title: Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO z  2. decembra 2009 o notifikáciách, lehotách a konzultáciách stanovených v článku 7 právneho aktu, ktorý sa uvádza v bode 5cl prílohy XI k Dohode o Európskom hospodárskom priestore (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby), upraveného v protokole 1 k dohode

text:
               13.10.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 302/12

         ODPORÚČANIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   z 2. decembra 2009
   o notifikáciách, lehotách a konzultáciách stanovených v článku 7 právneho aktu, ktorý sa uvádza v bode 5cl prílohy XI k Dohode o Európskom hospodárskom priestore (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby), upraveného v protokole 1 k dohode
   2011/C 302/05
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO (1),
   SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2),
   SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a Súdneho dvora, a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b),
   SO ZRETEĽOM na právny akt uvedený v bode 5cl prílohy XI k Dohode o EHP Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (3) (rámcová smernica), upravený v protokole 1 k dohode, a najmä v jej článku 19 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Podľa regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby sú národné regulačné orgány povinné prispievať k rozvoju vnútorného trhu vzájomnou transparentnou spoluprácou a spoluprácou s dozorným orgánom, aby sa zabezpečil rozvoj jednotných regulačných postupov a jednotné uplatňovanie smerníc, ktoré tvoria regulačný rámec.

               (2)

               S cieľom zabezpečiť, aby rozhodnutia prijímané na vnútroštátnej úrovni nemali nepriaznivý vplyv na jednotný trh alebo na ciele ustanovené regulačným rámcom, národné regulačné orgány musia notifikovať dozornému orgánu a ostatným národným regulačným orgánom tie navrhované opatrenia, ktoré sa uvádzajú v článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica).

               (3)

               Dodatočnou požiadavkou je, že národné regulačné orgány musia získať povolenie dozorného orgánu, pokiaľ ide o povinnosti, ktoré sú upravené v článku 8 ods. 3 druhý pododsek právneho aktu uvedeného v bode 5cj prílohy XI k Dohode o EHP Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení (4) (prístupová smernica), upraveného v protokole 1 k dohode, čo predstavuje samostatný proces.

               (4)

               Dozorný orgán poskytne národným regulačným orgánom, ak o to požiadajú, príležitosť prediskutovať všetky navrhované opatrenia pred ich formálnou notifikáciou podľa článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) a článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica). Ak dozorný orgán v súlade s článkom 7 ods. 4 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) naznačil národnému regulačnému orgánu, že sa domnieva, že navrhované opatrenie by mohlo predstavovať prekážku v plnení Dohody o EHP, alebo ak má vážne pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s právnymi predpismi EHP, príslušný národný regulačný orgán by mal včas dostať možnosť vyjadriť svoje názory v súvislosti s otázkami, ktoré vzniesol dozorný orgán.

               (5)

               V smernici 2002/21/ES (rámcová smernica) sa ustanovujú určité záväzné lehoty na posúdenie notifikácií podľa článku 7.

               (6)

               S cieľom zabezpečiť účinnosť spolupráce a konzultačného mechanizmu ustanoveného v článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) a zaručiť právnu istotu sa v odporúčaní Dozorného orgánu EZVO zo 14. júla 2004 o notifikáciách, lehotách a konzultáciách ustanovených v článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (5) zaviedli jednoznačné pravidlá týkajúce sa hlavných procedurálnych aspektov notifikácií podľa článku 7. Odporúčanie zo 14. júla 2004 by sa malo nahradiť týmto odporúčaním s cieľom ďalej zjednodušiť a zdokonaliť proces notifikácie a zabezpečiť jednotné uplatňovanie regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby v celom Európskom hospodárskom priestore.

               (7)

               S cieľom poskytnúť národným regulačným orgánom ďalšie usmernenie o obsahu návrhov opatrení a zvýšiť právnu istotu, pokiaľ ide o úplnosť notifikácie, by sa mali poskytovať určité minimálne informácie o tom, čo má obsahovať navrhované opatrenie, aby sa mohlo správne posúdiť.

               (8)

               Na jednej strane by sa mala zohľadniť potreba zabezpečiť účinné posúdenie a na druhej strane sa musí podľa možnosti čo najviac zjednodušiť administratíva. Mechanizmus notifikácie by preto nemal predstavovať žiadnu zbytočnú administratívnu záťaž pre národné regulačné orgány. Prínosom by bolo takisto objasnenie procedurálnych mechanizmov v súvislosti s druhým pododsekom článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica).

               (9)

               Národné regulačné orgány by mali používať štandardný formát notifikácií s cieľom zjednodušiť preskúmanie notifikovaného návrhu opatrenia a urýchliť tento proces.

               (10)

               Na základe spoločnej dohody medzi štátmi EZVO, zmluvnými stranami Dohody o EHP by pracovným jazykom akejkoľvek komunikácie medzi štátmi EZVO a dozorným orgánom mala byť angličtina. Toto nemá vplyv na práva súkromných strán a podnikov predkladať dokumenty v ktoromkoľvek jazyku EHP, ako sa ustanovuje v Dohode o EHP.

               (11)

               S cieľom zvýšiť efektívnosť notifikačného mechanizmu, právnu istotu národných regulačných orgánov a účastníkov trhu a zabezpečiť včasné vykonávanie regulačných opatrení je žiaduce, aby notifikácia národným regulačným orgánom týkajúca sa analýzy trhu obsahovala aj nápravné opatrenia, ktoré národný regulačný orgán navrhuje na riešenie zistených nedostatkov trhu. Ak sa navrhované opatrenie týka trhu, o ktorom sa zistilo, že je konkurenčný, a nápravné opatrenia v súvislosti s týmto trhom už existujú, notifikácia by mala obsahovať aj návrhy na zrušenie týchto povinností.

               (12)

               Celkovo by sa mal pri určitých kategóriách návrhov opatrení používať skrátený notifikačný formulár, aby sa znížila administratívna záťaž národných regulačných orgánov a dozorného orgánu. Možnosť notifikácie týchto kategórií štandardným notifikačným postupom však naďalej zostáva.

               (13)

               Ak národný regulačný orgán zamýšľa zrušiť regulačné povinnosti v súvislosti s trhmi, ktoré nie sú uvedené v odporúčaní dozorného orgánu z 5. novembra 2008 o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante
                   (6), notifikácia tohto návrhu opatrenia podľa článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) by sa mala uskutočňovať prostredníctvom skráteného notifikačného formulára.

               (14)

               Ak národný regulačný orgán uskutočňuje preskúmanie trhu, ktorý sa pri predchádzajúcom preskúmaní ukázal byť účinne konkurenčným, a opäť zistí, že tento trh je účinne konkurenčný, notifikácia by sa mala uskutočniť prostredníctvom skráteného notifikačného formulára.

               (15)

               Národné regulačné orgány často menia a dopĺňajú technické podrobnosti uložených nápravných opatrení, aby tak zohľadnili zmeny hospodárskych ukazovateľov (ako zariadenie, pracovná sila, inflácia, kapitálové náklady, úroveň poplatkov za prenájom majetku atď.), alebo aby sa aktualizovali prognózy či odhady. Zmeny alebo aktualizácie podrobností, ktorými sa nemení povaha alebo celkový rozsah pôsobnosti nápravných opatrení (napr. rozšírenie povinností podávať správy, podrobnosti o požadovanom poistnom krytí, výška pokút alebo dodacie lehoty), by sa mali notifikovať prostredníctvom skrátených notifikačných formulárov. Len podstatné zmeny povahy alebo rozsahu pôsobnosti nápravných opatrení, ktoré majú značný vplyv na trh (ako je úroveň cien, zmeny a doplnenia metodiky použitej na výpočet nákladov alebo cien, stanovenie „dráh sklzu“), by sa mali notifikovať štandardným notifikačným postupom.

               (16)

               V súvislosti s určitými trhmi (najmä s trhmi ukončenia hlasového hovoru) národné regulačné orgány môžu dospieť k rovnakému záveru ako pri predchádzajúcom preskúmaní a môžu chcieť uložiť nápravné opatrenia ďalším prevádzkovateľom (napr. novým subjektom na trhu) s podobnou zákazníckou základňou alebo celkovým obratom ako prevádzkovatelia, na ktorých sa vzťahovalo predchádzajúce preskúmanie, ktoré sa podstatne nelíšia od už notifikovaných návrhov opatrení. Pri týchto návrhoch opatrení by sa mal používať skrátený notifikačný formulár.

               (17)

               Pri návrhu opatrenia notifikovanom prostredníctvom skráteného notifikačného formulára dozorný orgán v zásade nevznesie pripomienky voči národnému regulačnému orgánu v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica).

               (18)

               S cieľom zvýšiť transparentnosť notifikovaného návrhu opatrenia a zjednodušiť výmenu informácií o takýchto opatreniach medzi národnými regulačnými orgánmi by mali štandardné aj skrátené notifikačné formuláre obsahovať súhrnný opis hlavných prvkov notifikovaného návrhu opatrenia.

               (19)

               Európska skupina regulátorov pre elektronické komunikačné siete a služby zriadená rozhodnutím Komisie 2002/627/ES (7) uznala potrebu týchto úprav.

               (20)

               Na dosiahnutie cieľov ustanovených v článku 8 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), najmä potreby zabezpečiť jednotné regulačné postupy a jednotné uplatňovanie tejto smernice, je rozhodujúca úplná zhoda s notifikačným mechanizmom ustanoveným v článku 7.

               (21)

               S cieľom umožniť jednotné uplatňovanie regulačného rámca v celom EHP a naplno využiť výhody spolupráce medzi národnými regulačnými orgánmi je veľmi dôležité, aby sa zabezpečil tok informácií medzi EZVO aj piliermi ES EHP. V osobitnej úprave článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), ktorú na tento účel obsahuje rozhodnutie spoločného výboru EHP č. 11/2004, sa ustanovuje, že „výmena informácií medzi národnými regulačnými orgánmi štátov EZVO na jednej strane a národnými regulačnými orgánmi členských štátov spoločenstva na druhej strane bude prebiehať cez Orgán dohľadu EZVO a Komisiu.“

               (22)

               Komunikačný výbor EZVO doručil svoje stanovisko v súlade s článkom 22 ods. 2 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica),

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Pojmy vymedzené v smernici 2002/21/ES (rámcová smernica) a osobitných smerniciach použité v tomto odporúčaní majú rovnaký význam. Okrem toho:

                           a)

                           „Odporúčanie o relevantných trhoch“ znamená odporúčanie Dozorného orgánu EZVO z 5. novembra 2008 o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante
                               (8) a ktorékoľvek nasledujúce odporúčanie o relevantných trhoch;

                           b)

                           „notifikácia“ znamená oznámenie návrhu opatrenia národného regulačného orgánu dozornému orgánu podľa článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) alebo žiadosť podľa článku 8 ods. 3 druhý pododsek smernice 2002/19/ES (prístupová smernica), ku ktorému je pripojený štandardný notifikačný formulár alebo skrátený notifikačný formulár stanovený v tomto odporúčaní (príloha I a príloha II).

               2.

               Notifikácie by sa mali uskutočňovať výlučne prostredníctvom elektronického notifikačného systému, ktorý prevádzkuje dozorný orgán.
               Dokumenty odoslané prostredníctvom elektronického notifikačného systému sa budú považovať za doručené adresátovi v deň, keď boli odoslané.
               Notifikácie sa budú registrovať v poradí, v akom boli doručené.

