title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018 ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/19

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018
      ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2018
      (2018/C 320/05)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Nemecko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Nemecko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1 a 2.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Nemecko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä pretrvávajúce veľké prebytky bežného účtu majú cezhraničný presah a odrážajú utlmenie investícií v porovnaní s úsporami v súkromnom aj vo verejnom sektore. Prebytok, ktorý sa prevažne týka krajín mimo Únie, sa od roku 2016 trochu zmenšil a očakáva sa, že v súvislosti s oživením domáceho dopytu v nasledujúcich rokoch postupne klesne, ale v prognózovanom období zostane na rekordne vysokých úrovniach. Hoci v súčasnosti sa zvyšuje domácim dopytom stimulovaný rast, podiel potreby a investícií na HDP ostáva utlmený, a to napriek priaznivým cyklickým a finančným podmienkam a potrebe investovať do infraštruktúry, na ktorú je fiškálny priestor. Hoci na zvýšenie verejných investícii sa prijalo niekoľko opatrení, ešte sa nepodarilo dosiahnuť vzostupný trend podielu verejných investícií na HDP. Aj pri plnení odporúčaní v iných oblastiach sa dosiahol len obmedzený pokrok.

                  (4)

                  Nemecko predložilo 30. apríla 2018 národný program reforiem na rok 2018 a 19. apríla 2018 program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Nemecko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje rozpočtový prebytok na úrovni medzi 1 % a 1,5 % HDP v rokoch 2018 až 2021. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne poklesne až na 53 % v roku 2021. Zatiaľ čo v programe stability sú uvedené a opísané viaceré plánované opatrenia z koaličnej dohody z marca 2018, ktoré sa rovnajú približne 1,5 % HDP v rokoch 2018 – 2021, tieto opatrenia nie sú ešte zahrnuté do prognóz programu stability, keďže ešte neboli prijaté. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy a ktorý neschválil nezávislý orgán, je realistický (6). Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2018 prebytok približne 1,2 % HDP a v roku 2019 prebytok 1,0 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Verejný dlh má podľa prognózy vykazovať aj naďalej pevnú klesajúcu tendenciu. Rada celkovo zastáva názor, že Nemecko v roku 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Pri dodržaní strednodobého cieľa zároveň existuje priestor na využitie fiškálnych a štrukturálnych politík na to, aby sa dosiahol udržateľný vzostupný trend v oblasti verejných a súkromných investícií, najmä do vzdelania, výskumu a inovácií.

                  (7)

                  Reálne verejné investície sa v rokoch 2015 – 2017 masívne zvýšili. Do tohto trendu sa premietlo úsilie vlády o posilnenie investícií. Verejné investície zaznamenávajú oživenie, ale ako podiel na HDP je toto zvýšenie naďalej skromné a značný sklz pretrváva na komunálnej úrovni, ktorý odhadom predstavuje 4 % HDP. V dôsledku negatívnych čistých investícií na komunálnej úrovni (približne 6 miliárd EUR ročne v období 2010 až 2016) objem dostupného verejného kapitálu ako podiel na HDP naďalej klesá. Na vyriešenie investičného sklzu na komunálnej úrovni by boli v priebehu nasledujúceho desaťročia potrebné dodatočné verejné investície v objeme 0,3 % HDP ročne. Investície ako percentuálny podiel na objeme dostupného kapitálu v sektore verejnej správy a verejné investície ako percentuálny podiel na verejných výdavkoch sú pod priemerom eurozóny. Hoci bola v roku 2017 do činnosti uvedená agentúra, ktorá bola zriadená s cieľom podporovať verejné investície na komunálnej úrovni, treba vyvinúť ďalšie úsilie na odstránenie investičného sklzu. Spolu s priaznivým stavom rozpočtu z toho vyplýva, že existuje priestor na zvýšenie investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, predovšetkým na regionálnej a komunálnej úrovni.

                  (8)

                  Verejné výdavky na vzdelávanie zostali v roku 2016 na úrovni 4,2 % HDP, čo je pod priemerom Únie (4,7 %). Výdavky na vzdelanie a výskum zostali v roku 2016 na úrovni 9,0 % HDP a nedosiahli národný cieľ na úrovni 10 %. Zodpovedá to odhadovanej investičnej medzere približne 33 miliárd EUR. Zatiaľ čo v reálnom vyjadrení sa výdavky na vzdelanie zvýšili, značný investičný sklz pretrváva. Zodpovedajúce verejné finančné prostriedky si zároveň bude vyžadovať riešenie takých problémov, ako je zvyšujúci sa počet žiakov, nedostatok učiteľov a ďalšie rozširovanie vzdelávania a starostlivosti v rannom detstve. Zásadný význam pre potenciálny rast Nemecka majú ďalšie výdavky na vzdelávanie a na výskum a inovácie.

                  (9)

                  Digitalizácia nemeckého hospodárstva napreduje pomaly a krajina čelí značným výzvam. Pokiaľ ide o pokrytie rýchlym internetom (prístupová sieť novej generácie do 30 Mbit), medzi mestskými a vidieckymi oblasťami existuje zreteľná digitálna priepasť (len 54 % vidieckych oblastí). Nemecko zaostáva v zavádzaní vysokokapacitného širokopásmového pripojenia (> 100 Mbit). V porovnaní s priemerom Únie (26,8 %) je vysokovýkonnými optickými prístupovými sieťami pokrytá len malá časť nemeckého územia (7,3 %). Dominantný etablovaný poskytovateľ namiesto toho vsádza ako na uprednostňované technologické riešenie na modernizáciu existujúcich metalických sietí (vektorizácia). Od vysokorýchlostného pripojenia sú závislé mnohé služby, pričom 25,3 % nemeckých podnikov sa v roku 2017 vyjadrilo, že ich internetové pripojenie je pre ich podnikateľské potreby príliš pomalé. Neexistencia takéhoto pripojenia je brzdou pre investície, najmä u malých a stredných podnikov, z ktorých mnohé sa nachádzajú vo vidieckych a polovidieckych oblastiach. Výkonnosť v oblasti digitálnych verejných služieb a elektronickom zdravotníctve je takisto hlboko pod priemerom Únie.

                  (10)

                  Investície do podnikového výskumu a vývoja rastú a Nemecko sa blíži k dosiahnutiu svojho cieľa intenzity výskumu a vývoja v rámci stratégie Európa 2020. Investície sa však v čoraz väčšej miere sústreďujú vo veľkých firmách a spracovateľských podnikoch so strednou až vysokou technologickou náročnosťou, zatiaľ čo podiel malých a stredných podnikov klesá. Na posilnenie podnikateľskej činnosti bolo prijatých viacero opatrení, najmä na prilákanie súkromných investícií do rizikového kapitálu. Nemecký trh s rizikovým kapitálom je však naďalej menej rozvinutý než trhy iných medzinárodných lídrov v oblasti inovácií.

                  (11)

                  Daňový systém Nemecka je napriek určitým zlepšeniam posledných rokov naďalej neefektívny, najmä preto, že je zložitý a narúša rozhodovanie, napr. v oblasti investícií, financovania a účasti na trhu práce. Pri získavaní príjmov Nemecko kladie pomerne silný dôraz na priame dane, pričom existuje možnosť obmedziť rušivé priame zdaňovanie alebo sa posunúť k menej rušivým daniam z nehnuteľností, dedičstva a spotreby. Úroveň daní a sociálnych príspevkov z príjmov zo závislej činnosti bola v roku 2015 šiesta najvyššia v Únii. Náklady na kapitál a efektívna priemerná sadzba dane z príjmov právnických osôb, ktorá je v jednotlivých regiónoch rozdielna, patria medzi najvyššie v Únii (národný priemer 28,2 % v porovnaní s priemerom Únie na úrovni 20,9 %). Vzhľadom na vzájomné pôsobenie dane z príjmu právnických osôb, miestnej živnostenskej dane a solidárneho príplatku je systém podnikových daní zložitý, súvisia s ním vysoké náklady na daňovú správu a rušivo pôsobí na úroveň a umiestňovanie investícií. Okrem toho daň z príjmov právnických osôb nepriaznivo vplýva na rozhodnutia o financovaní, keďže zvýhodňuje dlhové financovanie. Toto zvýhodnenie je v Únii siedme najvyššie. Zníženie kapitálových nákladov na vlastné imanie by mohlo posilniť súkromné investície a pomerne nedostatočne rozvinutý trh s rizikovým kapitálom. Navyše sú ustanovenia o možnosti prenosu strát do budúcnosti naďalej pomerne prísne, keďže ich objem obmedzujú na 60 % zdaniteľného príjmu na daný rok.

                  (12)

                  Regulácia má v Nemecku naďalej vysoko reštriktívny charakter, najmä pokiaľ ide o služby pre podniky, regulované povolania a administratívne náležitosti pri cezhraničnom poskytovaní služieb. Medzi hlavné obmedzenia okrem iného patrí právna forma a podiel na kapitále. Miera fluktuácie zákazníkov v hlavných sektoroch služieb pre podniky, ako je právne poradenstvo, účtovníctvo, architektonické a inžinierske činnosti, je pod priemerom Únie, zatiaľ čo hrubé prevádzkové sadzby v týchto sektoroch sú nad priemerom, z čoho sa dá usudzovať existencia nižšieho konkurenčného tlaku. Vzhľadom na úlohu služieb ako medzivstupov menej reštriktívna regulácia služieb zvyšuje produktivitu v nadväzujúcich odvetviach náročných na služby.

