title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2020 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/8

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2020
      (2020/C 282/02)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Bulharsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Bulharsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Bulharska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Zahŕňala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Bulharsku už neexistujú makroekonomické nerovnováhy. V predchádzajúcich rokoch sa zraniteľné miesta vo finančnom sektore spojili s vysokou zadlženosťou a nesplácanými úvermi (NPL) v podnikovom sektore. Vďaka konzistentným politickým opatreniam a priaznivému makroekonomickému prostrediu sa ďalej znížili riziká a zraniteľné miesta a z preskúmania vyplynulo, že v Bulharsku už neexistujú nerovnováhy.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť zo strednodobého hľadiska. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na to, aká potrebná je pripravenosť na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na riešenie mimoriadnych dopadov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Bulharsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa v dôsledku rôznych modelov špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých regiónoch Bulharska nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, pri ktorých dochádza k výraznému osobnému kontaktu medzi podnikmi a zákazníkmi. S tým súvisí riziko, že v Bulharsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov a zhoršovaniu už teraz pozorovaného trendu prehlbovania rozdielov medzi hlavným mestom a zvyškom krajiny a medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Bulharsko 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Bulharsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 2,1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 3,1 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 20,4 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 28,5 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Bulharsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 1,3 % HDP. Opatrenia zahŕňajú vyššie výdavky na služby zdravotnej starostlivosti a bezpečnostné služby a program podpory zamestnanosti pre problémové odvetvia. Bulharsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 0,6 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú záruky štátnej Bulharskej rozvojovej banky a odklad platieb dane z príjmov právnických osôb. Celkovo sú opatrenia, ktoré Bulharsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude deficit verejných financií Bulharska v roku 2020 na úrovni 2,8 % HDP a v roku 2021 na úrovni 1,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Bulharsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Po posúdení všetkých závažných faktorov sa v správe dospelo k záveru, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/97 je splnené.

                  (16)

                  Bulharsko vyhlásilo 13. marca 2020 výnimočný stav na obdobie od 13. marca 2020 do 13. apríla 2020; tento bol následne predĺžený do 13. mája 2020 a potom nahradený mimoriadnou epidemiologickou situáciou do 14. júna 2020. Bulharský parlament 6. apríla 2020 prijal návrh na zmenu štátneho rozpočtu na rok 2020, ktorý predložila vláda. V novom rozpočte sa predpokladá deficit v štátnom rozpočte vo výške 3,5 miliardy BGN (2,9 % HDP) v dôsledku zvýšených výdavkov na opatrenia súvisiace s krízou a v dôsledku očakávaného zníženia príjmov o 2,4 miliardy BGN. Predpokladá sa, že strop nového dlhu, ktorý môže vydať vláda, sa zvýši päťnásobne z 2,2 miliardy BGN na 10 miliárd BGN. Bulharsko v rámci viacerých operačných programov financovaných z EŠIF na roky 2014 – 2020 mobilizovalo finančný balík v celkovej výške viac ako 870 miliónov BGN na podporu systému zdravotnej starostlivosti a na riešenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie.

                  (17)

                  V reakcii na spôsobenú ochorením COVID-19 zaviedlo Bulharsko opatrenie na podporu zamestnanosti, ktorým sa štát zaväzuje, že bude až počas 3 mesiacov platiť pracovníkom 60 % príjmu a príslušného príspevku na sociálne zabezpečenie za predpokladu, že zamestnávateľ doplatí zvyšný rozdiel a zaviaže sa k tomu, že udrží pracovníkov v zamestnaní. Zamestnávateľ je tiež povinný zachovať pracovné miesto i naďalej, a to na obdobie, ktoré je prinajmenšom rovnaké ako obdobie, na ktoré sa vzťahuje dotácia. Medzi oprávnené spoločnosti patria spoločnosti v odvetviach, ktoré sú priamo postihnuté obmedzeniami uloženými z dôvodu núdzového stavu. Oprávnené sú aj spoločnosti z iných odvetví, ktoré sú schopné preukázať 20 % pokles príjmu v konkrétnom časovom období v marci 2020 v porovnaní s marcom 2019, ako sa stanovuje v dekréte č. 55 z 30. marca 2020.

                  (18)

                  V záujme podpory likvidity v hospodárstve sa kapitál Bulharskej rozvojovej banky navýšil o 700 miliónov BGN. Na záruky za portfóliá pre banky s cieľom poskytnúť podnikom pružnejšie podmienky podnikateľských úverov bolo vyčlenených 500 miliónov BGN, zatiaľ čo 200 miliónov BGN bolo vyčlenených na záruky za bezúročné úvery až do výšky 4 500 BGN pre osoby, ktorým ich podniky poskytli neplatené voľno, alebo pre samostatne zárobkovo činné osoby. Bulharská rozvojová banka takisto uplatní systém záruky vo výške 100 miliónov EUR na úvery pre malé a stredné podniky (MSP) financované z operačného programu „Inovácia a konkurencieschopnosť“ v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Správca fondu Finančné nástroje v Bulharsku opätovne preskúmal svoje portfólio a prispôsobuje svoje nástroje na podporu podnikania súčasnej hospodárskej realite. Bulharská národná banka zaviedla balík opatrení vo výške 9,3 miliardy BGN, ktorého cieľom je zachovať odolnosť bankového systému a zvýšiť jeho flexibilitu v záujme zníženia negatívnych účinkov obmedzení na občanov a podniky.

                  (19)

                  Hospodárstvo Bulharska bolo krízou spôsobenou ochorením COVID-19 výrazne zasiahnuté, čo ovplyvnilo odvetvie služieb aj spracovateľský priemysel. Negatívny vplyv sa zhoršil v dôsledku poklesu dopytu a ponuky a narušení v globálnych hodnotových reťazcoch. Opatrenia, ktoré prijala vláda na zvládnutie núdze, môžu pomôcť zmierniť dôsledky krízy, ale pre zachovanie zamestnanosti a zlepšenie likvidity spoločností, najmä MSP a nezávislých pracovníkov, bude rozhodujúce ich urýchlené a účinné vykonanie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. V súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020 zrušilo Bulharsko zákaz vývozu osobných ochranných prostriedkov a zriadilo „zelené jazdné pruhy“ na rýchle kontroly na hraničných priechodoch.