               3.

               Notifikácie nadobudnú účinnosť dňom ich zaregistrovania dozorným orgánom (deň registrácie). Dňom registrácie bude deň prijatia úplnej notifikácie dozorným orgánom.
               Na webovej stránke dozorného orgánu sa uverejní oznam o dni registrácie notifikácie, predmete notifikácie a o všetkých doručených sprievodných dokumentoch, ktorý sa elektronicky oznámi všetkým národným regulačným orgánom.

               4.

               Návrh vnútroštátneho opatrenia spolu s odôvodnením, z ktorého opatrenie vychádza, ako aj štandardný notifikačný formulár (príloha I) a skrátený notifikačný formulár (príloha II) sú v anglickom jazyku.

               5.

               K návrhom opatrení, ktoré notifikuje národný regulačný orgán, by mala byť priložená dokumentácia, ktorú dozorný orgán potrebuje na vykonávanie svojich úloh. Pri tých návrhoch opatrení, na ktoré sa vzťahuje nasledujúci bod 6 a notifikujú sa prostredníctvom skráteného notifikačného formulára, dozorný orgán v zásade nepotrebuje na vykonávanie svojich úloh žiadnu dodatočnú dokumentáciu.
               Návrhy opatrení by mali byť riadne odôvodnené.

               6.

               Dozornému orgánu by sa mali prostredníctvom skráteného notifikačného formulára uvedeného v prílohe II poskytnúť tieto návrhy opatrení:

                           a)

                           návrhy opatrení týkajúce sa trhov, ktoré boli vyňaté z odporúčania o relevantných trhoch alebo v ňom predtým neboli uvedené buď preto, lebo národný regulačný orgán zistil, že trh je konkurenčný, alebo preto, lebo sa národný regulačný orgán domnieva, že už nie sú splnené tri kumulatívne kritériá na určenie trhov umožňujúcich reguláciu ex ante uvedené v bode 2 odporúčania o relevantných trhoch;

                           b)

                           návrhy opatrení týkajúce sa trhov, na ktoré sa síce vzťahuje platné odporúčanie o relevantných trhoch, ale o ktorých sa pri predchádzajúcom preskúmaní zistilo, že sú konkurenčné, a ktoré zostávajú konkurenčné;

                           c)

                           návrhy opatrení, ktorými sa menia technické podrobnosti pôvodne uložených regulačných nápravných opatrení a ktoré nemajú významný vplyv na trh (napr. ročné aktualizácie nákladov a odhadov výdavkov na účtovné modely, lehoty podávania správ, dodacie lehoty) a

                           d)

                           návrhy opatrení týkajúce sa relevantných trhov, ktoré sa už analyzovali a notifikovali v súvislosti s inými podnikmi, pri ktorých národný regulačný orgán ukladá podobné nápravné opatrenia pre iné podniky bez toho, aby sa podstatne zmenili zásady uplatnené v predchádzajúcej notifikácii.

               7.

               Dozorný orgán bude v úzkej spolupráci s národnými regulačnými orgánmi monitorovať praktické dôsledky skráteného notifikačného postupu s cieľom vykonať podľa potreby všetky ďalšie úpravy alebo pridať ďalšie kategórie návrhov opatrení, pri ktorých by sa mal používať skrátený notifikačný formulár.

               8.

               Návrhy opatrení, na ktoré sa nevzťahuje bod 6, by sa mali poskytnúť dozornému orgánu prostredníctvom štandardného notifikačného formulára uvedeného v prílohe I. Notifikované návrhy opatrení by mali podľa možnosti obsahovať všetky tieto informácie:

                           a)

                           relevantný trh výrobkov alebo služieb, najmä opis výrobkov a služieb, ktoré sa majú zahrnúť do relevantného trhu a vyňať z neho na základe zastupiteľnosti na strane dopytu a na strane ponuky;

                           b)

                           relevantný geografický trh, vrátane zdôvodnenej analýzy podmienok hospodárskej súťaže na základe zastupiteľnosti na strane dopytu a na strane ponuky;

                           c)

                           hlavné podniky pôsobiace na relevantnom trhu;

                           d)

                           výsledky analýzy relevantného trhu, najmä zistenia týkajúce sa existencie alebo neexistencie účinnej hospodárskej súťaže spolu s ich príčinami. Na tieto účely by mali návrhy opatrení obsahovať analýzu podielov rôznych podnikov na trhu a odkaz na iné relevantné kritériá podľa vhodnosti, ako sú prekážky vstupu na trh, úspory z rozsahu a úspory zo sortimentu, miera vertikálnej integrácie, kontrola infraštruktúry, ktorá sa nedá ľahko zduplikovať, technologické výhody alebo prevaha, žiadna alebo nízka vyrovnávacia kúpna sila, jednoduchý alebo zvýhodnený prístup na kapitálový trhy/k finančným zdrojom, celková veľkosť podniku, miera diverzifikácie výrobkov/služieb, vysoko rozvinutá distribučná a predajná sieť, neprítomnosť potenciálnej konkurencie a prekážok rozširovania;

                           e)

                           prípadne podniky, ktoré sa majú označiť ako podniky, ktoré majú či už jednotlivo, alebo spoločne s inými podnikmi významnú trhovú silu v zmysle článku 14 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) a zdôvodnenie, dôkazy a všetky ostatné relevantné vecné informácie podporujúce takéto označenie;

                           f)

                           výsledky predchádzajúcich verejných konzultácií, ktoré uskutočnil národný regulačný orgán;

                           g)

                           stanovisko, ktoré vydal vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže, ak je k dispozícii;

                           h)

                           dôkazy o tom, že v čase notifikácie dozornému orgánu sa podnikli príslušné kroky, aby sa návrhy opatrení oznámili národným regulačným orgánom vo všetkých ostatných štátoch EZVO tak, aby takúto notifikáciu nezabezpečoval elektronický systém, ktorý prevádzkuje dozorný orgán;

                           i)

                           v prípade notifikácie návrhov opatrení, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článkov 5 alebo 8 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) alebo článku 16 právneho aktu uvedeného v bode 5cm prílohy XI k Dohode o EHP Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (9) (smernica univerzálnej služby), upraveného v protokole 1, osobitné regulačné povinnosti navrhnuté na riešenie nedostatočnej účinnej hospodárskej súťaže na príslušnom relevantnom trhu alebo v prípadoch, keď sa zistí, že relevantný trh je účinne konkurenčný a takéto povinnosti už boli tomuto trhu uložené, návrh opatrení na zrušenie týchto povinností.

               9.

               Ak sa na účely analýzy trhu v návrhu opatrenia definuje relevantný trh, ktorý je iný ako trhy v odporúčaní o relevantných trhoch, národné regulačné orgány by mali poskytnúť dostatočné zdôvodnenie kritérií použitých na takéto vymedzenie trhu.

               10.

               Notifikácie uskutočnené v súlade s článkom 8 ods. 3 druhým pododsekom smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) by mali takisto obsahovať primerané odôvodnenie, prečo by sa mali prevádzkovateľom s významnou trhovou silou uložiť iné povinnosti ako tie, ktoré sú uvedené v článkoch 9 až 13 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica).

               11.

               Notifikácie zahrnuté do rozsahu pôsobnosti článku 8 ods. 5 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) by mali obsahovať aj primerané odôvodnenie, prečo sa požaduje, aby boli zamýšľané návrhy opatrení v súlade s medzinárodnými záväzkami.

               12.

               Notifikácie, ktoré sa uskutočnia prostredníctvom štandardného notifikačného postupu a ktoré obsahujú použiteľné informácie v zmysle bodu 8, sa budú považovať za úplné. Ak sú informácie v notifikácii, vrátane dokumentov, neúplné v akomkoľvek podstatnom smere, dozorný orgán bude o tom informovať príslušný národný regulačný orgán do piatich pracovných dní a spresní, v akom rozsahu považuje notifikáciu za neúplnú. Notifikácia sa nezaregistruje, kým príslušný národný regulačný orgán neposkytne požadované informácie. V takýchto prípadoch notifikácia nadobudne účinnosť na účely článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) v deň doručenia úplných informácií dozornému orgánu.

               13.

               Bez toho, aby bol dotknutý bod 8, dozorný orgán môže v súlade s článkom 5 ods. 2 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) požadovať po registrácii notifikácie od príslušného národného regulačného orgánu ďalšie informácie alebo vysvetlenia. Národné regulačné orgány by sa mali snažiť poskytnúť požadované informácie do troch pracovných dní, ak sú dostupné.

               14.

               Dozorný orgán overí, či návrh opatrenia poskytnutý prostredníctvom skráteného notifikačného formulára patrí do niektorej z kategórií uvedených v bode 6, alebo nie. Ak sa dozorný orgán domnieva, že to nie je tak, do piatich pracovných dní o tom informuje príslušný národný regulačný orgán a požiada notifikujúci regulačný orgán, aby predložil návrh opatrenia prostredníctvom štandardného notifikačného postupu.

               15.

               Ak má dozorný orgán pripomienky v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), oznámi to elektronicky príslušnému národnému regulačnému orgánu a tieto pripomienky uverejní na svojej webovej stránke.

               16.

               Ak má národný regulačný orgán pripomienky v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), oznámi tieto pripomienky elektronicky dozornému orgánu a ostatným národným regulačným orgánom.

               17.

               Ak sa dozorný orgán uplatňujúc článok 7 ods. 4 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) domnieva, že by navrhnuté opatrenie vytvorilo prekážku v plnení Dohody o EHP, alebo ak má vážne pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s právnymi predpismi EHP, a najmä s cieľmi uvedenými v článku 8 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica), alebo ak následne stiahne svoje námietky alebo ak sa rozhodne požadovať od národného regulačného orgánu, aby zrušil navrhované opatrenie, oznámi túto skutočnosť elektronicky príslušnému národnému regulačnému orgánu a oznámenie uverejní na svojej webovej stránke.

               18.

               V prípade notifikácií podľa článku 8 ods. 3 druhého pododseku smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) dozorný orgán v súlade s článkom 14 ods. 2 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) zvyčajne prijme rozhodnutie, ktorým národnému regulačnému orgánu povolí alebo nepovolí prijať navrhované opatrenie, v lehote, ktorá nepresahuje tri mesiace. Dozorný orgán môže vzhľadom na vzniknuté ťažkosti rozhodnúť o predĺžení tejto lehoty o ďalšie dva mesiace.

               19.

               Národný regulačný orgán sa môže kedykoľvek rozhodnúť stiahnuť notifikovaný návrh opatrenia a v takom prípade sa notifikované opatrenie odstráni z registra. Dozorný orgán uverejní oznámenie o tejto skutočnosti na svojej webovej stránke.

               20.

               Ak národný regulačný orgán prijme návrh opatrenia po doručení pripomienok v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) od dozorného orgánu alebo od iného národného regulačného orgánu, oznámi dozornému orgánu a ostatným národným regulačným orgánom, akým spôsobom pripomienky čo najlepšie zohľadnil.

               21.

               Ak o to národný regulačný orgán požiada, dozorný orgán bude o návrhu opatrenia neformálne diskutovať pred jeho notifikáciou.

               22.