                  (13)

                  Nemecký trh práce dosahuje veľmi dobré výsledky. Nezamestnanosť v poslednom štvrťroku 2017 klesla na rekordne nízku úroveň 3,6 % a zamestnanosť dosiahla 79,8 %. Miera nezamestnanosti mladých ľudí (6,8 % v roku 2017) je jedna z najnižších v Únii. Nemecko čelí zvyšujúcemu sa nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily, zatiaľ čo potenciál niektorých skupín na trhu práce sa naďalej nedostatočne využíva. Podiel osôb pracujúcich na kratší pracovný čas, najmä žien a osôb s migrantským pôvodom a osôb s opatrovateľskými povinnosťami, je jeden z najvyšších v Únii. Hlavné faktory, ktoré ženy nemotivujú pracovať dlhšie, súvisia s nedostatkom zariadení starostlivosti o deti a celodenných školských zariadení. Osobitné daňové pravidlá, najmä v prípade druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti a pracovníkov s nízkym príjmami, ako aj blokovací účinok zárobkovej hranice 450 EUR v prípade minipráce nemotivujú k odpracovaniu viac hodín. V prípade osôb s nízkymi príjmami, z ktorých väčšina sú ženy, má Nemecko jedno z najvyšších daňovo-odvodových zaťažení. Vysoký podiel žien pracujúcich na kratší pracovný čas dopĺňa jeden z najväčších rodových rozdielov v zamestnanosti na kratší pracovný čas v Únii (37,5 % v porovnaní s priemerom Únie 23,1 %). Prispieva to k veľmi veľkému rozdielu v odmeňovaní žien a mužov v Nemecku.

                  (14)

                  Napriek rekordne nízkej nezamestnanosti a vysokému podielu voľných pracovných miest nominálna mzda zaznamenala v roku 2017 mierny rast na úrovni 2,4 %. Táto pomerne utlmená miera rastu nominálnej mzdy je čiastočne dôsledkom pomalého zvyšovania produktivity v sektore služieb, nedostatočného uplatňovania kolektívneho vyjednávania v niektorých odvetviach a zníženia štrukturálnej nezamestnanosti. Reakcia na zlepšenie inflácie bola obmedzená, keďže rast reálnych miezd zaznamenal pokles z 1,8 % v roku 2016 na 0,7 % v roku 2017. Kolektívne zmluvy uzavreté začiatkom roka 2018 môžu mať za následok určité zrýchlenie rastu miezd, preto treba vývoj v tejto oblasti sledovať. Podiel zamestnancov s nízkou mzdou je naďalej vysoký, pričom existuje priestor na zvýšenie počtu odpracovaných hodín v nižších mzdových deciloch. Vyššia miera prisťahovalectva nezabránila rastu miezd v nižších mzdových kategóriách. Zavedením všeobecnej zákonom stanovenej minimálnej mzdy v roku 2015 a jej následným zvýšením v roku 2017 sa zvýšili mzdy v spodnej časti mzdového rozdelenia. Popri zvyšovaní miezd sa sociálni partneri v rámci aktuálneho kola rokovaní o mzdách zameriavajú na problematiku pružnosti pracovného času.

                  (15)

                  Celkovo má Nemecko stabilný systém sociálnej ochrany. Podiel osôb ohrozených chudobou na celkovom počte obyvateľstva sa však do roku 2015 neustále zvyšoval, než došlo k miernemu zvráteniu tohto trendu v roku 2016. V roku 2015 sa začala znižovať aj príjmová nerovnosť, keď došlo vďaka zvýšeniu príjmov najchudobnejších domácností k miernemu zníženiu pomeru horného a dolného kvintilu (pomeru S80/S20). Aj nedávne zlepšenie v oblasti chudoby zamestnaných osôb, zaznamenané v roku 2016, bolo mierne a týkalo sa len mužov.

                  (16)

                  Nemecko môže zlepšiť naviazanie starších pracovníkov na trh práce, a zvýšiť tak príjmy starších osôb, podporiť potenciálny produkt, pomôcť prispôsobiť sa napätému trhu práce, a tým obmedziť potrebu preventívneho dôchodkového sporenia. Riziká udržateľnosti verejných financií sú v súčasnosti malé, predovšetkým vďaka pomerne vysokému primárnemu prebytku. Očakáva sa však, že Nemecko podľa správy o starnutí obyvateľstva z roku 2018 zaznamená do roku 2070 jedno z najvyšších zvýšení výdavkov na dôchodky v Únii. Riziko chudoby v starobe (t. j. nad 65 rokov) bolo v roku 2016 na úrovni 17,6 %, čo je nad priemerom Únii (14,7 %). Očakáva sa, že budúcim zhoršením primeranosti dôchodkov v zákonnom prvom pilieri sa zvýši riziko chudoby v starobe, najmä v prípade zamestnancov s nízkou mzdou, osôb s atypickými zmluvami a osôb s prestávkami v pracovnej histórii. Rozdiel v dôchodkoch žien a mužov je jeden z najväčších v Únii. Navyše zatiaľ čo miera zamestnanosti v prípade pracovníkov vo veku od 60 do 64 rokov (58,4 % v roku 2017) je jedna z najvyšších v Únii, miera zamestnanosti v prípade pracovníkov vo veku 65 až 69 rokov bola v druhej tretine členských štátov (16,1 %).

                  (17)

                  Sociálno-ekonomický pôvod je naďalej významným určujúcim faktorom výsledkov v oblasti vzdelávania a integrácie na trhu práce. Podľa Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov z roku 2015 to v prírodovedných predmetoch prispieva k rozdielu medzi najnižším a najvyšším sociálnym kvartilom vo výkonnosti, ktorý zodpovedá trom rokom školskej dochádzky. Celoštátne údaje potvrdzujú podstatnú koreláciu aj v prípade základného vzdelania. V prípade študentov s migrantským pôvodom existujú osobitné problémy. V porovnaní s rodenými nemeckými študentmi je u nich väčšia pravdepodobnosť dosahovania slabých výsledkov v základných zručnostiach, ako aj predčasného ukončenia školskej dochádzky alebo štúdia na univerzite. Takisto sa v plnej miere nevyužíva potenciál osôb s migrantským pôvodom na trhu práce. Miera zamestnanosti u štátnych príslušníkov tretích krajín (vo veku 20 – 64 rokov) bola v roku 2017 o viac ako 27 percentuálnych bodov nižšia než v prípade nemeckých štátnych príslušníkov (takmer o 32 percentuálnych bodov nižšia v prípade ženských štátnych príslušníkov tretích krajín). Účasť zamestnancov na vzdelávaní dospelých vyvoláva obavy, pokiaľ ide o ich šance na trhu práce v budúcnosti, a to najmä v prípade 7,5 milióna nízkokvalifikovaných dospelých osôb, ktorým chýbajú základné zručnosti v čítaní a písaní.

                  (18)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (19)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a zastáva názor (7), že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (20)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2018 a program stability na rok 2018. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 a 2 uvedených nižšie.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Pri dodržaní strednodobého cieľa využiť fiškálne a štrukturálne politiky na to, aby sa dosiahol udržateľný vzostupný trend v oblasti verejných a súkromných investícií, najmä do vzdelania, výskumu a inovácií na všetkých úrovniach verejnej správy, a najmä na regionálnej a komunálnej úrovni. Zintenzívniť úsilie o zabezpečenie dostupnosti vysokokapacitnej širokopásmovej infraštruktúry na celom území štátu. Zlepšiť efektívnosť daňového systému a jeho priaznivé nastavenie pre investície. Prehĺbiť hospodársku súťaž v oblasti podnikových služieb a regulovaných povolaní.

                  2.

                  Obmedziť prekážky brániace odpracovaniu viac hodín, ako aj znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, najmä v prípade zamestnancov s nízkou mzdou a druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti. Prijať opatrenia na podporu dlhšieho produktívneho veku. Vytvoriť podmienky na podporu väčšieho rastu miezd pri súčasnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a úroveň zručností u znevýhodnených skupín.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Podľa nariadenia spolkovej vlády o hospodárskych prognózach (Vorausschätzungsverordnung), ktorý ministerstvo hospodárstva a energetiky prijalo po dohode s ministerstvom financií a ktoré nadobudne účinnosť v júli 2018, bola pracovná skupina pre spoločné hospodárske prognózy (Gemeinschaftsdiagnose) v zmysle zákona o hospodárskych prognózach (Vorausschätzungsgesetz) vyhlásená za nezávislý orgán zodpovedný za posudzovanie hospodárskych prognóz, o ktoré sa opierajú návrhy rozpočtových plánov a programy stability.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku

text:
               21.12.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 460/1

      ODPORÚČANIE RADY
      zo 4. decembra 2018
      s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku
      (2018/C 460/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Rada 16. júna 2017 v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) rozhodla, že v Rumunsku bola v roku 2016 zistená značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa na úrovni –1 % HDP. Vzhľadom na stanovenú značnú odchýlku Rada 16. júna 2017 adresovala Rumunsku odporúčanie, aby prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2017 nepresiahne 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Rada 5. decembra 2017 zistila, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie zo 16. júna 2017, a vydala nové odporúčanie. Rada v novom odporúčaní požiadala Rumunsko, aby prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 nepresiahne 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Rada 22. júna 2018 zistila, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na revidované odporúčanie z 5. decembra 2017.

