title: Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0424

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2014_x000b__x000b_a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2014_x000b_ /* COM/2014/0424 final - 2014/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Rumunska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska
na rok 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a
finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli
o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný
rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny
s využitím všetkých možných pák, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že
treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým
sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa
2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré
sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2013, a vydala svoje
stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky
2012 – 2016.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[4],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5].
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority
na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj
opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať
diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné
úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Rumunsko predložilo 6. mája 2014 svoj národný
program reforiem na rok 2014 a 5. mája 2014 svoj konvergenčný program
na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
tieto programy posudzovali súčasne.
(8)
Rada 22. októbra 2013 prijala rozhodnutie
2013/531/EÚ o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci
Únie Rumunsku vo výške 2 miliárd EUR, a to do septembra 2015.
Preventívna strednodobá finančná pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci
systému pomoci platobným bilanciám členských štátov, ktoré nepatria do
eurozóny, je za súčasných okolností primeraná vzhľadom na nestabilné
kapitálové toky, ktoré zasahujú najmä rozvíjajúce sa trhy, riziká, ktoré
ohrozujú makroekonomický scenár, a pretrvávajúcu zraniteľnosť v
bankovom sektore. Aj keď Rumunsko pri súčasných podmienkach na trhu
nezamýšľa požiadať o vyplatenie žiadnej splátky, možno
očakávať, že preventívna pomoc pomôže konsolidovať
makroekonomickú, rozpočtovú a finančnú stabilitu a prostredníctvom
realizácie štrukturálnych reforiem zvýšiť odolnosť a rastový
potenciál rumunskej ekonomiky. Memorandum o porozumení zo 6. novembra
2013 a jeho následné dodatky, ktoré stanovujú podmienky, ktoré je potrebné
splniť v prípade preventívnej pomoci EÚ, dopĺňajú
a podporujú odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v rámci
európskeho semestra. Preventívna pomoc EÚ bude podmienená vykonaním komplexného
programu hospodárskej politiky s osobitným zameraním na opatrenia
štrukturálnej reformy vrátane odporúčaní pre Rumunsko prijatých
v rámci európskeho semestra, ktoré sa týkajú administratívnej kapacity,
reforiem trhu s výrobkami, podnikateľského prostredia, trhov práce,
dôchodkov, štátnych podnikov a zdravotníctva. Tento program neoslobodzuje
Rumunskú vládu od plného vykonania odporúčaní pre Rumunsko prijatých v
rámci európskeho semestra. K určovaniu priorít, vykonávaniu
a koordinácii politík, ktoré sú nevyhnutné na vykonanie memoranda
o porozumení a odporúčaní pre Rumunsko prijatých v rámci európskeho
semestra, by sa malo pristupovať tak, aby sa rozhodnutia prijímali
koherentným spôsobom.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v konvergenčnom programe na rok 2014 je dosiahnuť v roku 2015
strednodobý cieľ spočívajúci v štrukturálnom deficite na úrovni
1% HDP, čo zodpovedá požiadavke uvedenej v Pakte stability
a rastu, a na tomto cieli následne zotrvať. Rumunsko má
v prípade spoločne financovaných projektov možnosť v roku 2014
dočasne sa odchýliť od postupu úprav zameraného na dosiahnutie
strednodobého cieľa. Táto dočasná odchýlka sa musí vykompenzovať