               Všetky lehoty uvedené v smernici 2002/21/ES (rámcová smernica) alebo v tomto odporúčaní sa budú vypočítavať takto:

                           a)

                           ak sa lehota vyjadrená v dňoch, týždňoch alebo mesiacoch viaže na určitú udalosť, deň, keď takáto udalosť nastala, sa do tejto lehoty nezapočítava;

                           b)

                           lehota vyjadrená v týždňoch alebo mesiacoch sa končí uplynutím dňa, ktorý má v poslednom týždni alebo mesiaci rovnaké pomenovanie alebo číslo ako deň, keď nastala udalosť určujúca počiatok plynutia lehoty. Ak pri lehote vyjadrenej v mesiacoch takýto deň v poslednom mesiaci chýba, lehota sa končí uplynutím posledného dňa mesiaca;

                           c)

                           lehoty zahŕňajú dni pracovného pokoja, soboty a nedele, okrem prípadov, keď sú tieto dni výslovne vylúčené, alebo ak sú lehoty vyjadrené v pracovných dňoch. Dni pracovného pokoja znamenajú všetky dni, ktoré vyhlásil za dni pracovného pokoja príslušný štát EZVO alebo dozorný orgán;

                           d)

                           pracovné dni znamenajú všetky dni okrem dní pracovného pokoja, sobôt a nedieľ.

                     Ak pripadne koniec lehoty na sobotu, nedeľu alebo na deň pracovného pokoja, je posledným dňom lehoty najbližší nasledujúci pracovný deň.
               Dozorný orgán každý rok uverejňuje zoznam dní pracovného pokoja, ktoré vyhlásili štáty EZVO a dozorný orgán, v prílohe EHP k Úradnému vestníku Európskej únie. Štáty EZVO odovzdávajú dozornému orgánu zoznam dní pracovného pokoja na požiadanie.

               23.

               Dozorný orgán spolu s národnými regulačnými orgánmi posúdi potrebu primeranej revízie tohto odporúčania po lehote stanovenej v rámci revízie regulačného rámca, ktoré bolo zahrnuté do právnych predpisov EHP, na transpozíciu do vnútroštátneho práva štátov EZVO.

               24.

               Toto odporúčanie je určené štátom EZVO.

      V Bruseli 2. decembra 2009

            Za Dozorný úrad EZVO

         Per SANDERUD

            predseda

         Kurt JÄGER

            člen kolégia

      (1)  Ďalej len dozorný orgán.

      (2)  Ďalej len Dohoda o EHP.

      (3)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 717/2007, Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 32.

      (4)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7.

      (5)  Prijaté rozhodnutím č. 193/04/COL, Ú. v. EÚ L 113, 27.4.2006, s. 10.

      (6)  Odporúčanie Dozorného orgánu EZVO z 5. novembra 2008 o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade s právnym aktom uvedeným v bode 5cl prílohy XI k Dohode o EHP (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby), upraveným v protokole 1 k dohode. Ďalej sa uvádza ako odporúčanie o relevantných trhoch. Odporúčanie bolo prijaté rozhodnutím č. 688/08/COL z 5. novembra 2008, ktorým sa prijíma odporúčanie o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante, a uverejnené v Ú. v. EÚ C 156, 9.7.2009, s. 18 a v prílohe EHP č. 36, 9.7.2009, s. 1.

      (7)  Ú. v. ES L 200, 30.7.2002, s. 38, v znení zmien a doplnení.

      (8)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

      (9)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

      PRÍLOHA I

         Štandardný formulár týkajúci sa notifikácie návrhov opatrení podľa článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica)

      (Štandardný notifikačný formulár)

         ÚVOD

      V štandardnom notifikačnom formulári sa špecifikujú súhrnné informácie, ktoré majú národné regulačné orgány poskytnúť dozornému orgánu pri notifikácii návrhov opatrení štandardným notifikačným postupom v súlade s článkom 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica).
      Dozorný orgán zamýšľa prediskutovať otázky súvisiace s vykonávaním článku 7 s národnými regulačnými orgánmi, najmä na stretnutiach pred predložením notifikácie. V tomto zmysle sa národné regulačné orgány vyzývajú, aby s dozorným orgánom prekonzultovali ktorýkoľvek aspekt štandardného notifikačného formulára, a najmä druh požadovaných informácií, ktoré majú poskytnúť, alebo naopak, možnosť upustiť od povinnosti poskytnúť určité informácie súvisiace s analýzou trhu uskutočnenou podľa článkov 15 a 16 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica).

         SPRÁVNE A ÚPLNÉ INFORMÁCIE

      Všetky informácie, ktoré predložia národné regulačné orgány, by mali byť správne a úplné a zhrnuté na štandardnom notifikačnom formulári, ktorý sa uvádza ďalej. Štandardný notifikačný formulár nenahrádza notifikovaný návrh opatrenia, ale dozornému orgánu a národným regulačným orgánom ostatných štátov EZVO by mal umožniť, aby si porovnaním s informáciami obsiahnutými v štandardnom notifikačnom formulári overili, či notifikovaný návrh opatrenia skutočne obsahuje všetky informácie, ktoré dozorný orgán potrebuje na plnenie svojich úloh podľa článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica) v lehote stanovenej v tejto smernici.
      Požadované informácie by mali byť uvedené v oddieloch a odsekoch štandardného notifikačného formulára s krížovými odkazmi na text návrhu opatrenia, kde sa táto informácia nachádza.

         JAZYK

      Štandardný notifikačný formulár by mal byť vyplnený v anglickom jazyku.

         Oddiel 1

         Vymedzenie trhu

      Uveďte podľa vhodnosti:

                  1.1.

                  Relevantný trh výrobkov/služieb. Uvádza sa tento trh v odporúčaní o relevantných trhoch?

                  1.2.

                  Relevantný geografický trh.

                  1.3.

                  Stručné zhrnutie stanoviska vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže, ak je k dispozícii.

                  1.4.

                  Stručný prehľad doterajších výsledkov verejných konzultácií o navrhovanom vymedzení trhu (napr. koľko pripomienok bolo doručených, ktorí respondenti súhlasili s navrhnutým vymedzením trhu, ktorí respondenti s ním nesúhlasili).

                  1.5.

                  Ak je relevantný trh iný ako trhy uvedené v odporúčaní o relevantných trhoch, zhrnutie hlavných dôvodov navrhnutého vymedzenia trhu porovnaním s oddielom 2 usmernenia dozorného orgánu zo 14. júla 2004 pre analýzu trhu a posúdenie významnej trhovej sily podľa regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby (1) a tri hlavné kritériá uvedené v odôvodneniach 6 až 14 odporúčania o relevantných trhoch a v oddiele 2.2 vysvetľujúcej poznámky pripojenej k zodpovedajúcemu odporúčaniu Komisie o relevantných trhoch (2).

         Oddiel 2

         Označenie podnikov s významnou trhovou silou

      Uveďte podľa vhodnosti:

                  2.1.

                  Názov podnikov označených ako podniky, ktoré majú jednotlivo alebo spoločne významnú trhovú silu.
                  Podľa vhodnosti názov podnikov, ktoré sa už nepovažujú za podniky s významnou trhovou silou.

                  2.2.

                  Kritériá použité pri označení podnikov ako podniky, ktoré majú jednotlivo alebo spoločne významnú trhovú silu, alebo ju nemajú.

                  2.3.

                  Názov hlavných podnikov (konkurentov) pôsobiacich na relevantnom trhu.

                  2.4.

                  Podiely uvedených podnikov na trhu a základ výpočtu podielu na trhu (napr. obrat, počet účastníkov).

            Uveďte stručné zhrnutie:

                  2.5.

                  Stanoviska vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže, ak je k dispozícii.

                  2.6.

                  Doterajšie výsledky verejných konzultácií o navrhovanom(-ých) označení(-iach) podnikov ako podniky, ktoré majú významnú trhovú silu (napr. celkový počet doručených pripomienok, počet súhlasných/nesúhlasných pripomienok).

         Oddiel 3

         Regulačné povinnosti

      Uveďte podľa vhodnosti:

                  3.1.

                  Právny základ povinností, ktoré sa majú uložiť, zachovať, zmeniť a doplniť alebo zrušiť [články 9 až 13 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica)].

                  3.2.

                  Dôvody, pre ktoré sa uloženie, zachovanie alebo zmena a doplnenie povinností podnikov považujú za primerané a odôvodnené z hľadiska cieľov stanovených v článku 8 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica). Prípadne uveďte odseky, oddiely alebo strany návrhu opatrenia, kde sa takéto informácie nachádzajú.

                  3.3.

                  Ak sú navrhované nápravné opatrenia iné, ako sa uvádza v článkoch 9 až 13 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica), uveďte, akými „mimoriadnymi okolnosťami“ v zmysle článku 8 ods. 3 tejto smernice sa odôvodňuje uloženie takýchto nápravných prostriedkov. Prípadne uveďte odseky, oddiely alebo strany návrhu opatrenia, kde sa takéto informácie nachádzajú.

         Oddiel 4

         Dodržiavanie medzinárodných záväzkov

      V súvislosti s treťou zarážkou prvého pododseku článku 8 ods. 3 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica) uveďte podľa vhodnosti:

                  4.1.

                  Či je cieľom navrhovaného opatrenia uložiť, zmeniť a doplniť alebo zrušiť povinnosti subjektov na trhu stanovené v článku 8 ods. 5 smernice 2002/19/ES (prístupová smernica).

                  4.2.

                  Názov príslušných podnikov.

                  4.3.

                  Aké medzinárodné záväzky, ktoré prevzal štát EZVO, je potrebné dodržiavať.

         (1)  Usmernenie Dozorného orgánu EZVO zo 14. júla 2004 pre analýzu trhu a posúdenie významnej trhovej sily podľa regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby uvedeného v prílohe XI Dohody o Európskom hospodárskom priestore. Prijaté rozhodnutím č. 194/04/COL, Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2006, s. 1 a dodatok EHP č. 21 z 27.4.2006, s. 1.

         (2)  Vysvetľujúca poznámka pripojená k odporúčaniu Komisie o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, SEK(2007) 1483 v konečnom znení.

      PRÍLOHA II

         Skrátený formulár týkajúci sa notifikácie návrhov opatrení podľa článku 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica)

      (Skrátený notifikačný formulár)

         ÚVOD

      V skrátenom notifikačnom formulári sa špecifikujú súhrnné informácie, ktoré národné regulačné orgány majú poskytnúť dozornému orgánu pri notifikácii návrhov opatrení prostredníctvom skráteného notifikačného postupu v súlade s článkom 7 smernice 2002/21/ES (rámcová smernica).
      K skrátenému notifikačnému formuláru nie je potrebné pripojiť kópiu návrhu regulačného opatrenia ani žiadny iný dokument. Je však potrebné uviesť internetový odkaz, prostredníctvom ktorého je prístupný návrh opatrenia na skrátenom notifikačnom formulári.

                              1.

                              Jeden trh alebo niekoľko trhov, ktorý bol vyňatý/ktoré boli vyňaté z odporúčania o relevantných trhoch alebo v ňom predtým neboli uvedené a o ktorom/ktorých sa zistilo, že je konkurenčný/sú konkurenčné, alebo že už nie sú splnené tri kritériá.

                  Stručne opíšte obsah notifikovaného návrhu opatrenia. Uveďte najmä príslušný relevantný trh a dôvody, pre ktoré sa domnievate, že trh je účinne konkurenčný alebo že nie sú splnené tri kritériá:

                  Uveďte odkaz na predchádzajúce návrhy opatrení notifikované podľa článku 7:

                  Súhlasí vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže s návrhom opatrenia, pokiaľ ide o analýzu relevantného trhu?