                  (2)

                  Rada 22. júna 2018 v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ rozhodla, že v Rumunsku bola aj v roku 2017 zistená značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na stanovenú značnú odchýlku Rada 22. júna 2018 vydala pre Rumunsko odporúčanie (2), aby prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (3) nepresiahne v roku 2018 úroveň 3,3 % a v roku 2019 úroveň 5,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP v každom z rokov. Rumunsku bolo zároveň odporučené, aby na zníženie deficitu použilo všetky neočakávané zisky, zatiaľ čo opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast. Rada Rumunsku stanovila lehotu 15. októbra 2018 na podanie správy o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie z 22. júna 2018.

                  (3)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Rumunsku, aby zabezpečilo, že v rokoch 2018 a 2019 dodrží odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu (4).

                  (4)

                  Komisia 27. a 28. septembra 2018 vykonala v Rumunsku misiu zvýšeného dohľadu na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97. Po tom, ako Komisia zaslala svoje predbežné zistenia rumunským orgánom na pripomienkovanie, predložila 21. novembra 2018 správu o svojich zisteniach Rade. Uvedené zistenia sa následne zverejnili.

                  (5)

                  Rumunské orgány 16. októbra 2018 predložili správu o účinných opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady z 22. júna 2018 (5). Vzhľadom na informácie, ktoré vo svojej správe poskytli orgány, a na celkové posúdenie založené na prognóze Komisie z jesene 2018 Rada 21. novembra 2018 dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 22. júna 2018.

                  (6)

                  Keďže Rumunsko neprijalo účinné opatrenia, a vzhľadom na kumulovanú vysokú odchýlku od primeraného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, je vhodné adresovať Rumunsku revidované odporúčanie o náležitých opatreniach, ktoré sa majú prijať podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ.

                  (7)

                  Štrukturálny deficit Rumunska vzrástol v roku 2016 o 2,1 % HDP a v roku 2017 o 1,2 % HDP. V roku 2017 dosiahol 3,4 % HDP a podľa prognózy Komisie z jesene 2018 by sa mal vo všeobecnosti stabilizovať od roku 2018. S cieľom napraviť kumulovanú odchýlku a nasmerovať Rumunsko po minulých sklzoch späť na primeraný postup úprav by štrukturálne úsilie na úrovni 0,8 % HDP, ktoré odporúčala Rada 22. júna 2018, malo sprevádzať dodatočné úsilie. Vzhľadom na rozsah zistenej značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu sa ako primerané javí dodatočné úsilie vo výške 0,2 % HDP. Urýchli sa tým úprava späť k strednodobému rozpočtovému cieľu bez toho, aby bol ohrozený hospodársky rast.

                  (8)

                  Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 1,0 % HDP v roku 2019 zodpovedá nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresahujúcej 4,5 % v roku 2019.

                  (9)

                  Podľa prognózy Komisie z jesene 2018 sa štrukturálne saldo v roku 2019 zhorší o 0,1 % HDP. Na dosiahnutie štrukturálneho zlepšenia na úrovni 1,0 % HDP preto treba v roku 2019 prijať opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 1,1 % HDP v porovnaní so súčasným základným scenárom uvedeným v prognóze Komisie z jesene 2018.

                  (10)

                  Komisia vo svojej prognóze z jesene 2018 očakáva v roku 2019 deficit verejných financií vo výške 3,4 %, čo je nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. Požadovaná štrukturálna úprava sa zdá primeraná aj na to, aby Rumunsko v roku 2019 s rezervou dodržalo referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.

                  (11)

                  To, že Rumunsko neprijalo príslušné kroky v reakcii na minulé odporúčania zamerané na nápravu zistenej značnej odchýlky, ako aj hroziace prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve, si vyžadujú naliehavé opatrenia s cieľom vrátiť krajinu späť k obozretnej fiškálnej politike.

                  (12)

                  Na to, aby Rumunsko dosialo odporúčané rozpočtové ciele, je kľúčové, aby prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a podrobne monitorovalo vývoj bežných výdavkov.

                  (13)

                  Požiadavkami uvedenými v tomto odporúčaní sa nahrádzajú príslušné prvky stanovené vo fiškálnom odporúčaní, ktoré bolo uvedené v odporúčaní Rady určenom Rumunsku z 13. júla 2018.

                  (14)

                  Rumunsko by malo Radu do 15. apríla 2019 informovať o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie, prípadne v rámci svojho konvergenčného programu, ktorý predloží podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (15)

                  Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo,

            TÝMTO ODPORÚČA, ABY RUMUNSKO:

                  1)

                  prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejných financií v roku 2019 nepresiahne 4,5 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP, čo Rumunsko nasmeruje na primeraný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

                  2)

                  použilo na zníženie deficitu všetky neočakávané zisky, zatiaľ čo opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast.

                  3)

                  predložilo Rade do 15. apríla 2019 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie. Správa by mala zahŕňať dostatočne konkretizované a dôveryhodne ohlásené opatrenia vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na rok 2019.

         Toto odporúčanie je určené Rumunsku.
         V Bruseli 4. decembra 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (3)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sa zohľadňujú. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sa vzájomne započítavajú.

         (4)  Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2018 (Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 98).

         (5)  K dispozícii na adrese http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


title: Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku

text:
               21.12.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 460/4

      ODPORÚČANIE RADY
      zo 4. decembra 2018
      s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku
      (2018/C 460/02)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Rada 22. júna 2018 rozhodla v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“), že v Maďarsku existuje značná zistená odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu a adresovala Maďarsku odporúčanie, aby prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (2) v roku 2018 nepresiahne 2,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP (3). Maďarsku sa zároveň odporučilo, aby na zníženie deficitu použilo všetky neočakávané zisky, zatiaľ čo opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast. Rada Maďarsku stanovila lehotu do 15. októbra 2018 na podanie správy o opatreniach prijatých v reakcii na uvedené odporúčanie.

                  (2)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Maďarsku, aby zabezpečilo, že v roku 2018 dodrží odporúčanie Rady z 22. júna 2018 (4) s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Pokiaľ ide o rok 2019, bolo odporučené, aby Maďarsko zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nepresiahne 3,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,75 % HDP.

                  (3)

                  Komisia 18. a 19. septembra 2018 vykonala v Maďarsku misiu zvýšeného dohľadu na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97. Po tom, ako Komisia zaslala svoje predbežné zistenia maďarským orgánom na pripomienkovanie, predložila 21. novembra 2018 správu o svojich zisteniach Rade. Uvedené zistenia sa následne zverejnili.

                  (4)

                  Maďarské orgány 15. októbra 2018 predložili správu o účinných opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady z 22. júna 2018 (5). Vzhľadom na informácie, ktoré vo svojej správe poskytli orgány, a na celkové posúdenie založené na prognóze Komisie z jesene 2018 dospela Rada 21. novembra 2018 k záveru, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 22. júna 2018.

                  (5)

                  Keďže Maďarsko neprijalo účinné opatrenia a vzhľadom na kumulovanú vysokú odchýlku od primeraného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v tejto krajine je vhodné adresovať Maďarsku revidované odporúčanie podľa článku 121 ods. 4 ZFEÚ o náležitých opatreniach, ktoré má prijať.

                  (6)

                  Štrukturálny deficit Maďarska sa v roku 2017 na základe prognózy Komisie z jesene 2018 zvýšil o 1,7 % HDP na 3,4 % a v roku 2018 sa predpokladá jeho ďalšie zhoršenie o 0,4 % HDP na 3,8 %. V dôsledku toho sa odhaduje, že v roku 2018 bude odchýlka štrukturálneho deficitu od strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je 1,5 %, predstavovať 2,3 % HDP.

                  (7)

                  S cieľom napraviť kumulované odchýlky a nasmerovať Maďarsko po minulých sklzoch späť k vykonávaniu primeraného postupu úprav by odporúčané ročné štrukturálne úsilie na úrovni 0,75 % HDP, ktoré na rok 2019 odporúčala Rada 13. júla 2018, malo sprevádzať dodatočné a vytrvalé úsilie. Vzhľadom na rozsah zistenej značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu sa ako primerané javí dodatočné úsilie vo výške 0,25 % HDP. Urýchli tak úpravy smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

                  (8)

                  Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 1,0 % HDP v roku 2019 zodpovedá nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresahujúcej 3,3 % v roku 2019.

                  (9)

                  So zreteľom na predpokladané zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2019 treba na dosiahnutie štrukturálneho zlepšenia o 1,0 % HDP v roku 2019 prijať opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 0,5 % HDP v porovnaní so súčasným základným scenárom pre rok 2019 uvedeným v prognóze Komisie z jesene 2018.

                  (10)

                  Požiadavkami na rok 2019 uvedenými v tomto odporúčaní sa nahrádzajú príslušné prvky stanovené vo fiškálnom odporúčaní, ktoré bolo uvedené v odporúčaní Rady určenom Maďarsku z 13. júla 2018.