nasledujúci rok. V programe sa plánuje stabilizácia (prepočítaného)
štrukturálneho salda v roku 2014 a zlepšenie o 0,8 % HDP v
roku 2015. Výdavky by mali narastať rovnakým tempom ako referenčná
hodnota pre výdavky v roku 2014 i 2015. Pomer dlhu k HDP by mal
v roku 2015 dosiahnuť úroveň 40 % a v rokoch 2016 – 2017
by mal klesnúť. Celkovo je rozpočtová stratégia uvedená
v programe v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je
vierohodný. Je zhruba v súlade s prognózou Komisie z jari 2014. Odhad
potencionálneho HDP, z ktorého vychádza konvergenčný program, je však
mierne vyšší, a to najmä z dôvodu optimistickejšieho výhľadu
v súvislosti s trhom práce. V prípade rozpočtových plánov
na rok 2014 hrozia riziká nepriaznivého vývoja v súvislosti
s kontrolou výdavkov a nižším výberom daní, než sa očakávalo.
Okrem toho na obdobie od roku 2015 neboli doposiaľ špecifikované
opatrenia, z ktorých vychádza navrhovaný fiškálny postup. Napriek miernemu
zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2014 a vzhľadom na
možnosť dočasného odklonu v prípade spoločne financovaných
projektov Rumunsko podľa prognózy Komisie dodržiava požiadavky Paktu
stability a rastu na rok 2014. V roku 2015 hrozí vzhľadom na
potrebnú kompenzáciu za dočasný odklon, ktorý sa umožňuje v prípade
spoločne financovaných projektov, významné odchýlenie od požadovanej
štrukturálnej úpravy. Okrem toho sa Rumunsko má podľa prognózy v roku
2015 odchýliť od referenčnej hodnoty pre výdavky. Na
základe posúdenia programu a prognózy Komisie podľa nariadenia
Rady (ES) č. 1466/97 Rada dospela k záveru, že v roku 2015
program so sebou prináša riziká významného odklonu od požiadaviek preventívnej
časti.
(10)
Daňové podvody a úniky v oblasti DPH
vrátane cezhraničných systémov, v oblasti spotrebných daní, príspevkov do
systému sociálneho zabezpečenia a daní z príjmu sú aj
naďalej veľkým problémom. Hmatateľný pokrok, ktorý sa dosiahol
v boji proti nelegálnej práci, je obmedzený a účinnosť
stratégie pre zlepšenie daňovej disciplíny brzdí nedostatok realistických
a záväzných vykonávacích opatrení a nedostatočný dôraz na
prevenciu. Realizuje sa reforma zameraná na zvýšenie efektívnosti daňovej
správy, pričom cezhraničná administratívna spolupráca, najmä
v oblasti DPH, je stále slabá. Daňové zaťaženie osôb
s nízkymi a stredne vysokými príjmami je aj naďalej vysoké
a podnecuje k nelegálnej práci a k priznávaniu nižších
zárobkov. V oblasti environmentálnych daní sa dosiahol určitý pokrok
vďaka zlepšeniu systému zdanenia vozidiel a zvýšeniu spotrebných daní
z paliva, ktoré sa teraz automaticky indexujú. Rumunsko čelí rizikám
v oblasti dlhodobej udržateľnosti, a to najmä v dôsledku
výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva. Vzhľadom na nízky
podiel medzi zamestnanými prispievateľmi a ľuďmi
poberajúcimi dôchodky existujú obavy súvisiace s udržateľnosťou
a primeranosťou dôchodkového systému. Rumunsko prijalo kroky v záujme
zjednotenia dôchodkového veku mužov a žien od roku 2035.
(11)
Nedostatočné využívanie zdrojov a zlé
riadenie zvyšujú riziko fiškálnej neudržateľnosti v zdravotníctve.
Často sa vyskytujúce neoficiálne platby vo verejnom zdravotníctve ešte
viac obmedzujú prístupnosť, efektívnosť a kvalitu systému.
Začali sa realizovať reformy na zlepšenie efektívnosti zdravotníckeho
sektora a jeho finančnej udržateľnosti, ale je potrebné
vynakladať trvalé úsilie. Niektoré opatrenia sú poznačené omeškaním
a nedostatkom finančných zdrojov, ako aj nízkou kapacitou služieb.
Znížením nadmerného využívania hospitalizácie pacientov a posilnením základnej
starostlivosti a systémov odosielania na vyšetrenie dôjde k zvýšeniu
nákladovej efektívnosti. Začali sa vykonávať ďalšie reformy
systému zdravotnej starostlivosti, ktorých cieľom je zlepšenie zdravia
obyvateľstva prostredníctvom podpory, okrem iného, spravodlivého prístupu
ku kvalitným zdravotníckym službám.
(12)
Vysoký podiel ekonomicky neaktívneho