                  (20)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 znamenala ďalšie zaťaženie bulharského systému zdravotnej starostlivosti, ktorý sa už vyznačuje obmedzenou dostupnosťou vyplývajúcou z nízkeho, aj keď rastúceho, verejného financovania, obmedzeného krytia zdravotného poistenia, nízkeho, aj keď rastúceho počtu zdravotných sestier a nerovnomerného regionálneho rozloženia zdravotníckych pracovníkov. Preto existuje priestor na posilnenie celkovej odolnosti, dostupnosti a kapacity bulharského systému zdravotnej starostlivosti. Poskytovaním väčšej starostlivosti (zo strany všeobecných lekárov i špecialistov) v ambulantných podmienkach, a to aj prostredníctvom konzultácií na diaľku, by sa znížilo zaťaženie nemocníc, pričom testovanie a liečba by mali byť k dispozícii pre všetkých bez ohľadu na úroveň zdravotného poistenia. Na celom území by sa mal zabezpečiť náležitý prístup k zdravotníckym pracovníkom a ich službám, a to podľa potrieb obyvateľstva. Pre starších ľudí a najzraniteľnejšie skupiny je rozhodujúca integrácia primárnej, dlhodobej a komunitnej starostlivosti.

                  (21)

                  Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 5,8 %. Od začiatku núdzového stavu sa prudko zvýšila nezamestnanosť v odvetviach obchodu, ubytovacích a stravovacích službách, ako aj vo výrobných odvetviach, vo veľkých mestách a v prípade osôb so stredoškolským a nižším vzdelaním. Vláda prijala opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä režim skráteného pracovného času, ktoré by sa mali urýchlene zaviesť a ďalej posilňovať. V spolupráci so sociálnymi partnermi si súčasná situácia vyžaduje rozsiahlu podporu pre zamestnávateľov a pracovníkov vrátane samostatne zárobkovo činných osôb, aby sa zabránilo zanikaniu ďalších pracovných miest. S cieľom reagovať na nepriaznivé účinky na trh práce bude treba posilniť kapacitu a opatrenia, ktoré zaviedla agentúra pre zamestnanosť. Ďalšie úsilie v oblasti aktivácie, zvyšovania úrovne zručností a získavania nových zručností pomôže ľuďom pri návrate do práce, pričom pripraví pracovné sily na výzvy a príležitosti vyplývajúce z digitalizácie. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 môže mať zásadný vplyv na pracovníkov v neformálnom zamestnaní s obmedzeným prístupom k službám zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany. Cielené politické opatrenia by mohli zabrániť tomu, aby sa nechránení pracovníci a najzraniteľnejšie skupiny prepadli hlbšie do chudoby, a mohli by zlepšiť ich životné podmienky počas oživenia.

                  (22)

                  Kríza súvisiaca s ochorením COVID-19 neprimerane postihuje zraniteľné skupiny a prehlbuje existujúce sociálne problémy. Podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením bol vysoký už aj pred krízou, najmä medzi deťmi, staršími ľuďmi, ľuďmi so zdravotným postihnutím a Rómami, pričom sociálne transfery dokázali znižovať chudobu iba v obmedzenom rozsahu. Príjmová nerovnosť bola jednou z najvyšších v Únii a pri jej znižovaní sa vplyv daňovo-dávkového systému javil ako jeden z najslabších. Kríza si vyžaduje opatrenia na odstránenie nedostatkov, ktoré boli zistené už v predchádzajúcich rokoch, a to najmä v schéme minimálneho príjmu, ktorá patrí v Únii k najmenej primeraným na to, aby sa príjemcovia vymanili z chudoby. Naďalej sú dôležité otázky ako zabezpečenie sociálnej ochrany pre všetkých vrátane neštandardných pracovníkov, samostatne zárobkovo činných osôb a domácností s nízkymi príjmami, zabezpečenie podpory príjmu, potravín a primeraných sociálnych služieb, ako aj poskytovanie núdzového ubytovania a podpora bezdomovcov. Reforma sociálnych služieb by pomohla stabilizovať systém, zatiaľ čo intenzívnejšia spolupráca medzi zdravotníckymi a sociálnymi službami by umožnila ďalej rozšíriť podporu aj na ľudí, ktorí nie sú schopní sami sa o seba postarať, a na ľudí so zdravotným postihnutím. Mnoho rómskych domácností, ktoré žili vo veľkej chudobe už pred krízou, potrebuje mediačné služby, základné služby a podporu.

                  (23)

                  Zlepšené poskytovanie služieb v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a kvalifikovanejšia pracovná sila by takisto výrazne posilnili oživenie a podporili by inkluzívny a udržateľný rast v strednodobom horizonte. V Bulharsku stále existuje priestor na zlepšovanie kvality, relevantnosti trhu práce a inkluzívnosti vzdelávania a odbornej prípravy. Bulharsko patrí medzi tie členské štáty, v ktorých má sociálno-ekonomické zázemie najväčší vplyv na vzdelávacie výstupy. Začlenenie Rómov do vzdelávania naďalej zostáva problémom a predčasné ukončenie školskej dochádzky sa najviac týka Rómov a vidieckych oblastí. Celková úroveň digitálnych zručností medzi obyvateľmi (vo veku 16 – 74 rokov) vrátane mladých ľudí (vo veku 16 – 19 rokov) je nízka. Zlepšenie digitálnych zručností, napríklad prostredníctvom akademických titulov a učebných plánov v oblasti digitálnych zručností, by mohlo pomôcť prispôsobiť sa zmenám pracovného trhu spôsobeným digitalizáciou a potrebám digitálnej práce na diaľku. V súčasnosti je ešte stále 11 % študentov, ktorí nemajú počítač a/alebo prístup na internet a počítač nemá ani 2 000 učiteľov. V dôsledku súčasnej situácie vzdelávania na diaľku preto existuje riziko zhoršenia už aj tak veľkých nerovností v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, a to napriek niektorým nedávnym podporným opatreniam. Ďalšie úsilie zamerané na zlepšovanie digitálnych vedomostí všetkých študentov a ich prístupu k primeranej technickej infraštruktúre by malo priaznivý dlhodobý vplyv na ich prístup k vzdelávaniu, najmä v prípade zraniteľných skupín vrátane Rómov, čím by sa prispelo k zníženiu ich miery predčasného ukončenia štúdia.

