladá sa, že nový legislatívny návrh bude schválený
     jednoduchou väčšinou.

     4.      FINANČNÉ TRHY
     Zatiaľ čo v roku 2008 sa podmienky na maďarských finančných trhoch väčšinou vyvíjali
     prevažne paralelne s podmienkami v iných krajinách tohto regiónu (aj keď miestami s vyššou
     volatilitou1), trhy sa na začiatku októbra dostali pod veľký tlak, pričom došlo k zmrazeniu na
     primárnom trhu so štátnych dlhopismi, veľmi prudkému pádu na burzách a prudkému
     znehodnoteniu výmenného kurzu, čo viedlo k významnému nárastu rozpätia výnosov zo

     1
            Napríklad trh so štátnymi dlhopismi sa dostal v jari 2008 pod dočasný tlak, hlavne v dôsledku posunu
            portfólia domácimi dôchodkovými fondmi.

SK                                                      3                                                          SK
 ---pagebreak---      štátnych dlhopisov a swapov na úverové zlyhanie (CDS). Zdá sa, že to súvisí s nedostatkom
     likvidity vo finančnom systéme, najmä pokiaľ ide o likviditu v cudzích menách, čo sa stáva
     čoraz nákladnejšie v dôsledku toho, že riziko protistrany sa vníma ako zvýšené a v dôsledku
     zvýšenej neochoty riskovať v súvislosti so stredoeurópskymi a východoeurópskymi
     krajinami.
     Po otrasoch na trhoch, ku ktorým došlo na začiatku októbra, príslušné orgány oznámili
     niekoľko opatrení zameraných priamo na zníženie finančného napätia. Popri sprísnení
     opatrení v oblasti rozpočtových plánov, ktorým sa znižujú požiadavky na čisté financovanie,
     patria sem tieto prvky: (1) uvoľnenie pravidiel investovania pre dôchodkové fondy, (2)
     otvorenie novej facility pre devízové swapy Národnou bankou Maďarska (NBM) 13. októbra,
     ktorej účelom je uľahčiť kontakt medzi kupujúcimi a predávajúcimi pri devízových swapoch
     a tým prekonať riziko protistrany, (3) nový pohotovostný systém pomoci pre banky ponúkaný
     od 16. októbra, ktorým MNB môže poskytovať bankám jednodňové swapy euro-forint. Táto
     nová facilita je zaručená dohodou o repo transakciách s ECB, prostredníctvom ktorej ECB
     poskytne MNB úverový rámec až do výšky 5 miliárd EUR. (4) MNB 16. októbra takisto
     oznámila opatrenia s cieľom poskytnúť ochranu domácemu trhu s dlhopismi v zhode
     s primárnymi dílermi. (5) Dňa 22. októbra MNB zvýšila svoju úrokovú sadzbu o 300
     bázických bodov, aby zastavila prepad domácej meny (maďarský forint stratil od začiatku
     októbra k uvedenému dátumu 14 % svojej hodnoty oproti euru).
     Maďarský parlament okrem toho prijal 13. októbra opatrenie na zvýšenie prahu poistenia
     vkladov zo 6 miliónov HUF na 13 miliónov HUF. Odhaduje sa, že touto novou hornou
     hranicou sa pokryje približne 90 % oprávnených vkladov. Toto legislatívne opatrenie je
     sprevádzané politickým záväzkom ručiť v prípade potreby za všetky vklady. Maďarské
     orgány navyše zintenzívnili svoju spoluprácu s vnútroštátnym Výborom pre finančnú stabilitu
     (vytvoreným v roku 2004) a rozvinuli cezhraničné kontakty s orgánmi dohľadu.

     5.      PLATOBNÁ BILANCIA A POTREBA EXTERNÉHO FINANCOVANIA
     Čistý rast vývozu, výrazne posilnený prudkým celosvetovým rastom, bol hlavnou hnacou
     silou rastu HDP v minulých rokoch, pričom v značnej miere prispel k postupnému poklesu
     pomeru deficitu bežného účtu k HDP, ktorý sa znížil zo 7,5 % HDP v roku 2006 na 6,4 % v
     roku 2007. V roku 2007 sa ukázalo, že ďalším dôležitým faktorom bolo podstatné zníženie
     vládnej potreby financovania. Na kapitálovom účte sa dosiahol rastúci prebytok, ktorý v roku
     2007 dosiahol 1,1 % HDP, a to čiastočne vďaka rastúcemu čerpaniu prostriedkov z EÚ, takže
     celkové čisté vonkajšie záväzky sa stabilizovali, hoci na vysokej úrovni (97 % HDP). Súčasne
     sa zvýšil podiel dlhových nástrojov pri vonkajšom deficite. Toto odzrkadľuje okrem iného
     trvalo vysoký odlev priamych zahraničných investícií (PZI) a portfóliových investícií
     rezidentmi, ktoré by po čase mali priaznivo prispieť k bilancii na strane príjmov bežného
     účtu. Zatiaľ čo v prvej polovici roku 2008 sa podiel financovania nevytvárajúceho dlh mierne
     zvýšil (na približne jednu tretinu z celkovej sumy), podiel krátkodobých záväzkov (s dobou
     splatnosti kratšou než 1 rok) na celkovom dlhu sa zvýšil na hodnotu približne 23 % HDP, a to
     najmä v dôsledku rastúcich vonkajších záväzkov finančného odvetvia, ktoré teraz predstavujú
     35 % HDP (pričom podiel štátu na vonkajšom dlhu je 30 %).
     Očakáva sa, že saldo bežného účtu sa bude v tomto a osobitne v nasledujúcom roku ďalej
     znižovať, a to so zreteľom na súčasné znehodnotenie forintu a prudké zníženie rastu importu v
     roku 2009. S rastom čerpania už vyčlenených prostriedkov z EU sa očakáva, že sa zlepší
     takisto saldo kapitálového účtu. Na druhej strane sa vzhľadom na najnovší vývoj, najmä od
     začiatku októbra, očakáva, že nastane zrýchlenie čistého odlevu portfóliových investícií
     (vrátane finančných derivátov), a to najmä preto, že vláda a banky radikálne obmedzujú

SK                                                4                                                  SK
 ---pagebreak---      prijímanie úverov zo zahraničia, čo prispeje k podstatnému zhoršeniu kapitálového a
     finančného účtu v roku 2008 a osobitne v roku 2009. So zreteľom na tento vývoj a s cieľom
     podporiť platobnú bilanciu a zvýšiť menové rezervy na rozumnú úroveň zastávajú MMF a
     Komisia názor, že Maďarsko bude do konca roku 2009 potrebovať podstatnú krátkodobú
     a strednodobú finančnú pomoc rádovo vo výške 20 miliárd EUR.
     So zreteľom na prv uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že existuje vážne ohrozenie
     maďarskej platobnej bilancie; Komisia preto Rade odporúča rozhodnutie o poskytnutí
     vzájomnej pomoci.

     6.      POMOC EÚ   V RÁMCI SYSTÉMU                PRE   PLATOBNÉ   BILANCIE    AKO    SÚČASŤ
             MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIA

     Strednodobá finančná pomoc pre Maďarsko v rámci systému pre platobné bilancie členských
     štátov (so zreteľom na nariadenie č. 332/2002) sa zdá byť za súčasných okolností primeraná.
     Bola by účinná v okamihu, keď je Maďarsko so zreteľom na zvýšenie napätia na finančnom
     trhu vážne ohrozené ťažkosťami s jeho platobnou bilanciou, hoci sa jeho politika od polovice
     roku 2006 podstatne zlepšila. Podpora EÚ Maďarsku by bola súčasťou väčšieho finančného
     balíka pre Maďarsko, v rámci ktorého MMF poskytne úver vo výške 10,5 miliárd SDR
     (približne 12,5 miliárd EUR), a to podľa dohody o pohotovostnom úvere, ktorá by sa mala
     schváliť 6. novembra 2008, a Svetová banka úver vo výške 1 miliardy EUR. Je vecou
     zásadného významu, aby veľké finančné inštitúcie vykonávajúce svoju činnosť v Maďarsku aj
     naďalej poskytovali primerané financovanie hospodárstva. Finančná pomoc EÚ sa poskytuje
     na podporu veľkého záväzku maďarských orgánov vykonávať komplexný program
     hospodárskej politiky, ktorého účelom je obnoviť dôveru investorov a zmierniť napätie, ktoré
     sa v minulých týždňoch pociťovalo na maďarských finančných trhoch. Tento program bude
     zahrnutý do aktualizácie konvergenčného programu. Najmä zrýchlenie fiškálnej konsolidácie,
     ktoré znižuje potreby financovania, a plánovaný pokrok v reforme fiškálneho riadenia
     zodpovedajú predchádzajúcim odporúčaniam Rady v súvislosti so stanoviskami ku
     konvergenčnému programu z novembra 2007 a správou o vykonávaní národného programu
     reforiem z októbra 2007. Pomoc EÚ a účasť Komisie by takisto pomohli zaistiť úplnú
     konzistentnosť súčasných politických opatrení podporovaných celým finančným balíkom s
     politickými odporúčaniami EÚ.
     Podmienky hospodárskej pomoci by zahŕňali reformu fiškálneho riadenia a podporu väčších
     ambícií, pokiaľ ide o znižovanie deficitu, čím by sa zaručilo, že sa vykoná plánovaná korekcia
     nadmerného deficitu (najneskôr v roku 2009), ktorá bola odporúčaná v odporúčaní Rady v
     rámci postupu pri nadmernom schodku z 10. októbra 2006. Patrili by sem aj opatrenia
     štrukturálnych reforiem podporované v kontexte lisabonskej stratégie, ako napr. posilňovanie
     stimulov na prácu s cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti a prispieť k dlhodobej udržateľnosti
     verejných financií. Monetárna politika by sa naďalej mala zameriavať na cenovú stabilitu
     a dosiahnutie inflačného cieľa MNB (v súčasnosti 3 %). Okrem toho by zahŕňali rýchle a
     prísne vykonávanie rozhodnutí s cieľom zlepšiť fungovanie finančného odvetvia. A nakoniec,
     pri monitorovaní dodržiavania podmienok by sa bral do úvahy aj pokrok pri plnení kritérií
     výkonnosti v rámci programu MMF. Patria sem (i) kvartálne stropy na kumulatívne peňažné
     primárne výdavky ústrednej štátnej správy, fondov sociálneho zabezpečenia a
     mimorozpočtových fondov; (ii) zabránenie akumulácii vonkajších nedoplatkov vo verejnom
     sektore; (iii) dolná hranica čistého toku medzinárodných rezerv; a (iv) konzultačné pásmo pre
     dvanásťmesačnú mieru zmeny národného indexu spotrebiteľských cien (ISC). Najmä
     prísnejšie monitorovanie vývoja rozpočtu počas roku by mohlo byť užitočným dodatočným
     nástrojom na udržanie rozpočtu podľa plánu, aby sa dosiahol oficiálny cieľový deficit.

SK                                                 5                                                  SK
 ---pagebreak---      Na zaistenie nevyhnutnej miery flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje umožniť
     využitie swapov na úrokové sadzby pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje táto pôžička.
     S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu
     úverovú kvalitu.
     So zreteľom na tieto skutočnosti a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom
     Komisia odporúča Rade poskytnúť vzájomnú pomoc uvedenú v článku 119 Zmluvy.

     Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí
     prv uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku na odporúčanie
     Komisie Rada prijala rozhodnutie, v rámci systému EÚ pre členské štáty [zavedeného
     nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002], o poskytnutí strednodobej finančnej
     pomoci Maďarsku v sume do 6,5 miliardy EUR na podporu udržateľnosti jeho platobnej
     bilancie. Táto pomoc by bola poskytnutá spolu s úverom z MMF. Bola by vyplatená
     maximálne v 5 splátkach a prepojená s podmienkami v oblasti hospodárskej politiky.
     Navrhované rozhodnutie by bolo platné dva roky odo dňa nadobudnutia účinnosti.

SK                                               6                                                SK
 ---pagebreak---                                               Odporúčanie na

                                         ROZHODNUTIE RADY

                               o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,
     so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a sociálnym
     výborom,
     keďže:
     (1)      Od polovice roku 2006 podnikajú maďarské úrady výrazné snahy korigovať
              akumulovanú vonkajšiu a vnútroštátnu finančnú nerovnováhu krajiny. Napriek
              hmatateľným výsledkom dosiahnutým v priebehu ostatných dvoch rokov vrátane
              výrazného zníženia celkového deficitu verejných financií a postupného znižovania
              schodku bežného účtu sa maďarské finančné trhy od začiatku októbra 2008 dostali do
              značnej tiesne.
     (2)      Maďarské orgány prijali v októbri 2008 komplexný program hospodárskej politiky
              zameraný na obnovenie dôvery investorov a zmiernenie napätia pociťovaného
              v ostatných týždňoch na maďarských finančných trhoch; tento program zahŕňa
              opatrenia na zabezpečenie primeranej likvidity a financovania bankového sektora,
              opatrenia na zaistenie primeranej kapitalizácie bánk, ako aj plány na zaistenie fiškálnej
              udržateľnosti a obmedzenie potrieb financovania; vláda prehodnotila najmä svoj
              cieľový deficit na rok 2008 na úroveň 3,4 % HDP v porovnaní s plánovanou úrovňou
              4 % HDP a na rok 2009 z pôvodných 3,2 % HDP na 2,6 % HDP; tento hospodársky
              program a najmä fiškálne ciele sa odzrkadlia v rozpočte vlády i v konvergenčnom
              programe, ktorý takisto obsahuje politické opatrenia a štrukturálne reformy.
     (3)      Rada pravidelne prehodnocuje hospodárske politiky implementované v Maďarsku,
              najmä v kontexte každoročného prehodnocovania aktualizácií konvergenčného
              programu Maďarska a implementácie národného programu reforiem, v kontexte
              pravidelného prehodnocovania pokroku, ktorý Maďarsko dosiahlo v súvislosti
              s odporúčaním Rady o postupe pri nadmernom schodku, ako aj v kontexte
              konvergenčnej správy.
     (4)      Napriek očakávanému zlepšeniu stavu bežného účtu čelí Maďarsko v rokoch 2008
              a 2009 významným finančným potrebám (ktorých výška sa odhaduje na približne 20
              miliárd EUR), keďže z nedávnej situácie na finančnom trhu vyplýva, že kapitálový
              a finančný účet by sa mohol výrazne prepadnúť a čistý odliv prostriedkov z portfólií
              by sa mohol zrýchliť.
     (5)      Maďarské orgány požiadali EÚ a iné medzinárodné finančné inštitúcie a krajiny
              o výraznú finančnú pomoc na podporu udržateľnosti platobnej bilancie a uvedenie
              medzinárodných menových rezerv na rozumnú úroveň.
     (6)      V súvislosti s platobnou bilanciou Maďarska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje
              naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Spoločenstva,

SK                                                    7                                                   SK
 ---pagebreak---      PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                             Článok 1
     Spoločenstvo poskytne Maďarsku vzájomnú pomoc.
     Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                                 8      SK
 ---pagebreak---                                                       Návrh na

                                             ROZHODNUTIE RADY

                 o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/20022 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza
     systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho
     článok 3 ods. 2,
     so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a sociálnym
     výborom (EFC),

     keďže:
     (1)      Rozhodnutím Rady [….] sa rozhodlo o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku.
     (2)      Napriek očakávanému zlepšeniu stavu bežného účtu sa očakáva, že zahraničné
              finančné potreby Maďarska v rokoch 2008 a 2009 budú predstavovať približne
              20 miliárd EUR, keďže s ohľadom na nedávnu situáciu na finančnom trhu by sa
              kapitálový a finančný účet mohol výrazne prepadnúť a čistý odliv prostriedkov
              z portfólií by sa mohol zrýchliť.
     (3)      Je vhodné poskytnúť Maďarsku podporu Spoločenstva do výšky 6,5 miliárd EUR
              v rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských
              štátov, zavedeného v roku 2002 nariadením (ES) č. 332/2002. Táto pomoc by sa mala
              poskytnúť spolu s úverom od Medzinárodného menového fondu vo výške 10,5
              miliardy SDR (približne 12,5 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru, ktorého
              schválenie sa očakáva 6. novembra 2008. Svetová banka takisto súhlasila s tým, že
              poskytne Maďarsku úver vo výške 1 miliardy EUR.
     (4)      Pomoc by mala riadiť Komisia, ktorá by po konzultácii s EFC dohodla s maďarskými
              orgánmi špecifické podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku finančnej
              pomoci. Tieto podmienky by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. Podrobné
              finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v úverovej zmluve.
     (5)      Pomoc by sa mala poskytnúť s cieľom podporiť udržateľnosť platobnej bilancie
              v Maďarsku, čím by sa následne prispelo k úspešnej implementácii vládneho
              programu hospodárskej politiky v súčasnej hospodárskej a finančnej situácii.
     ROZHODLA TAKTO:

                                                      Článok 1
     1.        Spoločenstvo sprístupní Maďarsku strednodobý úver vo výške maximálne
               6,5 miliardy EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti 5 rokov.

     2
              Ú. v. ES L 53/1, [23. februára 2002].

SK                                                       9                                          SK
 ---pagebreak---      2.      Finančná pomoc Spoločenstva bude k dispozícii počas dvoch rokov počnúc prvým
             dňom po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Ak si to vyžiadajú okolnosti,
             Komisia sa môže po porade s Hospodárskym a finančným výborom rozhodnúť
             predĺžiť toto obdobie najviac o dva roky.

                                             Článok 2
     1.      Pomoc bude riadiť Komisia spôsobom konzistentným so záväzkami Maďarska
             a odporúčaniami Rady, a to najmä v kontexte implementácie národného programu
             reforiem, ako aj konvergenčného programu a postupu pri nadmernom deficite.
     2.      Komisia dohodne po konzultácii s EFC s maďarskými orgánmi špecifické
             podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku finančnej pomoci, ako sa
             ustanovuje v článku 3 ods. 4. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande
             o porozumení, ktoré bude konzistentné so záväzkami a odporúčaniami uvedenými
             v odseku 1. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v úverovej zmluve.
     3.      Komisia bude v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overovať, či sú splnené
             podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku pomoci. Komisia bude
             priebežne informovať EFC o možnom splácaní pôžičiek, resp. reštrukturalizácii
             finančných podmienok.

                                             Článok 3
     1.      Finančnú pomoc Spoločenstva sprístupní Komisia Maďarsku prostredníctvom
             najviac piatich splátok, ktorých výška sa určí v memorande o porozumení.
     2.      Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď úverová zmluva a memorandum o porozumení
             nadobudnú účinnosť.
     3.      Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie
             úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality.
     4.      Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok po tom, ako získa stanovisko EFC.
             Vyplatenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania
             nového hospodárskeho programu maďarskej vlády vrátane konvergenčného
             programu Maďarska, a konkrétnejšie na základe špecifických podmienok
             hospodárskej politiky ustanovených v memorande o porozumení. Okrem iného by
             sem patrili pokrok dosiahnutý vo fiškálnej konsolidácii plánovanej vládou v súlade
             s odporúčaním Rady podľa postupu pri nadmernom deficite z 10. októbra 2006, ako
             aj v súlade so stanoviskom Rady k aktualizácii konvergenčného programu
             z novembra 2007; špecifické opatrenia na kontrolu výdavkov vyplývajúcich
             z procesu konsolidácie, ako aj pokrok dosiahnutý v reforme fiškálneho riadenia
             a finančného dohľadu; opatrenia štrukturálnych reforiem podporované v kontexte
             lisabonskej stratégie, ako napr. posilňovanie stimulov na prácu s cieľom podporiť
             zamestnanosť a prispieť k dlhodobej udržateľnosti verejných financií.
     Toto rozhodnutie je určené Maďarskej republike.
     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                              10                                                SK
 ---pagebreak---                                  VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET

                                  (pozri článok 16 interného predpisu)

     PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ
     ZÁLEŽITOSTI
     ČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJE
     NÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ MAĎARSKU

     1.        NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV
               01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej
               bilancie

     2.        PRÁVNY ZÁKLAD:
               Článok 119 a 308 Zmluvy o ES; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002.
               V nariadení sa výška istiny pri úveroch poskytovaných členským štátom podľa tohto
               systému obmedzuje na 12 miliárd EUR. Od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia
               sa v rámci tohto systému neposkytli žiadne úvery.

     3.        CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)
               Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou.
               Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by si dlžník
               (Maďarsko) neplnil zmluvné záväzky.
               Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať
               iba v prípade skutočnej žiadosti o záruku. Očakáva sa, že za bežných okolností sa
               záruka z rozpočtu nebude požadovať. Pred tým, ako sa Maďarsko stalo členským
               štátom, poskytla Rada na základe rozhodnutí 1990/83/EHS z 25. februára 1990
               a 91/310/EHS z 24. júna 1991 Maďarsku makrofinančnú pomoc v celkovej výške
               790 miliónov ECU. Celá makrofinančná pomoc bola splatená do roku 1998.
               3a – Bežný rok
               Neuplatňuje sa.

                                                             VRP

     Počiatočné     rozpočtové
     prostriedky na rozpočtový
     rok (rozpočet)

     Presuny

     Ďalšie          rozpočtové
     prostriedky

     Rozpočtové     prostriedky
     spolu

SK                                                11                                                SK
 ---pagebreak---      Rozpočtové prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok

     Suma      na   navrhovanú
     akciu

               3b – Prenosy
               Neuplatňuje sa.

                                                     VRP
     Prenosy

     Rozpočtové       prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok
     Suma na navrhovanú akciu

               3c – Ďalší finančný rok
               Neuplatňuje sa.

                                                     VRP

     Počiatočné     rozpočtové                p.m.
     prostriedky na rozpočtový
     rok (rozpočet)

     Presuny

     Ďalšie            rozpočtové
     prostriedky
     Rozpočtové prostriedky
     spolu
     Rozpočtové prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok
     Suma na navrhovanú akciu
                                              p.m.