obyvateľstva, nedostatočné využívanie pracovného potenciálu
a potreba zvýšiť kvalitu a produktivitu pracovnej sily sú aj
naďalej kľúčovými výzvami na rumunskom trhu práce. Kvalita
verejných služieb vyhľadávania zamestnania a rekvalifikačných
služieb je aj napriek určitým opatreniam menšieho rozsahu stále nízka.
Obmedzené zdroje, ktoré sú k dispozícii verejným službám zamestnanosti, a
nedostatočné meranie výsledkov bránia v efektívnom poskytovaní
personalizovaných služieb pre uchádzačov o zamestnanie, služieb pre
zamestnávateľov a v zlúčení aktívnych a pasívnych
politík trhu práce. Rumunsko má vysoký podiel mladých ľudí, ktorí nie sú
zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (17,3 %
v roku 2013). Národná stratégia pre aktívne starnutie, ktorou sa malo
podporiť zvýšenie miery zamestnanosti u starších pracovníkov, bola
odložená a momentálne je naplánovaná na koniec roka 2014.
(13)
Neexistujú žiadne transparentné pokyny na
stanovenie minimálnej mzdy, ktoré by zapájali sociálnych partnerov a boli
by zamerané na podporu zamestnanosti a konkurencieschopnosti
a udržateľné zachovávanie pracovných príjmov.
(14)
Reforma vzdelávania z roku 2011, ktorou sa stanovil
dlhodobý program na zvýšenie kvality vzdelávania na všetkých úrovniach, doposiaľ
ešte nebola plne zavedená z dôvodu nedostatočných finančných
a ľudských zdrojov. Po prudkom poklese účasti na odbornom
vzdelávaní a príprave za posledných dvadsať rokov sa
v posledných rokoch začali realizovať viaceré reformy
a pilotné projekty, ale dostupnosť odborného vzdelávania
a prípravy, ich relevantnosť pre trh práce a zapojenie podnikov
do učenia sa prácou a učňovskej prípravy sú stále na nízkej
úrovni. V prípade osôb s ukončeným terciárnym vzdelávaním
existuje významný nepomer medzi existujúcimi a požadovanými
zručnosťami a väzba medzi podnikmi a akademickou obcou je
stále slabá, o čom svedčí vysoká miera nezamestnanosti a skutočnosť,
že mnohí absolventi univerzít sú zamestnaní buď v profesiách, ktoré
nezodpovedajú ich odbornej príprave alebo v zamestnaniach, ktoré si
vyžadujú nižšiu úroveň kvalifikácie. Účasť na aktivitách
celoživotného vzdelávania je aj naďalej medzi najnižšími v EÚ. Miera
predčasného ukončenia školskej dochádzky je stále jednou
z najvyšších v EÚ, pričom teraz je vyššia než v roku 2010
a týka sa predovšetkým rómskeho obyvateľstva. Zamestnanosť žien
brzdí nedostatočné zabezpečenie cenovo dostupných kvalitných
zariadení starostlivosti o deti a obmedzený prístup k nim, a to najmä
pokiaľ ide o deti vo veku od 0 do 3 rokov.
(15)
Významným problémom je aj naďalej znižovanie
chudoby. Napriek pomerne stálej situácii v oblasti zamestnanosti, hrubé
príjmy domácností klesajú a narastajú nerovnosti medzi príjmami.
Obzvlášť sa to týka rodín s deťmi. Obmedzený pokrok sa zaznamenal v
snahe o urýchlenie prechodu z inštitucionálnej na alternatívnu starostlivosť
o deti, ktorým bola odopretá rodičovská starostlivosť. Vo
veľkých ubytovacích zariadeniach je stále veľmi vysoký počet
osôb so zdravotným postihnutím, kým komunitné služby pre osoby so zdravotným
postihnutím nie sú dostatočne rozvinuté. Nízka miera poberania sociálnych
dávok, ich rozsah a primeranosť sú aj naďalej problémom z
hľadiska efektívneho využívania sociálnych dávok pri znižovaní chudoby.
Zavedenie minimálneho príjmu, ktorý pozostáva z kombinácie troch
existujúcich sociálnych dávok (garantovaný minimálny príjem, rodinné prídavky
a prídavky na vykurovanie), ktoré bolo naplánované na rok 2015, sa
odložilo. Realizácia národnej stratégie pre začlenenie Rómov sa
začala v roku 2012, ale finančné prostriedky vyčlenené na
vykonávanie kľúčových akčných plánov boli nedostatočné
a jej výsledky sú skromné. Revízia stratégie a vykonávanie
zrevidovaných akčných plánov sa odložilo.
(16)
Hlavnou výzvou pre Rumunsko zostáva
nedostatočná schopnosť orgánov verejnej správy prijímať
a vykonávať politiky, čo brzdí celkový rozvoj krajiny,
podnikateľského prostredia a kapacity pre verejné investície