                  (24)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila strategický význam efektívnej verejnej správy a dobre fungujúcej digitálnej vlády vrátane elektronického zdravotníctva a elektronického obstarávania. Reformy v tejto oblasti podporila Únia, ale ich vykonávanie napreduje príliš pomaly, a to negatívne ovplyvnilo účinnosť verejného sektora počas obmedzenia pohybu. Bulharsko preto zaostáva v poskytovaní elektronických služieb a ich využívanie občanmi a podnikmi by sa malo podporiť. Treba úplne vyriešiť otázky týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti a bezpečnosti kritickej infraštruktúry. Pre zabezpečenie včasného a účinného vykonávania opatrení na oživenie hospodárstva bude v budúcnosti rozhodujúca účinná verejná správa. Osobitne dôležitá je aj naďalej spolupráca a koordinácia na všetkých úrovniach verejnej správy vrátane verejných zákaziek a koncesií, ako aj dohľadu nad trhom. Prostredníctvom intenzívnejšej regulačnej predvídateľnosti a stability, účinnej kontroly nad vykonávaním politiky a zníženia administratívneho zaťaženia by sa zlepšilo podnikateľské prostredie a podporili by sa investície, čo by pozitívne ovplyvnilo rýchlosť oživenia.

                  (25)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 sa ďalej zvýšila dôležitosť digitalizácie a inovácií, v ktorých Bulharsko – a najmä jeho MSP – značne zaostávajú za priemerom Únie. Jedným zo zásadných aspektov tejto otázky je frekvenčné spektrum, ktoré sa má prideliť v prvých pásmach 5G, ktoré nedosahuje úroveň požadovanú na umožnenie včasného a účinného poskytovania služieb 5G. Treba vyriešiť aj známe otázky v systéme výskumu a vyššieho vzdelávania, ako je fragmentácia, nízka miera financovania a obmedzený prenos znalostí a technológií. Bulharsko je zároveň najnáročnejším hospodárstvom v Únii, pokiaľ ide o zdroje, energiu a emisie skleníkových plynov, a potrebuje dôležité investície do oblasti energie a dekarbonizácie na uľahčenie transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo opísané v národnom energetickom a klimatickom pláne Bulharska.

                  (26)

                  Úsilie o transformáciu pri riešení vysokej energetickej náročnosti, značného spoliehania sa na fosílne palivá a neefektívneho využívania energie a zdrojov Bulharska je iba v začiatočnom štádiu. V národnom energetickom a klimatickom pláne sa zdôrazňuje záväzok Bulharska eliminovať emisie uhlíka vo svojom hospodárstve do roku 2050 v kontexte európskej zelenej dohody, uvádza sa však aj zámer zachovať závislosť Bulharska od domácich zdrojov hnedého uhlia aj po roku 2050. Pokrytie a kvalita dopravnej infraštruktúry v Bulharsku zostáva pod priemerom Únie a transeurópska dopravná sieť je stále nedokončená. Sieť multimodálnych platforiem, niektoré železničné a cestné úseky, ako aj európske systémy riadenia železničnej dopravy a inteligentné dopravné systémy zostávajú naďalej slabo rozvinuté. Treba vyriešiť zásadné environmentálne otázky, pretože ovplyvňujú udržateľný rast a vytvárajú ďalšie zdravotné riziká počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Bulharsko patrí medzi členské štáty s najvyšším výskytom úmrtí súvisiacich so znečistením, pričom nakladanie s odpadmi a dodržiavanie povinností týkajúcich sa zberu a úpravy komunálnych odpadových vôd sú aj naďalej výzvou. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Bulharsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Bulharsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (27)

                  Po kríze súvisiacej s ochorením COVID-19, ktorá môže viesť k zásadnému nárastu konkurzov, bude pre oživenie reálnej ekonomiky dôležitý riadne fungujúci rámec pre platobnú neschopnosť. Takýto rámec by takisto uľahčil rýchlejšie riešenie nesplácaných úverov, čím by sa obmedzilo ich ďalšie kumulovanie. Neúčinnosť rámca platobnej neschopnosti zároveň vedie k pomalým a nákladným insolvenčným konaniam. V júni 2019 bol prijatý plán týkajúci sa rámca pre platobnú neschopnosť a boli zistené relevantné nedostatky. Bulharsko začalo vykonávať uvedený plán a pripravuje nadväzujúce kroky vrátane činností v oblasti legislatívnych zmien a budovania kapacít.

                  (28)

                  Bulharsko prijalo v roku 2019 viacero zákonov zameraných na transpozíciu smerníc Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 (7) a (EÚ) 2018/843 (8) (štvrtá a piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí), ktoré sa zatiaľ nezačali vykonávať. Z nedávno dokončeného vnútroštátneho posúdenia rizík vyplývajú slabé stránky, ktoré si naliehavo vyžadujú zmiernenie s cieľom zabrániť praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Riziká súvisiace s občianstvom podľa programov investičných systémov a s virtuálnymi aktívami ešte neboli riadne posúdené. Je potrebné, aby povinné subjekty navrhli a vykonali kroky na účinné využívanie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí. Účinnosť vykonávania a presadzovania rámca na boj proti praniu špinavých peňazí bola obmedzená a využívanie finančného spravodajstva bolo nedostatočné.

