               23.8.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 298/140

      P8_TA(2017)0100
      Vyšetrovanie merania emisií v automobilovom priemysle
      Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade a Komissii zo 4. apríla 2017 v nadväznosti na vyšetrovanie vo veci merania emisií v automobilovom priemysle (2016/2908(RSP))
      (2018/C 298/19)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na článok 226 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

                  —

                  so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie 95/167/ES, Euratom, ESUO z 19. apríla 1995 o podrobných ustanoveniach upravujúcich výkon vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu (1),

                  —

                  so zreteľom na svoje rozhodnutie (EÚ) 2016/34 zo 17. decembra 2015 o zriadení, pôsobnosti, počte členov a dobe trvania vyšetrovacieho výboru vo veci merania emisií v automobilovom priemysle (2),

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 z 20. júna 2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (3),

                  —

                  so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (4),

                  —

                  so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES z 21. mája 2008 o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe (5),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 27. októbra 2015 o meraní emisií v automobilovom priemysle (6),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o vyšetrovaní vo veci merania emisií v automobilovom priemysle (7) (na základe predbežnej správy A8-0246/2016),

                  —

                  so zreteľom na záverečnú správu Vyšetrovacieho výboru vo veci merania emisií v automobilovom priemysle (A8-0049/2017),

                  —

                  so zreteľom na návrh odporúčania Vyšetrovacieho výboru vo veci merania emisií v automobilovom priemysle,

                  —

                  so zreteľom na článok 198 ods. 12 rokovacieho poriadku,

                  A.

                  keďže článok 226 ZFEÚ poskytuje právny základ na to, aby Európsky parlament zriadil dočasný vyšetrovací výbor na vyšetrovanie prípadov údajného porušenia alebo nesprávneho úradného postupu pri uplatňovaní práva Únie bez toho, aby tým boli dotknuté právomoci vnútroštátnych súdov a súdov Únie, a keďže to predstavuje významný prvok kontrolných právomocí Európskeho parlamentu;

                  B.

                  keďže Európsky parlament na základe návrhu Konferencie predsedov 17. decembra 2015 rozhodol o zriadení vyšetrovacieho výboru na vyšetrovanie údajných nedostatkov pri uplatňovaní právnych predpisov Únie týkajúcich sa merania emisií v automobilovom priemysle, a že výbor predloží všetky odporúčania, ktoré považuje za nevyhnutné v tejto veci;

                  C.

                  keďže vyšetrovací výbor začal svoju prácu 2. marca 2016 a prijal konečnú správu 28. februára 2017, v ktorej stanovil metodiku a závery svojho vyšetrovania;

                  D.

                  keďže trhový podiel osobných automobilov s naftovým motorom v Európskej únii počas ostatných desaťročí vzrástol na takú úroveň, že tieto automobily teraz predstavujú viac ako polovicu predaných nových vozidiel, a to takmer vo všetkých členských štátoch; keďže tento sústavný rast trhového podielu vozidiel s naftovým motorom je aj dôsledkom politiky EÚ v oblasti klímy, vzhľadom na to, že pokiaľ ide o emisie CO2, naftová technológia má v porovnaní s benzínovými motormi výhodu; keďže vo fáze spaľovania naftové motory v porovnaní s benzínovými vytvárajú oveľa viac znečisťujúcich látok iných ako CO2, ktoré sú výrazne a priamo škodlivé pre verejné zdravie, ako sú NOx, SOx a pevné častice; keďže technológie na zmierňovanie emisií týchto znečisťujúcich látok existujú a sú uvedené na trh;

                  E.

                  keďže existuje technológia umožňujúca dodržiavanie normy Euro 6, pokiaľ ide o emisie NOx pre vozidlá s naftovým motorom, a to aj s ohľadom na podmienky skutočnej jazdy, pričom táto technológia nemá negatívny vplyv na emisie CO2;

                  F.

                  keďže osvedčené postupy z USA s prísnejšími emisnými normami, ktoré platia v prípade vozidiel s benzínovým a naftovým motorom, ako aj s prísnejším presadzovaním politík sú normou, o ktorú by sa EÚ mala usilovať;

                  G.

                  keďže ochrana verejného zdravia a životného prostredia, pri ktorej všetky zainteresované strany vrátane automobilového priemyslu zohrávajú dôležitú úlohu, by mala byť spoločným spoločenským záujmom a zodpovednosťou;

                  1.

                  poveruje svojho predsedu, aby prijal potrebné opatrenia na uverejnenie konečnej správy vyšetrovacieho výboru v súlade s článkom 198 ods. 11 rokovacieho poriadku a článkom 4 ods. 2 rozhodnutia 95/167/ES, Euratom, ESUO;

                  2.

                  vyzýva Radu a Komisiu, aby zabezpečili, že sa závery vyšetrovania, ako aj odporúčania vyplývajúce z tohto vyšetrovania zavedú do praxe v súlade s rozhodnutím 95/167/ES, Euratom, ESUO;

                  3.

                  vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu do 18 mesiacov od prijatia tohto odporúčania a potom v pravidelných intervaloch predložila komplexnú správu o opatreniach Komisie a členských štátov prijatých v nadväznosti na závery a odporúčania vyšetrovacieho výboru;

                  4.

                  vyzýva svojho predsedu, aby poveril Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výbor pre priemysel, výskum a energetiku, Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výbor pre dopravu a cestovný ruch, aby v súlade s článkom 198 ods. 13 rokovacieho poriadku monitorovali opatrenia prijaté na základe záverov a odporúčaní vyšetrovacieho výboru;

                  5.

                  vyzýva svojho predsedu, aby poveril Výbor pre ústavné veci, aby konal na základe odporúčaní vyšetrovacieho výboru, pokiaľ ide o obmedzenia vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu;

            Laboratórne skúšky a skutočné emisie

                  6.

                  vyzýva Komisiu, aby zmenila svoju vnútornú štruktúru tak, že podľa zásady kolektívnej zodpovednosti bude portfólio jedného komisára (a generálneho riaditeľstva) zahŕňať súčasne zodpovednosť za právne predpisy v oblasti kvality ovzdušia a za politiky, ktoré sa zaoberajú zdrojmi emisií znečisťujúcich látok; žiada, aby sa v Komisii posilnili ľudské a technické zdroje vyhradené na motorové vozidlá, systémy vozidiel a technológie kontroly emisií, a žiada aj, aby Spoločné výskumné centrum (JRC) ďalej zlepšovalo vnútornú technickú expertízu;

                  7.

                  vyzýva Komisiu, aby na tento účel zmenila svoju vnútornú štruktúru a zmenila svoje rozdelenie zodpovedností tak, aby všetky legislatívne zodpovednosti, ktoré má v súčasnosti Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP (GR GROW) v oblasti emisií z motorových vozidiel, boli prevedené do zodpovednosti Generálneho riaditeľstva pre životné prostredie (GR ENV);

                  8.

                  vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby v JRC boli primerané ľudské zdroje a technické know-how, aby centrum malo primeraný stupeň samostatnosti, a aby zabezpečila aj opatrenia zamerané na udržanie relevantných skúseností týkajúcich sa technológie vozidiel a technológie emisií, ako aj skúšania vozidiel v organizácii; konštatuje, že JRC môže mať dodatočné overovacie povinnosti, pokiaľ ide o požiadavky v súvislosti s návrhom nového nariadenia o dohľade nad trhom a typovom schválení;