SK                                       12                SK
 ---pagebreak---      4.        OPIS AKCIE
               Navrhovaná strednodobá finančná pomoc Maďarsku pozostáva z úveru Spoločenstva
               (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových
               trhoch) vo výške 6,5 miliardy EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného
               finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 10,5 miliardy SDR
               (približne 12,5 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Svetová banka sa
               takisto zaviazala sumou 1 miliardy EUR. Cieľom strednodobej finančnej pomoci
               Spoločenstva Maďarsku je podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Maďarska, ktorá
               je vo vážnom ohrození, a tým zároveň podporiť nový hospodársky program vlády,
               ktorého cieľom je, okrem iného, obnoviť dôveru investorov a zmierniť napätie
               pociťované od začiatku októbra 2008 na finančných trhoch. Pomoc je odzrkadlením
               ochoty podporiť členský štát, ktorého politika sa od polovice roka 2006 značne
               zlepšila aj vďaka výraznému zníženiu celkového deficitu verejných financií. Touto
               pomocou sa zároveň prispieva k finančnej stabilite, ktorej rozsah siaha ďaleko za
               samotnú krajinu prijímajúcu pomoc, s cieľom posilniť dôležité medzinárodné
               (i medzibankové) prepojenia. Takto podporovaný nový hospodársky balík zahŕňa
               zrýchlené znižovanie deficitu v roku 2008 i 2009, ktorým by sa mala znížiť potreba
               financovania zo štátnych zdrojov, ako aj niekoľko cielených opatrení na rozmrazenie
               trhu s vládnymi dlhmi a zvýšenie likvidity na trhu s devízovými swapmi. Záverom,
               pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom
               predstavuje spôsob, ako zabezpečiť, že EÚ bude aj naďalej úzko zapojená do
               vytvárania hospodárskych politík v Maďarsku a že tieto politiky budú konzistentné
               so záväzkami Maďarska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide
               o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu
               a postupu pri nadmernom deficite.
               Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných
               inštitúcií na účely poskytnutia úveru Maďarsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva.
               Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny
               úverov, ktoré sa poskytnú Maďarsku, je 6,5 miliardy EUR.
               Štruktúra pre záruku poskytnutú Európskou úniou umožní Komisii splácať dlh
               v prípade, že by si Maďarsko neplnilo zmluvné záväzky.
               S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia na splácanie dlhu dočasne čerpať
               zo svojich hotovostných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12
               nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva
               rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v.
               ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).

     5.        POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTU
               Neuplatňuje sa.

     6.        ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)
               Neuplatňuje sa.
     Položka          Rozpočtové
                      prostriedky                                Platby
                                                                                Nasledujúce
                                      Rok n       Rok n+1     Rok n+2     Rok n+3
                                                                                finančné

SK                                                13                                                 SK
 ---pagebreak---                     roky
     Rok n
     Rok n+1