                  (11)

                  Maďarsko by malo Radu do 15. apríla 2019 informovať o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie, prípadne v rámci svojho konvergenčného programu, ktorý predloží podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (12)

                  Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo,

            TÝMTO ODPORÚČA, ABY MAĎARSKO:

                  1)

                  prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejných financií v roku 2019 nepresiahne 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP, čo Maďarsko nasmeruje na primeraný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

                  2)

                  všetky neočakávané zisky použilo na zníženie deficitu; opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast.

                  3)

                  predložilo Rade do 15. apríla 2019 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie. Správa by mala zahŕňať dostatočne konkretizované a dôveryhodne ohlásené opatrenia vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na rok 2019.

         Toto odporúčanie je určené Maďarsku.
         V Bruseli 4. decembra 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sa zohľadňujú. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sa vzájomne započítavajú.

         (3)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (4)  Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2018 (Ú. v. EÚ C 320, 10.9.2018, s. 72).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/2050 z 19. decembra 2018 o zosúladení rozsahu pôsobnosti a podmienok všeobecných transferových licencií na účely predvádzania a hodnotenia uvedených v článku 5 ods. 2 písm. c) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES [oznámené pod číslom C(2018) 8598] (Text s významom pre EHP)

text:
               21.12.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 327/89

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2018/2050
      z 19. decembra 2018
      o zosúladení rozsahu pôsobnosti a podmienok všeobecných transferových licencií na účely predvádzania a hodnotenia uvedených v článku 5 ods. 2 písm. c) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES

            [oznámené pod číslom C(2018) 8598]

      (Text s významom pre EHP)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES (1) sú členské štáty povinné vydávať aspoň štyri všeobecné transferové licencie.

                  (2)

                  Všeobecné transferové licencie sú základným prvkom zjednodušeného systému udeľovania licencií zavedeného smernicou 2009/43/ES.

                  (3)

                  Rozdiely v rozsahu pôsobnosti všeobecných transferových licencií vydávaných členskými štátmi v súvislosti s príslušnými výrobkami obranného priemyslu a odlišné podmienky, ktoré sa uplatňujú na transfer týchto výrobkov, by mohli brániť vykonávaniu smernice 2009/43/ES a dosiahnutiu jej cieľa v oblasti zjednodušenia. Zosúladenie prístupov členských štátov, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti a podmienky transferu na základe všeobecných transferových licencií vydaných členskými štátmi, je dôležité z hľadiska zaistenia atraktívnosti a používania týchto licencií.

                  (4)

                  Vo svojich záveroch z 18. mája 2015 Rada zopakovala potrebu vykonávania a uplatňovania okrem iného smernice 2009/43/ES. V nadväznosti na prijatie dvoch predchádzajúcich odporúčaní o všeobecných transferových licenciách pre ozbrojené sily (2) a pre certifikovaných prijímateľov (3) Komisia v akčnom pláne v oblasti európskej obrany (4) a v správe o hodnotení smernice o transferoch (5) oznámila svoje zameranie sa na zvyšné dve všeobecné transferové licencie vzťahujúce sa na transfery na účely predvádzania, hodnotenia, výstavy, opravy a údržby.

                  (5)

                  Iniciatívu uvedenú v tomto odporúčaní dôrazne podporili zástupcovia členských štátov vo výbore zriadenom na základe článku 14 smernice 2009/43/ES. Usmernenia stanovené v odporúčaní odzrkadľujú diskusie expertnej skupiny zriadenej v rámci daného výboru.

                  (6)

                  Toto odporúčanie sa vzťahuje na zoznam výrobkov obranného priemyslu (zodpovedajúci Spoločnému zoznamu vojenského materiálu Európskej únie), ako je vymedzený v prílohe k smernici 2009/43/ES. Toto odporúčanie sa bude podľa potreby aktualizovať, aby sa v ňom zohľadnili budúce aktualizácie zoznamu výrobkov obranného priemyslu.

                  (7)

                  Na základe diskusií s členskými štátmi a po zohľadnení charakteristík príslušných výrobkov (vrátane výnimiek), napríklad ich citlivosti, predstavujú výrobky obranného priemyslu uvedené v bode 1.1 tohto odporúčania minimálny a neúplný zoznam výrobkov, ktorých transfer členské štáty umožňujú na základe svojich VTL-PH. To znamená, že VTL-PH vydaná členským štátom môže umožňovať aj transfer iných výrobkov obranného priemyslu, ktoré sú zahrnuté do prílohy k smernici 2009/43/ES a ktoré nie sú uvedené v tomto odporúčaní.

                  (8)

                  V kontexte diskusií o tomto odporúčaní členské štáty pripomenuli, že sú viazané záväzkami podľa európskeho práva, ako je napríklad spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP (6), ako aj medzinárodnými záväzkami v oblasti kontroly vývozu. V tomto kontexte členské štáty uznali vyhlásenie „Politický záväzok členských štátov v oblasti bezpečnosti dodávok“ (7),

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      1.   VŠEOBECNÉ TRANSFEROVÉ LICENCIE NA ÚČELY PREDVÁDZANIA A HODNOTENIA

      Členským štátom sa odporúča, aby prispôsobili svoje všeobecné transferové licencie na účely predvádzania a hodnotenia v súlade s nasledujúcimi prvkami.
      1.1.   Výrobky obranného priemyslu, ktoré spĺňajú podmienky na transfer na základe všeobecnej transferovej licencie na účely predvádzania a hodnotenia uvedenej v článku 5 ods. 2 písm. c) smernice 2009/43/ES

      Ďalej uvedené kategórie VM tvoria podmnožinu zoznamu výrobkov obranného priemyslu vymedzeného v prílohe k smernici 2009/43/ES. Všeobecnou transferovou licenciou na účely predvádzania a hodnotenia (VTL-PH) by sa mal umožniť prinajmenšom transfer výrobkov obranného priemyslu stanovených v rámci ďalej uvedených kategórií VM. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že do svojich VTL-PH zahrnú viac kategórií VM s príslušnými výrobkami obranného priemyslu.
      Zoznam kategórií VM, na ktoré sa licencia musí prinajmenšom vzťahovať:

                  —

                  VM 3: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              submunícia, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o kazetovej munícii,

                              —

                              terminálovo navádzané strely,

                              —

                              munícia, projektily a patentné náboje špeciálne konštruované na vojenské účely.

                  —

                  VM 5: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              podpoložka 5.b) systémy na zameranie, stanovenie, určenie vzdialenosti, sledovanie a stopovanie cieľa; zariadenia na detekciu, fúziu dát, rozpoznanie alebo identifikáciu; a zariadenia na integráciu senzorov,

                              —

                              podpoložka 5.c) prostriedky obrany pre položky uvedené vo VM 5. a alebo VM 5.b.

                        Všetok tovar by sa mal dodávať bez šifrovacieho komponentu a bez integrovanej databázy.

                  —

                  VM 6: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              kompletné vozidlá, ktoré patria do podpoložky VM 6.a),

                              —

                              podvozky a strelecké veže, ktoré patria do podpoložky VM 6.a),

                              —

                              zariadenie a súčasti zariadenia vylúčené z iných kategórií VM.

                  —

                  VM 7: zahrnutý je tento tovar:

                              —

                              podpoložka 7.f) ochranné a dekontaminačné vybavenie, špeciálne navrhnuté alebo modifikované na vojenské účely, súčasti a chemické zmesi,

                              —

                              podpoložka 7.g) vybavenie špeciálne navrhnuté alebo modifikované na vojenské účely, na zisťovanie alebo identifikáciu materiálov uvedených vo VM 7.a, VM 7.b alebo VM 7.d a jeho špeciálne navrhnuté súčasti.

                  —

                  VM 8: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              všetky látky so všetkými týmito charakteristikami:

                                          —

                                          detonačná rýchlosť rovná alebo vyššia ako 8 000 m/s,

                                          —

                                          hustota rovná alebo najviac 1,80 g/cm3.

                              —

                              všetky tieto výbušniny a súvisiace zmesi:

                                          —

                                          podpoložka 8.a.15) HNS (hexanitrostilbén) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          podpoložka 8.a.21) RDX a deriváty:

                                                      —

                                                      RDX (cyklotrimetyléntrinitramín, cyklonit, T4, hexahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazín, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triazo-cyklohexán, hexogén) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 alebo 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacyklohexanón) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          podpoložka 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenzén) (CAS 3058-38-6).

                              —

                              všetky látky, ktoré možno priamo alebo nepriamo použiť pri výrobe zbraní na submuníciu, na ktoré sa vzťahuje Dohovor o kazetovej munícii podpísaný v Osle 3. decembra 2008, okrem tých, ktoré sú určené pre členské štáty, ktoré ratifikovali Dohovor o kazetovej munícii.

                  —

                  VM 9: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              kompletné vojenské plavidlá (hladinové alebo podvodné), ktoré patria do podpoložky VM 9.a),

                              —

                              kompletné trupy lodí,

                              —

                              podpoložka VM 9.a)2.d) aktívne obranné zbraňové systémy uvedené vo VM 4.b., VM 5.c. alebo VM 11.a,

                              —

                              podpoložka VM 9.b)4. pohonné systémy nezávislé od vzduchu špeciálne navrhnuté pre ponorky,

                              —

                              podpoložka VM 9.d) protiponorkové a protitorpédové ochranné siete špeciálne navrhnuté a skonštruované na vojenské účely,

                              —

                              položky uvedené v podpoložke VM 9.c) snímacie zariadenia používané pod vodou, špeciálne navrhnuté a skonštruované na vojenské účely, a ich ovládanie a súčasti, špeciálne navrhnuté a skonštruované na vojenské účely.