                  9.

                  požaduje, aby sa všetky výsledky skúšok JRC v plnej miere a v neanonymnom formáte zverejňovali prostredníctvom databázy; okrem toho požaduje, aby Laboratórium na meranie emisií vozidiel JRC (VELA) podávalo správy dozornej rade, ktorá zahŕňa zástupcov členských štátov a organizácií na ochranu životného prostredia a zdravia;

                  10.

                  vyzýva spoluzákonodarcov, aby v rámci prebiehajúcej revízie nariadenia (ES) č. 715/2007 zabezpečili, aby opatrenia podľa článku 5 ods. 3 a článku 14, ktoré majú dopĺňať alebo meniť určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu, boli prijímané prostredníctvom delegovaných aktov, s cieľom zabezpečiť primeranú kontrolu Európskym parlamentom a Radou, a zároveň aby znížili možnosť neprimeraných zdržaní pri prijímaní týchto opatrení; dôrazne odmieta možnosť, že by sa tieto opatrenia prijímali prostredníctvom vykonávacích aktov;

                  11.

                  požaduje urýchlené prijatie 3. a 4. balíku v oblasti emisií pri skutočnej jazde s cieľom dokončiť regulačný rámec pre nový postup týkajúci typového schvaľovania a urýchlené uplatňovanie tohto rámca; pripomína, že na to, aby boli skúšky emisií pri skutočnej jazde účinné pri znižovaní rozdielov medzi emisiami nameranými v laboratóriu a na ceste, mali by sa špecifikácie skúšky a postupy hodnotenia stanoviť veľmi rozvážne a mali by zahŕňať širokú škálu jazdných podmienok vrátane teploty, zaťaženia motora, rýchlosti vozidla, nadmorskej výšky, druhu cesty a ďalších parametrov, ktoré sa môžu vyskytovať pri jazde v celej Únii;

                  12.

                  berie na vedomie žalobu o neplatnosť proti 2. balíku v oblasti emisií pri skutočnej jazde, ktorú podalo niekoľko miest v EÚ z dôvodu, že zavedením nových zvýšených prahových hodnôt pre emisie NOx nariadenie Komisie mení podstatný prvok základného aktu, a tým porušuje základnú procedurálnu požiadavku, ako aj ustanovenia smernice o kvalite ovzdušia 2008/50/ES, pokiaľ ide o obmedzenie maximálnej úrovne emisií dusíka pre vozidlá s naftovým motorom;

                  13.

                  naliehavo vyzýva Komisiu, aby v roku 2017 preskúmala faktor zhody pre skúšky emisií NOx pri skutočnej jazde, ako sa stanovuje v 2. balíku v oblasti emisií pri skutočnej jazde; vyzýva Komisiu, aby ďalej každoročne skúmala faktor zhody v súlade s technologickým vývojom, aby sa najneskôr do roku 2021 znížil na hodnotu 1;

                  14.

                  vyzýva Komisiu, aby preskúmala príslušné právne predpisy Únie s cieľom zistiť, či uvedenie na trh iných systémov vozidiel alebo iných produktov by mohlo závisieť od neprimeraných skúšobných postupov, ako to bolo v prípade emisií motorových vozidiel alebo v iných oblastiach, kde je podobne nedostatočné úsilie dohľadu nad trhom, a aby predložila primerané legislatívne návrhy s cieľom zabezpečiť presadzovanie noriem v oblasti vnútorného trhu;

                  15.

                  vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na zavedenie environmentálnych inšpekcií na úrovni EÚ s cieľom sledovať dodržiavanie environmentálnych noriem týkajúcich sa produktov, emisných limitov prevádzkových licencií a právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia vo všeobecnosti;

                  16.

                  vyzýva Komisiu, aby pokračovala v práci na zlepšovaní PEMS, čo sa týka jeho výkonnosti, s cieľom zlepšiť jeho presnosť a znížiť jeho rozpätie chybovosti; domnieva sa, že pokiaľ ide o tuhé častice, technológia PEMS by mala byť schopná merať častice s veľkosťou menšou ako 23 nanometrov, ktoré sú pre verejné zdravie najnebezpečnejšie;

                  17.

                  domnieva sa, že horizontálne pravidlá vytvárania a fungovania expertných skupín Komisie, ktoré prijala Komisia 30. mája 2016, predstavujú zlepšenie v porovnaní so staršími pravidlami, napríklad pokiaľ ide o požiadavku na zmysluplné a úplné zápisnice zo schôdzí; vyzýva Komisiu, aby preskúmala tieto pravidlá s cieľom posilniť ustanovenia o vyváženom zložení expertných skupín; vyzýva Komisiu, aby presadzovala (aktualizované) horizontálne pravidlá dôsledne a bezodkladne a aby pripravila správu pre Európsky parlament a Radu hodnotiacu vykonávanie týchto pravidiel;

                  18.

                  žiada, aby sa zoznamy účastníkov a zápisnice zo schôdzí komitologických výborov, ako je technický výbor pre motorové vozidlá (TCMV), a expertných skupín Komisie, ako je pracovná skupina Emisie pri skutočnej jazde – ľahké úžitkové vozidlá (RDE-LDV), zverejňovali;

                  19.

                  naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili väčšiu transparentnosť v oblasti prístupu národných parlamentov k dokumentom schôdzí TCMV;

                  20.

                  vyzýva Komisiu, aby podstatne zmenila existujúce politiky archivácie a ukladania informácií a aby zabezpečila, aby sa poznámky, komunikácia medzi útvarmi, návrhy a neoficiálne komunikácia v rámci Komisie, členských štátov, Rady a ich zástupcov štandardne archivovali; vyjadruje poľutovanie nad medzerami vo verejných záznamoch, ktoré sú výsledkom príliš úzkeho rozsahu pôsobnosti dokumentov pripravených na archiváciu, ktorý si vyžaduje aktívny zásah na to, aby sa dokumenty archivovali;

            Rušiace zariadenia

                  21.

                  domnieva sa, že hoci postup skúšky emisií pri skutočnej jazde obmedzí riziko používania rušiacich zariadení, prípadnej nezákonnej praxi úplne nezabráni; odporúča preto, aby sa v súlade s prístupom orgánov USA zahrnul do skúšky typového schválenia a zhody v prevádzke určitý stupeň nepredvídateľnosti, aby nebolo možné využívať eventuálne medzery a aby sa zaručil súlad v celom životnom cykle vozidla; víta v tejto súvislosti, skúšobný protokol pre rušiace zariadenia zahrnutý v „Usmernení o hodnotení pomocných emisných stratégií a existencie rušiacich zariadení“, ktoré prijala Komisia 26. januára 2017 a uplatňuje sa na vozidlá, ktoré už sú na trhu; očakáva, že vnútroštátne orgány členských štátov urýchlene uplatnia tento protokol vo svojej činnosti v oblasti dohľadu nad trhom a vykonajú odporúčané testovania vozidiel podľa nepredvídateľných variantov štandardných skúšobných podmienok, ako je teplota okolia, rýchlostný profil, zaťaženie vozidla a doba skúšania, ktoré môžu zahŕňať „neočakávané skúšanie“;

                  22.

