title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/92

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2018
      (2018/C 320/21)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Portugalsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Portugalsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1 až 3.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Portugalsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Portugalsku existujú makroekonomické nerovnováhy. V kontexte nízkeho rastu produktivity predstavujú slabé miesta predovšetkým veľké objemy čistých vonkajších záväzkov, súkromného a verejného dlhu a vysoký podiel nesplácaných úverov. Na zníženie objemu čistých zahraničných záväzkov je potrebné zachovať obozretnú pozíciu bežného účtu a zlepšiť konkurencieschopnosť. V kontexte potreby oddlžovať sa vďaka obnove nominálneho rastu a mierne negatívnym úverovým tokom pomer súkromného dlhu z vysokých úrovní stále znižuje a očakáva sa, že podiel štátneho dlhu na HDP nadobudne klesajúcu tendenciu. Zásahy do finančného sektora pomohli znížiť riziká ohrozujúce stabilitu, hoci banky sú naďalej penalizované nízkou ziskovosťou a veľkými (i keď zmenšujúcimi sa) objemami nesplácaných úverov. Kľúčom k zlepšeniu výhľadov, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, oddlžovanie a rastový potenciál, je zvýšenie rastu produktivity. Nezamestnanosť už niekoľko rokov výrazne klesá. Pretrvávajú medzery v jednotlivých politikách, a to najmä z hľadiska realizácie plánovaných opatrení zameraných na zníženie počtu nesplácaných úverov a zlepšenie podnikateľského prostredia. Bude potrebné sledovať prijatie a uskutočňovanie niekoľkých reformných plánov vrátane opatrení na zmiernenie segmentácie trhu práce a fiškálno-štrukturálnych reforiem na zlepšenie udržateľnosti verejných financií.

                  (4)

                  Portugalsko 27. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. V programe stability na rok 2018 sa počíta so stabilným klesaním pomeru verejného dlhu k HDP. Národný program reforiem Portugalska na rok 2018 zahŕňa záväzky v krátkodobom aj strednodobom horizonte, ako aj výzvy identifikované v správe o krajine na rok 2018. Konkrétne sa v ňom oznamujú opatrenia v oblasti kvalifikácií a inovácií, ktoré môžu zvýšiť produktivitu a hodnotu portugalského vývozu. Predložená stratégia na zníženie objemu nesplácaných úverov prispieva spolu s opatrením na podporu kapitalizácie firiem k zníženiu zadlženosti portugalskej ekonomiky a k očisteniu bankových súvah. Celkovo by účinná realizácia predložených programov slúžila ako východisko pre nápravu nerovnováh.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Portugalsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Portugalsko vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 0,7 % HDP v roku 2018 a 0,2 % HDP v roku 2019 a ďalej ho zlepšovať, až kým sa do roku 2021 nedosiahne prebytok vo výške 1,4 % HDP. Uvedené plány nezahŕňajú potenciálny deficit zvyšujúci vplyv opatrení na podporu bánk od roku 2019. Plánuje sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny prebytok na úrovni 0,25 % HDP, sa má dosiahnuť do roku 2020. V programe stability na rok 2018 sa predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne v roku 2018 úroveň 122,2 % a v roku 2019 úroveň 118,4 %, pričom v roku 2021 by sa dosiahla úroveň 107,3 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický, pokiaľ ide o rok 2018, ale pre nasledujúce roky je optimistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2018 neboli dostatočne konkretizované.

                  (7)

                  V programe stability Portugalska na rok 2018 sa uvádza, že rozpočtový vplyv rozsiahlych požiarov, ktoré postihli Portugalsko v roku 2017, bol značný, a je v ňom náležite doložený rozsah a povaha týchto dodatočných rozpočtových nákladov. V programe stability na rok 2018 sa hlavne uvádza, že rozpočet na rok 2018 zahŕňa mimoriadne výdavky vo výške približne 0,07 % HDP v súvislosti s preventívnymi opatreniami na ochranu územia štátu proti prírodným požiarom. V programe stability na rok 2018 sa ustanovujú výdavky súvisiace s riadením núdzových situácií, ktoré sú klasifikované ako jednorazové opatrenia, a s prevenciou. Vzhľadom na integrovanú povahu týchto výdavkov a na priame prepojenie s rozsiahlymi požiarmi v roku 2017 by sa pri uplatňovaní „doložky o nezvyčajnej udalosti“ mohlo prihliadať na osobitné zaobchádzanie s výdavkami na predchádzanie prírodným požiarom. Podľa Komisie predstavovali v roku 2018 oprávnené dodatočné výdavky súvisiace s preventívnymi opatreniami 0,07 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože bezprecedentné rozsiahle prírodné požiare sa považujú za nezvyčajné udalosti, ich vplyv na verejné financie Portugalska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Na jar 2019 sa vykoná konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm na základe zistených údajov za rok 2018 poskytnutých portugalskými orgánmi.

                  (8)

                  Rada 11. júla 2017 odporučila Portugalsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v roku 2018 neprekročí 0,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške minimálne 0,6 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Komisia po posúdení miery oživenia v Portugalsku a náležitom zvážení jeho problémov v oblasti udržateľnosti, ktoré sa uskutočnili v kontexte jej stanoviska k návrhu rozpočtového plánu krajiny na rok 2018, dospela k záveru, že v tomto ohľade netreba zohľadniť žiadne ďalšie prvky. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej odporúčanej úpravy v roku 2018 a za roky 2017 a 2018 posudzované spoločne.

                  (9)

                  Vzhľadom na pomer dlhu verejnej správy k HDP Portugalska nad úrovňou 60 % a vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru krajiny vo výške 1,3 % HDP v roku 2019 by nominálna miera rastu bez čistých primárnych verejných výdavkov nemala presiahnuť 0,7 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,6 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje riziko značnej odchýlky od danej požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spoločne. Zároveň sa predpokladá, že Portugalsko dodrží prechodné dlhové pravidlo v rokoch 2018 a 2019. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dodržiavali ustanovenia Paktu stability a rastu. Bolo by obozretné využiť akékoľvek neočakávané zisky na ďalšie zníženie pomeru dlhu verejnej správy.

                  (10)

                  Zabezpečenie udržateľnosti verejného dlhu závisí od udržateľnej fiškálnej konsolidácie prostredníctvom štrukturálneho zlepšenia verejných financií, ktoré sa má dosiahnuť cez efektívnejší výber príjmov a prísnejšie kontroly výdavkov. Ako zásadné sa javí posilnenie kontrol výdavkov, účinné presadzovanie zákona o kontrole záväzkov, prísne a včasné vykonávanie zákona o rozpočtovom rámci, ako aj pokračujúce preskúmavanie výdavkov a úsilie o racionalizáciu. Rozpočtové plánovanie a plnenie rozpočtu je aj naďalej veľkou výzvou najmä v sektore zdravotníctva, kde sú oneskorené platby (nedoplatky) stále veľmi vysoké, čo poukazuje aj na slabé miesta v účtovných kontrolných mechanizmoch a manažérskych postupoch. V záujme udržateľnej fiškálnej konsolidácie by sa mali riešiť vysoké a stále rastúce náklady na starnutie obyvateľstva. V strednodobom horizonte sa očakáva, že vyššie fiškálne riziká súvisiace so starnutím obyvateľstva budú súvisieť prevažne s nákladmi na financovanie dôchodkov, zatiaľ čo náklady súvisiace so zdravím zvýšia tlak v dlhodobom horizonte. Opatrenia na zlepšenie strednodobej udržateľnosti dôchodkového systému by spolu s komplexnou stratégiou na riešenie nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva na zdravie pomohli tieto riziká riešiť.