                  —

                  VM 10: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              kompletné lietadlá, vzdušné dopravné prostriedky ľahšie ako vzduch, ktoré patria do podpoložky VM 10.a), VM 10.b) alebo VM 10.c),

                              —

                              trupy pre bojové lietadlá a bojové vrtuľníky,

                              —

                              motory pre bojové lietadlá,

                              —

                              zariadenie a súčasti zariadenia vylúčené z iných kategórií VM.

                  —

                  VM 11: zahrnutý je tento tovar:

                              —

                              podpoložka VM 11.a)g. navádzacie a navigačné zariadenia s výnimkou zariadení špeciálne skonštruovaných alebo upravených pre riadené strely, rakety, kozmické nosné rakety a bezpilotné vzdušné prostriedky („UAV“),

                              —

                              podpoložka VM 11.a)h. digitálne zariadenia pre rádiovú komunikáciu využitím troposférického rozptylu,

                              —

                              podpoložka VM 11.a)j. automatizované systémy velenia a riadenia.

                  —

                  VM 13: zahrnutý je všetok tovar.

                  —

                  VM 15: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              podpoložka VM 15.f).

                  —

                  VM 16: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              všetky položky týkajúce sa tovaru súvisiaceho s balistickou technológiou a šírením chemických, biologických, rádiologických a jadrových („CBRN“) materiálov.

                  —

                  VM 17: zahrnutý je tento tovar:

                              —

                              podpoložka VM 17.b) stavebné zariadenia špeciálne navrhnuté na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.d) zariadenia pre terénnych technikov a špecialistov špeciálne navrhnuté na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.j) pojazdné opravárenské dielne špeciálne navrhnuté alebo „modifikované“ na údržbu vojenských zariadení,

                              —

                              podpoložka VM 17.k) poľné generátory špeciálne navrhnuté alebo „modifikované“ na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.l) kontajnery, ktoré sú špeciálne navrhnuté alebo „modifikované“ na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.m) trajekty, iné ako tie, ktoré sú uvedené v iných položkách Spoločného zoznamu vojenského materiálu EÚ, mosty a pontóny, špeciálne navrhnuté na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.o) vybavenie na ochranu pred laserom špeciálne navrhnuté na vojenské účely.

                  —

                  VM 21: zahrnutý je tento tovar:

                              —

                              podpoložka VM 21.a) softvér osobitne navrhnutý alebo upravený na použitie tovaru uvedeného vo všeobecnej transferovej licencii,

                              —

                              podpoložka VM 21.b)4. softvér osobitne navrhnutý na vojenské účely alebo osobitne navrhnutý na aplikácie systémov velenia, riadenia, spojenia a informácií (C3I) alebo velenia, riadenia, spojenia, počítačov a informácií (C4I).

                  —

                  VM 22: zahrnuté je toto:

                              —

                              iba nevyhnutná technológia potrebná na používanie tovaru povoleného v tej istej všeobecnej transferovej licencii.

            1.2.   Podmienky, ktoré sa majú začleniť do všeobecnej transferovej licencie na účely predvádzania a hodnotenia

      Tento zoznam podmienok nie je úplný. Ďalšie podmienky, ktoré pridá členský štát, však nesmú byť v rozpore s tu uvedenými podmienkami a ani ich nesmú narúšať.

                  Územná platnosť

                  :

                  Európsky hospodársky priestor (8)

                  Transfer na účely predvádzania

                  :

                  transfer výrobku obranného priemyslu na použitie v prostredí, ktoré simuluje operačné podmienky. Výraz „transfer účely predvádzania“ sa vzťahuje aj na skúšobnú streľbu zo zbraní.

                  Transfer na účely hodnotenia

                  :

                  transfer výrobku obranného priemyslu na jeho testovanie a šírenie výsledkov testovania. Výraz „transfer na účely hodnotenia“ sa vzťahuje aj na transfer technológií, aby bolo možné šíriť výsledky testovania.

                  Ďalší transfer

                  :

                  členské štáty vyberú jednu z nasledujúcich možností ďalšieho transferu výrobku obranného priemyslu po predvedení alebo hodnotení:

                              a)

                              vyňatie z povinnosti predchádzajúceho povolenia možno vykonať v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. e) smernice 2009/43/ES;

                              b)

                              vydanie konkrétnej všeobecnej transferovej licencie na vrátenie výrobkov obranného priemyslu po predvedení alebo hodnotení podľa konkrétnej situácie s prinajmenšom identickým zoznamom výrobkov obranného priemyslu spĺňajúcich podmienky;

                              c)

                              zahrnutie ďalšieho transferu do všeobecnej transferovej licencie na účely predvádzania a/alebo hodnotenia.

                  Trvanie

                  :

                  členské štáty pôvodu môžu stanoviť časový limit na vrátenie výrobku obranného priemyslu, ktorý bude dodávateľ musieť dodržať vo vzťahu k príslušnému orgánu v členskom štáte pôvodu. Členské štáty, z ktorých sa uskutočňuje ďalší transfer výrobku obranného priemyslu, smú takisto stanoviť časový limit na ďalší transfer, ktorý bude musieť dodávateľ alebo jeho zástupca dodržať.

            2.   NADVÄZUJÚCE OPATRENIA

      Členské štáty sa vyzývajú, aby uviedli toto odporúčanie do účinnosti najneskôr do 1. júla 2019.
      Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisiu informovali o akýchkoľvek opatreniach, ktoré prijali na uvedenie tohto odporúčania do účinnosti.
      3.   ADRESÁTI

      Toto odporúčanie je určené členským štátom.

         V Bruseli 19. decembra 2018

               Za Komisiu

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               členka Komisie

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  Ú. v. EÚ L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  Ú. v. EÚ L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (Ú. v. EÚ L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Vyhlásenie prijali zástupcovia vlád členských štátov zúčastnených v Európskej obrannej agentúre (EDA) zasadajúci v Rade na svojom 3 551. zasadnutí 19. júna 2017.

         (8)  Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 111/2013 zo 14. júna 2013, ktorým sa mení príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP (Ú. v. EÚ L 318, 28.11.2013, s. 12), ktorým sa smernica 2009/43/ES začlenila do dohody o EHP, obsahuje výslovnú úpravu znenia: „Táto smernica sa neuplatňuje na Lichtenštajnsko.“


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/2051 z 19. decembra 2018 o zosúladení rozsahu pôsobnosti a podmienok všeobecných transferových licencií na účely opravy a údržby uvedených v článku 5 ods. 2 písm. d) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES [oznámené pod číslom C(2018) 8610] (Text s významom pre EHP)

text:
               21.12.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 327/94

      ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2018/2051
      z 19. decembra 2018
      o zosúladení rozsahu pôsobnosti a podmienok všeobecných transferových licencií na účely opravy a údržby uvedených v článku 5 ods. 2 písm. d) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES

            [oznámené pod číslom C(2018) 8610]

      (Text s významom pre EHP)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES (1) sú členské štáty povinné vydávať aspoň štyri všeobecné transferové licencie.

                  (2)

                  Všeobecné transferové licencie sú základným prvkom zjednodušeného systému udeľovania licencií zavedeného smernicou 2009/43/ES.

                  (3)

                  Rozdiely v rozsahu pôsobnosti všeobecných transferových licencií vydávaných členskými štátmi v súvislosti s príslušnými výrobkami obranného priemyslu a odlišné podmienky, ktoré sa uplatňujú na transfer týchto výrobkov, by mohli brániť vykonávaniu smernice 2009/43/ES a dosiahnutiu jej cieľa v oblasti zjednodušenia. Zosúladenie prístupov členských štátov, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti a podmienky transferu na základe všeobecných transferových licencií vydaných členskými štátmi, je dôležité z hľadiska zaistenia atraktívnosti a používania týchto licencií.

                  (4)

                  Vo svojich záveroch z 18. mája 2015 Rada zopakovala potrebu vykonávania a uplatňovania okrem iného smernice 2009/43/ES. V nadväznosti na prijatie dvoch predchádzajúcich odporúčaní o všeobecných transferových licenciách pre ozbrojené sily (2) a pre certifikovaných prijímateľov (3) Komisia v akčnom pláne v oblasti európskej obrany (4) a v správe o hodnotení smernice o transferoch (5) oznámila svoje zameranie sa na zvyšné dve všeobecné transferové licencie vzťahujúce sa na transfery na účely predvádzania, hodnotenia, výstavy, opravy a údržby.

                  (5)

                  Iniciatívu uvedenú v tomto odporúčaní dôrazne podporili zástupcovia členských štátov vo výbore zriadenom na základe článku 14 smernice 2009/43/ES. Usmernenia stanovené v odporúčaní odzrkadľujú výsledné diskusie expertnej skupiny zriadenej v rámci daného výboru.

                  (6)

                  Toto odporúčanie sa vzťahuje na zoznam výrobkov obranného priemyslu (zodpovedajúci Spoločnému zoznamu vojenského materiálu Európskej únie), ako je vymedzený v prílohe k smernici 2009/43/ES. Toto odporúčanie sa bude podľa potreby aktualizovať, aby sa v ňom zohľadnili budúce aktualizácie zoznamu výrobkov obranného priemyslu.