                  Áno
                  
                  Ak nie, uveďte dôvody:

                  Nie
                  

                  Internetový odkaz na návrh opatrenia:

                  Poznámky:

                              2.

                              Jeden trh alebo niekoľko trhov, o ktorom/ktorých sa v predchádzajúcom preskúmaní trhu zistilo, že je konkurenčný/sú konkurenčné, je stále konkurenčný/sú stále konkurenčné:

                  Stručne opíšte obsah návrhu opatrenia a uveďte príslušný relevantný trh:

                  Uveďte odkaz na predchádzajúce návrhy opatrení notifikované podľa článku 7:

                  Došlo k zmenám: vo vymedzení trhu v porovnaní s predchádzajúcimi notifikovanými návrhmi opatrení?

                  Áno
                  
                  Ak áno, stručne ich opíšte

                  Nie
                  

                  Súhlasí vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže s návrhom opatrenia, pokiaľ ide o analýzu relevantného trhu?

                  Áno
                  
                  Ak nie, uveďte dôvody:

                  Nie
                  

                  Internetový odkaz na návrh opatrenia:

                  Poznámky:

                              3.

                              Zmeny technických podrobností predchádzajúceho uloženého regulačného nápravného opatrenia.

                  Zhrňte notifikované zmeny nápravných opatrení a uveďte príslušný relevantný trh:

                  Uveďte dôvody, prečo ste dospeli k záveru, že pri opatrení ide o zmenu technickej podrobnosti nápravného opatrenia a nemení sa povaha ani celková pôsobnosť nápravného opatrenia:

                  Uveďte odkaz na predchádzajúce návrhy opatrení notifikované podľa článku 7:

                  Internetový odkaz na návrh opatrenia:

                  Poznámky:

                              4.

                              Uloženie opatrení ďalším prevádzkovateľom, ktoré už boli analyzované a notifikované vo vzťahu k iným podnikom, ktoré sú podobné, pokiaľ ide o ich zákaznickú bázu alebo o celkový obrat na trhoch elektronických komunikácií bez zmien zásad uplatňovaných národným regulačným orgánom v predchádzajúcej notifikácii.

                  Stručne zhrňte obsah návrhu opatrenia a uveďte príslušný relevantný trh:

                  Uveďte odkaz na predchádzajúce návrhy opatrení notifikované podľa článku 7:

                  Vymenujte prevádzkovateľov, ktorým sa týmto návrhom opatrenia ukladajú povinnosti:

                  Súhlasí vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže s návrhom opatrenia, pokiaľ ide o analýzu relevantného trhu?

                  Áno
                  
                  Ak nie, uveďte dôvody

                  Nie
                  

                  Internetový odkaz na návrh opatrenia:

                  Poznámky:


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  13. novembra 2006 — Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de España (ECB/2006/18)

text:
               21.11.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 283/16

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 13. novembra 2006
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Banco de España
   (ECB/2006/18)
   (2006/C 283/10)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 4 ods. 2 štatútu Banco de España a článkov 29 ods. 3 a 31 jej rokovacieho poriadku účty Banco de España overujú nezávislí externí audítori v zmysle článku 27 štatútu, a to v súlade so zákonom 19/1988 o účtovnom audite (1) čo sa týka spôsobilosti, mandátu a rotácie audítorov.

               (3)

               Mandát súčasného externého audítora Banco de España sa skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2005. Je preto nevyhnutné vymenovať externého audítora od finančného roku 2006.

               (4)

               Banco de España vybrala spoločnosť Deloitte, S.L. ako svojho externého audítora na finančné roky 2006 až 2008 s tým, že následne je možné tento mandát každoročne obnoviť až do finančného roku 2012,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby spoločnosť Deloitte, S.L. bola na finančné roky 2006 až 2008 vymenovaná ako externý audítor Banco de España s tým, že následne je možné tento mandát každoročne obnoviť až do finančného roku 2012.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 13. novembra 2006

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  V znení zákona 44/2002 o reforme finančného systému.


				|

		52012DC0312

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Fínska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0312 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Fínska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na roky 2012 – 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)(1)   Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o
iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020,
založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na
kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie
potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)(2)   Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa
všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie
(2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre
politiky zamestnanosti členských štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)(3)   Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie, ktoré sa týka
národného programu reforiem Fínska na rok 2011, a vydala stanovisko k
aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2011 – 2014.
(4)(4)   Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum
rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra integrovanej
koordinácie politiky ex ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa
2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č.
1176/2011 správu o mechanizme varovania[6],
v ktorej určila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)(5)   Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na
zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia
na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej
konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových
podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti,
zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj
potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)(6)   Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty,
ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky
predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov
stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov
reforiem.
(7)(7)   Fínsko 19. apríla 2012 predložilo svoj program stability na roky
2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Fínsko postihnuté
makroekonomickou nerovnováhou. Komisia dospela vo svojom hĺbkovom
preskúmaní[7]
k záveru, že Fínsko zažíva nerovnováhu, nie však nadmernú.
(8)(8)   Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa článku
5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že
makroekonomický scenár uvedený v programe stability, ktorý tvorí základ
rozpočtových prognóz, je na obdobie rokov 2012 – 2013
hodnoverný, pričom nárast HDP očakávaný podľa programu je
v súlade s jarnou prognózou Komisie na rok 2012. Prognózy sú tiež
realistické na roky 2014 a 2015, keďže predpokladajú, že rast HDP
bude významne nižší než v období pred krízou a nižší než v rokoch
obnovy 2010 – 2011. Základným rozpočtovým cieľom programu
stability Fínska na rok 2012 je znížiť deficit ústrednej vlády obmedzením
výdavkov a zvýšením príjmov. Keďže rozpočet ústrednej vlády je
hlavným zdrojom deficitu verejných financií, zlepšenie jeho pozície prispeje
k vyváženiu štátneho rozpočtu. Strednodobý rozpočtový cieľ
zameraný na dosiahnutie prebytku vo výške 0,5 % HDP
v štrukturálnom vyjadrení náležite zodpovedá požiadavkám Paktu
o stabilite a raste. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho
rozpočtového salda[8]
Fínsko splnilo strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2011, ale
v období rokov 2012 – 2015 by sa od neho nepatrne odklonilo. Miera rastu
štátnych výdavkov je pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení
v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou
v Pakte o stabilite a raste vo všetkých rokoch okrem roku 2015.
Cieľom programu je dosiahnuť vyvážený štátny rozpočet do roku
2015 a dosahovať prebytky od roku 2016. Miera zadlženosti je hlboko
pod úrovňou 60 % HDP a podľa programu dlh dosiahne
vrchol v roku 2014, keď bude dosahovať hodnotu okolo 52 % HDP,
a potom začne klesať. Pokiaľ ide
o udržateľnosť verejných financií Fínska, existujú stále zjavné
nedostatky, ktoré vyplývajú najmä z rýchlo sa zhoršujúcej miery závislosti
spôsobenej starnutím obyvateľstva. Medzera udržateľnosti verejných
financií sa musí nepretržite sledovať a v závislosti na nej sa musia prispôsobovať
opatrenia. Fiškálny rámec Fínska je založený na viacročných výdavkových
stropoch, tieto sa však v súčasnosti nevzťahujú na sektor
miestnych samospráv.
(9)(9)   Produktívnosť verejných služieb v poslednom
desaťročí klesala. Fínske orgány už zaviedli niekoľko reforiem
na vyriešenie tohto problému, ale ich realizácia je pomalá, a to najmä na
úrovni miestnej správy. Okrem toho sa vykonáva celoštátna reforma miestnej
samosprávy a program produktivity ústrednej vlády. Ďalšie zvýšenie
produktivity a úspory nákladov by sa mohli dosiahnuť tým, že sa viac
podporí konkurencieschopnosť v chránených súkromných a verejných
sektoroch prostredníctvom ďalšej deregulácie trhu s výrobkami
a trhu práce.
(10)(10)           V predchádzajúcom roku Fínska vláda zaviedla nové
opatrenia na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobej
nezamestnanosti. Súčasťou týchto opatrení bol pilotný program na
zníženie dlhodobej nezamestnanosti a zavedenie sociálnej záruky pre
mladých ľudí. Zavedené opatrenia sú ambiciózne a relevantné, ale
teraz je potrebné ich realizovať s jasným zameraním na zlepšovanie
úrovne zručností a postavenia cieľových skupín na trhu práce.
Vzhľadom na demografické zmeny je zvýšenie zamestnanosti starších
pracovníkov dôležité na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií
a uspokojenie dopytu po pracovných silách v budúcnosti. Zvýšenie
strednej dĺžky života bolo rýchlejšie, než sa predpokladalo počas
dôchodkovej reformy v roku 2005, a preto by sa súčasné zákonom stanovené
vekové rozpätie na odchod do dôchodku mohlo časom stať príliš nízke.
Vláda sa vo svojom programe zaviazala zvýšiť skutočný vek odchodu do
dôchodku na 62,4 roka do roku 2025. V marci 2012 sa sociálni partneri
dohodli na niekoľkých opatreniach na predĺženie pracovného života.
Vláda sa zaviazala vykonať dôchodkovú reformu najneskôr do 1. januára
2017. V súčasnosti je potrebné sa zamerať na vykonanie
odsúhlasených činností v krátkodobom horizonte.
(11)(11)           Regulačné prekážky v sektore služieb vo Fínsku
sú stále obmedzujúce a trhová koncentrácia je častým javom nielen
v rámci maloobchodného predaja, ale tiež v oblastiach výroby.
Pokiaľ ide o maloobchodný trh s potravinami, Fínsko má najvyššiu
mieru trhovej koncentrácie a ceny potravín patria k najvyšším
v Európe. Pokuty ukladané za porušenie práva hospodárskej súťaže sú
vo Fínsku tradične nízke, čo vyvoláva pochybnosti o ich
odrádzajúcom účinku. V oblasti hospodárskej súťaže sa prijalo
niekoľko politických opatrení ako napr. nový celoštátny zákon o hospodárskej
súťaži a nový zákon o plánovaní využívania pôdy a o
výstavbe. Vláda sa takisto zaviazala začať vykonávať nový
program na podporu hospodárskej súťaže. Mal by sa predložiť
bezodkladne, aby sa ešte väčšmi posilnil rámec hospodárskej súťaže,
pokiaľ ide o trh s výrobkami a so službami.
(12)(12)           Rast produktivity vo Fínsku stagnuje a fínske vyvážajúce
podniky stratili v posledných rokoch trhový podiel na zahraničných
trhoch. Jednotkové náklady práce vzrástli, hoci nie vo výrobnom sektore. Zdá
sa, že niektoré, v súčasnosti dominujúce priemyselné odvetvia, najmä
odvetvie elektroniky a papierenský priemysel, dosiahli vrchol rastu,
a podiel výroby na HDP vo všeobecnosti klesá. Fínsko vyváža medziprodukty
a investičné produkty hlavne do vyspelých a pomaly rastúcich
ekonomík a jeho výrobky sa v rozvojových ekonomikách vyskytujú v
obmedzenej miere. Fínske hospodárstvo sa potrebuje viac diverzifikovať,
a to ako z hľadiska spoločností, tak aj z hľadiska
vývozných trhov, aby si v budúcnosti zabezpečilo viacerých silných
vývozcov. Bez ohľadu na dobré výsledky výskumu a vývoja
a inovácií vo Fínsku v minulosti hrozí Fínsku ústup z pozície
inovačného lídra EÚ, ak nedôjde k významnému nárastu inovatívnych
rýchlo rastúcich firiem. To si vyžaduje uľahčenie inovácií, umožnenie
premeny výstupov výskumu a vývoja na obchodovateľné produkty
a podporu prenikania na rýchlo rastúce vývozné trhy. Z krátkodobého
hľadiska bude tiež veľmi dôležité využívať a šíriť
rozsiahle IKT know-how aj do iných priemyselných odvetví vo Fínsku vrátane verejného
sektora. Pokiaľ ide o rast miezd, tripartitná dohoda o mzdách z
roku 2011 pripravuje pôdu pre mierny nárast miezd v roku 2012 a 2013,
ktorý by mohol zlepšiť relatívnu pozíciu Fínska vo vzťahu k jeho
hlavným obchodným partnerom.
(13)(13)            Fínsko
prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky, ktoré
boli predložené v roku 2011, sa týkajú zlepšovania konkurencieschopnosti,
zamestnanosti a udržateľnosti verejných financií, posilňovania
finančnej stability a zabezpečenia daňovej koordinácie. Komisia
posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto
posúdenia boli zohľadnené v odporúčaniach.
(14)(14)           Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú
analýzu hospodárskej politiky Fínska. Posúdila program stability a národný
program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Fínska,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkové hospodárske riadenie a správu Európskej únie tým, že
poskytne príspevky na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených
odporúčaní (1) až (5).
(15)(15)           Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Fínska a jej stanovisko[9]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1).
(16)     Rada na základe hĺbkového
preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem Fínska na rok 2012 a jeho program stability. Jej
odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú
premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (5),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko prijalo
v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Zachovať v roku 2012
a po tomto roku zdravú fiškálnu pozíciu prostredníctvom nápravy
akejkoľvek odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa, ktorý
zaisťuje sa zabezpečuje dlhodobú udržateľnosť verejných
financií. Na tento účel posilniť a prísne vykonávať
rozpočtovú stratégiu, ktorá spočíva na dostatočne
konkretizovaných opatreniach, počas roka 2013 a po tomto roku, a to
vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky. Pokračovať vo
vykonávaní ročných hodnotení rozsahu medzery udržateľnosti
zapríčinenej starnutím obyvateľstva a prispôsobovať verejné
príjmy a výdavky v súlade s dlhodobými cieľmi
a potrebami. Lepšie integrovať sektor miestnej správy do
viacročných výdavkových stropov.
2.           Prijať ďalšie
opatrenia na zvýšenie produktivity a dosiahnutie úspor nákladov
v oblasti poskytovania verejných služieb vrátane štrukturálnych zmien
a územno-administratívnej reformy zameranej na zvýšenie efektívnosti,
taktiež s cieľom reagovať na problémy vyplývajúce zo starnutia
obyvateľstva.
3.           Vykonávať prebiehajúce
opatrenia na zlepšenie postavenia mladých ľudí a dlhodobo
nezamestnaných na trhu práce, pričom je potrebné sa osobitne zamerať
na rozvoj zručností. Podniknúť ďalšie kroky na podporu miery
zamestnanosti starších pracovníkov vrátane obmedzenia možností predčasného
odchodu do dôchodku. Prijať opatrenia na zvýšenie zákonom stanoveného veku
odchodu do dôchodku v súlade s predĺžením strednej dĺžky
života.
4.           Naďalej
posilňovať hospodársku súťaž na trhoch s výrobkami a
službami, najmä v maloobchodnom sektore, a to prostredníctvom
zabezpečenia účinného vykonania nového zákona o hospodárskej
súťaži a nového programu na podporu zdravej hospodárskej súťaže.
Pokračovať v rozširovaní využívania konkurenčného
predkladania ponúk v procese verejného obstarávania služieb na úrovni miestnych
samospráv a zaistiť neutrálnosť hospodárskej súťaže medzi
súkromnými a verejnými podnikmi. Podniknúť ďalšie kroky na
to, aby pokuty ukladané za porušenie práva hospodárskej súťaže boli
dostatočne odrádzajúce.
5.           S cieľom
posilniť rast produktivity a vonkajšiu konkurencieschopnosť
pokračovať v snahách o diverzifikáciu podnikateľskej
štruktúry, najmä rýchlym zavedením plánovaných opatrení na rozšírenie
inovačnej základne a súčasne pokračovať
v zosúlaďovaní vývoja miezd a produktivity.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 312 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[5]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla
2012.
[6]               COM(2012) 68 final
[7]               SWD(2012) 154 final
[8]               Saldo očistené od cyklických výkyvov bez
jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na
základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne dohodnutej
metodiky.
[9]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej Centrálnej Banky z  3. apríla 2009 Rade Európskej únie o externom audítorovi De Nederlandsche Bank (ECB/2009/8)