                  (11)

                  V podobnom duchu by kontrola výdavkov, riadenie dlhu a zlepšenie celkovej finančnej udržateľnosti štátom vlastnených podnikov mohli výrazne prispieť k štrukturálnemu zlepšeniu verejných financií. Hoci celkový čistý príjem zostáva záporný, prevádzkové výsledky štátom vlastnených podnikov sa v posledných rokoch vo všeobecnosti zlepšili, s výnimkou sektora zdravotníctva, kde sa zhoršili. Celkový nekonsolidovaný dlh verejných subjektov zahrnutých do verejnej správy je takisto stále vysoký – koncom roka 2017 predstavoval 18,3 % HDP. Zavádzajú sa opatrenia na zlepšenie monitorovania štátom vlastnených podnikov, ale ich dosah ešte nie je možné posúdiť. Priebežným plánom na riadenie dlhu a rekapitalizáciu štátom vlastnených podnikov by sa mala znížiť zadlženosť a úrokové náklady, ale dobré stimuly by sa mohli ešte viac posilniť zabezpečením predvídateľného a transparentného rámca pre obmedzené rozpočtové presuny.

                  (12)

                  Oživenie portugalského trhu práce pokračuje v súlade s posilnenou hospodárskou výkonnosťou. V roku 2017 sa v hospodárstve vytvorilo viac než 150 000 pracovných miest a miera zamestnanosti (ľudí vo veku 20 – 64 rokov) sa v roku 2017 zvýšila na 73,4 %, čím sa vrátila na úroveň spred krízy. Miera nezamestnanosti výrazne klesla a v súčasnosti je pod priemerom eurozóny. Miera dlhodobej nezamestnanosti sa takisto značne znížila, hoci stále zostáva pomerne vysoká. Portugalsko v roku 2018 okrem prebiehajúcich aktívnych politík trhu práce, výnimiek týkajúcich sa sociálneho zabezpečenia a modelu individuálnej podpory verejných služieb zamestnanosti pre uchádzačov o zamestnanie zavádza aj jednotné kontaktné miesta pre zamestnanosť. To by mohlo zohrávať významnú úlohu pri zabezpečovaní širšieho záberu aktivačných opatrení. Ukazovatele chudoby a nerovnosti sa takisto ešte viac zlepšili. Miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia sa blíži k priemeru Únie a podiel príjmov najchudobnejších 20 % obyvateľstva sa od roku 2015 zvýšil. Miera nerovnosti príjmov je však stále vysoká. Účinnosť sociálnych transferov (okrem dôchodkov) je však pri vytrhnutí ľudí z chudoby nízka, primeranosť systému minimálneho príjmu (hoci sa zlepšila) zostáva obmedzená a cenová dostupnosť bývania predstavuje pre domácnosti s nízkymi príjmami čoraz väčšiu výzvu.

                  (13)

                  Napriek výraznému zvýšeniu počtu trvalých pracovných miest v roku 2017 zostal podiel dočasných zamestnancov na stabilnej úrovni 22 %, čo stále predstavuje jednu z najvyšších hodnôt v Únii. V roku 2017 bolo približne 82 % dočasných zamestnancov v tejto situácii nedobrovoľne. Zatiaľ čo viac ľudí prechádza od dočasného k trvalému zamestnaniu, normou pre nezamestnaných, ktorí si hľadajú prácu, aj naďalej zostávajú zmluvy na dobu určitú. Okrem toho (už aj tak veľké) mzdové rozdiely medzi dočasnými a stálymi zamestnancami počas krízy rástli. Ukázalo sa, že opatrenia na podporu vytvárania trvalých pracovných miest (napr. Contrato-Emprego) a výnimky z príspevkov na sociálne zabezpečenie výmenou za zamestnávanie osôb, ktoré patria do zraniteľných skupín, sú účinné, ale majú len obmedzený dosah. Niektoré aspekty právnych predpisov na ochranu zamestnanosti a zdĺhavé súdne postupy môžu stále odrádzať od prijímania zamestnancov na dobu neurčitú. V súčasnosti sa však neplánuje žiadne opatrenie na preskúmanie právneho rámca pre prepúšťanie. Vláda plánuje opatrenia na riešenie segmentácie trhu práce prostredníctvom tripartitných diskusií so sociálnymi partnermi.

                  (14)

                  Všeobecná úroveň zručností dospelých je aj naďalej jedna z najnižších v Únii a brzdí inovačný potenciál a konkurencieschopnosť krajiny. Je to tak aj v prípade digitálnych zručností: v roku 2017 malo základné alebo pokročilé digitálne zručnosti len 50 % občanov vo veku 16 – 74 rokov (v porovnaní s priemerom Únie 57 %). V tejto súvislosti sa zavádzajú určité programy (najmä iniciatíva Qualifica a iniciatíva národných digitálnych spôsobilostí Incode 2030), ale ich účinnosť pri zvyšovaní úrovne základných zručností pracovníkov (v oblasti matematiky, gramotnosti a digitálnych zručností) a v konečnom dôsledku pri zvyšovaní produktivity bude závisieť od pokrytia a kvality poskytovanej odbornej prípravy, ktorá prekračuje rámec uznania zručností. Hoci z dôkazov vyplýva, že nedávne zvyšovanie minimálnej mzdy (predstavujúce kumulatívny nárast o 18,3 % od roku 2014) negatívne neovplyvnilo mieru zamestnanosti medzi nízkokvalifikovanými pracovníkmi, podstatný nárast počtu dotknutých zamestnancov, až 20,4 % v treťom štvrťroku 2017, sa prejavil vo zvyšujúcej sa mzdovej kompresii. Hrozí, že sa tým zníži mzdová prirážka pre zručnosti, a to najmä medzi pracovníkmi s nízkou a strednou úrovňou zručností, čím sa znížia stimuly pre nízkokvalifikovaných pracovníkov, aby investovali do svojho vzdelávania a odbornej prípravy. Vláda spolu so sociálnymi partnermi pozorne sleduje vývoj minimálnej mzdy.