                  (7)

                  Na základe diskusií s členskými štátmi a po zohľadnení charakteristík príslušných výrobkov (vrátane výnimiek), napríklad ich citlivosti, predstavujú výrobky obranného priemyslu uvedené v bode 1.1 tohto odporúčania minimálny a neúplný zoznam výrobkov, ktorých transfer členské štáty umožňujú na základe svojich VTL-OÚ. To znamená, že VTL-OÚ vydaná členským štátom môže umožňovať aj transfer iných výrobkov obranného priemyslu, ktoré sú zahrnuté do prílohy k smernici 2009/43/ES a ktoré nie sú uvedené v tomto odporúčaní.

                  (8)

                  V kontexte diskusií o tomto odporúčaní členské štáty pripomenuli, že sú viazané záväzkami podľa európskeho práva, ako je napríklad spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP (6), ako aj medzinárodnými záväzkami v oblasti kontroly vývozu. V tomto kontexte členské štáty uznali vyhlásenie „Politický záväzok členských štátov v oblasti bezpečnosti dodávok“ (7),

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      1.   VŠEOBECNÉ TRANSFEROVÉ LICENCIE NA ÚČELY OPRAVY A ÚDRŽBY

      Členským štátom sa odporúča, aby prispôsobili svoje všeobecné transferové licencie na účely opravy a údržby v súlade s nasledujúcimi prvkami.
      1.1.   Výrobky obranného priemyslu, ktoré spĺňajú podmienky na transfer na základe všeobecnej transferovej licencie na účely opravy a údržby uvedenej v článku 5 ods. 2 písm. d) smernice 2009/43/ES

      Ďalej uvedené kategórie VM tvoria podmnožinu zoznamu výrobkov obranného priemyslu vymedzeného v prílohe k smernici 2009/43/ES. Všeobecnou transferovou licenciou na účely opravy a údržby (VTL-OÚ) by sa mal umožniť prinajmenšom transfer výrobkov obranného priemyslu stanovených v rámci ďalej uvedených kategórií VM. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že do svojich VTL-OÚ zahrnú viac kategórií VM s príslušnými výrobkami obranného priemyslu.
      Zoznam kategórií VM, na ktoré sa licencia musí prinajmenšom vzťahovať:

                  —

                  VM 3: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              submunícia, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o kazetovej munícii,

                              —

                              terminálovo navádzané strely,

                              —

                              munícia, projektily a patentné náboje špeciálne konštruované na vojenské účely.

                  —

                  VM 4: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              podpoložka 4.a) bomby, torpéda, rakety, riadené strely, iné zariadenia a nálože a súčasti, ktoré boli špeciálne skonštruované alebo upravené na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka 4.b) špeciálne konštruované súčasti na účely spúšťania, ukladania, odlákania, rušenia, prerušenia, ktoré patria do podpoložky VM 4.a).

                  —

                  VM 5: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              podpoložka 5.b) systémy na zameranie, stanovenie, určenie vzdialenosti, sledovanie a stopovanie cieľa; zariadenia na detekciu, fúziu dát, rozpoznanie alebo identifikáciu; a zariadenia na integráciu senzorov,

                              —

                              podpoložka 5.c) prostriedky obrany pre položky uvedené vo VM 5. a alebo VM 5.b.

                        Všetok tovar by sa mal dodávať bez šifrovacieho komponentu a bez integrovanej databázy.

                  —

                  VM 6: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              kompletné vozidlá,

                              —

                              podvozky a strelecké veže, ktoré patria do podpoložky VM 6.a),

                              —

                              zariadenie a súčasti zariadenia vylúčené z iných kategórií VM.

                  —

                  VM 7: zahrnutý je tento tovar:

                              —

                              podpoložka 7.f) ochranné a dekontaminačné vybavenie, špeciálne navrhnuté alebo modifikované na vojenské účely, súčasti a chemické zmesi,

                              —

                              podpoložka 7.g) vybavenie špeciálne navrhnuté alebo modifikované na vojenské účely, na zisťovanie alebo identifikáciu materiálov uvedených vo VM 7.a, VM 7.b alebo VM 7.d a jeho špeciálne navrhnuté súčasti.

                  —

                  VM 8: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              všetky látky so všetkými týmito charakteristikami:

                                          —

                                          detonačná rýchlosť rovná alebo vyššia ako 8 000 m/s,

                                          —

                                          hustota rovná alebo najviac 1,80 g/cm3.

                              —

                              všetky tieto výbušniny a súvisiace zmesi:

                                          —

                                          podpoložka 8.a.15) HNS (hexanitrostilbén) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          podpoložka 8.a.21) RDX a deriváty:

                                                      —

                                                      RDX (cyklotrimetyléntrinitramín, cyklonit, T4, hexahydro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazín, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triazo-cyklohexán, hexogén) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 alebo 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacyklohexanón) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          podpoložka 8.a.23) TATB (triaminotrinitrobenzén) (CAS 3058-38-6).

                              —

                              všetky látky, ktoré možno priamo alebo nepriamo použiť pri výrobe zbraní na submuníciu, na ktoré sa vzťahuje Dohovor o kazetovej munícii podpísaný v Osle 3. decembra 2008, okrem tých, ktoré sú určené pre členské štáty, ktoré ratifikovali Dohovor o kazetovej munícii.

                  —

                  VM 9: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              kompletné vojenské plavidlá (hladinové alebo podvodné), ktoré patria do podpoložky VM 9.a),

                              —

                              kompletné trupy lodí,

                              —

                              položky uvedené v podpoložke VM 9.c) snímacie zariadenia používané pod vodou, špeciálne navrhnuté a skonštruované na vojenské účely, a ich ovládanie a súčasti, špeciálne navrhnuté a skonštruované na vojenské účely.

                  —

                  VM 10: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              kompletné lietadlá, vzdušné dopravné prostriedky ľahšie ako vzduch, ktoré patria do podpoložky VM 10.a) alebo VM 10.c),

                              —

                              trupy pre bojové lietadlá a bojové vrtuľníky,

                              —

                              motory pre bojové lietadlá,

                              —

                              zariadenie a súčasti zariadenia vylúčené z iných kategórií VM.

                  —

                  VM 11: zahrnutý je tento tovar:

                              —

                              podpoložka VM 11.a)g. navádzacie a navigačné zariadenia s výnimkou zariadení špeciálne skonštruovaných alebo upravených pre riadené strely, rakety, kozmické nosné rakety a bezpilotné vzdušné prostriedky („UAV“),

                              —

                              podpoložka VM 11.a)h. digitálne zariadenia pre rádiovú komunikáciu využitím troposférického rozptylu,

                              —

                              podpoložka VM 11.a)j. automatizované systémy velenia a riadenia.

                  —

                  VM 13: zahrnutý je všetok tovar.

                  —

                  VM 14: zahrnutý je všetok tovar.

                  —

                  VM 15: zahrnutý je všetok tovar.

                  —

                  VM 16: zahrnutý je všetok tovar s výnimkou tohto:

                              —

                              všetky položky týkajúce sa tovaru súvisiaceho s balistickou technológiou a šírením chemických, biologických, rádiologických a jadrových („CBRN“) materiálov.

                  —

                  VM 17: zahrnutý je tento tovar:

                              —

                              podpoložka VM 17.b) stavebné zariadenia špeciálne navrhnuté na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.d) zariadenia pre terénnych technikov a špecialistov špeciálne navrhnuté na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.j) pojazdné opravárenské dielne špeciálne navrhnuté alebo „modifikované“ na údržbu vojenských zariadení,

                              —

                              podpoložka VM 17.k) poľné generátory špeciálne navrhnuté alebo „modifikované“ na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.l) kontajnery, ktoré sú špeciálne navrhnuté alebo „modifikované“ na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.m) trajekty, iné ako tie, ktoré sú uvedené v iných položkách Spoločného zoznamu vojenského materiálu EÚ, mosty a pontóny, špeciálne navrhnuté na vojenské účely,

                              —

                              podpoložka VM 17.o) vybavenie na ochranu pred laserom špeciálne navrhnuté na vojenské účely.

                  —

                  VM 21: zahrnutý je tento tovar:

                              —

                              podpoložka VM 21.a) softvér osobitne navrhnutý alebo upravený na použitie tovaru uvedeného vo všeobecnej transferovej licencii,

                              —

                              podpoložka VM 21.b)4. softvér osobitne navrhnutý na vojenské účely alebo osobitne navrhnutý na aplikácie systémov velenia, riadenia, spojenia a informácií (C3I) alebo velenia, riadenia, spojenia, počítačov a informácií (C4I).

                  —

                  VM 22: zahrnuté je toto:

                              —

                              technológia potrebná na používanie tovaru povoleného v tej istej všeobecnej transferovej licencii.

            1.2.   Podmienky, ktoré sa majú začleniť do všeobecnej transferovej licencie na účely opravy a údržby

      Tento zoznam podmienok nie je úplný. Ďalšie podmienky, ktoré pridá členský štát, však nesmú byť v rozpore s tu uvedenými podmienkami a ani ich nesmú narúšať.

                  Územná platnosť

                  :

                  Európsky hospodársky priestor (8).