                  (29)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (30)

                  Bulharské banky sú vo všeobecnosti ziskové a dostatočne kapitalizované. Napriek určitým poklesom v posledných rokoch hrubý podiel nesplácaných úverov a preddavkov na úrovni 7,2 % v treťom štvrťroku 2019 naďalej patrí k najvyšším v Únii, najmä v prípade nefinančných korporácií a domácich bánk, pričom je naďalej dôležité ďalšie úsilie o podporu fungujúceho sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi. Krytie nesplácaných úverov rezervami sa od konca roku 2018 znižovalo, čo bolo niekedy sprevádzané nedostatočnou tvorbou rezerv v oblasti existujúcich nesplácaných úverov s veľkým oneskorením. Komplexné posúdenie, ktoré vykonala Európska centrálna banka, odhalilo potrebu zvýšiť kapitál v dvoch bankách. Rekapitalizácia sa finalizuje. Zvýšené poskytovanie likvidity zo strany bánk na zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a opätovné naštartovanie hospodárskeho rastu by mali byť spojené s tým, že banky budú uplatňovať posúdenie úverového rizika, obozretné úverové normy a vhodné postupy oceňovania a podávať presné správy o každom zhoršení kvality aktív.

                  (31)

                  Komisia monitoruje pokrok Bulharska v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii v kontexte mechanizmu spolupráce a overovania. Preto tieto oblasti zatiaľ nie sú zahrnuté v odporúčaniach pre Bulharsko, hoci sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine. V poslednej správe v rámci mechanizmu spolupráce a overovania z októbra 2019 bolo uvedené, že pokrok, ktorý dosiahlo Bulharsko, je dostatočný na to, aby Bulharsko splnilo záväzky prijaté počas pristúpenia k Únii. Bulharsko uskutočnilo rozsiahlu reformu svojho protikorupčného právneho rámca, na vybudovanie dôvery verejnosti však treba solídne výsledky, pokiaľ ide o právoplatné odsúdenie v prípadoch korupcie na vysokej úrovni. Pretrváva navyše viacero problémov, najmä v oblasti účinných vyšetrovaní trestných činov, obnovenia rovnováhy pracovného zaťaženia medzi jednotlivými súdmi a zefektívnenia miestnych úradov prokuratúry. Po ukončení mechanizmu spolupráce a overovania bude monitorovanie reforiem na vnútroštátnej úrovni zabezpečovať rada pre následné monitorovanie a na úrovni Únie sa bude vykonávať v rámci komplexného mechanizmu právneho štátu a v prípade potreby aj v rámci európskeho semestra.

                  (32)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Bulharsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (33)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Bulharsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodovanie.

                  (34)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (9) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Mobilizovať primerané finančné zdroje na posilnenie odolnosti, dostupnosti a kapacity systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť vyrovnané regionálne rozloženie zdravotníckych pracovníkov v súlade s potrebami obyvateľov.

                  2.

                  Zabezpečiť primeranú sociálnu ochranu pracovníkov a základné služby pre všetkých a posilniť aktívne politiky trhu práce. Zlepšiť prístup k telepráci a podporiť digitálne zručnosti a rovnaký prístup k vzdelávaniu. Riešiť nedostatky týkajúce sa primeranosti schémy minimálneho príjmu.

                  3.

                  Zefektívniť a urýchliť postupy poskytovania účinnej podpory MSP a samostatne zárobkovo činným osobám, a to aj zabezpečením ich nepretržitého prístupu k financiám a pružných platobných podmienok. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie a zdrojov, environmentálnu infraštruktúru a udržateľnú dopravu, čo prispeje k postupnej dekarbonizácii hospodárstva vrátane uhoľných regiónov.

                  4.

                  Minimalizovať administratívne zaťaženie spoločností zlepšením účinnosti verejnej správy a posilnením digitálnej verejnej správy. Zabezpečiť účinné fungovanie rámca pre platobnú neschopnosť. Zintenzívniť úsilie s cieľom zabezpečiť primerané posúdenie rizík, zmiernenie a účinný dohľad a presadzovanie rámca na boj proti praniu špinavých peňazí.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 8.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73).

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43).

         (9)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2020 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/15

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Česka na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Česka na rok 2020
      (2020/C 282/03)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Česko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Česku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Česko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Česka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa týka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa však mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita, ako aj zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Česku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Súčasná situácia sa preto spája so značným rizikom prehlbovania regionálnych a územných rozdielov v Česku, ako aj s rizikom vzniku nových územných rozdielov na subregionálnej úrovni, čo by viedlo k zhoršeniu už pozorovaného trendu prehlbujúcich sa rozdielov medzi Karlovarským a Ústeckým krajom a zvyškom krajiny. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

                  (10)

                  Česko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Česko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 5,1 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 4,1 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 30,8 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 37 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v súvislosti s pandémiou COVID-19.

                  (13)

                  Česko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť ťažko zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4 % HDP. Opatrenia zahŕňajú kompenzačné daňové bonusy a odpustenie povinností v oblasti sociálneho a zdravotného poistenia na šesť mesiacov pre samostatne zárobkovo činné osoby (1 % HDP), režim skráteného pracovného času (1 % HDP), odpustenie preddavkov na daň z príjmu fyzických a právnických osôb splatných v júni 2020 (0,8 % HDP) a opatrenia týkajúce sa zdravia (0,7 % HDP). Česko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Zahŕňajú najmä systémy záruk na poskytovanie úverov malým a stredným podnikom a veľkým podnikom. V konvergenčnom programe na rok 2020 však nie sú vyčíslené podmienené záväzky, ktoré súvisia s týmito oznámenými opatreniami. Väčšina opatrení, na ktorých sa konvergenčný program na rok 2020 zakladá, bola zahrnutá aj do prognózy Komisie z jari 2020. Niekoľko opatrení, ktoré nebolo možné vyčísliť alebo ktorých platnosť sa predĺžila nad rámec dátumu uzávierky, nebolo možné zahrnúť. Celkovo sú opatrenia, ktoré Česko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Česka v roku 2020 na úrovni -6,7 % HDP a v roku 2021 na úrovni -4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Česko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

                  (16)