                  so znepokojením konštatuje, že úradné skúšky emisií CO2 a spotreby paliva vozidiel budú naďalej obmedzené na laboratórny skúšobný postup (WLTP – celosvetový harmonizovaný skúšobný postup pre ľahké úžitkové automobily), čo znamená, že nezákonné používanie rušiacich zariadení je naďalej možné a nemusí byť odhalené; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili systémy na monitorovanie vozového parku na diaľku – s využitím cestného snímacieho zariadenia na diaľku a/alebo palubných snímačov – s cieľom kontrolovať environmentálne správanie sa vozového parku v prevádzke a odhaľovať možné nezákonné praktiky, ktoré by mohli viesť k sústavným rozdielom medzi výsledkami na papieri a v skutočnosti;

                  23.

                  vyzýva Komisiu, aby ďalej analyzovala dôvody, prečo prísnejšie ustanovenia o rušiacich zariadeniach uvedené v právnych predpisoch týkajúcich sa ťažkých úžitkových vozidiel neboli zahrnuté do právnych predpisov o ľahkých úžitkových vozidlách;

                  24.

                  vyzýva Komisiu, aby uskutočnila interné preskúmanie s cieľom overiť tvrdenie, že výsledky výskumu JRC a obavy, o ktorých sa diskutovalo medzi útvarmi Komisie, pokiaľ ide o prípadné nezákonné praktiky výrobcov, sa nikdy nedostali k vyšším vedúcim pracovníkom; vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu predložila správu o svojich záveroch;

                  25.

                  domnieva sa, že v rámci Komisie by sa mal zaviesť jasný mechanizmus podávania správ na zabezpečenie toho, aby v prípade, keď JRC zistí nedodržiavanie predpisov, bola o tom podaná správa všetkým príslušným úrovniam v hierarchii Komisie;

                  26.

                  vyzýva Komisiu, aby poverila JCR, aby spolu s vnútroštátnymi orgánmi a nezávislými výskumnými ústavmi ďalej vyšetrilo podozrivé správanie sa emisií, ktoré bolo zaznamenané v prípade viacerých automobilov v auguste 2016;

                  27.

                  vyzýva členské štáty, aby v súvislosti s nedávno stanovenou povinnosťou pre výrobcov automobilov zverejňovať ich základné a pomocné emisné stratégie požadovala od výrobcov automobilov, aby vysvetlili každé neracionálne správanie sa vozidiel, čo sa týka emisií, zaznamenané pri skúške, a aby preukázali potrebu uplatňovať výnimky stanovené v článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 715/2007; vyzýva členské štáty, aby sa delili s Komisiou a Európskym parlamentom o výsledky svojich vyšetrovaní a technické skúšobné údaje;

                  28.

                  vyzýva Komisiu, aby dôsledne sledovala presadzovanie členskými štátmi výnimiek týkajúcich sa používania rušiacich zariadení; víta v tejto súvislosti metodiku technického hodnotenia pomocných emisných stratégií uvedenú v usmerneniach Komisie z 26. januára 2017; vyzýva Komisiu, aby začala príslušné konanie o porušení povinnosti;

            Typové schvaľovanie a zhoda v prevádzke

                  29.

                  v záujme ochrany spotrebiteľa a životného prostredia požaduje urýchlené prijatie návrhu nariadenia o schvaľovaní motorových vozidiel a dohľade nad trhom s motorovými vozidlami a ich prípojnými vozidlami (2016/0014(COD)) (8), ktoré nahradí súčasnú rámcovú smernicu o typovom schvaľovaní, a žiada, aby toto nariadenie vstúpilo do platnosti najneskôr v roku 2020; domnieva sa, že zachovanie úrovne ambícií pôvodného návrhu Komisie, najmä pokiaľ ide o zavedenie úniového dohľadu nad systémom, je nevyhnutným minimom na zlepšenie systému EÚ; domnieva sa okrem toho, že komplexnejší a koordinovanejší systém typového schvaľovania a dohľadu nad trhom zahŕňajúci dohľad EÚ, spoločné audity a spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi a medzi nimi by mali byť cieľom, ktorý sa má dosiahnuť počas medziinštitucionálnych rokovaní o tejto záležitosti;

                  30.

                  domnieva sa, že len prísnejší dohľad na úrovni EÚ môže zabezpečiť, že právne predpisy EÚ týkajúce sa vozidiel sa budú riadne presadzovať a činnosti v oblasti dohľadu nad trhom v EÚ sa budú účinne a efektívne vykonávať; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila úplné a jednotné vykonávanie nového rámca typového schvaľovania a dohľadu nad trhom, ako aj na koordináciu činnosti vnútroštátnych orgánov typového schvaľovania a dohľadu nad trhom a rozhodovanie v prípade sporov;

                  31.

                  požaduje výrazné posilnenie dohľadu nad trhom na základe jasne vymedzených pravidiel a jasnejšieho rozdelenia zodpovedností v novom rámci typového schvaľovania EÚ, s cieľom vytvoriť lepší, účinný a funkčný systém;

                  32.

                  domnieva sa, že dohľad EÚ by v novom rámci typového schvaľovania EÚ mal zahŕňať opakované testovanie v primeranom rozsahu vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek, ktoré už boli sprístupnené na trhu, s cieľom overiť, či sú v súlade s typovými schváleniami a platnými právnymi predpismi, a to s využitím širokého spektra skúšok na základe štatisticky významných vzoriek, a iniciovanie nápravných opatrení vrátane stiahnutia vozidla, odňatia typového schválenia a správnych pokút; domnieva sa, že odbornosť JRC je pri plnení tejto úlohy kľúčová;

                  33.

                  vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili americké skúsenosti so skúškami vozidiel náhodne vybraných na výrobnej linke a vozidiel, ktoré sú v prevádzke, a aby vyvodili potrebné závery s cieľom zlepšiť svoje činnosti v oblasti dohľadu nad trhom;

                  34.

                  navrhuje, aby sa v prípade osobných vozidiel vykonávali náhodné skúšky dohľadu nad trhom – a to aj s nešpecifikovanými skúšobnými protokolmi – na aspoň 20 % nových modelov uvedených na trh Únie každý rok, ako aj na reprezentatívnom množstve starších modelov, s cieľom preveriť, či vozidlá na ceste spĺňajú právne predpisy EÚ v oblasti bezpečnosti a životného prostredia; domnieva sa, že pri výbere vozidiel, ktoré majú byť skúšané na úrovni Únie, by sa mali sledovať podložené sťažnosti a malo by sa zohľadniť skúšanie treťou stranou, diaľkové snímanie údajov, správy z pravidelných technických kontrol a iné informácie;

                  35.

                  poukazuje na to, že je nutné, aby sa systematické presadzovanie zhody výroby a prevádzkovej zhody vozidiel príslušnými vnútroštátnymi orgánmi ďalej koordinovalo a kontrolovalo na úrovni EÚ; domnieva sa, že overovanie zhody výroby a prevádzkovej zhody by mala vykonávať technická služba, ktorá nie je totožná s technickou službou zodpovednou za typové schválenie dotknutého vozidla, a že vnútropodnikové technické služby by sa mali vylúčiť z vykonávania emisných skúšok na účely typového schválenia; naliehavo vyzýva členské štáty, aby raz a navždy objasnili, ktorý orgán je zodpovedný za dohľad nad trhom na ich území, aby sa zabezpečilo, že tento orgán si je vedomý svojich povinností, a aby to oznámili Komisii; domnieva sa, že oveľa užšia spolupráca a výmena informácií medzi orgánmi členských štátov dohľadu nad trhom a Komisiou, a to aj pokiaľ ide o národné plány dohľadu nad trhom, zlepší celkovú kvalitu dohľadu nad trhom v EÚ a umožní Komisii zistiť nedostatky vo vnútroštátnych systémoch dohľadu nad trhom;