text:
               22.4.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 93/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 3. apríla 2009
   Rade Európskej únie o externom audítorovi De Nederlandsche Bank
   (ECB/2009/8)
   2009/C 93/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Dňa 12. júla 2005 bol Josephus Andreas Nijhuis, registrovaný účtovník a predseda predstavenstva spoločnosti PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. (ďalej len „PWC“), konajúci vo vlastnom mene, vymenovaný za externého účtovníka De Nederlandsche Bank (ďalej len „DNB“) na dobu neurčitú od finančného roka 2005.

               (3)

               Josephus Andreas Nijhuis odstúpil z PWC s účinnosťou od 1. októbra 2008. Je preto potrebné pre DNB vymenovať nového audítora.

               (4)

               DNB ma záujem si za svojho externého audítora na finančné roky 2008 až 2011 vybrať spoločnosť PWC,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. vymenovaná za externého audítora De Nederlandsche Bank na finančné roky 2008 až 2011.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 3. apríla 2009

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2011 – 2014

text:
               15.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 209/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Belgicka na roky 2011 – 2014
   2011/C 209/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa Usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Belgicko 15. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho programu stability na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Za desaťročie pred rokom 2008 HDP Belgicka výrazným spôsobom rástol v priemere o 2,3 % ročne. Krajina naplno pocítila vplyv celosvetovej hospodárskej krízy v roku 2009 a jej HDP sa znížil o 2,8 %. Vplyv recesie na zamestnanosť bol relatívne obmedzený. Dočasné zníženie počtu odpracovaných hodín a pokles produktivity práce na hodinu splnili tlmiacu funkciu. Po znížení o 0,4 % v roku 2009 zamestnanosť v roku 2010 opäť narástla. Nezamestnanosť však vzrástla zo 7 % pred recesiou na 8,3 % v roku 2010. Vďaka konjunktúre celosvetového obchodu bolo oživenie v roku 2010 silnejšie, ako sa očakávalo, pričom HDP narástol o 2,2 %. V dôsledku fungovania automatických stabilizátorov a diskrečných opatrení prijatých v reakcii na krízu deficit verejných financií vzrástol z 1,3 % v roku 2008 na 5,9 % HDP v roku 2009.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v programe stability, je realistický. Hoci tento scenár vychádza z trochu menej optimistických predpokladov rastu na rok 2011, je vo všeobecnosti v súlade s predpoveďou útvarov Komisie z jari 2011. Po 4,1 % deficite z roku 2010, ktorý bol lepší, ako sa očakávalo, je cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability ďalej znížiť deficit v roku 2011 na 3,6 % a pod referenčnú hodnotu 3 % do roku 2012, ktorý Rada stanovila ako lehotu na nápravu nadmerného deficitu. Zníženie deficitu plánované na rok 2011 sa zdá realizovateľné vzhľadom na dosť opatrné ekonomické prognózy. Fiškálne úsilie je pravdepodobne nižšie ako priemerné ročné úsilie vo výške 0,75 % HDP, ktoré odporučila Rada najmä na roky 2011 a 2012, a dosiahlo by len 0,4 %, resp. 0,3 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Navyše sa na cieľové deficity na rok 2012 a ďalšie roky nevzťahujú žiadne osobitné nápravné opatrenia. Nakoniec, v období programu stability 2011 – 2014 sa neočakáva dosiahnutie strednodobého cieľa, ktorým je štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP.

               (9)

               Vzhľadom na to, že sa v roku 2010 zaznamenal lepší výsledok, ako sa očakávalo, bolo by pre rok 2011 vhodné ambicióznejšie zníženie deficitu, ako aj rýchlejší pokrok smerom k prahovej hodnote 3 % HDP než podľa prognózy. Okrem toho nebude možné odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 a napredovať pri plnení strednodobého cieľa bez toho, aby sa zaviedli ďalšie konsolidačné opatrenia. Keďže je daňové zaťaženie v Belgicku už beztak veľmi vysoké, a to predovšetkým pokiaľ ide o zdaňovanie pracovných príjmov, mali by byť tieto konsolidačné opatrenia založené hlavne na výdavkoch.

               (10)

               Hospodárska a finančná kríza zvrátila predchádzajúci dlhodobý trend znižovania štátneho dlhu. Pomer dlhu, ktorý mal od roku 1993 klesajúcu tendenciu (keď dosiahol 134 % HDP a následne nepretržite klesal až na 84 % HDP v roku 2007), sa od roku 2008 zase zvýšil a koncom roka 2010 dosiahol 96,8 %. Vysoká úroveň verejného dlhu naďalej predstavuje hlavnú výzvu, a to najmä preto, že dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je vyšší ako priemer v EÚ, predovšetkým z dôvodu relatívne veľkého nárastu výdavkov na dôchodky, ktorými sa ešte viac zaťažia verejné financie. V programe stability belgické orgány podčiarkli tri hlavné body stratégie, aby sa obmedzil predpovedaný podstatný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva (zníženie úrovne verejného dlhu, zvýšenie zamestnanosti a úrovne zúčastňovania sa a poskytovanie silného a na základe solidarity založeného systému sociálneho zabezpečenia). Zabezpečením dostatočných primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu s ďalšími reformami belgického systému sociálneho zabezpečenia, najmä dôchodkového systému by sa mala zlepšiť dlhodobá udržateľnosť verejných financií. Podľa posledného posúdenia Komisie riziká týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií sa zdajú byť vysoké.

               (11)

               Pre Belgicko je dôležitou výzvou zaistiť stabilný a dobre fungujúci finančný sektor, ktorý by bol schopný napĺňať potreby finančného sprostredkovania reálnej ekonomiky. Belgický finančný sektor za posledné dva roky tvrdo postihla finančná kríza, ktorá mala za následok zredukované súvahy, výdatnú štátnu pomoc a zmenu bankového dozoru. Finančná situácia bankového sektora je naďalej oslabená. Bankový sektor v Belgicku je navyše vysoko koncentrovaný a relatívne rozsiahly v porovnaní s veľkosťou ekonomiky.