                  (15)

                  Predčasné ukončenie školskej dochádzky zostáva vyššie, ako je priemer Únie, ale má dlhodobo klesajúcu tendenciu, čiastočne vďaka opatreniam, ktoré sa realizujú s cieľom podporiť úspechy v oblasti vzdelávania a znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky. Výsledky v oblasti vzdelávania sa naďalej zlepšujú, existujú však obavy z hľadiska rovnosti, keďže pomery žiakov so slabými výsledkami v spodných a vrchných sociálno-ekonomických kvartiloch sa výrazne odlišujú. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelávania (vo veku 30 – 34 rokov) klesla z 34,6 % v roku 2016 na 33,9 % v roku 2017, čo je výrazne pod úrovňou národného cieľa 40 % do roku 2020. Napriek vysokej zamestnateľnosti absolventov vedeckých, inžinierskych, technologických a matematických odborov má o tieto oblasti záujem len málo študentov.

                  (16)

                  Napriek pozitívnemu vývoju v portugalskom systéme výskumu a vývoja v posledných rokoch, najmä pokiaľ ide o kvantitu a kvalitu ľudských zdrojov a vedeckú produkciu, pretrvávajú vo všeobecnosti významné prekážky pri vytváraní kultúry a podporných podmienok pre silnejšiu spoluprácu medzi akademickou obcou a podnikmi. Patria medzi ne prekážky prenosu znalostí a technológií, komercializácia výskumných výstupov, ako aj kariérne dráhy vo výskume, ktoré dostatočne nepodnecujú výskumných pracovníkov k tomu, aby skúmali možnosti v oblasti „podnikateľského výskumu“ a príležitosti na spoluprácu s priemyslom. Ďalšie zvyšovanie povedomia a jasné vymedzenie duševného vlastníctva vo vzťahu medzi akademickou obcou a podnikmi by mohlo prispieť k skráteniu času realizácie zmluvných cieľov a monetizácii vedeckých poznatkov a ich ekonomického potenciálu.

                  (17)

                  Uskutočňuje sa komplexná stratégia rýchlejšieho znižovania objemu nevýnosových aktív. Tým sa pomohlo znížiť podiel nesplácaných úverov zo 17,2 % hrubých úverov na konci roka 2016 na 13,3 % v štvrtom štvrťroku 2017. Obzvlášť závažné obavy vzbudzujú nesplácané úvery podnikov, keďže predstavujú približne dve tretiny celkového objemu nesplácaných úverov; podiel nesplácaných úverov podnikov stále zostáva vysoký, a to na úrovni 25,2 % hrubých úverov. Zbavenie sa toxických aktív je kľúčom k uvoľnenie úverov pre nové investície a udržateľný rast. Postupy týkajúce sa insolventných firiem a úzkych sekundárnych trhov s toxickými aktívami sú však aj naďalej významnými prekážkami pri znižovaní podielu nesplácaných úverov. Hoci zvyšovanie kapitálu spolu s prebiehajúcim úsilím o zníženie nákladov a určitý novší pozitívny vývoj v súvislosti s nesplácanými úvermi zlepšujú vyhliadky finančného sektora, ziskovosť zostáva na nízkej úrovni, miera expozície voči štátnemu dlhu je stále vysoká a kapitálové vankúše sú slabé.

                  (18)

                  Prístup k financovaniu zostáva pre portugalské hospodárstvo hlavnou výzvou. Dosiahnutie stabilného prístupu k financovaniu, a najmä k vlastnému kapitálu, sa považuje za jednu z hlavných výziev pre portugalské podniky, čo ešte viac znásobujú tlaky na znižovanie pákového efektu. V relatívnom vyjadrení majú alternatívne zdroje financovania stále len nepatrný význam. V uplynulých rokoch sa začali realizovať nové programy a úverové linky, ako aj ďalšie zjednodušenia v podnikateľskom prostredí, stále však existuje priestor na zlepšenie. Hoci nesplácané úvery a podnikový dlh klesajú, stále zostávajú vysoké a zlepšenie v rozdeľovaní kapitálu do produktívnejších firiem by bolo pre investičné prostredie prospešné.

                  (19)

                  Napriek pokroku pri zavádzaní administratívneho zjednodušenia pre prierezové záležitosti, ktoré majú vplyv na každodenný život občanov a chod podnikov, odvetvové regulačné a administratívne prekážky stále bránia investíciám a efektívnemu rozdeľovaniu zdrojov. Prepracovanie procedurálnych pracovných postupov skrátením lehôt rozhodovacieho procesu, ktoré sa odchyľuje od zásady implicitného súhlasu len vo veľmi málo prípadoch a ktorým sa nahrádzajú systémy udeľovania povolení, ktoré si vyžadujú predkladanie viacerých dokumentov prostredníctvom „čestných vyhlásení“, predstavujú veľmi potrebnú odvetvovú reformu. Správne poplatky v stavebníctve by sa mali uviesť do súladu so skutočnými nákladmi. Zatiaľ čo hospodárska súťaž v oblasti verejného obstarávania zostáva obmedzená, cieľom prepracovaného zákona o verejnom obstarávaní je podporiť transparentnosť, hospodársku súťaž a lepšie riadenie verejných zákaziek. Malo by sa monitorovať vykonávanie nových pravidiel vrátane dosahu prísnejších pravidiel na využívanie priameho zadávania zákaziek. Napriek tomu, že efektívnosť portugalského súdneho systému sa naďalej zlepšuje, trvanie konaní na správnych súdoch aj naďalej zostáva výzvou. Podniky navyše stále považujú korupciu a nedostatočnú transparentnosť za problematické oblasti. Hoci sa dosiahol určitý pokrok v oblasti trestného stíhania korupcie, úsilie o zlepšenie kultúry čestnosti vo verejných inštitúciách doteraz neprinieslo dostatočné výsledky.

                  (20)

                  Regulačné reformy boli od zavedenia programu finančnej pomoci zriedkavé a reformy dohodnuté v danom kontexte sa zastavili alebo sa niekedy dokonca zvrátili. Podnikateľské skupiny majú zakázané poskytovať viaceré profesionálne služby. Interné predpisy upravujúce určité povolania v oblasti služieb pre podniky, najmä právne služby, sú menej ambiciózne než rámcové právo v niektorých rozhodujúcich aspektoch, ako napríklad právna forma, vlastníctvo, riadenie, reklama a multidisciplinárne postupy. Reforma schvaľovania a registrácie poskytovateľov stavebných služieb bola len zriedkavo doplnená zjednodušením kontrol pre inštalačné služby a kontrolu výstavby.

                  (21)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj mieru ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (22)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

                  (23)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2018 a program stability na rok 2018. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 3.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 0,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru dlhu verejnej správy. Posilniť kontrolu výdavkov, nákladovú efektívnosť a primerané rozpočtové plánovanie, a to najmä v sektore zdravotníctva s dôrazom na zníženie nedoplatkov v nemocniciach. Zlepšiť finančnú udržateľnosť štátom vlastnených podnikov, a to najmä zvýšením ich celkového čistého príjmu a znížením dlhu.

                  2.