                  36.

                  domnieva sa, že väčšia koordinácia a diskusia medzi schvaľovacími úradmi a Komisiou, a to v podobe fóra, ktorému predsedá Komisia, prispeje k presadzovaniu osvedčených postupov zameraných na zabezpečenie účinného a harmonizovaného vykonávania typového schvaľovania a regulácie dohľadu nad trhom;

                  37.

                  domnieva sa, že možnosť nezávislého úplného preskúmania výsledkov typového schválenia vrátane údajov zo skúšky dobehu, zlepší účinnosť rámca, a že príslušné údaje by mali byť prístupné príslušným stranám;

                  38.

                  vyzýva na riadne a nezávislé financovanie typového schvaľovania, dohľadu nad trhom a činností technických služieb, napríklad vytvorením štruktúry poplatkov, prostredníctvom štátnych rozpočtov členských štátov alebo kombináciou oboch metód; domnieva sa, že schvaľovacie úrady by mali prevziať zodpovednosť za kontrolu obchodných a hospodárskych vzťahov existujúcich medzi výrobcami automobilov a dodávateľmi na jednej strane a technickými službami na druhej strane, aby sa predišlo konfliktu záujmov;

                  39.

                  upozorňuje na americký systém typového schvaľovania – v ktorom sa poplatky vyberané od výrobcov na pokrytie nákladov certifikačných programov a programov dodržiavania pravidiel hospodárskej súťaže zasielajú ministerstvu financií USA a Kongres USA potom prideľuje finančné prostriedky Agentúre na ochranu životného prostredia (EPA), aby vykonávala svoje programy – ako na model, ktorý môže byť užitočný pri zvyšovaní nezávislosti systému EÚ;

                  40.

                  požaduje rýchle prijatie, vykonávanie a uplatňovanie 4. balíka v oblasti emisií pri skutočnej jazde regulujúceho používanie PEMS na účely kontrol zhody v prevádzke a na skúšanie treťou stranou; vyzýva Komisiu, aby zaviedla pre JRC mandát na vykonávanie emisných skúšok s PEMS ako súčasť kontrol zhody v prevádzke na európskej úrovni v kontexte nového rámca pre typové schválenie;

                  41.

                  vyzýva spoluzákonodarcov, aby v pripravovanom nariadení o schvaľovaní a dohľade nad trhom s motorovými vozidlami zriadili celoúniovú sieť diaľkového snímania na monitorovanie skutočných emisií z vozového parku a na zisťovanie vozidiel nadmerne znečisťujúcich ovzdušie, s cieľom zamerať sa na kontroly zhody v prevádzke a vysledovať automobily, ktoré mohli byť nezákonne upravené, pokiaľ ide o zmeny hardvéru (napr. štítky vypínania recirkulácie výfukových plynov (EGR), odstránenie filtru tuhých častíc (DPF) pre naftové motory alebo odstránenie selektívnej katalytickej redukcie (SCR)) alebo softvéru (nezákonný čip tuning);

                  42.

                  vyzýva Komisiu, aby využila svoje delegované právomoci stanovené v článku 17 smernice 2014/45/EÚ o pravidelnej kontrole technického stavu motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel na aktualizáciu skúšobných metód pravidelnej technickej kontroly vozidiel, s cieľom merať emisie NOx z vozidiel;

                  43.

                  domnieva sa, že schvaľovacie úrady, orgány dohľadu nad trhom a technické služby by mali vykonávať svoje povinnosti; zastáva názor, že by preto mali podstatne a sústavne zlepšovať svoju úroveň spôsobilosti, a v tejto súvislosti požaduje zavedenie pravidelných, nezávislých auditov ich spôsobilostí;

                  44.

                  vyzýva Komisiu, aby analyzovala možnosť toho, že výrobca musí oznámiť Komisii, ktorú technickú službu si zvolil, a to v záujme podpory skutočnej informovanosti o situácii;

                  45.

                  vyzýva členské štáty, aby od výrobcov automobilov požadovali, aby tak, ako v prípade ťažkých úžitkových vozidiel, schvaľovacím úradom sprístupnili a zdôvodnili svoje emisné stratégie;

                  46.

                  vyzýva členské štáty, aby preskúmali, či štandardné riešenia, ktoré navrhol výrobca, pokiaľ ide o opravu vozidiel, ktoré boli predmetom podvodných systémov, sú skutočne v súlade s právnymi predpismi v oblasti emisií, a aby sa vykonávali náhodné kontroly nových opravených vozidiel;

            Presadzovanie dodržiavania pravidiel a sankcie

                  47.

                  požaduje prísnejšie a účinnejšie presadzovanie dodržiavania pravidiel emisií z vozidiel v EÚ; navrhuje, aby sa štruktúra riadenia týkajúca sa emisií z vozidiel bezodkladne reformovala a uviedla do súladu s ostatnými sektormi dopravy;

                  48.

                  pripomína, že pravidlá merania emisií sú stanovené s cieľom dosiahnuť lepšiu kvalitu ovzdušia, ktorá predtým nebola dosiahnutá čiastočne v dôsledku slabého presadzovania práva a čiastočne v dôsledku manipulácie zo strany niektorých výrobcov automobilov; domnieva sa, že príslušné orgány by mali zohľadňovať vývoj emisií z automobilov a vývoj údajov o kvalite ovzdušia, s cieľom posúdiť, či bol dosiahnutý sledovaný cieľ;

                  49.

                  navrhuje zriadiť stály medzinárodný rámec spolupráce v oblasti emisií, aby sa orgánom umožnilo vymieňať si informácie a uskutočňovať spoločné opatrenia zamerané na dohľad; takéto opatrenia už existujú pre iné výrobky v EÚ;

                  50.

                  naliehavo vyzýva Komisiu, aby začala konania o porušení povinnosti proti členským štátom, ktoré nezaviedli účinný dohľad nad trhom a vnútroštátny systém sankcií za porušovanie práva EÚ, ako sa to vyžaduje v platných právnych predpisoch;

                  51.

                  navrhuje, aby v prípade, že sa preukáže nesúlad ich vozidiel, Komisia bola oprávnená uložiť výrobcom vozidiel účinné, primerané a odrádzajúce správne pokuty a nariadiť nápravné a opravné opatrenia; domnieva sa, že prípadné sankcie by mali zahŕňať odobratie typového schválenia a vytvorenie celoúniových programov stiahnutia z trhu;

                  52.

                  domnieva sa, že zdroje získané z týchto pokút uložených výrobcom vozidiel, z konaní o porušení postupov, ktoré iniciovali členské štáty za nedodržiavanie právnych predpisov EÚ v oblasti emisií a z poplatkov za nadmerné emisie pre nové osobné vozidlá (rozpočtový riadok 711) by sa mali použiť ako pripísané príjmy na konkrétne projekty alebo programy EÚ v oblasti kvality ovzdušia a ochrany životného prostredia, a nemali by byť dôvodom na znižovanie príspevkov na základe hrubého národného dôchodku členských štátov do rozpočtu EÚ; požaduje, aby sa na tento účel začlenili potrebné ustanovenia do príslušných právnych predpisov EÚ; navrhuje, aby časť zdrojov získaných z týchto pokút mohli použiť aj členské štáty na odškodnenie osôb, ktoré negatívne zasiahlo porušenie právnych predpisov, a na iné podobné činnosti v prospech spotrebiteľov;