               (12)

               Zákonom o „podporovaní zamestnanosti a preventívnej ochrane konkurencieschopnosti“ z roku 1996 sa ustanovuje, že vývoj miezd v Belgicku by mal byť v súlade s vývojom miezd v troch susedných krajinách (Francúzsko, Nemecko, Holandsko), čím by sa mala udržať kontrola nad pracovnými nákladmi. Tento zákon však nedokázal zabrániť situácii, keď sa v období 2005 – 2010 mzdy zvýšili v Belgicku rýchlejšie ako v troch susedných krajinách, zatiaľ čo rast produktivity bol pomalší. V dôsledku toho jednotkové náklady práce rástli v Belgicku rýchlejšie v porovnaní s jeho susednými krajinami a s priemerom v eurozóne. Je to obzvlášť problematické z toho dôvodu, že Belgicko sa špecializuje na tovar s relatívne nízkym technologickým obsahom a čelí neľútostnej konkurencii krajín, ktoré majú nižšie náklady. Hoci stanoveniu mantinelov pri rokovaní o mzdách pomáhajú pravidlá týkajúce sa miezd, mohlo by sa to zlepšiť, ak by sa zohľadnili rozdiely týkajúce sa rastu produktivity a ak by sa ustanovil efektívnejší systém zavádzania opráv ex post v prípade nesplnenia cieľov.

               (13)

               Trh práce charakterizuje vo viacerých oblastiach nepružnosť, ktorá značnou mierou odrádza od zapojenia sa do práce, konkrétne: neobmedzené trvanie podpory v nezamestnanosti, vysoké efektívne hraničné daňové sadzby a vysoké daňovo-odvodové zaťaženie (najmä u nízko platených pracovníkov), a kombinácia stiahnutia dávok sociálnej pomoci a vysokého zdanenia pri zapojení sa do práce. Okrem toho existuje viacero spôsobov, ktoré motivujú starších pracovníkov k odchodu z trhu práce pred dosiahnutím zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku 65 rokov. Ďalšou reformou aktívnej politiky trhu práce a rozšírením tejto politiky na osoby nad 50 rokov by sa prispelo k zvýšeniu celkovej miery zamestnanosti a k zlepšeniu podnetov na hľadanie pracovného miesta. Navyše ďalšie zníženie úrovne a trvania nezamestnaneckých dávok postupom času by mladých pracovníkov viac stimulovalo k vstupu na trh práce. Sprísnením kritérií na predčasný dôchodok by sa povzbudili starší pracovníci, aby zostali aktívnou pracovnou silou, a starší pracovníci, ktorí boli mimo práce dlhší čas, aby sa vrátili na trh práce. Napokon, miera zamestnanosti štátnych príslušníkov z krajín mimo EÚ je (40,9 %), čo je oveľa nižšie ako priemer v EÚ.

               (14)

               Celkové daňové zaťaženie práce v Belgicku je jedným z najvyšších v EÚ; jeho znížením by sa preto mohlo prispieť k zatraktívneniu práce. Vzhľadom na značné konsolidačné úsilie v budúcnosti však treba tieto potreby kompenzovať ekvivalentnými zvýšeniami menej deformujúcich daní, napríklad spotrebných, alebo prostredníctvom prechodu na dane priaznivé pre životné prostredie. Belgicko má oveľa nižšie implicitné daňové sadzby na energiu ako susedné krajiny. V kombinácii s vysokým daňovo-odvodovým zaťažením pracovnej sily má Belgicko najnižší pomer environmentálnych daní v porovnaní so zdanením práce v celej EÚ. Prispieva to k situácii, kde vysokú nezamestnanosť sprevádza relatívne vysoká spotreba energie, čo sťažuje plnenie cieľov týkajúcich sa zamestnanosti a energetickej efektívnosti.

               (15)

               Ceny mnohých druhov tovaru a služieb sú vo všeobecnosti vyššie ako v iných členských štátoch, čo je odzrkadlením slabého konkurenčného tlaku, predovšetkým v maloobchodnom sektore a sieťových odvetviach, ako aj slabého rámca dozoru. V maloobchodnom sektore sú prekážky pre vstup a prevádzkové obmedzenia vysoké. Právnymi predpismi obmedzujúcimi konkurenciu sa hlavne stále obmedzujú otváracie hodiny, chránia sa etablované subjekty už pôsobiace na trhu pred novými subjektmi a znemožňuje sa šírenie nových obchodných modelov a technológií. Spoločným problémom hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach v Belgicku je silné postavenie etablovaných subjektov a vysoké vstupné prekážky v porovnaní s ostatnými členskými štátmi, čo znamená, že bývalí monopolisti v týchto sektoroch môžu na základe vyšších účtovaných cien stále žať vyššie zisky, ako by to bolo možné na súťažne orientovanom trhu.

               (16)

               Belgické orgány prijali niekoľko záväzkov v súvislosti s Paktom Euro Plus. Záväzky sa týkajú štyroch oblastí paktu. Sú zamerané na opatrenia na zníženie deficitu, udržanie cien energie pod kontrolou a podporovanie hospodárskej súťaže, kontrolu zvyšovania reálnych miezd, zavedenie rámca dozoru na monitorovanie finančného sektora a zavedenie opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku. Neexistujú však informácie o opatreniach, ktoré treba prijať na dosiahnutie požadovaného cieľa z fiškálneho hľadiska, ani informácie o tom, ako by sa dal kontrolovať rast reálnych miezd alebo ceny energie. Pokiaľ ide o schémy predčasného odchodu do dôchodku, nie je jasné, či a kedy sa uskutoční revízia „generačného paktu“ a aký bude mať táto revízia vplyv z hľadiska konkrétnych opatrení. Tieto záväzky boli posúdené a zohľadnené v odporúčaniach.

               (17)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane Paktu Euro Plus. Zohľadnila ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Vzhľadom na to Komisia usudzuje, že by malo byť v roku 2011 možné ambicióznejšie zníženie deficitu a že by sa pre rok 2012 a ďalšie roky mali spresniť ďalšie konsolidačné opatrenia. S cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií sú potrebné ďalšie reformy dôchodkového systému. Mali by sa prijať ďalšie kroky na posilnenie konkurencieschopnosti, na pomáhanie ľuďom zamestnať sa a na prevedenie daňového zaťaženia z pracovnej sily na spotrebu a energiu, ako aj na otvorenie väčšieho množstva možností na investície a rast v sektore služieb a sieťových odvetviach.

               (18)

               Vzhľadom na toto posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada preskúmala aktualizáciu programu stability Belgicka na rok 2011 a jej stanovisko (3) sa odráža najmä v jej nižšie uvedených odporúčaniach 1. a 2.,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Využiť prebiehajúce ozdravenie hospodárstva a urýchliť nápravu nadmerného deficitu. Prijať do roku 2012 na tento účel potrebné osobitné opatrenia, predovšetkým na strane výdavkov, s cieľom zaistiť priemerné ročné fiškálne úsilie v súlade s odporúčaniami podľa postupu pri nadmernom deficite, čím sa začne znižovať vysoký podiel verejného dlhu. Deficit verejných financií by sa tak mal výrazne znížiť pod referenčnú hodnotu 3 % HDP najneskôr do roku 2012. Zaistiť napredovanie pri plnení strednodobého cieľa najmenej o 0,5 % HDP ročne.

               2.

               Podniknúť kroky na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V súlade s rámcom troch hlavných bodov stratégie EÚ by pozornosť mala venovať obmedzeniu výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva, najmä tak, že sa bude predchádzať predčasnému odchodu z trhu práce s cieľom výrazne zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku. Mohli by sa zvážiť opatrenia akými sú prepojenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku s priemernou dĺžkou života.

               3.

               Zaoberať sa štrukturálnymi nedostatkami vo finančnom sektore, najmä dokončením reštrukturalizácie bánk, ktoré potrebujú primerane financovaný a životaschopný obchodný model.

               4.

               Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi podniknúť kroky na reformu systému vyjednávania miezd a indexácie miezd s cieľom zaistiť, aby rast miezd lepšie odzrkadľoval vývoj produktivity práce a konkurencieschopnosti.

               5.

               Zlepšiť účasť na trhu práce tak, že sa rozpočtovo neutrálnym spôsobom zníži vysoké daňové zaťaženie a odvody na sociálne zabezpečenie pre osoby s nízkymi mzdami a že sa zavedie systém, v ktorom sa úroveň nezamestnaneckých dávok v závislosti od trvania nezamestnanosti postupne znižuje. Podniknúť kroky na prevedenie daňového zaťaženia z práce na spotrebu a zaistiť, aby bol daňový systém priaznivejší pre životné prostredie. Zlepšiť účinnosť aktívnych politík práce zameraním sa na starších pracovníkov a zraniteľné skupiny.

               6.

               Zaviesť opatrenia na povzbudenie konkurencieschopnosti v maloobchodnom sektore tým, že sa zmenšia prekážky pri vstupe a znížia sa prevádzkové obmedzenia, a zaviesť opatrenia na posilnenie konkurencieschopnosti na trhoch s elektrinou a plynom prostredníctvom ďalšieho zlepšenia efektívnosti sektorového regulačného orgánu a orgánov pre hospodársku súťaž.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Ustanovené v článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  10. apríla 2008 o spravovaní duševného vlastníctva v oblasti činností týkajúcich sa prenosu vedomostí a metodické pokyny pre univerzity a iné verejné výskumné organizácie [oznámené pod číslom K(2008) 1329] (Text s významom pre EHP)

text:
               5.6.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 146/19

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 10. apríla 2008
   o spravovaní duševného vlastníctva v oblasti činností týkajúcich sa prenosu vedomostí a metodické pokyny pre univerzity a iné verejné výskumné organizácie
   [oznámené pod číslom K(2008) 1329]
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/416/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 165,
   keďže:

               (1)

               Pri obnovení Lisabonskej stratégie v roku 2005 hlavy štátov a vlád zdôraznili kľúčovú úlohu, ktorú môžu pri uľahčovaní šírenia a využívania nápadov v dynamickej znalostnej spoločnosti a pri zvyšovaní konkurencieschopnosti a blahobytu zohrávať lepšie vzťahy medzi verejnými výskumnými organizáciami vrátane univerzít a priemyslom.

               (2)

               Malo by sa vyvinúť úsilie zamerané na zdokonalenie premeny vedomostí na sociálno-hospodárske prínosy. Verejné výskumné organizácie musia preto šíriť a účinnejšie využívať výsledky výskumu financovaného z verejných prostriedkov s cieľom premeniť ich na nové výrobky a služby. Medzi prostriedky, ktorými sa to má uskutočniť, patrí najmä spolupráca medzi akademickou obcou a priemyslom, a to prostredníctvom spoločného alebo zmluvného výskumu uskutočňovaného alebo financovaného spoločne so súkromným sektorom, ako aj vydávanie povolení a vytváranie vedľajších podnikov.

               (3)

               Účinné využívanie výsledkov výskumu financovaného z verejných prostriedkov závisí od riadneho spravovania duševného vlastníctva (t. j. vedomostí v najširšom zmysle, medzi ktoré patria napríklad vynálezy, softvér, databázy a mikroorganizmy, či už sú chránené právnymi nástrojmi, akými sú napríklad patenty, alebo nie), od vývoja podnikateľskej kultúry a súvisiacich skúseností v rámci verejných výskumných organizácií, ako aj od lepšej komunikácie a vzájomného pôsobenia medzi verejným a súkromným sektorom.

               (4)

               Aktívne zapojenie verejných výskumných organizácií do spravovania duševného vlastníctva a prenosu vedomostí je nevyhnutné na vytvorenie sociálno-hospodárskych prínosov a prilákanie študentov, vedcov a ďalšie financovanie výskumu.