     Rok n
     Rok n+1

     Spolu

SK             14          SK


				|

		52014DC0412

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2014 /* COM/2014/0412 final - 2014/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Chorvátska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
Chorvátska na rok 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich
koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili
vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných pák, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Chorvátsko sa zúčastnilo na európskom semestri
2013 dobrovoľne a neformálne predložením hospodárskeho programu,
v ktorom neboli odporúčania pre jednotlivé krajiny. Rada prijala 21. júna
2013 závery, v ktorých privítala hospodársky program Chorvátska a zdôraznila,
že sa očakáva, že Chorvátsko dosiahne pokrok pri plnení požiadaviek Paktu
stability a rastu a že je potrebné, aby nastúpilo cestu dôveryhodnej
konsolidácie a zároveň si zachovalo úroveň výdavkov podporujúcu
rast a zabezpečilo si možnosti na spolufinancovanie prichádzajúcich
fondov EÚ.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej
určila Chorvátsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie,
ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania pre Chorvátsko[7]podľa
článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva
záver, že v Chorvátsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy,
ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a zásadné politické opatrenia.
Politické rozhodnutia sú nevyhnutné najmä vzhľadom na
zraniteľnosť vyplývajúcu zo značných vonkajších záväzkov,
poklesu vývoznej výkonnosti, vysoko zadlžených spoločností a rýchlo
rastúceho dlhu verejných financií – to všetko v kontexte pomalého rastu
a slabej schopnosti prispôsobiť sa.
(8)
Chorvátsko predložilo 24. apríla 2014 svoj
národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na
rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa
obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v konvergenčnom programe na rok 2014 je do roku 2016
odstrániť nadmerný deficit a zároveň sa vrátiť na cestu udržateľného
hospodárskeho rastu. Plánuje sa dosiahnuť to postupným znižovaním deficitu
zo 4,9 % HDP v roku 2013 na úroveň pod 3 % HDP do roku
2016, čo je termín na odstránenie nadmerného deficitu. V programe je
stanovené, že štátny dlh dosiahne vrchol na úrovni približne 72 % HDP
v roku 2014, pričom nasledujúci rok mierne klesne a potom sa
ustáli. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy
uvedené v programe, je počas celého programového obdobia
optimistický. Podľa scenára programu by mal HDP v roku 2014
stagnovať, pričom na rok 2015 sa plánuje mierny nárast vo výške 1,2 %;
v porovnaní s poklesom o 0,6 %, respektíve nárastom o 0,7 %
uvedeným v prognóze Komisie z jari 2014. Čísla v rozpočtovej
prognóze programu sa odlišujú od štandardov v Európskom systéme národných
a regionálnych účtov (ESA), z čoho vyplýva
nekonzistentnosť s predchádzajúcimi údajmi a makroekonomickým
scenárom, a sťažuje to primerané porovnanie s prognózou Komisie
z jari 2014. Navyše, v programe nie je sú uvedené dostatočné
podrobnosti o konsolidačných opatreniach na roky 2015 a 2016,
predovšetkým na strane výdavkov. Podľa prognózy Komisie z jari 2014
sa očakáva, že celkové saldo v roku 2014 dosiahne 3,8 % HDP
a v roku 2015 dosiahne 3,1 % HDP. Po potrebných úpravách potrebných
na dosiahnutie porovnateľnosti týchto odhadov s cieľmi
stanovenými v kontexte postupu pri nadmernom deficite (t. j.
vylúčenia vplyvu prevodu dôchodkových aktív z druhého piliera) by
boli prognózy Komisie na deficit v roku 2014 vo výške 4,6 % HDP
a v roku 2015 vo výške 3,8 %. Keďže konvergenčný
program predstavuje prvú správu o opatreniach, ktoré orgány prijali po
začatí uplatňovania postupu pri nadmernom deficite 28. januára
2014, Komisia posúdila opatrenia prijaté Chorvátskom v oznámení
uverejnenom 2. júna 2014. Predovšetkým, hlavný cieľ sa má podľa
plánu splniť v roku 2014, pričom sa očakáva, že deficit
bude o čosi vyšší ako cieľová hodnota na rok 2015. V rokoch
2014 aj 2015 sa tesne nepodarilo dosiahnuť požadované zlepšenie
štrukturálneho salda verejných financií. V konečnom dôsledku, hoci
zmena upraveného štrukturálneho salda je pod úrovňou odporúčaného
úsilia, očakáva sa, že úsilie merané na základe hodnôt diskrečných
opatrení bude tak v roku 2014, ako aj v roku 2015 vynaložené. Je
potrebné venovať väčšiu pozornosť kvalite opatrení a prechodu
na opatrenia orientované na výdavky, aby sa znížil negatívny vplyv na rast
a zvýšila sa udržateľnosť konsolidácie. Vychádzajúc z posúdenia
programu a prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č.
1466/97 Rada zastáva názor, že hoci Chorvátsko v súlade s odporúčaniami
prijalo do 30. apríla 2014 účinné opatrenia na odstránenie svojho
nadmerného deficitu, je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie, aby sa
dodržali odporúčania v zmysle postupu pri nadmernom deficite na
účel odstránenia nadmerného deficitu do roku 2016 a zabezpečenia
dôveryhodnosti nápravných opatrení.
(10)
Opatrenia na konsolidáciu rozpočtu by sa mali
orientovať na zvýšenie kvality verejných financií, s cieľom
dosiahnuť efektívnosť najmä v oblasti miezd, sociálneho
zabezpečenia a dotácií a poskytnúť dostatočný fiškálny
priestor na prioritizáciu výdavkov podporujúcich rast a investície,
vrátane projektov financovaných EÚ. Chorvátsko v posledných rokoch
uskutočnilo významné reformy svojho fiškálneho rámca. Pretrvávajú však
nedostatky týkajúce sa rozpočtového plánovania, účinnej kontroly
výdavkov a konzistentného uplatňovanie rozpočtových obmedzení,
čo má negatívny vplyv na tvorbu fiškálnej politiky. Hoci sa koncepcia
fiškálnych pravidiel nedávno zmenila, mala by sa ešte viac zlepšiť.
Predovšetkým, účinnosť fiškálneho rámca sa znižuje v dôsledku
neprítomnosti preventívnych mechanizmov a nedostatočného súladu
s dlhovým pravidlom, ako aj nejednoznačne formulovaného pravidla
štrukturálne vyrovnaného rozpočtu. Vytvorenie komisie pre fiškálnu
politiku je vítané, avšak je potrebné prijať ďalšie opatrenia na
posilnenie jej pozície pri plánovaní a monitorovaní rozpočtu, najmä
jej nezávislosti od všetkých rozpočtových orgánov.
(11)
Chorvátsko čelí výzve v podobe realizácie
fiškálnej konsolidácie bez toho, aby to malo negatívny vplyv na
konkurencieschopnosť a na vyhliadky oživenia hospodárstva. Za takejto
situácie je príjmová časť verejných financií obmedzená úzkym
vymedzením daňového základu, ktoré zabezpečuje stabilné daňové
výnosy a má do istej miery nepriaznivý vplyv na rast. V tejto
súvislosti je v národnom programe reforiem uvedený plán na zavedenie
periodickej dane z nehnuteľného majetku v roku 2016, ale jej
koncepciu vrátane základu dane je ešte potrebné konkretizovať. Chorvátsko
je odhodlané prijať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny
prostredníctvom obmedzenia tieňovej ekonomiky. V tejto súvislosti už
boli podniknuté príslušné kroky. V dôsledku postupného zavádzania
fiškálnych registračných pokladníc a následného zlepšenia
dohľadu nad transakciami sa zvýšili daňové príjmy. Očakáva sa
reorganizácia daňovej správy na účel zvýšenia efektívnosti a účinnosti
výberu daní a zároveň zníženia administratívnej záťaže
daňovníkov súvisiacej s dodržiavaním predpisov. Vzhľadom na
potreby fiškálnej konsolidácie a s prihliadnutím na údaje poukazujúce
na značné sumy nevybraných daní sa zdá, že tu existuje priestor na
ďalšie zvýšenie efektívnosti výberu daní a že je potrebné
vyvíjať ďalšie úsilie o zlepšenie daňovej disciplíny
prostredníctvom zabezpečenia viacerých elektronických služieb pre
daňovníkov.
(12)
Chorvátsko prijalo opatrenia s cieľom
zväčšiť udržateľnosť a primeranosť dôchodkov: od
novembra 2010 sa zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku, vek
predčasného odchodu do dôchodku a obdobie nutné na získanie nároku na
dôchodok pre ženy postupne zvyšovali a do roku 2030 by mali byť
v plnej miere zosúladené. Zmenami zákona o dôchodkovom poistení
prijatými v decembri 2013 sa zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku
zvýšil zo 65 na 67 rokov a vek predčasného odchodu do dôchodku zo 60
na 62 rokov. Toto zvýšenie sa však začne uplatňovať v praxi
až od roku 2031, čo je vzhľadom na demografické trendy
nedostatočne ambiciózny cieľ. Napriek reformám zavedeným v priebehu
minulých rokov ešte stále existujú rôzne možnosti predčasného odchodu do
dôchodku. Vzhľadom na rozsah výnimiek, postihy za predčasný odchod do
dôchodku a príplatky za neskorší odchod do dôchodku predstavujú len malé
stimuly pre prácu až do zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku, čo
má negatívny vplyv na ponuku pracovnej sily a na udržateľnosť
dôchodkového systému. V roku 2013 bol prijatý zákon o jednotnom
orgáne pre forenzné odborné znalosti (Act on the Single Forensic Expertise
Body), ktorý má pomôcť prostredníctvom zjednotenia posudzovania prípadov
postihnutia obmedziť narastanie počtu neoprávnených invalidných
dôchodcov a znížiť počet podvodov v tejto oblasti. Spolu
s narastajúcim počtom inšpekcií je to síce zamerané na riešenie
problému, s ktorým sa jednoznačne treba vysporiadať, avšak
konkrétny vplyv na výdavky bude závisieť od spôsobu, ako sa budú opatrenia
realizovať, a od rozsahu, v akom sa budú rozhodnutia
presadzovať. Dôchodky poskytované na základe osobitného systému, ktoré
boli nad určitým limitom, boli znížené o 10 %, hoci na
dočasnej báze, pričom ich indexácia sa previazala s vplyvom HDP.
Tempo, akým sa dôchodky poskytované na základe osobitných dôchodkových systémov
približujú k všeobecným pravidlám, je aj napriek nedávnym pokusom o zníženie
výdavkov a o zvýšenie transparentnosti pomalé a a rozsah tohto
približovania aj celkový dosiahnutý pokrok je ešte stále obmedzený.
(13)
Zdravotnícky sektor dosahuje pomerne dobré výsledky
v oblasti starostlivosti o zdravie a napriek určitým
regionálnym rozdielom sú služby dostupné, avšak zdravotnícky systém výraznou
mierou prispieva k tlaku na verejné financie. Orgány zistili nedostatky
v nemocničnej sieti, ktoré možno napraviť. Základný plán
reorganizácie nemocničnej starostlivosti, ktorý bol predstavený v marci
2014, stanovuje opatrenia, ktoré zlepšia nákladovú účinnosť, ako je
racionalizácia nemocničnej siete, znížená priemerná dĺžka pobytu
v nemocnici, lepšie rozdeľovanie nemocničných lôžok vrátane
lôžok určených pre dlhodobú starostlivosť, a ďalšie zmeny
vo financovaní nemocníc. Mali by sa zabezpečiť značné
monitorovacie a implementovacie kapacity v nemocniciach aj ústrednej
štátnej správe, aby sa tento plán mohol realizovať. Dlhodobú
starostlivosť charakterizujú služby rozptýlené medzi systémy zdravotníctva
a sociálnej starostlivosti, nízka miera pokrytia, formálna
starostlivosť, vysoké náklady na poskytovanie a dlhé poradovníky.
(14)
Miera zamestnanosti a aktívnosti patrí medzi
najnižšie v EÚ a je obzvlášť nízka u mladých a starších
ľudí. Odhliadnuc od cyklického vývoja, tieto výsledky trhu práce
čiastočne vyplývajú z inštitucionálneho a politického
rámca. Chorvátsko sa pustilo do reforiem trhu práce na účel zvýšenia jeho
flexibility. V roku 2013 bola zavŕšená prvá fáza reforiem zameraná na
regulovanie pracovných zmlúv na určitý čas. V januári 2014 vláda
prijala druhý legislatívny návrh, v ktorom sa stanovuje zníženie nákladov
na prepúšťanie prostredníctvom skrátenia a zjednodušenia postupov
a zvýšenia flexibility pracovného času. Na dôvažok sa zavedú
flexibilnejšie formy zamestnania, ako sú zmluvy na čiastočný úväzok.
Tieto zmeny majú zabezpečiť, aby sa Chorvátsko dostalo v podstate
na rovnakú pozíciu ako jeho partneri, pokiaľ ide o index ochrany
zamestnanosti. Hoci sa očakáva, že tieto reformy budú mať pozitívny
vplyv na celkovú zamestnanosť, zahŕňajú aj zvýšené riziko
segmentácie trhu práce, aj pokiaľ ide o uplatňovanie pracovných
zmlúv na určitý čas. Medzitým sa neplánujú žiadne zmeny v orgánoch
stanovujúcich mzdy, a to aj napriek osobitnej kombinácii relatívne
vysokých priemerných miezd a veľmi nízkej zamestnanosti v Chorvátsku.
Napriek neustále sa zvyšujúcej nezamestnanosti, výdavky na opatrenia aktívnej
politiky trhu práce, ktoré majú umožniť lepší prístup na trh práce a dlhšie
zotrvanie na ňom, ako aj rozsah uplatňovania týchto opatrení, sú ešte
stále podpriemerné, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, dlhodobo
nezamestnaných a starších ľudí. Administratívne kapacity chorvátskych
verejných služieb zamestnanosti, a to aj na regionálnej úrovni, sú pod
výrazným tlakom. Neexistuje celkový systém monitorovania a hodnotenia
vývoja na trhu práce a potrieb trhu práce vrátane prognóz potreby
zručností a nebolo zavedené ani pravidelné hodnotenie opatrení
aktívnej politiky týkajúcej sa trhu práce. Je tu veľký podiel nelegálnej
platenej pracovnej činnosti.
(15)
Situácia na trhu práce je obzvlášť
znepokojivá, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, keďže ich
nezamestnanosť sa drasticky zvýšila a v roku 2013 dosiahla
takmer 50 %, pričom narastá pomer mladých ľudí, ktorí nie sú
zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy.
Medzi významné výzvy v súlade s cieľmi systému záruka pre
mladých ľudí patrí aktívna pomoc neregistrovaným mladým ľuďom
a podnecovanie privátneho sektora, aby ponúkal viac možností
učňovskej prípravy. Chorvátsko čelí vážnym výzvam aj vo
vzdelávaní, pokiaľ ide o relevantnosť systémov vzdelávania pre
trh práce a kvalitu poskytovania vzdelania, a to vo všetkých
oblastiach vzdelávania. V celom sekundárnom a terciárnom vzdelávaní
chýba praktická výučba a profesijné poradenstvo, pričom
zamestnávatelia sa len v malej miere zapájajú do odborného vzdelávania
a prípravy, sekundárneho a terciárneho vzdelávania. Miera
zamestnanosti medzi čerstvými absolventmi je výrazne nižšia ako inde
v EÚ. Zastaraný systém odborného vzdelávania a odbornej prípravy
prechádza reformou v podobe overovania nových školských učebných
osnov. Chorvátsky kvalifikačný rámec a stratégia v oblasti
vzdelávania, vedy a techniky sa ešte nerealizovali, avšak v budúcnosti
by mali zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a zosúladiť
ich s potrebami trhu práce.
(16)
Vysoká nezamestnanosť a nízka
účasť na trhu práce viedli k zhoršeniu sociálnej situácie
v Chorvátsku. Podiel ľudí ohrozených chudobou a sociálnym
vylúčením sa v posledných rokoch zvýšil a je výrazne nad