                  Česko v snahe zmierniť vplyv pandémie ochorenia COVID-19 vyhlásilo núdzový stav, ktorý trval od 12. marca 2020 do 17. mája 2020, pričom uzavrelo školy, obmedzilo podujatia a prevádzku obchodov a výrazne obmedzilo zhromažďovanie ľudí. V období od 15. marca 2020 do 17. mája 2020 boli takisto čiastočne uzatvorené pozemné hranice. Obmedzil sa tým počet českých pracovníkov pracujúcich v zahraničí a počet zahraničných pracovníkov pracujúcich v Česku, čo spôsobilo nedostatok pracovnej sily na miestnej úrovni, najmä v oblasti výroby a sezónnej práce, a ovplyvnilo základné dodávateľské reťazce. Na pomoc domácnostiam a podnikom počas krízy oznámila vláda balíček stimulov, ktorý zahŕňa priame podporné opatrenia a verejné záruky. Hoci tento balíček môže poskytnúť dočasnú úľavu, stále sa očakáva, že hospodárstvo bude v roku 2020 výrazne zasiahnuté, keďže zahraničný dopyt klesá a opatrenia na obmedzenie pohybu narúšajú hospodársku činnosť. Reálny HDP by sa mal podľa očakávaní v roku 2021 postupne zlepšovať, je však nepravdepodobné, že by sa v prognózovanom období 2020 – 2021 vrátil na hodnotu z roku 2019. Očakáva sa, že odvetvia ako doprava, pohostinské služby a cestovný ruch budú výrazne zasiahnuté. Nezamestnanosť sa zvýši, ale tento nárast sa zmierni vďaka tomu, že trh práce bol pred vypuknutím krízy prehriaty, ako aj vďaka balíčku stimulov a nízkemu podielu dočasných pracovných zmlúv. V snahe zabezpečiť podporu likvidity zaviedli orgány niekoľko systémov štátnych záruk pre podniky všetkých veľkostí. Domácnosti a podniky zasiahnuté krízou majú k dispozícii aj možnosť odkladu splátok spotrebiteľských a hypotekárnych úverov na tri alebo šesť mesiacov. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Česká národná banka prijala aj rôzne opatrenia na zmiernenie vplyvu krízy na finančný sektor.

                  (17)

                  Vďaka včasným zdravotným opatreniam na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19 sa v Česku podarilo šírenie vírusu spomaliť. Prijali sa opatrenia zamerané na zvýšenie dodávok lekárskeho vybavenia a zabezpečenie nevyhnutnej infraštruktúry, ktorých cieľom bolo pripraviť systém zdravotníctva tak, aby zvládol zvýšený dopyt. Zdravotný stav českého obyvateľstva sa v posledných rokoch výrazne zlepšil a približuje sa k priemeru EÚ. Existujú však značné regionálne rozdiely v strednej dĺžke života, čo je sčasti dané sociálno-ekonomickými a behaviorálnymi faktormi. Hoci celková úroveň subjektívne neuspokojených potrieb lekárskej starostlivosti patrí medzi najnižšie v Únii, pretrvávajú regionálne rozdiely v oblasti distribúcie zdravotníckych zdrojov a rozmiestnenia zdravotníckeho personálu, ktorý čelí zvýšenému tlaku. Očakáva sa, že značná časť zdravotníckych pracovníkov v nadchádzajúcich rokoch odíde do dôchodku. V záujme zmiernenia vplyvu pandémie ochorenia COVID-19 si ďalší postup bude vyžadovať zlepšenie odolnosti systému zdravotnej starostlivosti a jeho pripravenosti na krízu, a to pri súčasnej podpore rovnakého prístupu k zvýšenej ponuke primárnej zdravotnej starostlivosti a integrovanej starostlivosti s cieľom znížiť počet hospitalizácií, ktorým sa dá predísť. Zároveň sa týmto spôsobom môže zlepšiť prevencia a môžu sa zmierňovať iné zdravotné ťažkosti. Riešenia v oblasti elektronického zdravotníctva sú napriek existencii národnej stratégie v oblasti elektronického zdravotníctva na roky 2016 – 2020 stále obmedzené.

                  (18)

                  Počas celého roku 2019 a na začiatku roku 2020 zostal trh práce v Česku stabilný, pričom väčšina ukazovateľov zaznamenala pozitívne výsledky. Miera zamestnanosti naďalej rástla a nezamestnanosť klesla na historicky najnižšiu úroveň. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa však v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 5,0 % a v roku 2021 jej pokles na úroveň 4,2 %. Vláda pohotovo zareagovala na pandémiu ochorenia COVID-19 tak, že zaviedla mnohé opatrenia na ochranu príjmov a zamestnanosti s osobitným zameraním na podniky a samostatne zárobkovo činné osoby. Navrhnuté zmierňujúce opatrenia však úplne nechránia niektoré zraniteľné skupiny na trhu práce (pracovníci s krátkodobými zmluvami a pracovníci zamestnaní prostredníctvom agentúr dočasného zamestnávania). Zatvorenie zariadení starostlivosti o deti a škôl počas zákazu vychádzania mohlo mať vplyv najmä na ženy s významnými opatrovateľskými povinnosťami. Podpora investícií do starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti v kombinácii s pružnými formami organizácie práce, ako je napríklad práca na diaľku, by mala uľahčiť ukončenie krízy. Cielenejšími aktívnymi politikami trhu práce a poskytovaním zručností po dohode so sociálnymi partnermi sa pomáha zamestnancom udržať si zamestnanie, ako aj zmeniť pracovné miesto. Osvetové činnosti verejných služieb zamestnanosti môžu uľahčiť aj úspešný návrat na trh práce, najmä v prípade zraniteľných skupín. Jednoduchší a rýchlejší prístup k sociálnej ochrane by pomohol vyhnúť sa pasci chudoby a nútenému vysťahovaniu. Výsledky v oblasti vzdelávania sú aj naďalej výrazne ovplyvnené sociálno-ekonomickými nerovnosťami a nízkymi investíciami. Zabezpečenie rovnakého prístupu k inkluzívnemu kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, a to aj v digitálnom kontexte, môže prispieť k zlepšeniu úrovne zručností a rozšíreniu digitálneho vzdelávania. Obzvlášť dôležitá je podpora digitálnych zručností, a to aj prostredníctvom podpory a kontinuálneho vzdelávania učiteľov a školiteľov. Verejné výdavky na študenta zostávajú na všetkých stupňoch vzdelávania pomerne nízke. Nedostatok kvalifikovaných učiteľov poukazuje na potrebu zvýšiť atraktívnosť tohto povolania, najmä pre talentovaných mladých ľudí.