                  Podporovať prostredie priaznivé pre prijímanie zamestnancov na dobu neurčitú, a to aj prostredníctvom preskúmania právneho rámca v konzultáciách so sociálnymi partnermi. Zvýšiť úroveň zručností dospelej populácie vrátane digitálnej gramotnosti, a to posilnením a rozšírením pokrytia zložky odbornej prípravy v kvalifikačných programoch pre dospelých. Zlepšiť nábor študentov s vysokoškolským vzdelaním, najmä v oblasti vedy a technológií.

                  3.

                  Zvýšiť efektívnosť insolvenčného konania a postupu vymáhania a znížiť prekážky pre sekundárny trh s nesplácanými úvermi. Zlepšiť prístup podnikov k financovaniu. Znížiť administratívnu záťaž skrátením procesných lehôt, častejším využívaním implicitného súhlasu a znížením požiadaviek na predkladanie dokumentov. Odstrániť pretrvávajúce regulačné obmedzenia zabezpečením riadneho vykonávania rámcového zákona pre vysoko regulované povolania. Zvýšiť efektívnosť správnych súdov, okrem iného skrátením dĺžky konaní.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/80

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2018
      (2018/C 320/18)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Holandsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Holandsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1 až 2.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Holandsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Holandska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Holandsko predovšetkým vykazuje najvyšší trojročný priemer prebytku bežného účtu z hľadiska HDP medzi členskými krajinami eurozóny. Tento prebytok naznačuje neoptimálne rozdeľovanie zdrojov, v dôsledku čoho dochádza k premrhávaniu príležitostí na ďalší rast a väčší blahobyt. Súkromný dlh je vysoký, najmä objem hypotekárneho dlhu domácností a dlhu nadnárodných spoločností. Vysoká zadlženosť domácností zvyšuje zraniteľnosť voči finančným otrasom.

                  (4)

                  Holandsko predložilo 30. apríla 2018 národný program reforiem na rok 2018 a 26. apríla 2018 program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Holandsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje znižovať prebytok verejných financií z 1,1 % HDP v roku 2017 na 0,3 % HDP v roku 2021. Počas celého programového obdobia sa naďalej dodržiava strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability na rok 2018 sa predpokladá, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2021 na 44,0 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo klesne z prebytku vo výške 0,5 % HDP v roku 2017 na deficit vo výške 0,1 % HDP v roku 2018 a deficit vo výške 0,3 % HDP v roku 2019, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Dlh verejnej správy má podľa prognózy vykazovať aj naďalej pevnú klesajúcu tendenciu a mal by byť pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Rada celkovo zastáva názor, že Holandsko v roku 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Aj pri dodržiavaní strednodobého cieľa však zároveň zostáva priestor na využívanie fiškálnych a štrukturálnych politík na zvýšenie verejných a súkromných investícií do výskumu, vývoja a inovácií.

                  (7)

                  Holandsko má efektívny sektor výskumu a vývoja a vysoko výkonný vzdelávací systém a vedecká základňa krajiny poskytujú pevný základ pre podporu inovácií a rastovej kapacity prostredníctvom činností v oblasti vzdelávania a výskumu a vývoja. Ohlásené boli značné dodatočné investície, ktoré by mohli pomôcť stabilizovať intenzitu verejného a súkromného výskumu a vývoja. To, či Holandsko dosiahne svoje ciele v rámci stratégie Európa 2020, konkrétne v oblasti investícií do výskumu a vývoja a energie z obnoviteľných zdrojov, zostáva neisté.

                  (8)

                  Kľúčovú výzvu pri riešení vysokej zadlženosti domácností predstavuje trh s bývaním, na ktorom sa počas uplynulých desaťročí nahromadili nepružnosti a rušivé stimuly, ktoré sa premietli do spôsobov financovania bývania a modelov odvetvových úspor. Od roku 2012 sa v snahe o čiastkové riešenie tohto problému realizuje rad opatrení. V roku 2017 vláda oznámila plány na urýchlenie zníženia daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov od roku 2020. Nedostatok dobre fungujúceho stredného segmentu na trhu s nájomným bývaním však podnecuje domácnosti k tomu, aby volili radšej kúpu než nájomné, čo vedie k vysokému pomeru dlhu k príjmom a k finančnej zraniteľnosti v mladom veku. Sektor sociálneho bývania patrí k najväčším v Únii, no tento typ bývania nevyužívajú vždy tí, ktorí ho skutočne potrebujú. Domácnosti s vysokými príjmami zostávajú v sociálnom bývaní, pretože sociálne bytové podniky nezvyšujú nájomné tak rýchlo, ako by z právneho hľadiska mohli. Zatiaľ čo vláda oznámila svoj zámer podporiť ponuku cenovo dostupného bývania na súkromnom trhu s nájomným bývaním, konkrétne plány takejto podpory ešte neboli oznámené.

                  (9)

                  Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu, boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania je nevyhnutným predpokladom toho, aby sa zabránilo narúšaniu hospodárskej súťaže medzi firmami, aby sa zabezpečilo spravodlivé zaobchádzanie s daňovníkmi a aby sa chránili verejné financie. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Vysoká úroveň dividend, licenčných poplatkov a úrokových platieb hradených cez Holandsko naznačuje, že daňové predpisy krajiny využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Veľká časť priamych zahraničných investícií je v držbe „účelovo vytvorených subjektov“. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich licenčných poplatkov (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín) a úrokových platieb môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak uvedené spoločnosti nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej jurisdikcii. Absencia niektorých pravidiel proti zneužívaniu, najmä v prípade hybridných subjektov, môže tiež uľahčovať agresívne daňové plánovanie. Komisia uznáva, že záväzok Holandska bojovať proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa stanovuje v programe reforiem v oblasti daní, vrátane zrážkových daní z licenčných poplatkov, úrokových platieb a dividend v prípade zneužívania alebo platieb do jurisdikcií s nízkym zdanením, je pozitívnym krokom k zníženiu agresívneho daňového plánovania a mal by sa rýchlo vykonávať a podrobne sledovať. Komisia bude v nadväznosti na nedávne výmeny s holandskými orgánmi pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania daňovníkov.

                  (10)

                  Napriek nízkej nezamestnanosti a vysokým mieram voľných pracovných miest bol rast nominálnych miezd v roku 2017 mierny na úrovni 1,5 %. Je to pod úrovňou, ktorú by bolo možné očakávať na základe inflácie, produktivity a nezamestnanosti. Mierny rast miezd môže byť čiastočne spojený s pomalým zvyšovaním produktivity, pretrvávajúcim nevyužívaním kapacít na trhu práce a so zvýšenou segmentáciou trhu práce. V roku 2017 vláda prijala niekoľko fiškálnych opatrení, ktorými sa znižuje daňové zaťaženie práce a ktoré sú zamerané na zvýšenie čistého disponibilného príjmu domácnosti tých, ktorí pracujú. Ďalší rast čistého disponibilného príjmu domácnosti prostredníctvom vytvárania podmienok na podporu rastu miezd a reformovania druhého piliera dôchodkového systému s cieľom zlepšiť jeho transparentnosť, zvýšiť jeho medzigeneračnú spravodlivosť a odolnosť proti otrasom by podporil domáci dopyt a prispel by k opätovnému nastoleniu rovnováhy v eurozóne.