a zároveň to neumožňuje poskytovať verejné služby
primeranej kvality. Štrukturálne príčiny, ktoré viedli k nízkej
administratívnej kapacite, boli zanalyzované v roku 2013. Na základe toho sa v
súčasnosti pripravuje stratégia na posilnenie verejnej správy na roky
2014 – 2020, ktorá sa má podľa očakávania
dokončiť v polovici roku 2014.
(17)
Napriek významnému pokroku je miera čerpania
fondov EÚ aj naďalej jednou z najnižších v EÚ. Trvale slabé
systémy správy a kontroly a postupy verejného obstarávania môžu
mať negatívny dosah na prípravy ďalšej generácie programov
a na ich vykonávanie. Právne predpisy v oblasti verejného
obstarávania sú poznačené nestálosťou a nedostatkom koherentnosti.
Inštitucionálny rámec charakterizovaný pôsobením viacerých aktérov
a často sa prekrývajúcimi zodpovednosťami, nie je vybavený na
riešenie nedostatkov a na poskytnutie vhodných pokynov pre
obstarávateľov. Korupcia a konflikty záujmov aj naďalej vzbudzujú
obavy u obstarávateľov. Očakáva sa, že systém predbežných
kontrol zameraných na konflikty záujmov pri udeľovaní zákaziek
v rámci verejného obstarávania začne fungovať koncom roku 2014.
(18)
Nízka kvalita právnych predpisov
a nedostatočná transparentnosť a predvídateľnosť
regulačného rámca sťažujú situáciu pre podniky a občanov.
Postupy na získanie elektrickej energie, vybavovanie stavebných povolení
a platenie daní sú stále zložité. Nejasnosti ohľadom vlastníckych
práv k pôde predstavujú ďalší problém pre podnikateľské
prostredie v Rumunsku, kde je v systéme pozemkových kníh
zaevidovaných menej než 50 % práv k nehnuteľnostiam a len okolo
15 % záznamov o nehnuteľnostiach bolo overených a digitálne
zaevidovaných. Rumunsko dosiahlo určitý pokrok pri zlepšovaní kvality,
nezávislosti a efektívnosti rumunského súdnictva a v boji proti
korupcii, ale tieto problémy aj naďalej vzbudzujú obavy u podnikov,
ktoré sa domáhajú účinnej nápravy. Na politickej a administratívnej úrovni
existuje stále silný odpor voči opatreniam v oblasti bezúhonnosti a
boja proti korupcii.
(19)
Cenová regulácia na trhu s elektrickou energiou sa
v prípade priemyselných zákazníkov skončila v roku 2013
a prebieha postupné odstraňovanie cenovej regulácie plynu
a elektrickej energie. Efektívnosť a transparentnosť
riadenia štátnych podnikov v týchto sektoroch predstavuje veľký problém.
Očakáva sa, že deregulácia cien v oblasti energetiky poskytne stimuly
na zlepšenie energetickej efektívnosti, hoci ďalšie zlepšenie energetickej
efektívnosti v sektore bývania, centrálneho vykurovania, priemyslu
a mestskej dopravy si vyžaduje konkrétne opatrenia a záväzky
v oblasti zdrojov. Začlenenie rumunských trhov s elektrickou energiou
a s plynom do trhov EÚ nebolo dokončené a aj naďalej
existujú významné prekážky pri zavádzaní cezhraničných prepojení pre plyn,
ktoré by prispeli k zvýšeniu diverzifikácie dodávok plynu.
(20)
Nedostatočne rozvinutá základná dopravná
infraštruktúra je aj naďalej prekážkou rastu Rumunska. Rýchly nárast
vozidlového parku a nízka kvalita cestnej infraštruktúry brzdia podnikanie
a hospodárstvo. Zlá údržba železničnej siete má vplyv na
bezpečnosť a spoľahlivosť. Nákladná doprava na
vnútrozemských vodných cestách zaostáva za svojim potenciálom, a to najmä na
Dunaji. Neefektívnosť a netransparentnosť riadenia štátnych
podnikov v odvetví dopravy brzdí rozvoj sieťových infraštruktúr.
(21)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska. Komisia posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Rumunsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú
premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 8.
(22)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala
konvergenčný program Rumunska a jej stanovisko je premietnuté[6] najmä do ďalej
uvedeného odporúčania 2,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Vykonať
program finančnej pomoci EÚ/MMF prostredníctvom bezvýhradného splnenia
politických podmienok uvedených v memorande o porozumení zo