                  (19)

                  Česko je jednou z krajín, na ktoré by technologické zmeny mohli mať obzvlášť veľký vplyv a ktoré potrebujú v tejto oblasti značné investície. Digitálna transformácia si bude vyžadovať podporu prostredníctvom cielených investícií do inteligentných riešení a zručností, a to aj v priemysle a v sektore služieb. Cieľ týkajúci sa úplného pokrytia pevným širokopásmovým pripojením sa dosiahol, ale mobilné širokopásmové pripojenie je aj naďalej pomerne drahé. Oneskorenia v rozvoji infraštruktúry by mohli mať vplyv najmä na zraniteľné skupiny a štrukturálne slabé regióny, pri ktorých existuje väčšie riziko izolácie. To by mohlo mať negatívne dôsledky aj v oblasti monitorovania a kontroly epidémie. Aby sa riešili potreby v oblasti konektivity, treba investovať do sietí s veľmi vysokou kapacitou, pevných a mobilných sietí a primeraných opatrení na strane dopytu. Na dosiahnutie tohto cieľa bude nevyhnutné včasné pridelenie frekvenčného spektra pre sieť 5G za predvídateľných podmienok priaznivých pre investície. Využívanie služieb ultrarýchleho širokopásmového pripojenia je brzdené nízkym dopytom, pod ktorý sa podpísali viaceré premenné, ako napríklad cena paušálov, kúpna sila, vek a vzdelanie obyvateľstva. Orgány sú odhodlané rozvíjať a integrovať nové digitálne technológie, čomu však bráni pretrvávajúca nízka úroveň zručností. České orgány sú odhodlané podporovať riešenia založené na umelej inteligencii, no pokiaľ ide o výskum a patentové činnosti v tejto oblasti, Česko napriek úsiliu vlády v tejto oblasti stále zaostáva za priekopníckymi členskými štátmi.

                  (20)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V národnom energetickom a klimatickom pláne Česka sa uvádzajú dôležité investície, ktoré sú potrebné na úspešné zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie a posun smerom ku klimatickej neutralite. Ide najmä o podporu obnoviteľných zdrojov energie, energetickú efektívnosť, infraštruktúru a časti prenosovej sústavy. Účinky zmeny klímy sú už viditeľné v podobe súch a povodní, ktoré spôsobujú značné hospodárske straty. Pretrvávajúcim problémom je aj znečistenie ovzdušia. Dane zo znečisťovania sú pritom veľmi nízke. V odvetví energetiky naďalej dominuje uhlie, ktoré zostáva dôležitou hnacou silou hospodárskej činnosti v troch českých regiónoch. Obmedzené rozvojové kapacity predkladateľov projektov a obmedzená poradenská podpora zo strany českých orgánov sú aj naďalej významnou prekážkou vytvorenia rozsiahlej databázy projektov zameraných na realizáciu dvojitej – klimatickej a digitálnej – transformácie v týchto regiónoch. Celkovo sa očakáva, že prechod od využívania uhlia bude mať významné sociálno-ekonomické dôsledky, a zdá sa, že zatiaľ nie je veľký záujem investovať do technológií s nulovými a nízkymi emisiami skleníkových plynov. Výroba energie z obnoviteľných zdrojov je pod priemerom EÚ. Odvetviu chýbajú finančné stimuly a vhodný právny a inštitucionálny rámec na podporu jeho ďalšieho rozvoja. Okrem toho sa zdá, že informovanosť o širších výhodách energetickej efektívnosti je nízka. Prechod na elektrickú mobilitu je pomerne pomalý, pričom cestná doprava sa stáva jednou z oblastí, v ktorých sa spotrebúva najviac energie. Dane z dopravy sú nízke a nezakladajú sa na emisiách CO2. Infraštruktúra nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá je zatiaľ len v zárodku. Výkonnosť odpadového hospodárstva zostáva vzhľadom na ambicióznejšie ciele nevýrazná. Chýba komplexná stratégia, pokiaľ ide o rozvoj potenciálu obehovosti hospodárstva. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Česku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Česku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (21)

                  Prístup ku konvenčnému financovaniu je nad priemerom EÚ, no rizikové financovanie je menej rozvinuté. Financovanie vysokorizikových podnikov, najmä vo fáze vzniku a v neskoršej fáze vývoja, je aj naďalej nedostatočné. Hoci sa na trh uviedli niektoré úspešné inovačné iniciatívy, financovanie rizikového a vlastného kapitálu je aj naďalej veľmi nízke. Výskum a inovácie v Česku brzdí potreba systémovej reformy. Hoci súkromné investície do výskumu a vývoja naďalej stabilne rastú, do nehmotných aktív, ako napríklad do výskumu a vývoja, investujú výrazne viac veľké spoločnosti, ktoré zväčša patria zahraničným vlastníkom, než malé a stredné domáce firmy. Odvetvie stredne vyspelých a vyspelých technológií trpí nedostatkom zručností v dôsledku nízkeho počtu absolventov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (STEM) a nedostatočnej odbornej prípravy absolventov. Propagácia a podpora podnikania je zároveň naďalej nízka, čo bráni rastu produktivity. Vysoká miera roztrieštenosti vo výskumnom sektore má za následok, že financovanie výskumu a vývoja je príliš rozptýlené. Spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom sťažujú súčasné postupy hodnotenia kariéry výskumných pracovníkov. Užšia spolupráca medzi akademickou obcou a podnikmi, najmä prostredníctvom odčlenených podnikov (spin-offs), by mohla urýchliť transfer technológií a šírenie inovácií.