                  Transfer na účely opravy

                  :

                  transfer výrobku obranného priemyslu na účely jeho opravy, nie však na inováciu ani na zlepšenie, pokiaľ ide o jeho výkon.

                  Transfer na účely údržby

                  :

                  transfer výrobku obranného priemyslu na účely jeho údržby, nie však na inováciu ani na zlepšenie, pokiaľ ide o jeho výkon.

                  Vrátenie

                  :

                  členské štáty môžu požadovať existenciu predchádzajúceho povolenia na pôvodný transfer položky, ktorá sa vracia po oprave. Členské štáty vyberú jednu z nasledujúcich možností vrátenia výrobku obranného priemyslu po oprave alebo údržbe:

                              a)

                              vyňatie z povinnosti predchádzajúceho povolenia v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. e) smernice 2009/43/ES;

                              b)

                              vydanie konkrétnej všeobecnej transferovej licencie na vrátenie výrobkov obranného priemyslu po oprave alebo údržbe s prinajmenšom identickým zoznamom výrobkov obranného priemyslu spĺňajúcich podmienky;

                              c)

                              začlenenie vrátenia do všeobecnej transferovej licencie na účely opravy a/alebo údržby.

                  Trvanie

                  :

                  členské štáty môžu stanoviť časový limit na vrátenie výrobku obranného priemyslu.

            2.   NADVÄZUJÚCE OPATRENIA

      Členské štáty sa vyzývajú, aby uviedli toto odporúčanie do účinnosti najneskôr do 1. júla 2019.
      Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisiu informovali o akýchkoľvek opatreniach, ktoré prijali na uvedenie tohto odporúčania do účinnosti.
      3.   ADRESÁTI

      Toto odporúčanie je určené členským štátom.

         V Bruseli 19. decembra 2018

               Za Komisiu

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               členka Komisie

         (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 1).

         (2)  Ú. v. EÚ L 329, 3.12.2016, s. 101.

         (3)  Ú. v. EÚ L 329, 3.12.2016, s. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (Ú. v. EÚ L 335, 13.12.2008, s. 99).

         (7)  Vyhlásenie prijali zástupcovia vlád členských štátov zúčastnených v Európskej obrannej agentúre zasadajúci v Rade na svojom 3 551. zasadnutí 19. júna 2017.

         (8)  Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 111/2013 zo 14. júna 2013, ktorým sa mení príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) k Dohode o EHP (Ú. v. EÚ L 318, 28.11.2013, s. 12), ktorým sa smernica 2009/43/ES začlenila do dohody o EHP, obsahuje výslovnú úpravu znenia: „Táto smernica sa neuplatňuje na Lichtenštajnsko“.


               30.11.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Úloha vysielacích médií pri zobrazovaní EÚ a jej hodnôt
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť z 2. apríla 2014 o úlohe vysielacích médií pri zobrazovaní EÚ a jej hodnôt (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na články 2 a 21 ZEÚ,

               —

               so zreteľom na článok 167 ZFEÚ,

               —

               so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, ktorú Valné zhromaždenie OSN prijalo 10. decembra 1948, a na všetky príslušné medzinárodné nástroje v oblasti ľudských práv vrátane Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach a Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach,

               —

               so zreteľom na protokol č. 29 o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch, priložený k Zmluve o EÚ,

               —

               so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 11,

               —

               so zreteľom na usmernenia EÚ o ľudských právach,

               —

               so zreteľom na strategický rámec a akčný plán pre ľudské práva a demokraciu, ktorý Rada schválila 25. júna 2012 (1),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Komisie z 3. októbra 2007 s názvom Komunikovanie o Európe v partnerstve (COM(2007)0568) a návrh Komisie na medziinštitucionálnu dohodu o komunikovaní o Európe v partnerstve z 3. októbra 2007 (COM(2007)0569),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o verejnoprávnom vysielaní v digitálnom veku: budúcnosť duálneho systému (2),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (3),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2011 o kultúrnych rozmeroch vonkajšej činnosti EÚ (4),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 11. decembra 2012 o stratégii digitálnej slobody v zahraničnej politike EÚ (5),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 13. júna 2013 o slobode tlače a médií vo svete (6),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie o výročnej správe Rady pre Európsky parlament o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike z 24. októbra 2013 (7),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 11. decembra 2013 o výročnej správe o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2012 a politike Európskej únie v tejto oblasti (8),

               —

               so zreteľom na Európsku chartu slobody tlače,

               —

               so zreteľom na svoje uznesenia z 22. novembra 2012 o rozširovaní: politiky, kritériá a strategické záujmy EÚ (9), z 12. decembra 2013 o správe o pokroku Albánska za rok 2012 (10), zo 6. februára 2014 o správe o pokroku Bosny a Hercegoviny za rok 2013 (11), zo 6. februára 2014 o správe o pokroku Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko za rok 2013 (12), zo 16. januára 2014 o správe o pokroku Islandu za rok 2012 a výhľade na obdobie po voľbách (13), zo 16. januára 2014 o procese integrácie Kosova do EÚ (14), zo 6. februára 2014 o správe o pokroku Čiernej hory za rok 2013 (15), zo 16. januára 2014 o správe o pokroku Srbska za rok 2013 (16), z 12. marca 2014 o správe o pokroku Turecka za rok 2013 (17), z 23. októbra 2013 o európskej susedskej politike: smerom k posilneniu partnerstva. Pozícia Európskeho parlamentu k správam za rok 2012 (18), z 23. mája 2013 o vymáhaní majetku pre krajiny Arabskej jari v procese transformácie (19), zo 14. marca 2013 o vzťahoch medzi EÚ a Čínou (20) a z 13. decembra 2012 s odporúčaniami Európskeho parlamentu Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť týkajúcimi sa rokovaní o novej dohode medzi EÚ a Ruskom (21),

               —

               so zreteľom na článok 97 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na odporúčanie Výboru pre zahraničné veci (A7-0248/2014),

               A.

               keďže európske mediálne vysielanie ponúka verejnosti – v Európe aj na celom svete –spoločnú víziu, podporuje hodnoty zakotvené v zmluvách EÚ, ako sú ľudské práva a základné slobody vrátane slobody prejavu a podporuje pluralizmus, nezávislé myslenie, kultúrnu rozmanitosť, pluralitu vízií a základnú hodnotu podporovania nenásilného riešenia konfliktov, tolerancie a rešpektu tak v EÚ, ako aj v rámci jej vonkajších vzťahov;

               B.

               keďže každé ohrozenie nezávislosti médií, či už prostredníctvom vládneho zásahu, zastrašovania novinárov, nedostatočnej transparentnosti vo vlastníckych štruktúrach alebo prevládajúcich obchodných záujmov, narúša celkový stav slobody a pluralizmu médií v každej krajine;

               C.

               keďže aj napriek úlohe, ktorú EÚ zohráva v rámci dohľadu nad uplatňovaním článku 11 Charty základných práv Európskej únie pri vykonávaní právnych predpisov EÚ zo strany členských štátov, hlavnú zodpovednosť za zaručenie a ochranu slobody prejavu a médií nesú vlády; keďže v právnych predpisoch EÚ, najmä v protokole č. 29 priloženom k Zmluve o EÚ, je zakotvené, že systém verejnoprávneho vysielania v členských štátoch je priamo spojený s demokratickými, sociálnymi a kultúrnymi potrebami každej spoločnosti, ako aj s potrebou zachovania pluralizmu médií;

               D.

               keďže rozhlasové a televízne vysielanie, čoraz viac dopĺňané online mediálnymi službami, je účinný a nákladovo efektívny spôsob, ako sa priblížiť verejnosti v Európe a v tretích krajinách, a pre väčšinu občanov v EÚ aj mimo nej predstavuje hlavný zdroj informácií;

               E.

               keďže nové digitálne a online mediálne platformy prispievajú k väčšej rozmanitosti a pluralizmu a majú osobitný význam v krajinách, v ktorých je prístup k tradičnejším zdrojom informácií obmedzený;

               F.

               keďže európske médiá, ktoré vysielajú na medzinárodnej úrovni, môžu zohrávať významnú úlohu pri propagovaní európskych hodnôt demokracie, slobody médií a ľudských práv na celom svete, a to tým, že vysvetľujú rôzne ponímanie, sprostredkúvajú politiky EÚ, budujú skutočnú európsku perspektívu a poskytujú publiku spoľahlivé a kvalitné informácie, predovšetkým prostredníctvom silnej a nezlomnej oddanosti zásade novinárskej objektívnosti;

               G.

               keďže vysielanie na účely demokratizácie a podpory ľudských práv v tretích krajinách nespadá výlučne do právomoci politiky EÚ v oblasti médií;

               H.

               keďže v rámci vonkajších vzťahov EÚ je potrebné zaviesť ucelenú európsku mediálnu stratégiu vysielania s cieľom podporovať základné hodnoty a ciele EÚ ako globálneho aktéra, ako aj formovať diskusie a budovať chápanie otázok zahraničnej politiky;

               I.

               keďže poskytnutie počiatočných finančných prostriedkov EÚ pre Európske rádio pre Bielorusko a trvalej projektovej podpory nezávislých vysielacích médií v tretích krajinách sú dobrými príkladmi propagácie slobody prejavu a iných základných práv a slobôd v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP);

               J.