6. novembra 2013 a v jeho následných dodatkoch, ktoré
dopĺňajú a podporujú odporúčania pre Rumunsko prijaté
v rámci európskeho semestra.
2.           Vykonať rozpočtovú
stratégiu na rok 2014, významne posilniť rozpočtové snahy s cieľom
zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa v roku 2015 v
súlade so záväzkami prijatými v rámci programu na zlepšenie platobnej bilancie
a zohľadnenými v konvergenčnom programe na rok 2014, a to
najmä konkretizáciou východiskových opatrení, a následne zotrvať na
strednodobom cieli. Zlepšiť výber daní tým, že bude pokračovať
vo vykonávaní komplexnej stratégie na zlepšenie daňovej disciplíny
a zintenzívniť snahy o zníženie podvodov v oblasti DPH. Bojovať
proti nelegálnej práci. Znížiť daňové zaťaženie u osôb
s nízkymi a stredne vysokými príjmami spôsobom, ktorý neovplyvní
rozpočet. Dokončiť dôchodkovú reformu, ktorá sa začala
realizovať v roku 2010, zjednotením dôchodkového veku mužov a žien.
3.           Zrýchliť reformy
v zdravotníctve v záujme zvýšenia jeho efektívnosti, kvality
a prístupnosti, a to aj pre znevýhodnené osoby a pre vzdialené
a izolované komunity. Zvýšiť úsilie o obmedzenie neoficiálnych
platieb, a to aj prostredníctvom náležitých systémov riadenia a kontroly.
4.           Posilniť opatrenia
aktívnej politiky trhu práce a kapacity Národnej agentúry pre
zamestnanosť. Venovať osobitnú pozornosť aktivácii
nezaregistrovaných mladých ľudí. Posilniť opatrenia na podporu
zamestnateľnosti starších pracovníkov. Po porade so sociálnymi partnermi
zaviesť jasné pokyny na transparentné stanovenie minimálnej mzdy berúc do
úvahy podmienky v hospodárstve a na trhu práce.
5.           Zvýšiť kvalitu odborného
vzdelávania a prípravy, učňovskej prípravy, terciárneho
vzdelávania a celoživotného vzdelávania, ako aj zlepšiť prístup
k nim a prispôsobiť tieto formy vzdelávania potrebám trhu práce.
Zabezpečiť lepší prístup k predškolskej výchove detí a k
starostlivosti o ne.
6.           V záujme zníženia
chudoby zvýšiť efektívnosť a účinnosť sociálnych
transferov, najmä v prípade detí, a pokračovať v reforme
sociálnej pomoci prostredníctvom posilnenia jej väzieb na aktivačné
opatrenia. Zintenzívniť úsilie pri realizácii plánovaných opatrení,
ktoré majú uľahčiť integráciu rómskeho obyvateľstva na trh
práce, zvýšiť školskú dochádzku a znížiť mieru predčasného
ukončenia školskej dochádzky prostredníctvom partnerského prístupu
a dôsledného monitorovacieho mechanizmu.
7.           Zintenzívniť snahy o
posilnenie kapacít verejnej správy, najmä zlepšením efektívnosti, riadenia
ľudských zdrojov, nástrojov na prijímanie rozhodnutí a koordinácie v
rámci jednotlivých úrovniach verejnej správy a medzi týmito úrovňami,
ako aj posilnením transparentnosti, bezúhonnosti a zodpovednosti.
Urýchliť čerpanie fondov EÚ, posilniť systémy riadenia
a kontroly a zlepšiť kapacity strategického plánovania vrátane
viacročného plánovania rozpočtu. Zaoberať sa pretrvávajúcimi
nedostatkami vo verejnom obstarávaní. Pokračovať v zlepšovaní
kvality a efektívnosti súdnictva, bojovať proti korupcii na všetkých
úrovniach a zabezpečiť účinné vykonávanie súdnych
rozhodnutí.
8.           Podporovať hospodársku
súťaž a efektívnosť v energetike a v odvetví dopravy.
Urýchliť reformu v oblasti riadenia štátnych podnikov
v energetike a v odvetví dopravy a zvýšiť ich
efektívnosť. Zlepšiť a zefektívniť politiky v oblasti
energetickej efektívnosti. Zlepšiť cezhraničné začlenenie
energetických sietí a prioritne umožniť fyzické spätné toky
v plynových prepojeniach.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 424 final.
[3]               P7_TA(2014)0128
a P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie Rade týkajúce sa podpísania a odoslania listu predsedníctvu Andského spoločenstva s cieľom začať „výmenu listov na účel zmeny a doplnenia Dohody o politickom dialógu a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Andským spoločenstvom podpísanej v roku 2003“