                  (22)

                  Opatrenia na obmedzenie pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 vyvinuli tlak na dodávateľské reťazce, pričom mnohé podniky neboli schopné fungovať a zároveň im chýbali likvidné rezervy. Najviac sú zasiahnuté automobilové odvetvie a sektor služieb. Činnosti dohľadu nad trhom sú rozdelené medzi príliš veľký počet orgánov a spolupráca a koordinácia nie sú optimálne. Záujem o oficiálne systémy poskytovania štátnych záruk spoločnostiam rýchlo prevýšil ponuku. Existuje priestor na zlepšenie koordinácie a zrýchlenie postupov nasmerovania podpory do spoločností. Niektoré zainteresované strany považujú opatrenia, ktoré české orgány prijali s cieľom zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19, za byrokratické a príliš pomalé na to, aby fungovali v reálnej ekonomike. Existuje priestor na lepšiu analýzu údajov potrebných na prijímanie rýchlych, informovaných a optimálnych rozhodnutí o cielených stratégiách a opatreniach týkajúcich sa oživenia hospodárstva. Rýchlo sa meniace právne predpisy a zložité administratívne postupy sú v podnikateľskom sektore vo všeobecnosti vnímané ako prekážky v investovaní. Administratívna záťaž je obzvlášť problematická pre startupy, a to pokiaľ ide o licencie a povolenia. Významnou prekážkou sú zdĺhavé a zložité postupy na získanie stavebného povolenia. Navrhované nové právne predpisy v oblasti stavebníctva sú terčom kritiky. V oblasti využívania digitálnych verejných služieb patrí Česko k najmenej pokrokovým členským štátom. Počet používateľov elektronickej verejnej správy je stále výrazne pod priemerom EÚ. Krajina uskutočňuje svoj plán elektronickej verejnej správy. Od roku 2020 má krajina novú „digitálnu ústavu“, ktorá poskytuje právo využívať takmer všetky verejné služby elektronicky najneskôr od roku 2025. Online riešenia však ponúka len relatívne malý počet obcí. Parlament v súčasnosti rokuje o zmene daňového kódexu, ktorej cieľom je zvýšiť digitalizáciu daňového systému, keďže miera elektronického podávania je v prípade niektorých daní naďalej pomerne nízka.

                  (23)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (24)

                  Výkonnosť českého verejného sektora a efektívnosť verejnej správy sa nachádzajú pod priemerom EÚ. Podľa medzinárodných ukazovateľov dosahuje krajina pomerne dobré výsledky, pokiaľ ide o prístup k informáciám verejnej správy pri tvorbe politiky. Menej pozitívne sú jej výsledky v oblasti profesionality štátnej služby, transparentnosti vlády a kontroly korupcie. Efektívnosť verejnej správy by sa zlepšila, ak by sa zlepšilo strategické plánovanie a spolupráca medzi ministerstvami a ak by miestne samosprávy boli menej roztrieštené. Rámec verejného obstarávania sa zlepšil, ale môže byť potrebné ďalšie dolaďovanie. Napriek miernemu zlepšeniu v oblasti korupcie tento fenomén v očiach podnikateľov stále vyvoláva obavy a môže ďalej sťažovať hospodársku činnosť. Stále sa čaká na prijatie niekoľkých protikorupčných opatrení vrátane zákona o lobingu či zákona o ochrane oznamovateľov.

                  (25)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Česko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (26)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Česka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Česku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Česku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

                  (27)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Česko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zabezpečiť odolnosť systému zdravotníctva, posilniť dostupnosť zdravotníckych pracovníkov, primárnu starostlivosť a integráciu starostlivosti a zaviesť služby elektronického zdravotníctva.

                  2.

                  Podporovať zamestnanosť prostredníctvom aktívnych politík trhu práce, poskytovania zručností vrátane digitálnych zručností, ako aj prostredníctvom prístupu k digitálnemu vzdelávaniu.

                  3.

                  Podporovať malé a stredné podniky väčším využívaním finančných nástrojov na zabezpečenie podpory likvidity, znížením administratívnej záťaže a zlepšením elektronickej verejnej správy. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä vysokokapacitnú digitálnu infraštruktúru a technológie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, ako aj udržateľnú dopravnú infraštruktúru, a to aj v uhoľných regiónoch. Zabezpečiť prístup k finančným prostriedkom pre inovačné firmy a zlepšiť spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom v oblasti výskumu a vývoja.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 15.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2020 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/22

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2020
      (2020/C 282/04)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Dánsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila šírenie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, vyvoláva volatilitu na finančných trhoch, spôsobuje otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viaceré členské štáty vyhlásili núdzový stav alebo zaviedli núdzové opatrenia. Akékoľvek núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali zrušiť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších krízových plánov pripravenosti patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Dánsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Dánsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 5. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (10)

                  Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

                  (11)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 3,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 33,2 % HDP, podľa konvergenčného programu na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 40,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (12)

                  Dánsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,9 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, dočasná kompenzácia fixných nákladov podnikov, systém dočasnej kompenzácie miezd a núdzová pomoc pre odvetvia v ťažkostiach. Dánsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú zhruba na 15 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad daňovej povinnosti z príjmov fyzických a právnických osôb a úverové záruky (3,7 % HDP). Hlavný rozdiel v porovnaní s prognózou Komisie z jari 2020 spočíva v tom, že v konvergenčnom programe na rok 2020 sú zahrnuté očakávané budúce straty vyplývajúce zo štátnych záruk súvisiacich s pandémiou COVID-19 (0,5 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Dánsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (13)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Dánska v roku 2020 na úrovni –7,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,3 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

                  (14)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Dánsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

                  (15)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 Dánsko tvrdo postihla, dostala systém zdravotnej starostlivosti pod tlak a výrazne znížila hospodársku činnosť v určitých sektoroch. Dánsko včas zaviedlo opatrenia na zastavenie pandémie a posilnenie zdravotného systému vrátane ďalekosiahlych iniciatív na zmiernenie jej hospodárskych dôsledkov. Následný hospodársky pokles sa riešil sériou silných ekonomických a finančných opatrení zo strany vlády a centrálnej banky, ktoré zahŕňali napríklad aj priamu podporu, ktorá čiastočne pokryla fixné náklady a mzdové výdavky podnikov, odklady daňovej povinnosti a poskytnutie likvidity pre banky a firmy, programy úverovania a iné opatrenia menovej politiky. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Tieto opatrenia účinne zmiernili ekonomický šok z pandémie ochorenia COVID-19, nezabránili však značnej strate produkcie, veľkému počtu bankrotov a prípadov platobnej neschopnosti ani markantnému zvýšeniu nezamestnanosti a počtu osôb ohrozených chudobou, a to aj medzi osobami v zraniteľných situáciách (napr. osoby so zdravotným postihnutím). Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa v roku 2020 očakáva mierne zvýšenie nezamestnanosti na úroveň približne 6,5 %, pričom v roku 2021 by mala klesnúť na úroveň pod 6 %.