               (5)

               Členské štáty v posledných rokoch prevzali iniciatívu na uľahčovanie prenosu vedomostí na vnútroštátnej úrovni, značné rozpory medzi vnútroštátnymi regulačnými rámcami, politikami a postupmi, ako aj odlišujúce sa normy v spravovaní duševného vlastníctva v rámci verejných výskumných organizácií však bránia medzinárodnému prenosu vedomostí v Európe a realizácii Európskeho výskumného priestoru alebo ich obmedzujú.

               (6)

               Na základe oznámenia Komisie z roku 2007 (1), v ktorom sa stanovili prístupy k spoločnému európskemu rámcu na prenos vedomostí, Európska rada vyzvala v júni 2007 Komisiu, aby vypracovala usmernenie týkajúce sa spravovania duševného vlastníctva verejnými výskumnými organizáciami vo forme odporúčania členským štátom.

               (7)

               Cieľom tohto odporúčania je poskytnúť členským štátom a ich regiónom politické usmernenia týkajúce sa vypracovania alebo aktualizácie vnútroštátnych usmernení a rámcov a verejným výskumným organizáciám metodické pokyny, aby mohli zlepšiť spôsob, akým spravujú duševné vlastníctvo, a prenos vedomostí.

               (8)

               Spolupráca v oblasti výskumu a vývoja, ako aj činnosti týkajúce sa prenosu vedomostí medzi Spoločenstvom a tretími krajinami by mali byť založené na jasných a jednotných odporúčaniach a postupoch, ktoré zabezpečujú rovnaký a spravodlivý prístup k právam duševného vlastníctva vytvorenému prostredníctvom medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu, a to v spoločný prospech všetkých zúčastnených strán. Priložené metodické pokyny by sa mali v tomto zmysle používať ako odkaz.

               (9)

               Stanovilo sa mnoho osvedčených postupov, ktoré by mali pomôcť členským štátom vykonať toto odporúčanie. Je na každom členskom štáte, aby si vybral metódy a postupy najlepšie navrhnuté na zabezpečovanie dodržiavania zásad uvedených v tomto odporúčaní, pričom sa zohľadňuje to, čo by bolo najúčinnejšie v rámci daného členského štátu, pretože postupy, ktoré sú účinné v jednom členskom štáte, nemusia byť rovnako účinné v inom členskom štáte. Zohľadniť by sa malo aj existujúce usmernenie poskytnuté na úrovni Spoločenstva a OECD.

               (10)

               Komisia a členské štáty by mali monitorovať vykonávanie tohto odporúčania a jeho vplyv a podporovať výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa prenosu vedomostí,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

               1.

               zabezpečili, aby všetky verejné výskumné organizácie vymedzili prenos vedomostí ako strategický cieľ;

               2.

               povzbudili verejné výskumné organizácie pri ustanovovaní a uverejňovaní politík a postupov v oblasti spravovania duševného vlastníctva v súlade s metodickými pokynmi uvedenými v prílohe I;

               3.

               podporovali rozvoj schopností a odbornosti v oblasti prenosu vedomostí vo verejných výskumných organizáciách, ako aj opatrení na zlepšovanie informovanosti a odbornosti študentov – najmä v oblasti vedy a technológie, pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva, prenos vedomostí a podnikanie;

               4.

               podporovali rozsiahle šírenie vedomostí získaných s pomocou verejných prostriedkov prijatím opatrení na podporu otvoreného prístupu k výsledkom výskumu a v prípade potreby umožnili, aby súvisiace práva duševného vlastníctva boli chránené;

               5.

               spolupracovali a prijali opatrenia na zlepšenie súdržnosti ich príslušných režimov práv vlastníctva, pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva tak, aby sa uľahčila cezhraničná spolupráca a prenos vedomostí v oblasti výskumu a vývoja;

               6.

               využívali zásady uvedené v tomto odporúčaní ako základ pri zavádzaní alebo prispôsobovaní vnútroštátnych usmernení a právnych predpisov týkajúcich sa spravovania duševného vlastníctva a prenosu vedomostí verejnými výskumnými organizáciami, ako aj pri uzatváraní dohôd o spolupráci v oblasti výskumu s tretími krajinami alebo pri akýchkoľvek ďalších opatreniach na podporu prenosu vedomostí alebo pri vytváraní nových súvisiacich politík alebo programov financovania, pričom sa dodržiavajú pravidlá štátnej pomoci;

               7.

               prijali opatrenia na zabezpečenie čo najširšieho vykonávania metodických pokynov, či už priamo alebo prostredníctvom pravidiel stanovených vnútroštátnymi alebo regionálnymi orgánmi financujúcimi výskum;

               8.

               zabezpečili rovnaké a spravodlivé zaobchádzanie s účastníkmi z členských štátov a tretích krajín v medzinárodných výskumných projektoch, pokiaľ ide o vlastníctvo práv duševného vlastníctva a prístup k nim, v spoločný prospech všetkých zúčastnených partnerov;

               9.

               určili národné kontaktné miesto, pričom jednou z jeho úloh by mala byť koordinácia opatrení týkajúcich sa prenosu vedomostí medzi verejnými výskumnými organizáciami a súkromným sektorom, vrátane riešenia medzinárodných problémov, v spolupráci s podobnými kontaktnými miestami v iných členských štátoch;

               10.

               preskúmali a využívali najlepšie postupy uvedené v prílohe II pri zohľadňovaní vnútroštátnych súvislostí;

               11.

               informovali Komisiu do 15. júla 2010 a potom každé dva roky o opatreniach prijatých na základe tohto odporúčania, ako aj o ich vplyve.

      V Bruseli 10. apríla 2008

            Za Komisiu

         Janez POTOČNIK

            člen Komisie

      (1)  KOM(2007) 182.

      PRÍLOHA I
      Metodické pokyny pre univerzity a iné verejné výskumné organizácie súvisiace so spravovaním duševného vlastníctva v oblasti činností týkajúcich sa prenosu vedomostí
      Tieto metodické pokyny pozostávajú z troch hlavných súborov zásad.
      Zásady vnútornej politiky v oblasti práv duševného vlastníctva (ďalej len „DV“) predstavujú základný súbor zásad, ktoré by verejné výskumné organizácie mali dodržiavať, aby účinne spravovali duševné vlastníctvo, ktoré je výsledkom ich vlastných alebo spoločných činností v oblasti výskumu a vývoja.
      Zásady politiky prenosu vedomostí (ďalej len „PV“) dopĺňajú zásady týkajúce sa politiky DV konkrétnejším zameraním sa na aktívny prenos a využívanie takéhoto duševného vlastníctva bez ohľadu na to, či je chránené právami DV alebo nie.
      Zásady spoločného a zmluvného výskumu sa majú týkať všetkých druhov výskumných činností vykonávaných alebo financovaných spoločne verejnou výskumnou organizáciou a súkromným sektorom, a to najmä vrátane spoločného výskumu (keď úlohy v oblasti výskumu a vývoja plnia všetky strany) a zmluvného výskumu (keď zmluvu v oblasti výskumu a vývoja uzatvára súkromná spoločnosť s verejnou výskumnou organizáciou).
      Zásady vnútornej politiky v oblasti práv duševného vlastníctva

                  1.

                  Vypracovať politiku DV ako súčasť dlhodobej stratégie a úlohy verejnej výskumnej organizácie a uverejniť ju na interne alebo externe a súčasne zriadiť jediné zodpovedné kontaktné miesto.

                  2.

                  Táto politika by mala poskytnúť pracovníkom a študentom jasné pravidlá týkajúce sa najmä oznamovania nových nápadov s potenciálnym obchodným záujmom, vlastníctva výsledkov výskumu, vedenia evidencie, riešenia konfliktov záujmov a zapojenia tretích strán.

                  3.

                  Podporovať identifikáciu, využívanie a podľa potreby ochranu práv duševného vlastníctva v súlade so stratégiou a úlohou verejnej výskumnej organizácie a s cieľom maximalizovať sociálno-hospodárske prínosy. Na splnenie tohto cieľa sa môžu prijať rôzne stratégie – prispôsobené podľa potreby v príslušných vedeckých/technických oblastiach –, napríklad „verejný“ prístup alebo prístup „otvorenej inovácie“.

                  4.

                  Poskytnúť primerané stimuly s cieľom zabezpečiť, aby všetci príslušní pracovníci zohrávali aktívnu úlohu pri vykonávaní politiky DV. Takéto stimuly by nemali mať iba finančný charakter, ale mali by podporovať aj kariérny postup v tom zmysle, že pri postupoch hodnotenia sa budú okrem akademických kritérií posudzovať aj aspekty duševného vlastníctva a prenosu vedomostí.

                  5.

                  Posúdiť vytvorenie jednotných portfólií duševného vlastníctva verejnou výskumnou organizáciou – napríklad v špecifických technologických oblastiach – a podľa potreby vytvorenie súborov patentov/DV vrátane duševného vlastníctva iných verejných výskumných organizácií. Tým by sa mohlo uľahčiť využívanie výsledkov prostredníctvom kritickej masy a znížených nákladov tretích strán na transakcie.

                  6.

                  Zlepšiť informovanosť a základné schopnosti, pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva a prenos vedomostí prostredníctvom akcií odbornej prípravy určených pre študentov, ako aj výskumných pracovníkov, a zabezpečiť, aby pracovníci zodpovední za spravovanie DV/PV mali požadované schopnosti a absolvovali primeranú odbornú prípravu.

                  7.

                  Vypracovať a uverejniť politiku uverejňovania/šírenia, ktorou sa podporuje rozsiahle šírenie výsledkov výskumu a vývoja (napríklad prostredníctvom uverejnenia s otvoreným prístupom), pri súčasnom uznaní oneskorenia v prípade, že sa predpokladá ochrana práv duševného vlastníctva, hoci táto možnosť by sa mala využívať v minimálnej miere.

            Zásady politiky prenosu vedomostí

                  8.

                  Aby sa podporilo využívanie výsledkov výskumu financovaného z verejných prostriedkov a aby sa maximalizoval ich sociálno-hospodársky vplyv, mali by sa zohľadniť všetky druhy možných mechanizmov využívania výsledkov (medzi ktoré patrí vydávanie povolení alebo vytvorenie vedľajších podnikov) a všetci možní partneri, ktorí ich budú využívať (napríklad vedľajšie podniky alebo existujúce spoločnosti, ďalšie verejné výskumné organizácie, investori alebo poskytovatelia služieb a agentúry na podporu inovácií), a mali by sa vybrať najvhodnejšie z nich.

                  9.

                  Hoci proaktívna politika DV/PV môže vytvoriť ďalšie príjmy pre verejnú výskumnú organizáciu, nemalo by sa to považovať za hlavný cieľ.

                  10.

                  Zabezpečiť, aby verejná výskumná organizácia mala okrem pracovníkov s technickým vzdelaním prístup aj k odborným službám v oblasti prenosu vedomostí alebo ich vlastnila, a to vrátane poradcov v oblasti práva, financií, obchodu, ako aj ochrany práv duševného vlastníctva a vymáhania práva.

                  11.