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0353

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 26.6.2007KOM(2007)353 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEtýkajúce sa podpísania a odoslania listu predsedníctvu Andského spoločenstva s cieľom začať „výmenu listov na účel zmeny a doplnenia Dohody o politickom dialógu a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Andským spoločenstvom podpísanej v roku 2003“1. DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Dňa 15. decembra 2003 bola v Ríme podpísaná „Dohoda o politickom dialógu a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Andským spoločenstvom a jeho členskými krajinami (Bolívia, Kolumbia, Ekvádor, Peru a Venezuela) na strane druhej“. K dnešnému dňu ešte uvedená dohoda nenadobudla platnosť, pretože niektoré štáty ju neratifikovali.2. V apríli 2006 Venezuela, ktorá bola v čase podpísania dohody členskou krajinou Andského spoločenstva, oznámila svoje vystúpenie z tohto regionálneho andského zoskupenia. Táto informácia bola oficiálne potvrdená predsedníctvom Andského spoločenstva (list ministra zahraničných vecí Bolívie z 20. novembra 2006) a následne aj samotnou Venezuelou (list ministra zahraničných vecí Venezuely z 18. decembra 2006, ktorá zároveň potvrdila svoje odstúpenie od podpisu uvedenej dohody o politickom dialógu a spolupráci z roku 2003.3. Vzhľadom na tieto dokumenty právne servisy Komisie a Rady Európskej únie dospeli k záveru, že Venezuela už nie je signatárom uvedenej dohody a že je potrebné dohodu formálne zmeniť a doplniť prostredníctvom výmeny listov. Predsedníctvo Rady preto 20. februára 2007 na zasadnutí pracovnej skupiny pre Latinskú Ameriku (AMLAT) požiadalo Komisiu o predloženie príslušného návrhu.2. ODPORÚČANIEVzhľadom na uvedené Komisia odporúča Rade, aby podpísala návrh pripojeného listu a zaslala ho predsedníctvu Andského spoločenstva, a tak začala „výmenu listov medzi Európskym spoločenstvom a Andským spoločenstvom o vypustení odkazov na Venezuelu zo znenia dohody“.PRÍLOHANÁVRH LISTUNA ZAČATIE VÝMENY LISTOV MEDZI EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A ANDSKÝM SPOLOČENSTVOMO VYSTÚPENÍ VENEZUELY Z ANDSKÉHO SPOLOČENSTVA A JEJ ODSTÚPENÍ OD DOHODY O POLITICKOM DIALÓGU A SPOLUPRÁCI PODPÍSANEJ V ROKU 2003(List pre predsedníctvo Andského spoločenstva)Vážený pán predseda,Európske spoločenstvo ďakuje predsedníctvu Andského spoločenstva za jeho list z 20. novembra 2006 (referenčné číslo: GM-419/2006-15949), ktorý sa týkal vystúpenia Venezuely z Andského spoločenstva. Zároveň Vás informujeme, že sme dostali nótu venezuelského ministerstva zahraničných vecí zo dňa 18. decembra 2006 (referenčné číslo: nóta 1652), ktorá potvrdzuje aj odstúpenie Venezuely od Dohody o politickom dialógu a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a Andským spoločenstvom podpísanej v Ríme 15. decembra 2003.Vzhľadom na tieto dokumenty a právne nástroje, na ktoré odkazujú (najmä vec „Proceso 145-AI-2005“ Súdneho dvora Andského spoločenstva), sa Európske spoločenstvo domnieva, že Venezuela už nie je zmluvnou stranou dohody o politickom dialógu a spolupráci podpísanej v roku 2003.Európske spoločenstvo preto navrhuje, aby sa v uvedenej dohode zrušili odkazy na Venezuelu. Je teda potrebné vykonať tieto zmeny a doplnenia:Na strane 1 , názov dokumentu :„DOHODA O POLITICKOM DIALÓGU A SPOLUPRÁCI MEDZI EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A JEHO ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA JEDNEJ STRANE A ANDSKÝM SPOLOČENSTVOM A JEHO ČLENSKÝMI KRAJINAMI (BOLÍVIA, KOLUMBIA, EKVÁDOR, PERU A VENEZUELA) NA STRANE DRUHEJ"sa mení a dopĺňa takto:„DOHODA O POLITICKOM DIALÓGU A SPOLUPRÁCI MEDZI EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A JEHO ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA JEDNEJ STRANE A ANDSKÝM SPOLOČENSTVOM A JEHO ČLENSKÝMI KRAJINAMI (BOLÍVIA, KOLUMBIA, EKVÁDOR A PERU) NA STRANE DRUHEJ"Na strane 4 sa výraz „ VENEZUELSKÁ BOLÍVAROVSKÁ REPUBLIKA “ vypúšťa.Na strane 65 sa článok 59:„Táto dohoda sa vzťahuje na územie, na ktoré sa vzťahuje Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, a to za podmienok, ktoré sú v nej stanovené, na jednej strane a na územie Andského spoločenstva a jeho členských krajín (Bolívia, Kolumbia, Ekvádor, Peru a Venezuela) na strane druhej.“sa mení a dopĺňa takto:„Táto dohoda sa vzťahuje na územie, na ktoré sa vzťahuje Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, a to za podmienok, ktoré sú v nej stanovené, na jednej strane a na územie Andského spoločenstva a jeho členských krajín (Bolívia, Kolumbia, Ekvádor a Peru) na strane druhej.“Bol by som Vám zaviazaný, keby ste mohli potvrdiť, že Andské spoločenstvo s uvedeným súhlasí. V prípade kladnej odpovede Európske spoločenstvo navrhuje, aby sa uvedené zmeny a doplnenia dohodli na základe výmeny listov.Vážený pán predseda, prijmite, prosím, výraz mojej hlbokej úcty.Podpis:predsedníctvo Rady Európskej únie