                  (16)

                  Pokračujúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na pretrvávajúcu potrebu Dánska posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Jedným z problémov, ktorý vzbudzuje osobitné obavy, je nedostatok zdravotníckych pracovníkov a nedostatok špecializovaných lekárov a zdravotných sestier, napríklad v odbore intenzívnej starostlivosti (najmä anestéziologických sestier). Sústavné úsilie o riešenie tohto nedostatku pracovnej sily má kľúčový význam. V krátkodobom horizonte by sa Dánsko malo snažiť zabezpečiť dostupnosť kritických zdravotníckych pomôcok vrátane osobných ochranných prostriedkov pre zdravotníckych pracovníkov. Pokračuje výskum, ktorý sa zameriava nielen na vynájdenie antivirotickej liečby a vakcíny, ale aj lepších a rýchlejších testov.

                  (17)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Dánsko dosahuje dobré výsledky v oblasti digitalizácie, ako dokazuje hodnotiaca tabuľka digitálnej agendy od Európskej komisie. S cieľom udržať si toto silné postavenie v dlhodobom horizonte, zabezpečiť svoju konkurencieschopnosť a využívať prínosy z digitálnej transformácie by však Dánsko potrebovalo investície do digitálnej infraštruktúry, ako aj do vzdelávania, odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností. V dánskom národnom energetickom a klimatickom pláne sa uvádzajú dôležité investície potrebné na úspešné riešenie transformácie v súvislosti so zmenou klímy a energetickej transformácie. Najväčšie investície si vyžaduje inštalácia nových kapacít pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ale významné investičné potreby sa zistili aj v domácnostiach (energetická efektívnosť a konverzia dodávok tepla), udržateľnej doprave, priemysle, ako aj v oblasti bioplynu a diaľkového vykurovania. Cieľom Dánska v oblasti klimatickej politiky je znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov o 70 % v porovnaní s rokom 1990 a najneskôr do roku 2050 dosiahnuť klimatickú neutrálnosť. Na to treba dosiahnuť zostupný trend spotreby energie, čo si vyžaduje investície riadené komplexným prístupom a zamerané na odvetvia, v ktorých sa rysujú obzvlášť sľubné úspory energie. Oživenie hospodárstva po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 by sa mohlo podporiť čo najskoršou realizáciou plánovaných ekologických investícií a presadzovaním ambicióznych investičných projektov v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry, ako napríklad v oblasti bývania, veternej energie na mori, energetickej konektivity a elektrifikácie železníc. Doprava je najväčším zdrojom emisií skleníkových plynov v Dánsku, takže ďalšie politické opatrenia v tejto oblasti sú zvlášť relevantné. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Dánsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Dánsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (18)

                  Celkové výdavky na výskum a vývoj sa v Dánsku nepremietli do vyššieho rastu produktivity. Chýba integrovaná stratégia v oblasti inovácií, v ktorej by sa jasne uvádzalo, čo chce Dánsko dosiahnuť v globálnom inovačnom prostredí. Výskumná a inovačná činnosť sa naďalej koncentruje okolo malého počtu veľkých firiem a nadácií, najmä vo farmaceutickom a biotechnologickom odvetví. Osem najväčších spoločností predstavuje takmer 40 % súkromných výdavkov na výskum a vývoj (oproti celosvetovému priemeru 19 %). Celkové výdavky na výskum a vývoj zostávajú vysoké, ale od roku 2009 klesol absolútny počet spoločností pôsobiacich v oblasti výskumu a vývoja, a to najmä preto, lebo menšie spoločnosti sa do výskumu a vývoja nezapájajú. V oblasti produktov alebo procesov zaviedlo inovácie len 33 % MSP. Možno je potrebné ďalšie politické úsilie o rozšírenie inovačnej základne s cieľom zahrnúť viac spoločností. Reakcia na meniace sa potreby zručností po pandémii ochorenia COVID-19, a to aj vzhľadom na budúce technologické zmeny, si vyžaduje udržateľné investície do systémov zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, a to aj prostredníctvom vzdelávania dospelých.

                  (19)

                  Dánsko podniklo kroky na posilnenie svojho rámca boja proti praniu špinavých peňazí. V roku 2019 boli prijaté nové právne predpisy a vnútroštátne orgány a regulačné orgány začali uplatňovať škálu opatrení na posilnenie preventívneho rámca Dánska v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Úrad pre finančný dohľad získal sankčné právomoci a vyšší rozpočet na posilnenie svojich kapacít na vykonávanie dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Personálne a finančne bola posilnená aj finančná spravodajská jednotka. Je nevyhnutné, aby sa posilnený rámec boja proti praniu špinavých peňazí premietol do účinného dohľadu a presadzovania predpisov. Orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí bude musieť v plnej miere uplatňovať najmä prístup založený na riziku. Posilnené kapacity finančnej spravodajskej jednotky budú musieť preukázať, že nedostatky, na ktoré upozornila správa dánskeho dvora audítorov, boli primerane vyriešené.

                  (20)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (21)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Dánsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (22)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (23)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Zvýšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj zabezpečením dostatočného počtu kritických zdravotníckych pomôcok a riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov.

                  2.

                  Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu, ako aj na výskum a inovácie. Podporiť integrovanú stratégiu v oblasti inovácií so širšou investičnou základňou.

                  3.

                  Zlepšiť účinnosť dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a účinne presadzovať rámec boja proti praniu špinavých peňazí.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 20.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.