priemerom v EÚ. Koncepcia systému sociálnych dávok umožňuje príjemcom
dávok akumulovať navzájom sa prekrývajúce prevody hotovosti. Keď sa
príjemcovia zamestnajú, prichádzajú o časť týchto sociálnych
dávok, čo ich odrádza od vstupu na trh práce. Tu sa naskytá priestor na
premenu systému sociálnej ochrany na systém efektívnejší a transparentnejší:
v súčasnosti je prideľovanie podpory príjmov a dávok
roztrieštené medzi mnohé inštitúcie a úrovne správy, pričom kritériá
prideľovania sa uplatňujú nekonzistentne, takže dochádza k prekrývaniu.
Zákon o sociálnej starostlivosti z roku 2013 zaviedol prísnejšie
zisťovanie prostriedkov a zlúčil štyri z viac ako 70 druhov
dávok na národnej úrovni, vrátane dávok pre niektoré cielené osobitné skupiny,
do všeobecného minimálneho príjmu. Postupne sa vytvára a v roku 2016
má byť funkčné Národné jednotné kontaktné miesto, prostredníctvom
ktorého sa budú spravovať peňažné dávky poskytované na všetkých
úrovniach správy. Systematické monitorovanie a hodnotenie sa však bude
ťažko realizovať, keďže systémy a programy na podporu
príjmov na miestnej a regionálnej úrovni a rôzne peňažné dávky
poskytované nezávisle od príjmov určitým špecifickým kategóriám
obyvateľov neboli integrované. Napriek výrazným legislatívnym reformám uskutočneným
od roku 2011 koncepcia systémov sociálnych dávok nebola účinne zameraná na
tých, ktorí to najviac potrebujú.
(17)
Súčasný regulačný rámec pre podnikanie
v Chorvátsku kladie na podnikateľov vysokú záťaž vrátane
nedostatku právnej istoty, netransparentného rozhodovania predovšetkým na
miestnej úrovni, a početných parafiškálnych poplatkov. Navyše,
rozhodnutia podnikateľov komplikuje a administratívne postupy
predlžuje veľká fragmentácia deľby práce v rámci verejnej správy
na regionálnej a miestnej úrovni a zložité rozdelenie kompetencií
medzi ministerstvami a agentúrami na ústrednej úrovni. Na úrovni ústrednej
štátnej správy bol zavedený štruktúrovaný prístup na účel zisťovania
prekážok obchodovaniu; neuplatňuje sa však konzistentná metodika na
meranie administratívnej záťaže, a tým sa účinnosť už
prijatých opatrení znižuje. Existujúce jednotné kontaktné miesto pre
podnikateľov má len obmedzené funkcie. Je potrebné racionalizovať
a zlepšiť kontrolu nad verejnými dotáciami a zárukami; prvým
krokom v tejto oblasti by bol centrálny register podnikov a jednotlivcov,
ktorí dostali pomoc. Chorvátsko sa pustilo do reforiem verejnej správy na
posilnenie administratívnych kapacít a zlepšenie orientácie verejných
služieb - určených pre občanov a podnikateľov - na klienta.
Kvalita verejnej správy je však aj naďalej nízka, charakterizovaná
nedostatočnou koordináciou na rôznych úrovniach správy a malým, alebo
nadmerne formálnym uplatňovaním tvorby politík založených na faktoch ako
aj hodnotenia. Krokom správnym smerom je prijatie stratégie reformy verejnej
správy; táto stratégia by sa mala dôkladne realizovať na všetkých
úrovniach správy. Na základe skúseností s uplatňovaním predvstupových
fondov sú zrejmé nedostatky týkajúce sa strategického plánovania a inštitucionálnych
kapacít a slabiny pri vypracúvaní projektov a prijímaní následných
opatrení.
(18)
Na štátne podniky a štátom kontrolované
spoločnosti má negatívny vplyv nedostatočná správa, pričom
zavádzanie novej stratégie správy verejných aktív a podnikov sa
oneskoruje. V súčasnosti nie sú zavedené súťažné výberové
konania pre členov a manažment dozorných rád , a zoznamy
vymenovaných sa neuverejňujú. Hoci sa prijali opatrenia na zlepšenie
protikorupčného rámca, je potrebné vyvíjať viac úsilia na účel
predchádzania korupcii, a to na všetkých úrovniach správy. Medzi
kľúčové prvky, ktoré v súčasnosti v protikorupčnom
rámci chýbajú, patria účinné mechanizmy overovania týkajúce sa konfliktu
záujmov a zverejňovanie majetku štátnych úradníkov, ako aj osobitné
záruky pre štátne podniky a štátom kontrolované spoločnosti.
Overovacie právomoci Komisie pre riešenie konfliktu záujmov závisia od
kompetencií a proaktívnosti iných orgánov. Napriek pokroku dosiahnutému
pri zvyšovaní transparentnosti postupov verejného obstarávania sa nástroje
posudzovania rizika nepoužívajú systematicky a zdá sa, že zraniteľným
sektorom sa nedostáva dostatok priority. Je potrebné posilniť dohľad
nad účinným uplatňovaním pravidiel verejného obstarávania, a to
aj so zreteľom na prideľovanie finančných prostriedkov EÚ
v nadchádzajúcich rokoch.
(19)
Rozsiahle uplatňovanie predkonkurzného konania
v roku 2013 dosiahlo určitý úspech pri riešení problémov súvisiacich
s dlhovou službou, ktorým čelia podniky v súvislosti so
zložitými, finančne náročnými a zdĺhavými konkurznými
konaniami. Je tu však priestor na
výrazné posilnenie uvedeného nástroja prostredníctvom odstránenia rôznych
nedostatkov, ako je nedostatočné objasnenie úlohy štátu v procese,
ďalej na posilnenie úlohy obchodných súdov pri potvrdzovaní nárokov, ako
aj priestor na zdravé reštrukturalizačné plány, ktoré rozširujú rozsah
postupu tak, aby bola umožnená účinná reštrukturalizácia predtým, ako
dôjde k platobnej neschopnosti dlžníka, ako aj na riešenie nedostatkov pri
presadzovaní práva. Napriek viacerým reformám zameraným na zlepšenie
účinnosti justičného systému sú súdne konania pri
občianskoprávnych, obchodných aj administratívnych sporoch zbytočne
dlhé, a to najmä na súdoch prvého stupňa. Počet nevyriešených
prípadov v roku 2013 vzrástol a je veľmi vysoký, najmä
pokiaľ ide o občianskoprávne a obchodné konania. Je
potrebné naďalej vyvíjať úsilie o vytváranie a uplatňovanie
správnych stimulov na včasné ukončenie konaní a presadzovanie
mimosúdneho vyrovnania, a to najmä v prípade konaní o veciach
s nízkou hodnotou sporu, pretože tieto problémy brzdia podnikateľskú
činnosť a znižujú atraktívnosť Chorvátska pre priame
zahraničné investície.
(20)
V dôsledku konzervatívneho prístupu, ktorý
Chorvátska národná banka zaujala voči makroprudenciálnej regulácii,
a to najmä vo vzťahu k úrovniam kapitálu, si banky vytvorili
určitú mieru odolnosti, ktorá sa ukázala byť užitočnou v súvislosti
s problémami, ktoré v súčasnosti prináša slabé hospodárstvo.
Keďže však hospodárstvo vstupuje do šiesteho roku recesie a objem
nesplácaných úverov sa zvyšuje, ohrozuje to kvalitu bankových aktív. Je vítané,
že určité portfólia štyroch najväčších chorvátskych bánk, ktoré sú
v zahraničnom vlastníctve, podstúpia posúdenie kvality aktív a stresový
test jednotného mechanizmu dohľadu platné v eurozóne. Z uvedeného
posudzovania sú však vylúčené niektoré portfóliá, ktoré sú z pohľadu
Chorvátska materiálne významné, pretože portfóliá sú vyberané na základe ich
významu na úrovni skupiny bánk. Navyše, z uvedeného posudzovania budú
vylúčené stredne veľké a menšie banky, ktoré majú možno nižšiu
úroveň kapitálu a horšiu kvalitu aktív, a ktoré sú pre
finančnú stabilitu potenciálne dôležité. Doplnením jednotného mechanizmu
dohľadu o doplnkový diagnostický nástroj dohľadu vytvorený
špeciálne pre chorvátsky finančný systém (a ktorý by pokrýval významné
portfóliá chorvátskych dcérskych spoločností, ktoré nie sú
súčasťou jednotného mechanizmu dohľadu, ako aj portfóliá stredne
veľkých a menších bánk) by sa zlepšili celkové poznatky o klasifikácii
úverov bánk a o primeranosti ich rezerv na straty z úverov.
(21)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska. Posúdila konvergenčný
program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 8.
(22)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala
konvergenčný program Chorvátska a jej stanovisko[8] je premietnuté najmä do
odporúčania 1.
(23)
Rada na základe hĺbkového preskúmania
vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania
podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 8.
TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           V
plnej miere uplatňovať rozpočtové opatrenia prijaté na rok 2014.
Posilniť rozpočtovú stratégiu, ešte viac konkretizovať oznámené
opatrenia na roky 2015 a 2016 a pritom zvážiť ďalšie trvalé
opatrenia priaznivé pre rast s cieľom do roku 2016
zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu udržateľným spôsobom.
Zároveň zabezpečiť, aby sa vynaložilo úsilie o dosiahnutie
štrukturálnej úpravy špecifikované v odporúčaní Rady v rámci
postupu pri nadmernom deficite. Zosúladiť plány programu so štandardmi ESA
a s požiadavkami Paktu stability a rastu. Prijať opatrenia
na zvýšenie kontroly výdavkov. Do marca 2015 uskutočniť dôkladný
prieskum výdavkov. Posilniť proces rozpočtového plánovania,
predovšetkým zvýšením presnosti makroekonomických a rozpočtových
prognóz a posilnením záväznej povahy stropov ročných a strednodobých
výdavkov a zlepšiť koncepciu fiškálnych pravidiel. Do októbra 2014
právne zakotviť novozriadený výbor pre fiškálnu politiku, posilniť
jeho nezávislosť od všetkých rozpočtových orgánov, rozšíriť jeho
mandát, a to najmä s ohľadom na monitorovanie všetkých
fiškálnych pravidiel a ex-ante aj ex-post posudzovanie
prognóz, a zabezpečiť jeho primerané financovanie. Vychádzajúc
z plánov uvedených v národnom programe reforiem predložiť
konkrétnu stratégiu zameranú na reformu periodických daní z nehnuteľného
majetku. Začať proces hlásenia a preskúmania daňových
výdavkov. Zväčšiť mieru zosúladenia daní, predovšetkým ďalším
zvyšovaním efektívnosti daňovej správy; na tento účel predložiť
do konca roku 2014 akčný plán.
2.           Do marca 2015 prijať
právne predpisy na urýchlenie plánovaného zosúladenia zákonom stanoveného veku
odchodu žien a mužov do dôchodku a na dosiahnutie pokroku vo veci
plánovaného zvýšenia zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku na 67 rokov.
Zmenšiť možnosti predčasného odchodu do dôchodku.
Zabezpečiť vykonávanie prísnejšieho posudzovania a kontroly
invalidných dôchodkov a urýchliť integráciu dôchodkov poskytovaných
na základe osobitných dôchodkových systémov do všeobecného dôchodkového
systému. Zvýšiť nákladovú účinnosť sektora zdravotnej
starostlivosti, a to aj v nemocniciach.
3.           Na základe konzultácií so
sociálnymi partnermi do marca 2015 zaviesť druhú fázu reformy pracovného
práva, najmä pokiaľ ide o podmienky prepúšťania a pracovného
času, a to s cieľom predchádzať ďalšej
segmentácii trhu práce aj v prípade mladých ľudí. Preskúmať
systém stanovovania miezd s cieľom viac zosúladiť vývoj
produktivity so mzdovými podmienkami. Do konca roku 2014 predložiť závery
tohto preskúmania. Posilniť účinnosť a dosah aktívnych
politík trhu práce zvýšením administratívnych kapacít verejných služieb
zamestnanosti, a to aj na regionálnej úrovni, a zväčšením
pokrytia mladých, dlhodobo nezamestnaných a starších ľudí. Prednostne
sa zameriavať na neregistrovaných mladých ľudí a mobilizovať
súkromný sektor, aby v súlade s cieľmi iniciatívy záruka pre
mladých ponúkal viac príležitostí na učňovskú prípravu. Do konca roku
2014 vypracovať plány na riešenie problému nelegálnej práce. Zaviesť
opatrenia na zlepšenie kvality výsledkov v oblasti vzdelávania a zvýšenie
ich relevantnosti pre trh práce, a to modernizáciou kvalifikačných
systémov, uplatnením mechanizmov na zabezpečenie kvality a zlepšením
prechodu zo školy do práce, a to najmä prostredníctvom posilnenia
odborného vzdelávania a praktickej výučby.
4.           Do konca roku 2014
prehodnotiť daňový a sociálny systém a predložiť
akčný plán na zlepšenie opätovnej aktivácie neaktívnych a nezamestnaných
osôb. Zvýšiť účinnosť a transparentnosť systému
sociálneho zabezpečenia ďalšou konsolidáciou dávok, zjednotením
kritérií oprávnenosti a prepojením údajov poskytovaných na všetkých
príslušných úrovniach a zo všetkých orgánov štátnych správy do jednotného
kontaktného miesta. Zlepšiť účinnosť a primeranosť
dávok sociálnej pomoci prostredníctvom ich lepšieho zacielenia.
5.           Prijať ďalšie
opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia. Predovšetkým, do marca
2015 stanoviť cieľ výrazne znížiť administratívne požiadavky,
a to aj vo vzťahu k parafiškálnym poplatkom. Odstrániť vysokú
úroveň fragmentácie a prekrývania zodpovedností zjednodušením
administratívnych postupov a vyjasnením rámca pre prijímanie rozhodnutí
a rámca zodpovednosti na rôznych úrovniach správy aj na úrovni ústrednej
správy, vrátane ministerstiev a agentúr. Posilniť administratívne
kapacity a strategické plánovanie odborov, ktorým bola zverená správa
európskych štrukturálnych a investičných fondov a zabezpečiť
im primerané a stabilné personálne obsadenie.
6.           Do októbra 2014
predložiť podrobný plán správy verejného majetku na rok 2015.
Zabezpečiť, aby podniky kontrolované štátom boli spravované
transparentným a zodpovedným spôsobom, a predovšetkým sprísniť
požiadavky na kvalifikáciu členov správnych a dozorných rád
menovaných štátom a zaviesť verejný register menovaných funkcionárov.
Zvýšiť prevenciu korupcie vo verejnej správe a v štátnych
a štátom kontrolovaných podnikoch, a to aj rozšírením overovacích
právomocí Komisie pre riešenie konfliktu záujmov. Zvýšiť
transparentnosť a efektívnosť verejného obstarávania na
ústrednej a miestnej úrovni a zvýšiť kapacity na monitorovanie
jeho vykonávania a na zisťovanie nezrovnalostí.
7.           Do konca roku 2014
posilniť úlohu obchodných súdov pri monitorovaní transparentnosti a zákonnosti
uplatňovania predkonkurzného konania v súvislosti s podnikmi.
Preskúmať povinné testy platobnej neschopnosti/nelikvidity na účel
posúdenia postupov predkonkurzného vyrovnania a zjednodušiť konkurzný
proces/proces likvidácie, aby sa skrátilo jeho trvanie. Zvýšiť kvalitu
a efektívnosť súdneho systému, predovšetkým poskytnutím stimulov na
včasné ukončenie konaní v občianskoprávnych, obchodných
a administratívnych sporoch a na mimosúdne urovnanie predovšetkým vo
veciach s nízkou hodnotou sporu..
8.           Na doplnenie prieskumov
kvality aktív a stresových testov, ktoré uskutočnila Európska
centrálna banka v roku 2014, uskutočniť komplexný prieskum
portfólia pripravený osobitne pre chorvátsky finančný sektor, s upriamením
na významné portfóliá, na ktoré sa nevzťahuje prieskum Európskej
centrálnej banky, vrátane na portfóliá najvýznamnejších stredne veľkých
a menších bánk.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 412 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 82 final.
[8]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 18. februára 2014 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2012