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Irelandand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Ireland, 2011-2014

text:
     EURÓPSKA KOMISIA

                                    V Bruseli, 7.6.2011
                                    SEK(2011) 809 v konečnom znení

                       Odporúčanie pre

                  ODPORÚČANIA RADY

     k národnému programu reforiem Írska na rok 2011,

            ktorým sa predkladá stanovisko Rady

k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2011 – 2014

              {SEK(2011) 716 v konečnom znení}
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie pre

                                           ODPORÚČANIA RADY

                           k národnému programu reforiem Írska na rok 2011,

                                    ktorým sa predkladá stanovisko Rady

                   k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2011 – 2014

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
     148 ods. 4,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

     so zreteľom na závery Európskej rady,

     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     keďže:

     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej
              stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
              koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
              potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.

     (2)      Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k
              hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
              prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov1,
              ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby
              integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych
              politikách a politikách zamestnanosti.

     (3)      Rada Európskej únie (EÚ) 7. decembra 2010 prijala vykonávacie rozhodnutie
              2011/77/EÚ o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku na obdobie troch rokov na

     1
              Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

SK                                                        2                                                     SK
 ---pagebreak---             základe ustanovení zmluvy a nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010,
            ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus. V sprievodnom
            memorande o porozumení podpísanom 16. decembra 2010 a jeho prvej aktualizácii sa
            ustanovujú podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých sa poskytuje
            finančná pomoc. Vykonávacie rozhodnutie Rady bolo zmenené a doplnené 16. mája
            2011. Prvá aktualizácia memoranda o porozumení bola podpísaná 18. mája 2011.

     (4)    Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok
            nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a
            integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

     (5)    Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej
            reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na
            ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu
            stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
            prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie
            rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
            konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
            konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

     (6)    Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na
            Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do
            ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných
            programov reforiem.

     (7)    Dňa 29. apríla 2011 Írsko predložilo aktualizáciu svojho programu stability na rok
            2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a svoj národný program
            reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť ich vzájomné prepojenia boli tieto dva
            programy posúdené súčasne.

     (8)    V dôsledku krízy došlo k zásadnej korekcii rozsiahlych nerovnováh vzniknutých počas
            rozmachu v predchádzajúcich rokoch. V rokoch 2007 až 2010 reálny HDP klesol o 12
            % a zamestnanosť takmer o 13 %, pričom došlo k zvýšeniu nezamestnanosti zo 4,6 %
            v roku 2007 na 13,7 % v roku 2010. Viedlo to takisto k dramatickému zhoršeniu
            verejných financií, keď pomer celkového deficitu verejných financií dosiahol v rokoch
            2008 a 2009 dvojciferné hodnoty. V roku 2010 celkový deficit verejných financií
            dosiahol 32,4 % HDP, a to vrátane podporných opatrení z finančného sektora vo výške
            20,5 % HDP. Pomer dlhu k HDP sa zvýšil z 25 % v roku 2007 na 96 % v roku 2010