               keďže vytvorenie európskej rozhlasovej služby na celosvetovej úrovni by mohlo byť veľmi užitočné ako komplexný nástroj pre vonkajšie vzťahy EÚ a propagácia všeobecných demokratických hodnôt a ľudských práv; keďže používanie online technológií by mohlo túto iniciatívu uľahčiť;

               K.

               keďže EÚ podporuje medzinárodný spravodajský kanál Euronews, ktorý vysiela v 13 jazykoch, rozumie mu 53 % svetovej populácie, je rozširovaný do 410 miliónov domácností v 155 krajinách, má celosvetové satelitné pokrytie, je popredným kanálom z hľadiska potenciálnych poslucháčov v Európe a na nearabských spravodajských kanáloch v arabských krajinách a subsaharskej Afrike a je celosvetovo bezplatne dostupný na rôznych mobilných zariadeniach;

               L.

               keďže EÚ má od roku 2005 uzavretú zmluvu na poskytovanie služieb so stanicou Euronews, na základe ktorej zabezpečuje základné financovanie vo výške 5 miliónov EUR ročne na výrobu a vysielanie viacerých programov o európskych záležitostiach; keďže dve ďalšie zmluvy na poskytovanie služieb v hodnote 5 miliónov EUR ročne na obdobie piatich rokov boli podpísané v roku 2007 a 2009 na vysielania stanice Euronews v arabčine a perzštine; keďže v decembri 2010 podpísali EÚ a stanica Euronews viacročnú rámcovú dohodu o partnerstve; keďže finančný príspevok Komisie pre stanicu Euronews na rok 2013 bol stanovený v rozhodnutí Komisie z 8. mája 2013 o prijatí rámcového programu v oblasti komunikácií v znení jeho zmien, ktoré slúži ako rozhodnutie o financovaní (C(2013)2631); keďže odhadované príjmy stanice Euronews na rok 2014 pozostávajú z licenčných poplatkov akcionárov (9 %), obchodného zisku (49 %) a financovania Komisie a viacerých jej generálnych riaditeľstiev (42 %);

               M.

               keďže redakčná nezávislosť od akéhokoľvek politického zasahovania, nestrannosť, rozmanitosť a rešpektovanie divákov sú kľúčovými prvkami výročného vyhlásenia stanice Euronews o záväzku voči divákom (22);

               N.

               keďže v roku 2009 Komisia vykonala hodnotenie vzorovej zmluvy stanice Euronews, prostredníctvom ktorého sa potvrdilo jedinečné a nákladovo efektívne postavenie stanice Euronews ako celoeurópskeho poskytovateľa spravodajstva, ktorému sa v Európe podarilo osloviť viac divákov ako jeho konkurenčným medzinárodným spravodajským kanálom (23);

               1.

               predkladá Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť tieto odporúčania:

                           a)

                           pochopiť význam slobodných európskych médií a najmä finančne udržateľného a nezávislého verejnoprávneho vysielania pri podpore demokratických hodnôt EÚ a informovaní verejnosti o politikách v oblasti SZBP, najmä podporovaním lepšieho chápania otázok, ktoré zjednocujú a rozdeľujú Európu, a zjednotením európskych občanov, pokiaľ ide o ich chápanie zahraničnej politiky;

                           b)

                           vytvoriť ucelenú a významnú mediálnu stratégiu vysielania EÚ v kontexte vonkajších vzťahov EÚ, čím sa podporí sloboda prejavu a mediálneho pluralizmu a zachová a posilní demokracia a ľudské práva v Európe aj v tretích krajinách; vytvoriť z tejto stratégie vysielania integrovaný nástroj SZBP;

                           c)

                           vymedziť ako súčasť tejto stratégie osobitný prístup k európskym vysielacím médiám – bez ohľadu na nezávislosť médií a právomoc členských štátov udeľovať, vymedzovať a organizovať pôsobnosť verejnoprávneho vysielania –, ktorý:

                                       (i)

                                       upevní priaznivé mediálne prostredie pre rozvoj nezávislých a odborných vysielacích médií v tretích krajinách;

                                       (ii)

                                       povzbudí európske médiá vysielajúce na medzinárodnej úrovni, aby:

                                                   —

                                                   pôsobili v pluralitnom a konkurencieschopnom mediálnom prostredí – s okamžitým prístupom k aktualitám z prvej ruky, s možnosťou využiť výhody najnovších technológií a zostať v čele digitálnej revolúcie – a vytvárali pôvodný a diverzifikovaný obsah;

                                                   —

                                                   boli redakčne nezávislé;

                                                   —

                                                   dodržiavali chartu pre vysielanie, ktorá vyžaduje presné a objektívne spravodajstvo a vyvážené a komplexné zobrazenia rozmanitosti EÚ a jej členských štátov, dodržiavali novinársky kódex s osobitným dôrazom na politiky zamerané na zaručenie novinárskej nezávislosti, presnosti a vyváženosti a v tejto súvislosti vytvárali vlastné nezávislé kódexy správania a vymedzovali redakčné línie;

                                                   —

                                                   poskytovali platformu na výmenu názorov a diskusií týkajúcich sa otázok dôležitých zo spoločenského a/alebo politického hľadiska, čo bude viesť a formovať diskusie z európskeho hľadiska vďaka širokej sieti korešpondentov a bude stimulovať záujem verejnosti a účasť občanov;

                                                   —

                                                   využívali rôzne metódy vysielania spravodajských a mienkotvorných programov vrátane televízie, rozhlasu, internetu, vysielania online, sociálnych médií a mobilných platforiem s cieľom zabezpečiť čo najširší dosah na publikum mimo EÚ;

                                                   —

                                                   náležite odrážali rozmanitosť názorov a kontextov v EÚ vrátane názorov a reality novších členských štátov;

                                                   —

                                                   boli aktívne v odbornej príprave popredných európskych aj neeurópskych novinárov;

                                                   —

                                                   sa nebáli dôkladne riešiť závažné otázky a predstavovať objektívnu realitu z rôznych uhlov pohľadu;

                           d)

                           vziať do úvahy, že stanica Euronews so širokou sieťou prevádzkovateľov vnútroštátneho vysielania a rozsiahlou distribúciou má potenciál zohrávať dôležitú úlohu v mediálnom prostredí a v stimulovaní diskusií o Európe, a to aj v tretích krajinách; uznať však tiež, že aby stanica Euronews mohla zohrávať túto úlohu, mala by:

                                       (i)

                                       mať prostriedky na pokračovanie prevádzky v rôznych jazykoch vrátane neeurópskych;

                                       (ii)

                                       naďalej sa snažiť o posilnenie svojej redakčnej nezávislosti;

                                       (iii)

                                       mať prostriedky na podporu príležitostí odborného vzdelávania pre svojich novinárov v súvislosti s európskymi témami a pokračovať v ponuke možností odborného vzdelávania externých novinárov, najmä prostredníctvom svojho projektu Euronews Network;

                                       (iv)

                                       dostávať ešte väčšiu finančnú a štruktúrnu podporu, aby dokázala fungovať na porovnateľnej úrovni s celosvetovými spravodajskými kanálmi;

                                       (v)

                                       zverejňovať na svojej webovej stránke prehľad svojich príjmov s cieľom zabezpečiť transparentnosť svojej prevádzky;

                           e)

                           zamerať financovanie projektov EÚ v oblasti vonkajšej pomoci na tých prevádzkovateľov vysielania, ktorí už dodržiavajú najvyššie normy novinárskej nezávislosti, presnosti a vyváženosti a pracujú v súlade s nimi a ktorí podporujú hodnoty EÚ, ako aj na projekty, vďaka ktorým by tí prevádzkovatelia vysielania, ktorí zaostávajú z hľadiska nezávislosti, presnosti a udržateľnosti, dosiahli tieto normy, s prihliadnutím na to, že hodnotenie výkonnosti podľa merateľných kritérií by malo byť predpokladom akéhokoľvek ďalšieho financovania;

                           f)

                           začať na úrovni EÚ uvažovať o európskej rozhlasovej službe pôsobiacej na celosvetovej úrovni;

                           g)

                           systematicky riešiť otázku obmedzovania slobody médií počas všetkých dvojstranných stretnutí s príslušnými tretími krajinami s cieľom maximalizovať vplyv navrhovanej stratégie vysielania EÚ v rámci vonkajších vzťahov EÚ;

                           h)

                           zvyšovať povedomie členských štátov o dôležitosti vysielacích médií pre vonkajšie vzťahy EÚ a hľadať spôsoby, ako skoordinovať navrhovanú stratégiu EÚ s opatreniami a stratégiami členských štátov v danej oblasti s cieľom posilniť súdržnosť;

                           i)

                           snažiť sa o vytvorenie priaznivého mediálneho prostredia v tretích krajinách a rozvoj nezávislých a odborných vysielacích médií;

                           j)

                           rýchlo zareagovať, keď sú satelitné signály európskych médií vysielajúcich na medzinárodnej úrovni rušené v tretích krajinách, ako aj vtedy, keď vlády tretích krajín pozastavia vysielanie európskych médií;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby toto odporúčanie postúpil Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu službu a pre informáciu aj členským štátom.

      (1)  Dokument Rady 11855/2012.

      (2)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 50.

      (3)  Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

      (5)  Prijaté texty, P7_TA(2012)0470.

      (6)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Prijaté texty, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0040.

      (15)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Prijaté texty, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0097.

      (21)  Prijaté texty, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324