text:
               29.8.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 289/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 18. februára 2014
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2012
   2014/C 289/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1) a zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa druhého finančného protokolu k štvrtému dohovoru AKT – ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným ôsmy Európsky rozvojový fond (ôsmy ERF), a najmä na článok 33 ods. 3 uvedenej dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie zo 16. júna 1998 vzťahujúce sa na spoluprácu pri financovaní rozvoja podľa štvrtého dohovoru AKT – ES (4), a najmä na jeho články 66 až 74,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách ôsmeho ERF k 31. decembru 2012 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) (5) za rozpočtový rok 2012 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie ôsmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií ôsmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2012 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií ôsmeho ERF za rozpočtový rok 2012.

      V Bruseli 18. februára 2014

            Za Radu

            predseda

         G. STOURNARAS

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Ú. v. EÚ C 331, 14.11.2013, s. 261.


|

52011DC0400

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Uzatvárame prvý európsky semester koordinácie hospodárskej politiky: usmernenia pre vnútroštátne politiky na roky 2011 – 2012  /* KOM/2011/0400 v konečnom znení */

	OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOVUzatvárame prvý európsky semester koordinácie hospodárskej politiky:usmernenia pre vnútroštátne politiky na roky 2011 – 2012AKO MÔžE KRÍZA PRISPIEť K POSILNENIU EÚEÚ čelí najväčšej hospodárskej kríze od svojho založenia – vlády aj občania sa dostali pod nebývalý tlak, prijali sa mimoriadne rozhodnutia, a to všetko vo veľmi krátkom časovom intervale. Bolo to nákladné a bolestivé. Kríza nezačala v Európe a podobné otrasy zažili aj iné veľké ekonomiky. V rámci EÚ sa dosah na jednotlivé štáty rôznil – niektoré členské štáty sa z prvotného poklesu spamätali rýchlo, iné však stoja pred veľkými úlohami. Z prognóz Komisie je zrejmé, že v EÚ dochádza k hospodárskej obnove, ale tá je nerovnomerná a neistá.Nedá sa len tak „vrátiť do normálu“: naše krajiny sa pod vplyvom otrasov z posledných troch rokov radikálne zmenia, náš potenciál rastu sa znížil, naše verejné financie a finančné systémy dostali úder a nezamestnanosť postihla značnú časť našich obyvateľov, najmä mladých ľudí. Mnohých ľudí čaká ťažké obdobie, iní na vlastnej koži zažijú, čo prináša obnova bez práce. Na mnohých miestach ľudia reagovali hnevom a frustráciou.Kríza nás poučila, že naše ekonomiky, ako aj naša budúcnosť sú prepojené. EÚ je spoločný hospodársky priestor, nie 27 samostatných ekonomík, a čo postihne jednu krajinu, postihne všetky. To sa osobitne týka 17 členských štátov, ktoré majú v rámci eurozóny spoločnú menu. Aby sme znovu nadobudli schopnosť rásť a zabezpečili, že jednotlivé členské štáty sa budú svojimi výkonmi vzájomne povzbudzovať, a nie spomaľovať, potrebujeme do vnútroštátnej tvorby politík vniesť ešte pred prijímaním rozhodnutí kolektívny európsky rozmer. Potreba pevnejšej koordinácie politík na úrovni EÚ nesúvisí len s krízou – makroekonomické nerovnováhy sa sústreďovali niekoľko rokov a po prepuknutí krízy zanechali členským štátom veľmi malý, ak vôbec nejaký manévrovací priestor. Pevnejšia koordinácia politík je zároveň tou najvhodnejšou odozvou EÚ na výzvy spojené s globalizáciou. Rýchlo rastúce ekonomiky mimo EÚ zasiahla kríza v menšom rozsahu a ich miera rastu je veľmi vysoká: aby si EÚ udržala životnú úroveň, musí sa neustále snažiť o posilnenie svojej konkurencieschopnosti na svetových trhoch.Zásadným poučením z tejto skúsenosti je, že výlučné zameranie na kritériá deficitu v rámci Paktu o raste a stabilite (SGP) a ich nedostatočné uplatňovanie nezabránili vážnym problémom v iných oblastiach. To znamená, že sme dôležité otázky začali riešiť príliš neskoro. A keď už sme ich predsa len začali riešiť, naša neochota konštruktívne sa rozprávať o problémoch viedla k tomu, že absentovala kolektívna zodpovednosť za výsledok. Naše kroky sa príliš často riadili tlakmi trhu.Bezprostredne zoči-voči kríze pracovala EÚ na spoločnej, súdržnej a komplexnej odozve, ktorá spočívala v plánoch obnovy, koordinácii záchrany a reštrukturalizácie bánk a úplnom prebudovaní dozoru nad finančnými službami, v makroekonomickej pomoci poskytnutej niekoľkým členským štátom[1], vo vytvorení nových podporných mechanizmov s cieľom zaručiť finančnú stabilitu v eurozóne a vo vytýčení ambicióznych cieľov novej cesty smerom k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu, ktorý je súčasťou stratégie Európa 2020[2].Vzniká nová hospodárska správa a riadenie EÚ. Legislatívne návrhy Komisie a práca pracovnej skupiny pod vedením predsedu Európskej rady povedie k úplnému pretvoreniu nástrojov EÚ určených na prevenciu vzniku makroekonomickej nerovnováhy a posilnenie prevádzky Paktu o raste a stabilite. Na jar tohto roku odsúhlasili členské štáty eurozóny a niekoľko ďalších štátov[3], že vyvinú ďalšie úsilie o posilnenie konkurencieschopnosti, zamestnanosti, udržateľnosti verejných financií a finančnej stability, a to v rámci Paktu Euro Plus.EÚ v súčasnosti zavádza novú pracovnú metódu – tzv. európsky semester – s cieľom zabezpečiť, aby sa kolektívna diskusia o kľúčových prioritách odohrávala na úrovni EÚ ešte pred prijatím rozhodnutí na vnútroštátnej úrovni, a nie až po ňom. Výsledky tejto diskusie sa potom musia účinne premietnuť do vnútroštátneho rozhodovania, najmä o národných rozpočtoch a štrukturálnych reformách, aby malo úsilie jednotlivých štátov a EÚ správnu súslednosť, pokiaľ ide o výsledky a priebežné monitorovanie pokroku.Na základe svojho posúdenia programov, ktoré vypracovali členské štáty, teraz Komisia predkladá odporúčania pre jednotlivé krajiny, ako aj pre eurozónu ako celok. Tieto odporúčania sa obmedzujú na kľúčové priority, ktoré je potrebné riešiť v nasledujúcich 12 – 18 mesiacoch. Je za tým vedomá voľba sústrediť sa na najnaliehavejšie výzvy a na to, čo možno reálne dosiahnuť v danom časovom rámci, a pritom zohľadniť osobitné okolnosti jednotlivých členských štátov. Tým členským štátom, ktoré dostávajú vonkajšiu finančnú pomoc, sa Komisia rozhodla dať len jedno odporúčanie, a to aby zrealizovali svoje programové záväzky podľa plánu. Podrobnejší rozbor obsahujú sprievodné dokumenty, v ktorých majú dôležité miesto aspekty štrukturálnej povahy a v ktorých sa poukazuje na strednodobé priority, najmä v súvislosti s dosiahnutím cieľov stratégie Európa 2020. Po schválení Radou by sa tieto odporúčania mali zapracovať do rozhodovania a ročných rozpočtových procesov jednotlivých členských štátov.Rámček 1. Prvý európsky semesterEurópsky semester sa začal v januári 2011, keď Komisia v rámci ročného prieskumu rastu (RPR) a spoločnej správy o zamestnanosti[4] predstavila hlavné sociálno-ekonomické výzvy. Na jarnom zasadnutí Európskej rady boli usmernenia RPR schválené a doplnené. V tomto kontexte boli členské štáty požiadané, aby koncom apríla predstavili programy stability a konvergenčné programy (SCP) zamerané na situáciu v ich verejných financiách a národné programy reforiem (NRP) obsahujúce kľúčové politické opatrenia na udržanie rastu a zamestnanosti a dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020[5]. Okrem toho väčšina členov Paktu Euro Plus predstavila konkrétne záväzky prijaté v jeho rámci (pozri ďalej).Komisia tieto programy a záväzky posúdila a v súčasnosti predkladá odporúčania jednotlivým štátom tak, aby sa na júnovom zasadnutí Európskej rady mohol uzavrieť prvý semester. Hoci je zrejmé, že reformy nemusia priniesť výsledky hneď, Komisia sa zamerala na oblasti, v ktorých je potrebné okamžite podniknúť nové kroky.Vo svetle tejto skúsenosti sa Komisia domnieva že európsky semester sa môže stať účinným nástrojom správy a riadenia podporujúcim tvorbu politík EÚ a členských štátov integrovaným, transparentným a dochvíľnym spôsobom, a to za predpokladu, že členské štáty budú kolektívne rozhodovať o základnom smerovaní politík a nadväzných opatreniach na odporúčania Rady.– Súčasne predložené SCP a NRP umožňujú EÚ posúdiť spoločne rast a fiškálne stratégie v jednotlivých štátoch vrátane prípadných rizík, nerovnováh alebo kompromisov, ktoré by sa inak nezistili. Preto Komisia predkladá integrovaný súbor odporúčaní pre každý členský štát, rešpektujúc pritom rôzne právne základy, z ktorých vychádzajú. Rada bola vyzvaná, aby každému členskému štátu poslala ucelený súbor odporúčaní, ktorý obsahuje stanovisko Rady k jeho fiškálnej situácii.– Spojenie usmernení na úrovni EÚ aj členských štátov umožňuje diskutovať o národných programoch a predstaviť ich v kontexte cieľov EÚ. To znamená, že rozmer EÚ možno zapracovať do vnútroštátnej tvorby politík ešte pred prijatím rozhodnutí. Takisto to umožňuje zhodnotiť vnútroštátne úsilie a rozhodnúť o doplnkových opatreniach na úrovni EÚ, napríklad v súvislosti s hlavnými iniciatívami stratégie Európa 2020[6].