                  53.

                  vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že ustanovenia o sankciách uplatniteľných pri porušení ustanovení nariadenia (ES) č. 715/2007 výrobcami budú účinné, primerané a odrádzajúce a že sa budú okamžite oznamovať Komisii;

                  54.

                  vyzýva členské štáty, aby po škandále týkajúcom sa podvodu s emisiami uplatňovali ráznejšie opatrenia; vyzýva členské štáty a ich schvaľovacie úrady, aby preskúmali informácie o základných a doplnkových stratégiách regulácie emisií, ktoré majú zverejniť výrobcovia vozidiel, v prípade už typovo schválených vozidiel spĺňajúcich normy Euro 5 a Euro 6 s neracionálnym správaním sa emisií pri skúšobných programoch, a kontrolovali ich súlad s výkladovými usmerneniami Komisie o ustanoveniach o rušiacich zariadeniach; vyzýva členské štáty, aby v prípade nesúladu uplatňovali dostupné sankcie vrátane programov povinného stiahnutia z prevádzky a odňatia typových schválení; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila koordinovaný prístup v celej EÚ, pokiaľ ide o programy stiahnutia z prevádzky;

                  55.

                  vyzýva členské štáty a Komisiu, aby vlastníkom dotknutých vozidiel objasnili, či je povinné alebo nie opraviť dotknuté vozidlá, a aby im objasnili právne následky vyplývajúce z tejto opravy, pokiaľ ide o súlad s právnymi predpismi v oblasti emisií, ako aj povinnosti týkajúce sa technickej kontroly vozidiel, zdaňovanie, dôsledky možného preradenia vozidla do inej kategórie atď.;

                  56.

                  konštatuje, že je ťažké získať informácie o sankciách v členských štátoch, a to z dôvodu nedostatočnej štatistiky na vnútroštátnej úrovni; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zbierali pravidelné štatistické údaje v tejto oblasti;

                  57.

                  vyzýva členské štáty a Komisiu, aby posilnili vykonávacie mechanizmy, ako je Európska sieť pre implementáciu a vymáhanie environmentálneho práva (sieť IMPEL);

            Práva spotrebiteľov

                  58.

                  domnieva sa, že spotrebitelia v EÚ, ktorých negatívne zasiahol tzv. škandál dieselgate, by mali byť primerane a finančne odškodnení výrobcami vozidiel, a že programy stiahnutia z prevádzky, ktoré sa realizovali len čiastočne, by sa nemali považovať za dostatočnú formu odškodnenia;

                  59.

                  vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti predložila legislatívny návrh o zriadení systému kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu s cieľom vytvoriť harmonizovaný systém pre spotrebiteľov v EÚ, čím by sa vyriešila súčasná situácia, keď spotrebitelia nie sú chránení vo väčšine členských štátov; vyzýva Komisiu, aby posúdila existujúce systémy vnútri EÚ a mimo nej s cieľom určiť najlepšie postupy v tejto oblasti a začleniť ich do svojho legislatívneho návrhu;

                  60.

                  domnieva sa, že ak je typové schválenie vozidla odobrané pre nesúlad, vlastník dotknutého vozidla by mal byť v plnom rozsahu odškodnený za kúpu tohto vozidla;

                  61.

                  domnieva sa, že spotrebitelia by mali mať nárok na primeranú náhradu škody, ak sa preukáže, že pôvodné vlastnosti vozidla (napr. z hľadiska spotreby paliva, efektívnosti, životnosti komponentov, emisií atď.) sú negatívne ovplyvnené akýmikoľvek nevyhnutnými technickými opravami alebo úpravami vykonanými v rámci programu sťahovania vozidiel z prevádzky výrobcom;

                  62.

                  vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby spotrebitelia mali presné a zrozumiteľné informácie o úpravách vykonaných počas programov stiahnutia z prevádzky a počas kontroly údržby s cieľom zlepšiť transparentnosť pre spotrebiteľov a dôveru k trhu s automobilmi;

                  63.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že s európskymi spotrebiteľmi sa zaobchádza horšie ako so spotrebiteľmi v USA; poznamenáva aj, že postihnutí spotrebitelia často dostávajú nejasné a neúplné informácie o dotknutých vozidlách a o povinnosti opraviť vozidlo a následkoch tejto opravy;

                  64.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že v EÚ neexistuje jednotný harmonizovaný systém, ktorý by umožnil spoločné opatrenia spotrebiteľov na presadzovanie ich práv, a potvrdzuje, že v súčasnosti mnohé členské štáty neposkytujú možnosť, aby sa spotrebitelia zúčastňovali na takýchto opatreniach;

                  65.

                  zdôrazňuje, že po stiahnutiach vozidlá musia spĺňať právne požiadavky stanovené v právnych predpisoch EÚ; poukazuje tiež na to, že by sa mali posúdiť iné formy nápravy okrem programov stiahnutia; na tento účel vyzýva Komisiu, aby preskúmala platné právne predpisy EÚ na ochranu spotrebiteľa a v prípade potreby predložila návrhy;

                  66.

                  zdôrazňuje, že je dôležité poskytovať spotrebiteľom realistické, presné a spoľahlivé informácie o spotrebe paliva ich vozidla a emisiách znečisťujúcich ovzdušie s cieľom zvýšiť informovanosť spotrebiteľov a podporovať ich pri informovanom rozhodovaní pri kúpe vozidla; požaduje revíziu smernice o označovaní automobilov (1999/94/ES), ktorá by mala zahrnúť zváženie možnosti stanoviť, že okrem informácií o používaní palív a CO2 by mali byť povinné aj informácie o iných emisiách znečisťujúcich ovzdušie, ako sú NOx a tuhé častice;

                  67.

                  vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie spravodlivého a primeraného odškodnenia spotrebiteľov, a to prednostne prostredníctvom mechanizmov kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu;

            Ekologické vozidlá

                  68.

                  vyzýva Komisiu a príslušné orgány členských štátov, aby sa v plnej miere zapojili do stratégie pre nízkoemisnú mobilitu a aby ju vykonávali;

                  69.

                  vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili účinnosť súčasných mestských zón s nízkymi emisiami – pričom by mali zohľadniť skutočnosť, že normám Euro pre ľahké úžitkové vozidlá sa nepodarilo odrážať skutočné emisie – a aby preskúmali prínos zavedenia označenia alebo normy pre vozidlá s veľmi nízkymi emisiami (ULEV), ktoré spĺňajú limitné hodnoty emisií za podmienok skutočnej jazdy;

                  70.

                  vyzýva Komisiu a spoluzákonodarcov, aby vo svojich politikách postupovali integrovanejšie s cieľom zlepšiť environmentálne vlastnosti automobilov, aby sa zabezpečil pokrok v oblasti eliminácie emisií uhlíka a v oblasti cieľov týkajúcich sa kvality ovzdušia, napríklad podporou elektrifikácie alebo prechodu na alternatívnu motorizáciu vozového parku;

                  71.