                  (11)

                  Nedávny nárast zamestnanosti možno vo veľkej miere pripísať zvýšenému počtu osôb zamestnaných na dobu určitú a samostatne zárobkovo činných osôb. V kontexte veľkých rozdielov medzi uplatniteľnými pracovnoprávnymi predpismi, pracovnoprávnou ochranou a právnymi predpismi v oblasti daní a sociálneho zabezpečenia sa zaznamenáva vysoký podiel zmlúv na dobu určitú, ktorý stále narastá, ako aj rýchly nárast samostatnej zárobkovej činnosti prevádzkovanej bez ďalších zamestnancov. Hoci sa prijali určité opatrenia a ďalšie sa nedávno oznámili, niektoré z týchto faktorov stále vytvárajú finančné stimuly, ktoré zamestnancov motivujú k tomu, aby začali pracovať ako samostatne zárobkovo činné osoby, alebo ktoré motivujú najímať zamestnancov na základe zmlúv na dobu určitú. Okrem toho je posilnenie opatrení na boj proti predstieranej samostatnej zárobkovej činnosti pozastavené do roku 2020. Samostatne zárobkovo činné osoby bývajú často nedostatočne poistené pre prípad zdravotného postihnutia, nezamestnanosti a staroby. To by mohlo mať vplyv na dlhodobú udržateľnosť systému sociálneho zabezpečenia.

                  (12)

                  Napriek tomu, že trh práce celkovo funguje dobre, stále existuje nevyužitý potenciál pracovnej sily. Dôležitou výzvou zostáva najmä vysoký počet žien pracujúcich na čiastočný úväzok a pracovná situácia osôb s migrantským pôvodom. Miera zamestnanosti migrantov narodených mimo EÚ je o 20,6 percentuálneho bodu nižšia než u ľudí narodených v Holandsku, pričom tento rozdiel je ešte výraznejší v prípade žien narodených mimo EÚ.

                  (13)

                  Nárast miery úspor domácností v posledných rokoch bol sčasti vyvolaný väčším sporením v druhom pilieri dôchodkového systému (povinné doplnkové súkromné systémy), ku ktorému prispelo regulačné prostredie. Ak by došlo k vhodnej vnútrogeneračnej a medzigeneračnej distribúcii nákladov a rizík nad rámec pravidiel, ktoré boli prijaté v oblasti indexácie a finančných vankúšov (rámec finančného posudzovania), pomohlo by to rodinám rozdeľovať ich finančné prostriedky spôsobmi, ktoré viac podporujú rast. Vláda potvrdila svoj zámer uskutočniť významnú reformu druhého dôchodkového piliera s cieľom zlepšiť jeho pokrytie a vytvoriť systém, ktorý by bol transparentnejší a aktuársky spravodlivejší. Pokiaľ ide o fiškálnu udržateľnosť, v správe o starnutí obyvateľstva z roku 2018 sa poukazuje na stredne vysoké riziko pre fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, keďže sa predpokladá, že výdavky na dlhodobú starostlivosť sa do roku 2070 zvýšia z 3,5 % na 6,0 % HDP.

                  (14)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj mieru ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (15)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a zastáva názor (6), že Holandsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (16)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2018 a program stability na rok 2018. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 a 2.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Využiť fiškálne a štrukturálne politiky na zvýšenie verejných a súkromných investícií do výskumu, vývoja a inovácií, a zároveň dodržiavať strednodobý cieľ. Prijať opatrenia na zníženie zvýhodňovania dlhového financovania pre domácnosti a zostávajúcich narušení trhu s bývaním, a to najmä podporou rozvoja sektora súkromného nájomného bývania.

                  2.

                  Znížiť stimuly na využívanie zmlúv na dobu určitú a samostatne zárobkovo činných osôb bez ďalších zamestnancov, a zároveň podporovať primeranú sociálnu ochranu samostatne zárobkovo činných osôb a bojovať proti predstieranej samostatnej zárobkovej činnosti. Vytvoriť podmienky na podporu väčšieho rastu miezd pri súčasnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov. Zabezpečiť vyššiu transparentnosť druhého dôchodkového piliera a dosiahnuť v ňom vyššiu medzigeneračnú spravodlivosť a odolnosť proti otrasom.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú.v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s.320).

         (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na rok 2018
      (2018/C 320/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásil Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Belgicko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Belgicko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1 až 3.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Belgicko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Belgicko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Belgicka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Belgicko 27. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Belgicko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje postupné zlepšovanie celkového salda, a to z deficitu vo výške 1,0 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,1 % HDP v roku 2021. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa plánuje dosiahnuť do roku 2020. Prepočítané štrukturálne saldo (6) však stále vykazuje deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP dosiahol v roku 2014 vrchol na úrovni takmer 107 % HDP a v roku 2017 klesol na približne 103 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2018 očakáva, že do roku 2021 bude ďalej klesať na úroveň 94,6 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň neboli konkretizované opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových hodnôt deficitu na obdobie od roku 2019, čo prispieva k zhoršeniu štrukturálneho salda v roku 2019, ktoré pri nezmenených politikách očakávala Komisia vo svojej prognóze z jari 2018.

                  (7)

                  Komisia 23. mája 2018 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože Belgicko v roku 2017 nedosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu. Keďže v súčasnosti neexistujú dostatočne spoľahlivé dôkazy, na základe ktorých by sa dalo tvrdiť, že v Belgicku existuje značná odchýlka v roku 2017 a za roky 2016 a 2017 posudzované spoločne, v správe sa po posúdení všetkých relevantných faktorov nedalo dospieť k úplnému záveru, či dlhové kritérium v zmysle vymedzenia v zmluve a v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 (7) je alebo nie je splnené. Komisia opätovne posúdi dodržiavanie referenčnej hodnoty pre znižovanie dlhu na základe údajov ex post za rok 2018, ktoré sa majú oznámiť na jar 2019.

                  (8)

                  V programe stability na rok 2018 sa uvádza, že vplyv bezpečnostných opatrení na rozpočet je v roku 2017 značný, a poskytujú sa dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie oprávnené dodatočné výdavky na bezpečnostné opatrenia dosiahli v roku 2017 úroveň 0,02 % HDP. Ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 umožňujú, aby sa zohľadnili tieto dodatočné výdavky, keďže závažná teroristická hrozba je nezvyčajnou udalosťou, jej vplyv na verejné financie Belgicka je značný a v prípade, že by sa povolila dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, neohrozila by sa tým udržateľnosť. Požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2017 sa preto znížila s cieľom zohľadniť tieto dodatočné náklady.

                  (9)

                  Rada 11. júla 2017 odporučila Belgicku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (8) v roku 2018 nepresiahne 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Belgicka. Po tom, ako Komisia pri príprave svojho stanoviska k návrhu rozpočtového plánu Belgicka na rok 2018 posúdila mieru oživenia v Belgicku a náležite zvážila jeho problémy v oblasti udržateľnosti, dospela k záveru, že v tomto ohľade netreba zohľadniť žiadne ďalšie prvky. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2018 a za roky 2017 a 2018 posudzované spoločne.