– Kombinácia krátkodobých usmernení a strednodobých cieľov poskytuje EÚ a jej členským štátom prostriedok na vypracovanie série reforiem a časom aj solídnejších a lepšie koordinovaných politík.POSÚDENIE A ODPORÚčANIA KOMISIEKomisia dospela k celkovému záveru, že programy predložené členskými štátmi predstavujú dobré východisko pre pokračovanie obnovy Európy, riešenie fiškálnych problémov a uskutočnenie ambicióznejších reforiem na vnútroštátnej úrovni. Usmernenia ročného prieskumu rastu boli v širšom meradle zapracované do vnútroštátnych opatrení. Schválené národné ciele svedčia o tom, že štáty sú do veľkej miery odhodlané dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020[7].Komisia sa však obáva, že kombinácia týchto záväzkov neumožní EÚ dosiahnuť svoje hlavné ciele do roku 2020. Na základe záväzkov jednotlivých štátov EÚ sleduje splnenie cieľov v oblasti zníženia emisií, obnoviteľnej energie a predčasného ukončenia školskej dochádzky. Na dosiahnutie cieľov v oblasti zamestnanosti, výskumu a vývoja, energetickej účinnosti, terciárneho vzdelávania a chudoby je potrebné ďalšie úsilie.V rokoch 2011 – 2012 sú členské štáty vystavené ďalekosiahlym výzvam v mimoriadne náročných súvislostiach. Fiškálny manévrovací priestor je veľmi obmedzený a medzi občanmi niekoľkých členských štátov vládne nespokojnosť, pretože pocítili dosah krízy. Pod tlakom udalostí sa teraz zvažujú alebo uskutočňujú mnohé zmeny potrebné na nápravu štrukturálnych nedostatkov, ktoré sa často roky odkladali. To je zrejmé najmä v členských štátoch, ktoré dostávajú vonkajšiu pomoc od EÚ, iných členských štátov a MMF, ale tento jav sa v rôznej miere odzrkadľuje vo všetkých národných programoch.Vo svojom posúdení Komisia uznáva šírku reforiem, ktoré už členské štáty uskutočnili, a uznáva, že neexistuje jediné správne riešenie pre všetkých: nie všetko môžu alebo by mali urobiť všetci a naraz. Vzhľadom na vážnosť situácie a vzájomné prepojenie našich ekonomík Komisia odporúča prijať na vnútroštátnej úrovni opatrenia v týchto oblastiach uvedených v ročnom prieskume rastu:Predpoklady rastu-  Keďže 24 členských štátov sa v súčasnosti podrobuje postupu pri nadmernom deficite a úroveň verejného dlhu je stále znepokojujúco vysoká, väčšina vlád sa usiluje o ďalekosiahlu fiškálnu konsolidáciu a stojí pred úlohou podstatne zmeniť úrovne a štruktúry výdavkových a príjmových stránok svojich štátnych rozpočtov. Pozitívnym krokom vpred v niektorých členských štátoch je prijatie posilnených fiškálnych rámcov vrátane zavedenia výdavkových stropov a tzv. dlhových bŕzd. Niekoľko členských štátov okrem toho reformuje svoju verejnú správu a systém sociálneho zabezpečenia s cieľom lepšie kontrolovať úroveň výdavkov. Komisia považuje za zásadne dôležité dodržať dohodnuté lehoty stanovené na nápravu nadmerných deficitov a konsolidovať rýchlym tempom, aby sa dosiahli strednodobé rozpočtové ciele stanovené Radou. V tomto procese zároveň Komisia vyzýva, aby sa venovala dôkladná pozornosť kvalite verejných výdavkov a daňovej štruktúre s cieľom zachovať a posilniť položky podporujúce rast, napríklad investície do výskumu, vzdelávania a energetickej efektívnosti[8].-  Pokrok v náprave makroekonomickej nerovnováhy, ktorá vznikla v posledných desiatich rokoch, sa v niektorých krajinách dosahoval pomaly; požadujú sa ďalšie nápravné opatrenia. Ďalšie kroky smerom k riešeniu svojich štrukturálnych nedostatkov musia urobiť najmä členské štáty s veľkým deficitom bežného účtu, ktorý súvisí so stratou konkurencieschopnosti a priaznivými podmienkami financovania dlhu v predchádzajúcom období. V niektorých prípadoch sa to môže vzťahovať aj na revíziu systémov stanovovania miezd v spolupráci so sociálnymi partnermi, aby sa zaručilo, že mzdy budú podporovať konkurencieschopnosť a budú za vyvíjať v súlade s rastom produktivity. V iných prípadoch je základnou úlohou pokračovať v štrukturálnych reformách zameraných na zvýšenie produktivity, ktoré okrem iného posúvajú ekonomiku smerom k sektorom s vysokou pridanou hodnotou a obchodným potenciálom. V členských štátoch s prebytkami bežného účtu možno pozorovať určité úsilie o vyváženie. Existuje priestor na ďalšie posilnenie domáceho dopytu, ktoré spočíva najmä v opatreniach na zvýšenie zamestnanosti a otvorenie trhov služieb a sieťových trhov.-  Niekoľko členských štátov má naďalej obavy o schopnosť bankového sektora účinne prispievať k hospodárskej prosperite. Na výsledky nových záťažových testov bánk, ktoré sa v najbližšom čase uverejnia, je potrebné okamžite nadviazať opatreniami riešiacimi pretrvávajúce nedostatky. Okrem prebiehajúcej regulačnej revízie na úrovni EÚ Komisia obhajuje viacero systémových reforiem zameraných na modernizáciu správy a riadenia a fungovania systémov niektorých štátov. Určité členské štáty by mali takisto zvážiť posilnenie regulačného rámca týkajúceho sa hypoték, aby sa predchádzalo realitným bublinám a znížilo nadmerné zadlženie domácností.Mobilizácia trhov práce, tvorba pracovných príležitostí-  Väčšina členských štátov reformuje svoje dôchodkové systémy: či už s cieľom znížiť budúce výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva alebo vytvoriť ďalšie zdroje motivácie na dlhší pracovný život. Prioritou zostáva zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku a jeho prepojenie so strednou dĺžkou života, pričom účinným nástrojom na jej dosiahnutie môže byť zavedenie automatického alebo vzorcového výpočtu odchodu do dôchodku zo strednej dĺžky života. Nevyhnutnou súčasťou politickej odozvy je postupné vyradenie schém predčasného odchodu do dôchodku a zvýšenie zamestnateľnosti pracovníkov starších ako 50 rokov. Vzhľadom na dosah finančnej krízy na súkromné dôchodkové fondy by členské štáty, ktoré sa spoliehajú na dvoj alebo troj-pilierový systém, mali zabezpečiť samostatnú životaschopnosť každého z pilierov. V niekoľkých členských štátoch môže vzniknúť problém s dostatočnou výškou dôchodku na to, aby v starobe zabezpečil dôstojnú životnú úroveň.-  V niekoľkých členských štátoch kríza spôsobila prudký nárast nezamestnanosti, ktorý niekedy sprevádzal výrazný pokles zamestnanosti. Často ním boli najviac postihnuté najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva. Existuje riziko, že určití ľudia prepadnú do nečinnosti alebo sa vyčlenia zo spoločnosti, ak sa to nebude preventívne riešiť. Na pomoc nezamestnaným s hľadaním práce a pokračovaním v rozvoji ich schopností sú preto veľmi dôležité účinné podporné opatrenia a služby zamestnanosti. Zvláštnu pozornosť si vyžaduje aj situácia ľudí, ktorí žijú v chudobe, a iných mimoriadne zraniteľných skupín.-  Niektoré členské štáty by mali zvýšiť aktivitu zameranú na zlepšenie výsledkov v oblasti vzdelávania a prístupu k celoživotnému vzdelávaniu, ktoré predstavuje prostriedok na posilnenie zamestnateľnosti a skvalitnenie ľudského kapitálu. V niektorých členských štátoch je potrebné vyvinúť osobitné úsilie pri riešení problematiky predčasného ukončenia školskej dochádzky a poskytovať pracovné stáže a učňovskú odbornú prípravu. Cielené opatrenia sa odporúčajú aj na zmiernenie vysokej úrovne nezamestnanosti mladých ľudí. Mnohé členské štáty čelia vysokému tempu starnutia pracovnej sily a s obnovou ich rastu sa spája perspektíva čoraz väčšieho nedostatku kvalifikácie: preto je prioritne dôležité, aby výsledky vzdelávania a odbornej prípravy zodpovedali potrebám trhu práce.-  Niekoľko členských štátov naďalej trpí segmentáciou trhu práce vinou existencie rôznych druhov zmlúv. Mali by sa rozhodnejšie prikloniť k účinnejšej a spravodlivejšej kombinácii flexibility a istoty pracovných podmienok (tzv. flexiistota) a okrem iného vytvoriť väčšiu rovnováhu v právnych predpisoch upravujúcich ochranu zamestnanosti s cieľom podnietiť tvorbu pracovných miest, účasť na trhu práce, mobilitu medzi sektormi a vytváranie ľudského kapitálu.-  Znižovaniu daňovo-odvodového zaťaženia, najmä pokiaľ ide o pracovníkov s nízkymi mzdami a nízkou úrovňou kvalifikácie, sa doposiaľ venovala nedostatočná pozornosť. V súvislosti s fiškálnou konsolidáciou budú musieť mnohé členské štáty zrevidovať tak daňovú, ako aj výdavkovú stranu svojich štátnych rozpočtov. Vo všeobecnosti sa odporúča presunúť daňové zaťaženie z práce na spotrebu a/alebo podporiť environmentálne ciele. Takisto sú potrebné ďalšie kroky smerom k odstráneniu sociálnych a daňových prekážok pre druhé zárobkovo-činné osoby v rodine, aby začali alebo neprestali pracovať. V tejto súvislosti sa prioritne odporúča zrevidovať daňové systémy a systémy zabezpečenia, zlepšiť dostupnosť starostlivosti o deti a umožniť flexibilnejšie formy zamestnávania.V prvom rade rast-  Zaznamenali sme, že niekoľko členských štátov mešká s implementáciou smernice o službách[9], čím sa dynamika sektora služieb zbytočne spomaľuje. Odporúča sa podniknúť niekoľko konkrétnych krokov zameraných na využívanie potenciálu jednotného trhu s cieľom podnietiť rast a tvorbu pracovných miest, a to najmä odstránením neopodstatnených prekážok vstupu alebo ďalším otvorením odborných služieb tým, že sa odstránia kvóty a zavreté obchody, že sa posilní hospodárska súťaž v sieťových odvetviach a že sa začnú strategickejšie využívať veľké sumy investované v rámci verejného obstarávania.-  Súčasťou rozpočtových konsolidačných stratégií členských štátov by malo byť stanovenie priorít ohľadne výdavkov na výskum a vzdelávanie a kľúčové infraštruktúry, ktoré sú potrebné na udržanie rastu, a pritom dosiahnuť maximálnu kvalitu výdavkov a efektivitu služieb.-  Je potrebné zlepšiť prístup inovatívnych spoločností k financovaniu, najmä prístup MSP k rizikovému kapitálu, a pomôcť MSP pri začatí činnosti, napríklad zjednodušením postupov udeľovania licencií a povolení, znížením času a nákladov na ich získanie a zlepšením ochrany investorov.-  Osobitný dôraz sa kladie na potrebu niektorých členských štátov propagovať väčšiu efektivitu využívania energie. Tým sa nielen podporí energetická bezpečnosť a boj proti zmene klímy, ale takisto sa prispeje k rozšíreniu inovatívnych technológií a tvorbe kvalifikovaných pracovných miest.