                  Vypracovať a uverejniť politiku udeľovania povolení, aby sa zosúladili postupy v rámci verejnej výskumnej organizácie a aby sa zabezpečila spravodlivosť pri všetkých dohodách. Mali by sa dôkladne zhodnotiť najmä prenosy práv duševného vlastníctva, nositeľmi ktorých je verejná výskumná organizácia, a udeľovanie výhradných povolení (1), najmä pokiaľ ide o neeurópske tretie strany. Povolenia na účely využívania výsledkov by mali obsahovať primeranú náhradu vo finančnej alebo inej forme.

                  12.

                  Vypracovať a uverejniť politiku vytvárania vedľajších podnikov, ktorá umožňuje a podporuje pracovníkov verejnej výskumnej organizácie, aby sa podľa potreby zapojili do vytvárania vedľajších podnikov, a ktorá objasňuje dlhodobé vzťahy medzi vedľajšími podnikmi a verejnou výskumnou organizáciou.

                  13.

                  Stanoviť jasné zásady týkajúce sa spoločného využívania finančných ziskov z výnosov z prenosu vedomostí medzi verejnou výskumnou organizáciou, výskumným oddelením a investormi.

                  14.

                  Monitorovať ochranu práv duševného vlastníctva a činnosti týkajúce sa prenosu vedomostí a súvisiace úspechy a pravidelne ich uverejňovať. Výsledky výskumu verejnej výskumnej organizácie, akékoľvek súvisiace odborné poznatky a práva duševného vlastníctva by sa mali viac zviditeľniť pre súkromný sektor, aby sa podporilo ich využívanie.

            Zásady týkajúce sa spoločného a zmluvného výskumu (2)

                  15.

                  Pravidlá, ktorými sa riadia spoločné a zmluvné činnosti v oblasti výskumu, by mali byť zlučiteľné s úlohou každej strany. Mala by sa v nich zohľadňovať úroveň súkromného financovania a mali by byť v súlade s cieľmi výskumných činností, najmä aby sa maximalizoval obchodný a sociálno-hospodársky vplyv výskumu, podporil cieľ verejnej výskumnej organizácie prilákať súkromné prostriedky na financovanie výskumu, udržalo postavenie práv duševného vlastníctva, ktoré umožňuje ďalší akademický a spoločný výskum, a aby sa predišlo narušeniu šírenia výsledkov výskumu a vývoja.

                  16.

                  Otázky súvisiace s DV by sa mali objasniť vo výskumnom projekte na úrovni spravovania a čo najskôr, v ideálnom prípade ešte predtým, ako sa začne projekt. Otázky súvisiace s DV zahŕňajú rozdelenie práv duševného vlastníctva v súvislosti so znalosťami, ktoré sa vytvoria v rámci projektu (ďalej len „nadobudnuté znalosti“), identifikáciu práv duševného vlastníctva v súvislosti so znalosťami, ktoré majú strany pred začatím projektu (ďalej „východiskové znalosti“) a ktoré sú nevyhnutné na uskutočnenie projektu alebo na účely využitia, práva na prístup (3) k nadobudnutým a východiskovým znalostiam na tieto účely a spoločné využívanie príjmov.

                  17.

                  V prípade spoločného výskumného projektu by nadobudnuté znalosti mala vlastniť strana, ktorá ich vytvorila, môžu sa však rozdeliť medzi rôzne strany na základe vopred uzatvorenej zmluvnej dohody, v ktorej sa zodpovedajúcim spôsobom zohľadnia príslušné záujmy, úlohy a finančné a iné príspevky strán do projektu. V prípade zmluvného výskumu nadobudnuté znalosti vytvorené verejnou výskumnou organizáciou vlastní strana súkromného sektora. Projekt by nemal ovplyvniť vlastníctvo východiskových znalostí.

                  18.

                  Práva na prístup (3) by mali objasniť strany čo najskôr, v ideálnom prípade ešte predtým, ako sa začne projekt. V prípade uskutočnenia výskumného projektu alebo využívania nadobudnutých znalostí strany by na tieto účely mali byť k dispozícii práva na prístup k nadobudnutým a východiskovým znalostiam ostatných strán za podmienok, pri ktorých by sa mali zodpovedajúcim spôsobom zohľadňovať príslušné záujmy, úlohy a finančné a iné príspevky strán do projektu.

         (1)  Vzhľadom na to, že výsledky výskumu a vývoja je možné uplatniť v niekoľkých oblastiach, je potrebné zabrániť tomu, aby sa výhradné povolenia udeľovali bez akéhokoľvek obmedzenia na osobitnú oblasť uplatnenia. Verejná výskumná organizácia by si okrem toho mala spravidla vyhradiť primerané práva, aby sa uľahčilo šírenie vedomostí a ďalší výskum.

         (2)  Ak sa verejná výskumná organizácia zapája do zmluvného alebo spoločného výskumu s priemyselným partnerom, Komisia automaticky (t. j. neexistuje požiadavka oznámenia) predpokladá, že priemyselný partner nezískava prostredníctvom verejnej výskumnej organizácie žiadnu nepriamu štátnu pomoc v prípade, ak sa splnia podmienky stanovené v Rámci Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006 – najmä jeho body 3.2.1 a 3.2.2).

         (3)  Práva na prístup sa týkajú práv, ktoré si navzájom udelili strany, a to na rozdiel od povolení udeľovaných tretím stranám. Na ich základe by sa malo stanoviť, ktoré strany môžu využívať tie-ktoré nadobudnuté/východiskové znalosti na výskumné účely a/alebo na účely využívania a za akých podmienok.

      PRÍLOHA II
      Stanovené postupy verejných orgánov, ktoré uľahčujú spravovanie duševného vlastníctva v oblasti činností týkajúcich sa prenosu vedomostí univerzitami a inými verejnými výskumnými organizáciami
      Prenos vedomostí ako strategická úloha verejných výskumných organizácií

                  1.

                  Prenos vedomostí medzi univerzitami a priemyslom sa stal trvalou politickou a prevádzkovou prioritou pre všetky verejné orgány financujúce výskum v rámci členského štátu na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni.

                  2.

                  Táto oblasť jasne patrí do zodpovednosti ministerstva, ktoré je poverené koordináciou iniciatív v oblasti podpory prenosu vedomostí s inými ministerstvami.

                  3.

                  Každé ministerstvo a regionálny vládny orgán, ktorý vykonáva činnosti týkajúce sa prenosu vedomostí, určí úradníka zodpovedného za monitorovanie ich vplyvu. Stretávajú sa pravidelne, aby si vymieňali informácie a diskutovali o spôsoboch zlepšenia prenosu vedomostí.

            Politiky spravovania duševného vlastníctva

                  4.

                  Podporuje sa riadne spravovanie duševného vlastníctva, ktoré je výsledkom verejného financovania, čo si vyžaduje, aby sa vykonávalo podľa stanovených zásad a aby sa zohľadňovali oprávnené záujmy priemyslu (napríklad dočasné obmedzenia tajomstva).

                  5.

                  V politike výskumu sa podporuje myšlienka účasti súkromného sektora na výskume s cieľom pomôcť určiť technologické potreby, zvýšiť súkromné investície do výskumu a podporiť využívanie výsledkov výskumu financovaného z verejných prostriedkov.

            Spôsobilosti a odbornosť v oblasti prenosu vedomostí

                  6.

                  Pre verejné výskumné organizácie a ich pracovníkov sú k dispozícii dostatočné zdroje a stimuly, aby sa mohli zapojiť do činností týkajúcich sa prenosu vedomostí.

                  7.

                  Prijímajú sa opatrenia na zabezpečenie dostupnosti a uľahčenie prijímania vyškolených pracovníkov (napríklad úradníkov zaoberajúcich sa prenosom technológií) verejnými výskumnými organizáciami.

                  8.

                  Sprístupnil sa súbor vzorových zmlúv, ako aj nástroj rozhodovania, ktorý pomáha vybrať najvhodnejšiu vzorovú zmluvu, pričom sa zohľadňuje niekoľko parametrov.

                  9.

                  Pred zavedením nových mechanizmov na podporu prenosu vedomostí (medzi ktoré patria programy mobility alebo financovania) sa konajú konzultácie s príslušnými skupinami zainteresovaných strán vrátane MSP a veľkých priemyselných podnikov, ako aj s verejnými výskumnými organizáciami.

                  10.

                  Zhromažďovanie zdrojov medzi verejnými výskumnými organizáciami na miestnej alebo regionálnej úrovni sa podporuje vtedy, ak tieto organizácie nedisponujú kritickým objemom výdavkov na výskum potrebným na to, aby mohli mať svoj vlastný úrad na prenos vedomostí alebo svojho vlastného správcu práv duševného vlastníctva.

                  11.

                  Začínajú sa programy na podporu výskumných vedľajších podnikov, ktoré zahŕňajú odbornú prípravu v oblasti podnikania a vyznačujú sa silným vzájomným pôsobením medzi verejnými výskumnými organizáciami a miestnymi organizáciami vytvárajúcimi priaznivé prostredie pre výskum, finančníkmi, agentúrami na podporu podnikania atď.

                  12.

                  Sprístupňuje sa financovanie zo strany vlády na podporu prenosu vedomostí a zapojenia podnikov do činností verejnej výskumnej organizácie, a to aj prostredníctvom náboru odborníkov.

            Súdržnosť v medzinárodnej spolupráci

                  13.

                  Aby sa podporil medzinárodný prenos vedomostí a aby sa uľahčila spolupráca so stranami z iných krajín, pojem „nositeľ práv duševného vlastníctva“, ktoré je výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, sa vymedzuje na základe jasných pravidiel, pričom sa zabezpečuje ľahký prístup k týmto informáciám a k akýmkoľvek podmienkam financovania, ktoré môžu ovplyvniť prenos vedomostí. Režim práv duševného vlastníctva, nositeľom ktorých je inštitúcia, sa na rozdiel od režimu, pri ktorom je nositeľom práv duševného vlastníctva výskumný pracovník, považuje za štandardný právny režim v prípade vlastníctva práv duševného vlastníctva vo verejných výskumných organizáciách vo väčšine členských štátov EÚ.

                  14.

                  Pri podpisovaní medzinárodných dohôd o spolupráci v oblasti výskumu poskytujú podmienky týkajúce sa projektov financovaných v rámci programov oboch krajín všetkým účastníkom rovnaké práva, najmä pokiaľ ide o prístup k právam duševného vlastníctva a k súvisiacim obmedzeniam využívania.

            Šírenie vedomostí

                  15.

                  Verejné orgány financujúce výskum uplatňujú otvorený prístup, pokiaľ ide o vzájomne hodnotené vedecké publikácie, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov.

                  16.

                  Podporuje sa otvorený prístup k výskumným údajom v súlade so Zásadami a usmerneniami OECD týkajúcimi sa prístupu k údajom v oblasti výskumu financovaného z verejných zdrojov, pričom sa zohľadňujú obmedzenia spojené s využívaním na obchodné účely.

                  17.

                  V súvislosti s politikami otvoreného prístupu sa vďaka verejnému financovaniu rozvíjajú nástroje na archiváciu výsledkov výskumu (napríklad internetové zdroje).

            Monitorovanie vykonávania

                  18.

                  Zavádzajú sa nevyhnutné mechanizmy na monitorovanie a preskúmanie pokroku, ktorý dosiahli vnútroštátne verejné výskumné organizácie v činnostiach týkajúcich sa prenosu vedomostí, napríklad prostredníctvom výročných správ jednotlivých verejných výskumných organizácií. Tieto informácie sa spolu s najlepšími postupmi sprístupňujú aj ostatným členským štátom.