                  (10)

                  Keďže pomer verejného dlhu Belgicka k HDP sa nachádza nad úrovňou 60 % HDP a plánovaná produkčná medzera je na úrovni 0,4 %, nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov by nemala v roku 2019 presiahnuť 1,8 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,6 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požiadaviek Paktu stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky by sa Belgicko vystavilo riziku značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spoločne. Prima facie sa nepredpokladá, že Belgicko v rokoch 2018 a 2019 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať opatrenia potrebné na zosúladenie s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Bolo by obozretné, keby sa všetky neočakávané zisky použili na ďalšie zníženie pomeru verejného dlhu k HDP.

                  (11)

                  Udržateľnosť verejných financií zostáva výzvou aj naďalej. Dôchodkové reformy, ktoré sa schválili v roku 2015, boli významným krokom v riešení rizík súvisiacich s dlhodobým starnutím, avšak správa o starnutí za rok 2018 poukazuje na to, že dlhodobé výdavky súvisiace so starnutím, ktoré sa vynakladajú na dôchodky a dlhodobú starostlivosť, sú vyššie, než sa pôvodne očakávalo. Predpokladá sa, že podiel výdavkov na dôchodky na HDP vzrastie v roku 2070 o 2,9 percentuálneho bodu v porovnaní s nárastom o 1,3 percentuálneho bodu v roku 2060 (a priemerným poklesom o 0,1 percentuálneho bodu v Únii) v poslednej aktualizácii. V tejto súvislosti by úplné zrealizovanie plánu vládnych reforiem mohlo prispieť k zvládnutiu týchto rizík. Okrem toho sa predpokladá, že výdavky na dlhodobú starostlivosť, ktoré už aj tak prevyšujú priemer Únie, sa do roku 2070 zvýšia z 2,3 % HDP na 4,0 % HDP. Obmedzením fragmentácie organizačnej štruktúry dlhodobej starostlivosti, ktorá je spôsobená rozložením právomocí medzi rôznymi úrovňami správy, by sa mohla zvýšiť efektívnosť vynakladania výdavkov v tejto oblasti.

                  (12)

                  V prípade federatívneho členského štátu, akým je Belgicko, kde sa právomoc vynakladať výdavky z veľkej časti decentralizovala na nižšie úrovne verejnej správy, má účinná koordinácia rozpočtu zásadný význam. V snahe zlepšiť vnútornú koordináciu a transponovať fiškálnu časť Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii („fiškálna dohoda“) federálna vláda uzavrela v roku 2013 dohodu o spolupráci s verejnými správami na úrovni regiónov a spoločenstiev s cieľom vymedziť všeobecné a individuálne viacročné fiškálne postupy, ktoré má monitorovať Vysoká finančná rada. Podarilo sa dospieť k dohode o individuálnych fiškálnych cieľoch, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, čo je pozitívny krok. Formálna dohoda o každoročných fiškálnych cieľoch na všetkých úrovniach verejnej správy sa však ešte stále nedosiahla. Dosiahol sa pokrok v zavádzaní záruk, ktoré dostatočne chránia nezávislosť Vysokej finančnej rady.

                  (13)

                  Obmedzovanie výdavkov by mohlo vo fiškálnej konsolidácii zohrávať väčšiu úlohu. Celkové verejné výdavky vyjadrené ako percentuálny podiel HDP sa pohybujú nad priemerom eurozóny. Hoci majú verejné investície potenciál stimulovať rast v dlhodobom horizonte, v porovnaní s európskymi štandardmi sú nízke, a to najmä vo vzťahu k celkovým verejným výdavkom. Nízky je nielen objem dostupného verejného kapitálu, ale zhoršila sa aj kvalita verejnej infraštruktúry. Preskúmanie výdavkov môže prispieť k inteligentnejšiemu rozdeľovaniu výdavkov a k podporovaniu konsolidácie, ktorá má priaznivý vplyv na rast. Na regionálnej úrovni iba Flámsko plánuje zaviesť do svojho rozpočtového postupu prístup založený na preskúmavaní výdavkov. Navyše ani jedna úroveň verejnej správy dnes v Belgicku nie je viazaná vnútroštátnymi výdavkovými pravidlami s výnimkou stropu pre výdavky na zdravotnú starostlivosť. To je v protiklade s tým, že v celej Únii sa takéto pravidlá prijímajú čoraz častejšie, a bráni to aj fiškálnej konsolidácii založenej na výdavkoch. Príspevky do belgického systému ochrany vkladov navyše nie sú investované do oddeleného portfólia nízkorizikových aktív.

                  (14)

                  Rozdelenie dlhov a aktív medzi belgickými domácnosťami odhaľuje niektoré slabé miesta, a to aj napriek ich celkovej priaznivej majetkovej situácii. Dlhšie trvajúce obdobie, počas ktorého ceny nehnuteľností určených na bývanie rástli rýchlejšie ako disponibilný príjem domácností, malo za následok spolu s pokračujúcim nárastom zadlženosti domácností zraniteľnosť ich finančnej situácie. Makroprudenciálne opatrenie zamerané predovšetkým na odolnosť bankového sektora sa vykonalo v apríli 2018 s cieľom riešiť nárast systémových rizík týkajúcich sa sektora nehnuteľností určených na bývanie. V budúcnosti by sa vnútroštátny rámec pre prijímanie makroprudenciálnych rozhodnutí mohol posilniť s cieľom zvýšiť schopnosť orgánov makroprudenciálneho dohľadu včas uplatniť makroprudenciálne nástroje. Zdá sa, že ceny nehnuteľností určených na bývanie sú v súčasnom období mierne nadhodnotené.

                  (15)

                  Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu, boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu je nevyhnutným predpokladom toho, aby sa zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže medzi firmami, aby sa zabezpečilo spravodlivé zaobchádzanie s daňovníkmi a aby sa chránili verejné financie. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú, aby sa na úrovni vnútroštátnych politík podnikali koordinované opatrenia s cieľom doplniť právne predpisy Únie. Bývalý systém odpočítavania hypotetických úrokov, ktorý bol založený na vlastnom kapitále, sa nahradil prírastkovým systémom. Nový systém, ktorý vychádza z rovnakého prírastkového základu ako úľava pre rast a investície, ktorá bola navrhnutá v spoločnom základe dane z príjmov právnických osôb, bude obmedzený na prírastkový vlastný kapitál vypočítaný na základe päťročného priemeru. Táto zmena by mala prispieť k rozpočtovej neutralite reformy dane z príjmov právnických osôb a popritom riešiť problém potenciálneho zneužívania systému na agresívne daňové plánovanie a súčasne zmierniť problém zvýhodňovania dlhu oproti kapitálovému financovaniu. Keďže vznikali obavy v súvislosti s tým, že neexistujú žiadne osobitné pravidlá proti zneužívaniu právnych predpisov, v súčasnosti sa pripravuje rámec, ktorý by mal zabrániť zneužívaniu. Je to pozitívny krok. Bude sa pozorne monitorovať, aby sa zabezpečilo, že nové pravidlá sa budú vzťahovať na všetky príslušné formy zneužívania. Komisia bude v nadväznosti na nedávne výmeny pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania daňovníkov.