-  Viaceré členské štáty by mali pristúpiť k zníženiu administratívnej záťaže pre podnikateľov a zvýšiť kapacitu a výkonnosť verejnej správy a justičného systému. V niekoľkých prípadoch je potrebné urýchlene prijať opatrenia na modernizáciu podnikateľského prostredia zredukovaním byrokracie a zvýšením transparentnosti verejného obstarávania. Niekoľkým členským štátom sa zároveň odporúča lepšie využívať fondy EÚ.Rámček 2. Pakt Euro Plus: zhodnotenie prvých záväzkovPakt Euro Plus schválili hlavy štátov a vlád eurozóny a Bulharska, Dánska, Lotyšska, Litvy, Poľska a Rumunska v marci 2011. Zmyslom paktu je posilniť hospodársky pilier menovej únie, dosiahnuť novú kvalitu koordinácie hospodárskej politiky a zlepšiť konkurencieschopnosť, čím by sa docielil nový stupeň zbližovania. Pakt sa predovšetkým zameriava na oblasti, ktoré patria do právomoci štátov a sú kľúčové pre zvýšenie konkurencieschopnosti a prevencie vzniku nežiaducej nerovnováhy. Predstavuje ďalšie osobitné úsilie a zahŕňa konkrétne záväzky a opatrenia – ambicióznejšie ako opatrenia dohodnuté v rámci EÚ – doplnené o časový harmonogram vykonávania. Tieto nové záväzky sa zapracujú do NRP a SCP a budú súčasťou rámca pravidelného dohľadu EÚ.Väčšina z 23 účastníkov predstavila svoje záväzky, celkovo viac ako 100 samostatných opatrení, ktoré sa týkajú väčšiny alebo všetkých štyroch oblastí paktu: posilniť konkurencieschopnosť, zvýšiť zamestnanosť, prispieť k udržateľnosti verejných financií a upevniť finančnú stabilitu.Miera ambicióznosti a presnosti týchto záväzkov sa však rôzni.– Päť členov paktu svoje záväzky ešte neoznámilo[10].– Záväzky sa vo všeobecnosti zameriavajú na prvoradé uskutočnenie reforiem na podporu rastu, ktoré zvýšia konkurencieschopnosť, napríklad v sieťových odvetviach a sektore služieb. Mnohé sa vzťahujú na opatrenia v oblasti zamestnanosti zacielené na zlepšenie výsledkov vzdelávania a získaných kvalifikácií. Iné pokrývajú opatrenia fiškálnej konsolidácie, napríklad zapracovaním prísnej fiškálnej disciplíny do vnútroštátnych právnych predpisov. Záväzky v menšej miere smerujú k upevneniu finančnej stability, a to najmä posilnením štátneho dozoru nad finančnými subjektmi. V budúcnosti by si ďalšiu pozornosť zaslúžili aj aspekty súvisiace s pragmatickou koordináciou daňových politík formou výmeny najlepších postupov, vyhýbania sa nežiaducim postupom a boja proti podvodom a daňovým únikom.– Niektorí členovia sa zaviazali podniknúť merateľné iniciatívy, napr. prijať osobitné právne predpisy alebo programy, v ktorých sa uvedú finančné sumy, zatiaľ čo iné členské štáty urobili všeobecnejšie záväzky znížiť nezamestnanosť nízkokvalifikovaných pracovníkov, zachovať nízke daňové zaťaženie, zlepšiť podnikateľské prostredie zredukovaním byrokracie či vykonať smernice EÚ.– Aj v prípade konkrétnych záväzkov sa väčšina z nich skôr vzťahuje na rozbehnuté legislatívne projekty ako na výhľadové reformné projekty iniciované na podnet paktu. V žiadnom záväzku sa doteraz neprejavilo zameranie na najlepšie postupy a referenčné porovnanie s nositeľmi najlepších výsledkov v Európe a s inými strategickými partnermi, ako sa stanovuje v pakte.Komisia premietla svoje posúdenie záväzkov do odporúčaní. V mnohých prípadoch dáva konkrétne odporúčania v oblastiach, ktoré sú v záväzkoch v rámci paktu opísané skôr všeobecne, napríklad v oblastiach ako dôchodková reforma, zdanenie práce a zlepšenie kvalifikácií.ĎALšIE KROKYKomisia vyzýva Európsku radu, aby schválila jej odporúčania na svojom zasadnutí v júni 2011 pred formálnych schválením v Rade.Na úrovni EÚ sa bude pokračovať v prácach na nadväzných opatreniach na európsky semester:-  Zákonodarca by mal prijať nový legislatívny balík o predchádzaní a náprave nerovnováhy a o posilnení Paktu o stabilite a raste. Tým sa posilnia naše kolektívne nástroje na posúdenie situácie a zabezpečenie primeraných nadväzných opatrení.-  Rôzne zoskupenia Rady by mali vo svetle odporúčaní pre jednotlivé krajiny preskúmať vnútroštátne politiky a výsledky v príslušných oblastiach, monitorovať vykonávanie a uskutočniť partnerské kontroly v konkrétnych oblastiach na podporu vzájomnej výmeny zaujímavých skúseností.-  Vzhľadom na konkrétne odporúčania určené členom Euroskupiny by sa mala zintenzívniť jej koordinácia politík s osobitným zameraním na zisťovanie a predchádzanie nerovností. Okrem toho by sa malo monitorovať vykonávanie odporúčaní.-  Ako sa uvádza v Pakte Euro Plus, hlavy štátov a vlád účastníckych členských štátov budú svoje záväzky politicky monitorovať. Vo svetle posúdenia prvých skúseností paktu, ktoré vypracovala Komisia, by účastnícke členské štáty mali svoje ďalšie záväzky urobiť konkrétnejšie, merateľnejšie a časovo vymedzené, aby sa dalo sledovať pokrok. Tieto záväzky by sa mali zapracovať pri príprave a vykonávaní národných programov reforiem a programov stability a konvergenčných programov.-  Európsky parlament by mal dostať možnosť preskúmať pokrok v hlavných súčastiach stratégie Európa 2020 a predložiť svoje stanoviská k nasledujúcemu ročnému prieskumu rastu, ktorý vypracúva Komisia. Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov v tejto súvislosti takisto zohrávajú úlohu.-  Komisia zhodnotí pokrok dosiahnutý pri vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a to najprv na úrovni EÚ v rámci nasledujúceho ročného prieskumu rastu v januári 2012 a potom vo svojich usmerneniach na budúci rok pre každý členský štát osobitne. Bude naďalej podporovať úsilie členských štátov o vykonanie hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 prostredníctvom opatrení na úrovni EÚ a intenzívnejšou snahou o odblokovanie potenciálu jednotného trhu aj prostredníctvom Aktu o jednotnom trhu.S uzavretím prvého európskeho semestra sa otvára „národný semester“: V druhom polroku tohto roka bude na členských štátoch, aby diskutovali a zapracovali európske usmernenia do svojich rozpočtov na rok 2012 a do vnútroštátneho rozhodovania, a to aj vzhľadom na prípravu budúcich národných programov plánovaných na jar 2012.Kým niektoré členské štáty možno v tomto prvom roku zvolili opatrné ciele a opatrenia s ohľadom na súčasné ťažkosti, v nasledujúcich rokoch sa bude žiadať ďalšie úsilie, aby sa potvrdilo, že EÚ dostatočne investuje do inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Členské štáty musia urobiť viac na ochranu výdavkov na výskum a vzdelávanie a kľúčové infraštruktúry. Mali by vytvoriť viac príležitostí v sektore služieb, a to aj odstránením prekážok tvorby pracovných miest a hospodárskej súťaže v kľúčových sieťových odvetviach a rýchlym rozhodovaním o opatreniach navrhnutých v akte o jednotnom trhu. Väčšina členských štátov by mala ďalej zlepšovať podnikateľské prostredie prostredníctvom kvalitnejších právnych predpisov, obmedzením pridávania ďalších požiadaviek a zlepšením prístupu MSP k financovaniu. Mali by sa prijať opatrenia na zavedenie tzv. flexiistoty a na prispôsobenie kvalifikácií trhu práce.Pri uskutočňovaní fiškálnej konsolidácie a štrukturálnych reforiem musia členské štáty nájsť spôsoby, ako vyriešiť sociálny dosah prebiehajúcich reforiem. V stratégii Európa 2020 sa EÚ rozhodla pre cieľ sociálneho začlenenia, ktorý spočíva v pozdvihnutí 20 miliónov ľudí z chudoby a vylúčenia do roku 2020. Z trendov v mnohých krajinách sa výrazne ukazuje rastúce riziko chudoby a marginalizácie, ak sa neprijmú aktívne protiopatrenia. Členské štáty sa musia na základe opatrení opísaných v národných programoch viac snažiť o dosiahnutie tohto cieľa.Členské štáty by mali pri príprave a v nadväzných opatreniach na svoje programy rozhodnúť o čo najlepších spôsoboch zapojenia národných parlamentov a ďalších vnútroštátnych orgánov a iných zainteresovaných strán, aby dodali novej hospodárskej správe a riadeniu legitimitu a účinnosť. Komisia je v rámci tejto novej posilnenej hospodárskej správy a riadenia EÚ pripravená pomôcť a zapojiť sa do diskusií v jednotlivých štátoch.Mali by sme využiť impulz zmeny, ktorý so sebou priniesla kríza, a pomôcť EÚ, aby z nej vyšla silnejšia a v lepšej forme pre budúcnosť, aby bola schopná sebavedome súťažiť a žať úspechy na globálnych trhoch. Prvý európsky semester predstavuje zásadný krok smerom k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, ako aj kvalitatívnu zmenu v koordinácii hospodárskej politiky, správy a riadenia EÚ. Zintenzívnením činnosti na národnej úrovni a vzájomnou spoluprácou na úrovni EÚ sa dostávame do lepšej pozície na udržanie rastu a môžme byť našim občanom nápomocní pri uskutočňovaní ich plánov do budúcnosti.[1] Grécko, Írsko, Lotyšsko, Portugalsko a Rumunsko.[2] Stratégia vytyčuje päť hlavných cieľov, ktoré má EÚ dosiahnuť do roku 2020: zvýšenie miery zamestnanosti na 75 %, zvýšenie úrovne investícií do vedy a výskumu na 3 % HDP, dosiahnutie cieľov týkajúcich sa zmeny klímy („20 20 20“), zvýšenie účasti obyvateľstva na terciárnom alebo rovnocennom vzdelávaní na minimálne 40 % a zníženie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky pod 10 %, podpora sociálneho začleňovania oslobodením aspoň 20 miliónov ľudí od rizika chudoby a vylúčenia.[3] Bulharsko, Dánsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko a Rumunsko.[4] „Ročný prieskum rastu 2011: ďalší pokrok v rámci komplexnej reakcie EÚ na krízu“ –KOM(2011) 11, 12.1.2011 vrátane spoločnej správy o zamestnanosti.[5] Portugalsko a Grécko oficiálne nepredstavili programy stability. O ich prioritách politík sa bude pravidelne diskutovať v súvislosti s nadväznými opatreniami k programom pomoci.[6] Komisia predložila sériu iniciatív na úrovni EÚ („Hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020“) na podporu cieľov stratégie Európa 2020: „Digitálna agenda“, „Inovácia v Únii“, „Nová priemyselná politika“, „Mládež v pohybe“, „Nové zručnosti a nové pracovné miesta“, „Platforma proti chudobe“, „Efektívne využívanie zdrojov“. Okrem toho prostredníctvom nového Aktu o jednotnom trhu navrhla niekoľko kľúčových opatrení na zvýšenie potenciálu jednotného európskeho trhu.[7] S výnimkou Spojeného kráľovstva, ktoré predložilo kvalitatívne ciele na niekoľko rokov, a Luxemburska, ktoré nedávno zrušilo svoj cieľ v oblasti chudoby.[8] Vrátane odstránenia dotácií, ktoré škodia životnému prostrediu.[9] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu.[10] Fínsko, Grécko, Lotyšsko, Portugalsko a Slovinsko.