                  vyzýva Komisiu, aby na tento účel preskúmala smernicu (2014/94/EÚ) o ekologickej energii pre dopravu a predložila návrh nariadenia o normách CO2 pre vozové parky prichádzajúce na trh od roku 2025, so zahrnutím mandátov, pokiaľ ide o vozidlá s nulovými emisiami (ZEV) a ULEV, ktoré ukladajú postupné zvyšovanie podielu vozidiel s nulovými a veľmi nízkymi emisiami v celkovom vozovom parku s cieľom postupne do roku 2035 zabezpečiť, aby nové automobily neprodukovali emisie CO2;

                  72.

                  vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri nákupe ZEV a ULEV orgánmi verejnej správy pre ich vlastné vozové parky alebo v rámci zmiešaných a verejných programov spoločného využívania automobilov podporovali politiky ekologického verejného obstarávania;

                  73.

                  vyzýva Komisiu, aby preskúmala emisné limity stanovené v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 715/2007 s cieľom zlepšiť kvalitu ovzdušia v Únii a dosiahnuť limity Únie pre kvalitu okolitého ovzdušia, ako aj úrovne odporúčané WHO, a aby v prípade potreby najneskôr do roku 2025 predložila návrhy nových technologicky neutrálnych emisných limitov Euro7 uplatniteľných na všetky vozidlá kategórie M1 a N1 umiestnené na trhu Únie;

                  74.

                  vyzýva Komisiu, aby zvážila revíziu smernice o environmentálnej zodpovednosti (2004/35/ES) s cieľom zahrnúť škody na životnom prostredí spôsobené znečistením ovzdušia výrobcami vozidiel, ktorí porušujú právne predpisy EÚ o emisiách z vozidiel; domnieva sa, že ak by výrobcovia vozidiel niesli finančnú zodpovednosť za nápravu škody na životnom prostredí, ktorú spôsobili, dala by sa očakávať zvýšená miera prevencie a obozretnosti;

                  75.

                  vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi na zabezpečení toho, aby žiaden bežný pracovník automobilového priemyslu netrpel v dôsledku škandálu s emisiami; na tento účel by mali členské štáty a výrobcovia vozidiel koordinovať a podporovať plány odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť, aby sa bežným pracovníkom, ktorých situácia v oblasti zamestnanosti bola negatívne ovplyvnená škandálom s emisiami, poskytla všetka potrebná ochrana a príležitosti na odbornú prípravu, ktoré by zaistili, aby svoj súbor zručností mohli použiť napríklad v oblasti udržateľných spôsobov dopravy;

            Právomoci a obmedzenia vyšetrovacieho výboru

                  76.

                  naliehavo žiada Radu a Komisiu, aby sa zapojili do včasného uzavretia rokovaní o návrhu Európskeho parlamentu týkajúceho sa nariadenia Európskeho parlamentu o podrobných ustanoveniach o výkone vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 95/167/ES, Euratom, ESUO;

                  77.

                  domnieva sa, že pre výkon demokratickej kontroly výkonnej moci je nevyhnutné, aby sa Európskemu parlamentu zverili vyšetrovacie právomoci, ktoré zodpovedajú vyšetrovacím právomociam národných parlamentov EÚ; domnieva sa, že na vykonávanie tejto úlohy demokratického dohľadu Európsky parlament musí mať právomoc predvolať svedkov a vynútiť si, aby predstúpili, ako aj nariadiť predloženie dokumentov; domnieva sa, že v záujme toho, aby sa tieto práva uplatnili, musia členské štáty súhlasiť s vykonávaním sankcií voči jednotlivcom za neúčasť alebo nepredloženie dokumentov, a to v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi upravujúcimi vnútroštátne parlamentné vyšetrovanie; pripomína svoju podporu stanovisku uvedenému v správe z roku 2012 o tejto otázke;

                  78.

                  domnieva sa, že právomoci parlamentných vyšetrovacích výborov by mali byť lepšie zosúladené s právomocami národných parlamentov, najmä na zabezpečenie účinného predvolávania a účasti jednotlivcov a uplatňovanie sankcií v prípade odmietnutia spolupracovať; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali súvisiace ustanovenia súčasného návrhu Európskeho parlamentu;

                  79.

                  vyzýva Komisiu, aby urýchlene zrevidovala kódex správania komisárov tak, aby v rozsahu pôsobnosti vyšetrovania vyšetrovacím výborom, pokiaľ ide o tvorbu politík a právnych predpisov počas funkčného obdobia bývalých komisárov, boli zahrnuté ustanovenia o ich zodpovednosti;

                  80.

                  žiada Komisiu, aby využila časový rámec od rozhodnutia plenárnej schôdze zriadiť vyšetrovací výbor do skutočného začiatku jeho fungovania a vypracovala počiatočný súbor dokumentov, ktoré sa týkajú mandátu vyšetrovacieho výboru tak, aby sa urýchlilo poskytovanie informácií, čím sa hneď od začiatku uľahčí práca vyšetrovacieho výboru; v tejto súvislosti sa domnieva, že pravidlá týkajúce sa archivácie a prenosu dokumentov v Komisii by sa mali preskúmať a vylepšiť, aby sa v budúcnosti uľahčilo vyhľadávanie;

                  81.

                  navrhuje, aby sa v Komisii zriadilo jednotné kontaktné miesto pre vzťahy s parlamentným vyšetrovacím výborom, najmä ak je zapojených viacero generálnych riaditeľstiev, s cieľom uľahčiť tok informácií na jednej strane a rozvíjať dosiahnuté osvedčené postupy na strane druhej;

                  82.

                  poznamenáva, že v niekoľkých nedávnych vyšetrovacích výboroch a osobitných výboroch Komisia a Rada v niektorých prípadoch neposkytli požadované dokumenty a v iných prípadoch poskytli požadované dokumenty s veľkým oneskorením; domnieva sa, že je nutné zriadiť mechanizmus zodpovednosti s cieľom zabezpečiť bezodkladný a zaručený prevod dokumentov Európskeho parlamentu, dokumentov, ktoré požaduje vyšetrovací výbor alebo osobitný výbor a na prístup ku ktorým je oprávnený;

                  83.

                  vyzýva Komisiu, aby zlepšila svoju spôsobilosť vybavovať žiadosti o dokumenty z vyšetrovacích výborov, ako aj od novinárov a občanov, a to podľa príslušných platných pravidiel prístupu k dokumentom, včas a v prijateľnej kvalite; naliehavo žiada Komisiu, aby uvoľnila tieto dokumenty v ich pôvodnom formáte a aby nemenila formát, pretože je to náročné na čas a môže to spôsobiť zmenu obsahu; ďalej poveruje Komisiu, aby zabezpečila, aby sa informácie, ktoré sú uložené v strojovo čitateľnom formáte, napr. v databáze, aj v strojovo čitateľnom formáte uvoľňovali;

                  84.

                  poznamenáva, že úlohou vyšetrovacieho výboru je určiť, či informácie patriace do rozsahu pôsobnosti žiadosti sú relevantné pre prácu výboru; konštatuje, že adresát tejto žiadosti o dokument by na túto úlohu nemal reflektovať; poveruje Komisiu, aby túto úlohu náležite uviedla vo svojich usmerneniach o žiadostiach o prístup k dokumentom;

                  85.