                  (16)

                  Nedávny hospodársky rast prispel k vytvoreniu veľkého počtu pracovných miest. Rast zamestnanosti bol výrazný v roku 2017 a miera nezamestnanosti sa v súčasnosti približuje k úrovni spred krízy. Pokiaľ však ide o mieru zamestnanosti obyvateľstva vo veku 20 až 64 rokov (68,5 % v roku 2017), Belgicko zatiaľ nesmeruje k splneniu svojho cieľa (73,2 %) vytýčeného v rámci stratégie Európa 2020. Pokiaľ ide o účasť znevýhodnených skupín na trhu práce, zatiaľ sa dosiahol len obmedzený pokrok, keďže nečinnosť a nezamestnanosť sa týkajú predovšetkým nízkokvalifikovaných osôb, osôb s migrantským pôvodom a starších pracovníkov, čo znamená, že prekážkou integrácie na trhu práce sú tak štrukturálne faktory, ako aj faktory špecifické pre konkrétne skupiny. Najmä osoby s migrantským pôvodom, ktoré tvoria veľký podiel obyvateľstva v produktívnom veku, naďalej čelia nepriaznivým výsledkom na trhu práce, a preto predstavujú významný nevyužitý potenciál trhu práce. V roku 2016 miera zamestnanosti osôb narodených mimo EÚ predstavovala 49,1 %, čo je o viac ako 20 percentuálnych bodov menej ako v prípade domáceho obyvateľstva (rozdiel bol ešte výraznejší u žien). Aktivačnými opatreniami by sa pomohlo ľuďom zo znevýhodneného prostredia, ale existujú isté dôkazy, že takéto aktivačné opatrenia nie sú rovnako účinné pre všetky skupiny obyvateľstva. Hoci sa prijali určité opatrenia, aby sa pomohlo novoprichádzajúcim migrantom s integráciou a aby sa riešil problém diskriminácie, koordinácia medzi jednotlivými oblasťami politiky a politickými úrovňami ešte stále nie je dostatočná na to, aby sa dal vyriešiť problém integrácie ľudí s migrantským pôvodom na pracovnom trhu. Výrazné regionálne rozdiely vo výsledkoch na trhu práce pretrvávajú.

                  (17)

                  Napriek tomu, že sa vyvinulo úsilie o zníženie daňovo-odvodového zaťaženia práce, faktory odrádzajúce od práce zostávajú vysoké v prípade niektorých skupín, ako sú jednočlenné domácnosti zarábajúce priemernú mzdu a druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti. Napriek predchádzajúcim opatreniam daňovo-odvodové zaťaženie jednočlennej domácnosti zarábajúcej priemernú mzdu zostalo v roku 2016 jedným z najvyšších v Únii. Pasca nezamestnanosti v prípade osôb s nízkou mzdou (67 % priemernej mzdy za jednočlennú domácnosť) je tiež jednou z najvyšších v Únii. Vysoká miera daňových prekážok pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, najmä ženy, pretrváva.

                  (18)

                  Miera voľných pracovných miest je jednou z najvyšších v Únii, čo poukazuje na veľký nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, čo okrem iného súvisí s nízkou mobilitou a nedostatočnými jazykovými zručnosťami najmä v dvojjazyčnom bruselskom regióne. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je nízka. Väčšia angažovanosť jednotlivcov a zamestnávateľov v otázkach kontinuálneho celoživotného vzdelávania má význam z toho dôvodu, že ľuďom umožňuje zvládnuť prechod z jedného zamestnania do druhého.

                  (19)

                  Určitý pokrok sa dosiahol v súvislosti s poskytovaním rovnakých príležitostí na účasť na kvalitnom vzdelávaní a odbornej príprave, keďže flámsky a francúzsky hovoriace spoločenstvá postupne zavádzajú školské reformy. V oblasti vzdelávania stále pretrvávajú veľké dlhodobé nerovnosti aj napriek dosiahnutiu dobrých priemerných výsledkov v medzinárodnom porovnaní. Výsledky v oblasti vzdelania 15-ročných žiakov poukazujú na značné rozdiely súvisiace so sociálno-ekonomickým zázemím a postavením migranta. Rozdiely vo výsledkoch medzi flámsky a francúzsky hovoriacimi spoločenstvami, ako aj nedostatočné zastúpenie znevýhodnených skupín medzi študentmi dosahujúcimi najlepšie výsledky vo vedných disciplínach, v čítaní a matematike, sú znepokojujúce. Veľké rozdiely vo výsledkoch medzi školami sú sprevádzané nerovnosťou v príležitostiach na vzdelávanie. Podiel absolventov terciárneho vzdelávania je vysoký. Ešte stále vidieť nerovnosti v prístupe ku kvalitnému vzdelávaniu, nedostatok zručností a regionálne rozdiely. Podiel absolventov v odboroch vedy, techniky a matematiky je jedným z najnižších v Únii a nedostatky v týchto oblastiach by sa mohli stať hlavnou prekážkou rastu a inovácie. Hoci je nedostatok učiteľov spôsobuje čoraz viac obáv, reformy odbornej prípravy učiteľov napredujú len pomaly. Vznikla potreba prispôsobiť kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov. Obe spoločenstvá, flámske i francúzsky hovoriace, sa pustili do zásadných reforiem svojich systémov vzdelávania. Vykonávanie týchto reforiem je naplánované na nadchádzajúce desaťročie, ako aj neskôr. Na konci roka 2017 však Flámsko prijalo rozhodnutie odložiť nadobudnutie účinnosti kľúčových opatrení týchto reforiem o jeden rok. Vplyv reforiem i opatrení bude do veľkej miery závisieť od ich účinného vykonávania a sledovania.

                  (20)

                  Na uvoľnenie reštriktívneho regulačného rámca v oblasti služieb sa prijali iba obmedzené reformy. Flámsko zrušilo právny predpis upravujúci zakladanie živnosti v prípade vybraného počtu remeselných povolaní. V prípade niektorých profesionálnych služieb však pretrváva vysoká miera regulácie. V dôsledku toho je hospodárska súťaž v týchto sektoroch utlmená a miera prieniku nových podnikov prichádzajúcich na trh je nízka. V sektore stavebníctva sú zavedené horizontálne systémy udeľovania povolení na prístup na trh stavebníctva a získavanie stavebných povolení zostáva zložité aj napriek opatreniam, ktoré sa prijali v posledných rokoch. Miery úbytku podnikov v belgickom sektore stavebníctva sú výrazne pod priemerom Únie, čo môže naznačovať, že sektor trpí nedostatočnou hospodárskou súťažou. To má vplyv aj na dokončenie dôležitých projektov v oblasti infraštruktúry. Významné obmedzenia existujú aj v oblasti poskytovania služieb železničnej a cestnej dopravy. Nízky rast produktivity v belgickom hospodárstve je do veľkej miery podmienený nízkym rastom produktivity v sektore služieb. Regulačné obmedzenia majú takisto nepriaznivé účinky presahovania na používateľov týchto služieb, a to najmä v spracovateľskom priemysle. Hlbšie štrukturálne reformy v kľúčových sektoroch služieb by pomohli podporiť rast produktivity, ktorý je nevyhnutný na zabezpečenie budúceho hospodárskeho rastu, ako aj udržateľnosti verejných financií.