     (9)    Realizácia programu finančnej pomoci EÚ/MMF prebieha viac-menej podľa plánu.
            Dohodnuté fiškálne opatrenia sa vykonali, fiškálny cieľ na rok 2010 sa splnil a
            fiškálne výsledky v prvom štvrťroku 2011 boli takisto v súlade s programovými
            cieľmi. Predpokladá sa, že aj napriek úprave nominálneho HDP v roku 2011 smerom
            nadol celkový deficit verejných financií v roku 2011 zostane pod programovým
            stropom. Významný pokrok sa dosiahol pri reformovaní bankového systému a prijali
            sa kroky na dosiahnutie cieľom štrukturálnej reformy.

     (10)   Na základe hodnotenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia Rady
            (ES) č. 1466/97 je Rada toho názoru, že makroekonomický scenár, z ktorého
            vychádzajú rozpočtové prognózy, je realistický. Cieľom strednodobej rozpočtovej
            stratégie programu je znížiť celkový deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu

SK                                                3                                                  SK
 ---pagebreak---             3 % HDP v lehote plánovanej v odporúčaní Rady z 3. decembra 2010. Program sa
            zameriava na dosiahnutie deficitu v roku 2011 na úrovni 10,0 % HDP, v roku 2012 na
            úrovni 8,6 % HDP, v roku 2013 na úrovni 7,2 % HDP, v roku 2014 na úrovni 4,7 %
            HDP a do konca programového obdobia v roku 2015 na úrovni 2,8 % HDP. Táto cesta
            je podporovaná konsolidačnými opatreniami na úrovni 3,75 % HDP vykonávanými v
            rozpočte na rok 2011 a rozsiahlymi konsolidačnými opatreniami na úrovni 5,75 %
            HDP v rokoch 2012 – 2014, ako aj ďalším nešpecifikovaným konsolidačným úsilím
            na úrovni viac ako 1 % HDP v roku 2015. V programe stability sa preformuloval
            strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni -0,5 % HDP, ktorý sa
            nedosiahol v programovom období. Zdá sa, že Írsko je vystavené veľkému riziku,
            pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Na zlepšenie udržateľnosti
            verejných financií je potrebné dosiahnuť dostatočné primárne prebytky počas
            strednodobého obdobia a ďalej reformovať írsky systém sociálneho zabezpečenia.

     (11)   Írsko v rámci Paktu Euro Plus prijalo niekoľko záväzkov, ktoré boli predložené 3.
            mája 20112. Tieto záväzky zahŕňajú konkrétne opatrenia na podporu
            konkurencieschopnosti, ako aj reformovanie mechanizmov stanovovania miezd,
            otvorenie niektorých profesionálnych služieb hospodárskej súťaži, posilnenie
            výskumu a inovácie, upevnenie finančnej stability, najmä mechanizmov riešenia kríz a
            zlepšenie udržateľnosti verejných financií prostredníctvom strednodobého
            rozpočtového rámca, reformovania dôchodkov a zvýšenia veku odchodu do dôchodku.

     (12)   Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov
            Paktu Euro Plus3, pričom nezohľadnila len ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
            sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj to, či dodržali pravidlá a usmernenia EÚ
            vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej
            únie tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú
            vstupy na úrovni EÚ. V tomto kontexte Komisia zdôrazňuje naliehavosť vykonania
            plánovaných opatrení v súlade s rozhodnutím Rady 2011/77/EÚ.

     (13)   Vzhľadom na toho posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126
            ods. 7 ZFEÚ zo 7. decembra 2010 Rada preskúmala aktualizáciu programu stability
            Írska na rok 2011 a svoje stanovisko4. Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25.
            marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Írska,

     TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko:
     vykonalo opatrenia ustanovené vo vykonávacom rozhodnutí 2011/77/EÚ o poskytnutí
     finančnej pomoci Únie Írsku zmenenom a doplnenom rozhodnutím zo 16. mája 2011 a ďalej
     špecifikované v memorande o porozumení zo 16. decembra 2010 a jeho aktualizácii z 18.
     mája 2011.
     V Bruseli

                                                     Za Radu
                                                     predseda

     2
            Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus možno nájsť v SEK(2011) 716.
     3
            SEK(2011) 716.
     4
            Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

SK                                                      4                                                   SK