                  naliehavo vyzýva členské štáty, aby dodržiavali svoje právne záväzky voči vyšetrovacím výborom ustanovené v rozhodnutí 95/167/ES, Euratom, ESUO, a konkrétne v jeho článku 3; tiež ich vyzýva, aby vzhľadom na značné oneskorenia odpovedí pomáhali vyšetrovacím výborom, dodržiavajúc pritom zásadu lojálnej spolupráce stanovenú v článku 4 ods. 3 ZFEÚ;

                  86.

                  vyzýva tie členské štáty, ktoré uskutočnili vnútroštátne vyšetrovania týkajúce sa emisií znečisťujúcich látok z osobných automobilov, aby Komisii a Európskemu parlamentu bezodkladne poskytli úplné súbory údajov a výsledkov vyšetrovaní;

                  87.

                  domnieva sa, že prvá časť mandátu výboru by sa mala venovať zberu a analýze písomných dôkazov pred začatím verejných vypočutí; považuje za užitočné stanoviť lehoty medzi ukončením vypočutí a vypracovaním záverečnej správy, aby bolo možné dokončiť zhromažďovanie dôkazov, riadne ich analyzovať a v plnej miere začleniť do správy;

                  88.

                  domnieva sa, že stanovenie 12-mesačnej lehoty pre vyšetrovacie výbory je svojvoľné a táto lehota je často nedostatočná; domnieva sa, že členovia vyšetrovacieho výboru môžu sami najlepšie určiť, či by sa malo vyšetrovanie predĺžiť, a ak áno, na aké obdobie;

                  89.

                  konštatuje, že článok 198 rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu by mal jasnejšie vymedziť, kedy má začať plynúť obdobie vyšetrovacieho výboru; navrhuje, že by mala jestvovať dostatočná flexibilita s cieľom zabezpečiť, aby bol dostatok času na vyšetrovania; žiada, aby sa práca vyšetrovacieho výboru začala až po doručení vyžiadaných dokumentov získaných od inštitúcií EÚ;

                  90.

                  domnieva sa, že predbežná správa by sa nemala nutne zahrnúť do budúcich mandátov, aby sa nebránilo konečným záverom vyšetrovania;

                  91.

                  domnieva sa, že vyšetrovacie výbory by v budúcnosti mali byť organizované odlišne, aby sa zabezpečila väčšia účinnosť a efektívnosť pri organizovaní a vedení práce výborov, najmä počas verejných vypočutí;

                  92.

                  zdôrazňuje, že vnútorné administratívne pravidlá Európskeho parlamentu sú v súlade so zavedenou praxou stálych výborov, a preto často nezodpovedajú ad hoc a dočasnej povahe vyšetrovacieho výboru, ktorý pôsobí v nezvyčajnejších podmienkach, s veľmi konkrétnym rozsahom pôsobnosti a počas obmedzeného obdobia; domnieva sa preto, že efektívnosť by zvýšilo vypracovanie vymedzeného súboru pravidiel, ktoré sa vzťahujú na efektívne fungovanie vyšetrovacích výborov, pokiaľ ide napríklad o vedenie vypočutí a misií takým spôsobom, ktorý zaručuje spravodlivé politické zastúpenie; domnieva sa, že existuje riziko, že finančné obmedzenia môžu brániť vyšetrovacím výborom, aby vypočuli všetkých odborníkov, ako to výbor považuje za nutné v záujme plnenia svojich povinností; zastáva názor, že vnútorné termíny pre povolenie vypočutia a služobné cesty by mali byť flexibilnejšie;

                  93.

                  domnieva sa, že vyšetrovacie výbory by mali mať prioritný prístup a vyčlenené zdroje v rámci príslušných útvarov Európskeho parlamentu, aby sa týmto útvarom umožnilo riešiť najmä žiadosti o štúdie, brífingy atď. v časovom rámci, ktorý stanovujú predpisy;

                  94.

                  konštatuje, že súčasné pravidlá prístupu k utajovaným a ďalším dôverným informáciám, ktoré v kontexte vyšetrovania Európskemu parlamentu sprístupňuje Rada, Komisia alebo členské štáty, nezabezpečujú úplnú právnu zrozumiteľnosť, ale sú vo všeobecnosti vykladané v tom zmysle, že akreditovaní parlamentní asistenti sú vylúčení, pokiaľ ide o nazeranie do dokumentov obsahujúcich neutajované „ostatné dôverné informácie“ v zabezpečenej čitárni a analýzu týchto dokumentov; poznamenáva, že mnoho poslancov sa domnieva, že tento predpis bráni účinnému a dôkladnému zoznámeniu sa s takýmito dokumentmi počas obmedzenej lehoty, ktorú majú k dispozícii vyšetrovacie výbory, a ďalej poznamenáva, že výbor TAX2 Osobitný výbor pre daňové rozhodnutia a ďalšie opatrenia podobného charakteru alebo účinku), počas ktorého bol prístup dočasne a výnimočne umožnený akreditovaným asistentom poslancov, mohol využívať tieto zdroje komplexnejšie a účinnejšie; vyzýva preto, aby sa do opätovne prerokovanej medziinštitucionálnej dohody zahrnulo jasne formulované ustanovenie zaručujúce akreditovaným asistentom poslancov – pri plnení ich úlohy podpory poslancov – právo na prístup k dokumentom na základe zásady „potreby vedieť“; naliehavo vyzýva príslušné orgány, aby urýchlili opätovné prerokovanie tohto bodu, aby sa nebránilo účinnosti a efektívnosti budúcich a prebiehajúcich parlamentných vyšetrovaní;

            o
      o o

                  95.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie a konečnú správu vyšetrovacieho výboru Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

         (1)  Ú. v. ES L 113, 19.5.1995, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 10, 15.1.2016, s. 13.

         (3)  Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.

         (5)  Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2008, s. 1.

         (6)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0375.

         (7)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0322.

         (8)  Pozri tiež prijaté texty, 4.4.2017, P8_TA(2017)0097.


title: Odporúčanie Rady zo 14. mája 2018 o hospodárskej politike eurozóny

text:
               25.5.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 179/1

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. mája 2018
   o hospodárskej politike eurozóny
   (2018/C 179/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení s článkom 121 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Hospodárska expanzia v eurozóne stále trvá a rozširuje sa do čoraz väčšieho počtu krajín. Oživenie je čoraz viac založené na domácom dopyte, pričom súkromná spotreba predstavuje kľúčový stimul rastu a investície sa zvyšujú. Úroveň zamestnanosti aj počas roku 2016 a v prvej polovici roku 2017 naďalej rástla. Hoci miera nezamestnanosti je stále vyššia ako v roku 2008, možno pozorovať jej výrazný pokles. Oživenie v eurozóne sa napriek všetkému vyznačuje nízkou úrovňou jadrovej inflácie a rastu miezd, vysokým prebytkom bežného účtu a neustále nízkym, aj keď zlepšujúcim sa podielom investícií. Konkrétne sa zdá, že nízky rast miezd je následkom pretrvávajúceho nevyužívania kapacity trhu práce v niektorých ekonomikách, nízkych inflačných očakávaní, ktoré majú vplyv na rokovania o výške miezd, a nízkeho rastu produktivity. Reálny príjem domácností vzrástol, ale v mnohých krajinách je stále nižší než v roku 2008. Pokiaľ ide o hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa a miery nezamestnanosti, medzi jednotlivými členskými štátmi eurozóny pretrvávajú rozdiely. Miera dlhodobej nezamestnanosti a miera nezamestnanosti mladých ľudí sú stále vysoké, zatiaľ čo chudoba, sociálne vylúčenie a nerovnosť predstavujú vo viacerých členských štátoch aj naďalej závažný problém.