                  (21)

                  Obmedzený pokrok sa dosiahol aj pri zlepšovaní fungovania maloobchodného sektora. Aj napriek nedávnym reformám regulačné obmedzenia ešte stále zaťažujú výkonnosť tohto sektora a bránia investíciám. Ceny mnohých kategórií výrobkov sú aj naďalej vyššie ako v susedných krajinách. Väčšie úsilie je potrebné vynaložiť aj na to, aby bolo podnikateľské prostredie súťaživé a priaznivé pre investície, vďaka čomu by spotrebitelia mohli mať väčší výber výrobkov a nižšie ceny. V apríli 2018 Komisia navrhla osvedčené postupy s cieľom usmerniť reformy členských štátov v maloobchodnom sektore.

                  (22)

                  Podnikateľské výsledky Belgicka zostávajú na nízkej úrovni, a to napriek niektorým reformám uskutočneným v posledných rokoch a nedávnym opatreniam, ktorých vplyv treba ešte posúdiť. Podnikateľská dynamika je nízka, pretože miera zakladania podnikov je jednou z najnižších v Európe a ďaleko zaostáva za priemerom v Únie spolu s nízkou mierou likvidácie. Navyše aj administratívne zaťaženie podnikov zostáva naďalej vysoké a vyznačuje sa zložitými postupmi, ako aj nízkou úrovňou regulačnej istoty.

                  (23)

                  V oblasti digitálnych verejných služieb dosahuje Belgicko priemerné výsledky. Belgicko na rozdiel od svojej celkovej dobrej situácie v oblasti rozvoja digitálneho hospodárstva dosahuje iba priemernú úroveň v oblasti digitálnych verejných služieb. Federálna štruktúra Belgicka prináša osobitné výzvy, ktorým musí krajina čeliť pri zavádzaní jednotných celonárodných služieb elektronickej verejnej správy. Rôzne systémy, ktoré nie sú nevyhnutne interoperabilné, vytvárajú straty spôsobené ich nedostatočnou kompatibilitou. Naďalej pretrvávajú vážne obavy o súdny systém, najmä pokiaľ ide o oneskorené činnosti, digitalizáciu a spoľahlivosť, porovnateľnosť a jednotnosť súdnych údajov. Pri zavádzaní iniciatív zacielených na digitalizáciu určitých súdnych služieb na všetkých súdoch, ako napríklad elektronická schránka alebo elektronická podateľňa, sa zaznamenal časový sklz. Kým sa však tento jednotný kódovací systém nebude uplatňovať na všetkých súdoch, spoľahlivosť a porovnateľnosť údajov o efektívnosti súdnych konaní bude len obmedzená.

                  (24)

                  Napriek nedávnym reformám je belgický daňový systém naďalej zložitý. Reformou dane z príjmov právnických osôb sa znížia zákonné sadzby a prispeje sa k zjednodušeniu systému. Napriek tomu však pretrvávajú početné výnimky a deformačné stimuly, na čo poukazuje rastúci trend v celkovej výške daňových úľav. Mohla by sa ešte viac využívať možnosť presunu daňového zaťaženia tak, aby sa viac podporil rast. Príjmy z environmentálnych daní patria stále medzi najnižšie v Únii. Zároveň existuje výrazný potenciál pre skutočný „ekologický“ presun daňového zaťaženia, ktorým sa má okrem iného odstrániť priaznivé daňové zaobchádzanie so služobnými vozidlami, ktoré prispievajú k znečisťovaniu ovzdušia, dopravným zápcham a emisiám skleníkových plynov.

                  (25)

                  Pri riešení problému dopravného preťaženia sa dosiahol len obmedzený pokrok. Na mobilitu negatívne vplýva nedostatok verejných investícií do infraštruktúry, deformačné daňové stimuly a nedostatočná hospodárska súťaž v oblasti dopravných služieb, čo spôsobuje veľké preťaženie a brzdí rast produktivity. Dopravné preťaženie na cestách sa z roka na rok zhoršuje, pričom odrádza zahraničných investorov a prináša so sebou vysoké sociálne, hospodárske a environmentálne náklady. Dokončenie a zdokonalenie železničnej a cestnej dopravnej infraštruktúry je najnaliehavejšou výzvou, a to najmä v okolí a vo vnútri Antverp a Bruselu. Významné obmedzenia sú príznačné aj pre oblasť služieb železničnej a cestnej dopravy. Príslušné orgány môžu podporiť efektívnejšie využívanie existujúcej infraštruktúry a prechod na iné druhy dopravy, konkrétne prechod z individuálnej dopravy na kolektívnejšie a nízkoemisné alternatívy.

                  (26)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Belgicku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (27)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä nižšie v odporúčaní 1,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nepresiahne 1,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie zníženia miery zadlženosti verejnej správy. Pokračovať v plánovaných dôchodkových reformách a obmedziť predpokladaný nárast výdavkov na dlhodobú starostlivosť. Pokračovať v úplnom vykonávaní dohody o spolupráci z roku 2013 s cieľom koordinovať fiškálne politiky na všetkých úrovniach verejnej správy. Zlepšiť efektívnosť a štruktúru verejných výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy, aby sa vytvoril priestor pre verejné investície, a to najmä prostredníctvom preskúmania výdavkov.

                  2.

                  Odstrániť demotivačné faktory, ktoré odrádzajú od práce, a zvýšiť účinnosť aktívnych politík trhu práce, najmä v prípade nízkokvalifikovaných osôb, ľudí s migrantským pôvodom a starších pracovníkov. Pokračovať v reformách vzdelávania a odbornej prípravy, a to aj prostredníctvom podporovania rovnosti a zvyšovania podielu absolventov vo vedeckých, technologických, inžinierskych a matematických odboroch.

                  3.

                  Znížiť regulačné a administratívne zaťaženie, aby sa stimulovalo podnikanie a zlepšovala hospodárska súťaž v oblasti služieb, a to najmä v oblastiach maloobchodu, stavebníctva a odborných služieb. Riešiť výzvy v súvislosti s rastúcou mobilitou, najmä prostredníctvom investícií do novej alebo existujúcej dopravnej infraštruktúry a posilnením stimulov podnecujúcich využívanie kolektívnej a nízkoemisnej dopravy.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (7)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (8)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (9)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.