               (2)

               Celkovo sa na základe výkladu ekonomických ukazovateľov pre eurozónu zdá, že ďalšia podpora dopytu, investícií a rastu miezd podnieti vnútornú aj vonkajšiu obnovu rovnováhy a hospodársku a sociálnu konvergenciu a zvýši potenciálny rast, pričom nebude viesť k riziku vzniku inflačných tlakov. Ako sa uvádza v správe o mechanizme varovania, ktorý prijala Komisia 22. novembra 2017, zároveň treba dôsledne sledovať náznaky novovznikajúcich nerovnováh, napríklad na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch.

               (3)

               V eurozóne pretrvávajú značné nerovnováhy. Hoci krajiny, ktoré sú čistými dlžníkmi, dosiahli pri náprave svojich vonkajších nerovnováh značný pokrok, v niektorých veriteľských krajinách naďalej existujú veľké prebytky bežného účtu, čo sa odzrkadľuje v celkovom poklese agregovaného dopytu. Tieto prebytky vytvorili v roku 2016 prebytok eurozóny vo výške 3,3 % HDP, pričom v roku 2019 sa predpokladá jeho pokles na 2,9 % HDP. Čisté medzinárodné investičné pozície najviac zadlžených členských štátov sa zlepšujú len pomaly a je potrebné neustále úsilie v oblasti obnovovania rovnováhy. Krajiny, ktoré mali dlho vysoký deficit bežného účtu, majú stále veľké záporné čisté medzinárodné investičné pozície, ktoré sú zvyčajne spojené s veľkým objemom súkromného alebo verejného dlhu, čo predstavuje slabé miesto. Zároveň je potrebné vynaložiť úsilie aj v krajinách s veľkým prebytkom bežného účtu na podporu domáceho dopytu a potenciálneho rastu, čo podnieti obnovenie rovnováhy v eurozóne.

               (4)

               Rast miezd a tvorba pracovných miest prispievajú k oživeniu hospodárstva v eurozóne prostredníctvom podpory agregátneho dopytu, zmenšujú nerovnosti a pomáhajú zaručiť jej vysokú životnú úroveň. Efektívne mechanizmy stanovovania miezd by mali zabezpečiť diferenciáciu miezd podľa jednotlivých krajín, podmienok konkrétnych odvetví a zohľadnenie zmien produktivity. Urýchleniu procesu obnovy rovnováhy v eurozóne by sa pomohlo: vykonávaním štrukturálnych reforiem, ktoré by zvýšili produktivitu, a zlepšením kvality a štruktúry verejných výdavkov s cieľom podporiť investície vo všetkých krajinách, podporou rastu miezd spôsobom, ktorý rešpektuje úlohu sociálnych partnerov, ako aj silnejšou dynamikou dopytu v krajinách, ktoré sú čistými veriteľmi, a vykonávaním opatrení, ktoré obmedzia rast jednotkových nákladov práce a ktorých cieľom bude zlepšenie ich konkurencieschopnosti v krajinách, ktoré sú čistými dlžníkmi.

               (5)

               Pre zabezpečenie solídneho a udržateľného rastu hospodárstva je kľúčovou konzistentnosť a rovnováha v celkovej skladbe makroekonomických politík v eurozóne, a to vrátane menovej, fiškálnej a štrukturálnej politiky. V posledných rokoch menová politika využívala na dosiahnutie strednodobého cieľa inflácie, ktorý stanovila Európska centrálna banka, nové nekonvenčné nástroje, čím sa zároveň podporoval aj rast a tvorba pracovných miest. Pozícia menovej politiky a hospodársky vývoj si vyžadujú zameranie na fiškálne a štrukturálne politiky. Na podporu rastového potenciálu hospodárstiev členských štátov eurozóny sú potrebné primerané fiškálne politiky a zameranie na štrukturálne reformy.

               (6)

               Pre dosiahnutie vhodných zámerov fiškálnej politiky eurozóny na agregovanej úrovni a pre riadne fungovanie menovej únie je rozhodujúca silná koordinácia národných fiškálnych politík založená na spoločných pravidlách. Spoločné fiškálne pravidlá sa zameriavajú na sledovanie udržateľnosti dlhovej služby na národnej úrovni a zároveň poskytujú priestor na makroekonomickú stabilizáciu. Zámery fiškálnej politiky členských štátov a na agregovanej úrovni v rámci eurozóny musia teda zabezpečovať rovnováhu medzi jednotlivými cieľmi – dlhodobou udržateľnosťou vnútroštátnych verejných financií a krátkodobou makroekonomickou stabilizáciou na úrovni krajín a na úrovni eurozóny. Vzhľadom na súčasný všeobecný hospodársky rast v eurozóne – hoci v niektorých oblastiach stále pretrváva dedičstvo krízy – sa stále javia ako vhodné všeobecne neutrálne zámery fiškálnej politiky eurozóny na agregovanej úrovni aj v roku 2018. Je potrebná primeraná diferenciácia fiškálneho úsilia vo všetkých členských štátov eurozóny, a to podľa potreby so zreteľom na fiškálny priestor a účinky presahovania medzi jednotlivými krajinami. Zlepšovanie hospodárskych podmienok si zároveň vyžaduje reštrukturalizáciu fiškálnych rezerv, pričom je potrebné posilňovať rastový potenciál hospodárstiev členských štátov eurozóny.

               (7)

               Rozhodným zlepšením štruktúry a riadenia národných rozpočtov na strane príjmov aj na strane výdavkov, a to aj presunutím zdrojov na hmotné a nehmotné investície, by sa zvýšil rastový vplyv verejných rozpočtov a v dlhodobom horizonte by sa zvýšila produktivita. Zlepšenia vo fungovaní národných fiškálnych rámcov a dobre riadené preskúmania výdavkov podporujú fiškálne politiky, ktoré sú dôveryhodné a podporujú rast.

               (8)

               Dobre navrhnutá štruktúra zdaňovania má zásadný význam z hľadiska podpory rastu a zamestnanosti, ako aj pre zníženie nerovností. Zjednodušovanie a modernizácia daňových systémov a zamedzovanie daňovým podvodom, únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam sú nevyhnutné na to, aby sa daňové systémy zefektívnili a stali sa spravodlivejšími. Tým sa môžu uvoľniť finančné prostriedky na verejné investície a okrem iného aj na vzdelávanie a zdravotnú starostlivosť a prispieť k podpore celkových investícií, kvality pracovných miest a hospodárskej a sociálnej konvergencii. Na zabezpečenie príjmov verejnej správy, zabránenie narúšaniu hospodárskej súťaže medzi firmami, zachovanie sociálnej súdržnosti a na boj proti rastúcim nerovnostiam sú nevyhnutné opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) by prispel k boju proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a zároveň zlepšil jednotný trh pre podniky.

               (9)

               Štrukturálne a inštitucionálne aspekty trhov práce a trhov s výrobkami a dobre fungujúce verejné správy sú dôležitými faktormi hospodárskej odolnosti a cyklickej, reálnej a sociálnej konvergencie vo všetkých členských štátoch eurozóny. Odolné hospodárske štruktúry zabraňujú tomu, aby mali otrasy významný a dlhotrvajúci účinok na príjmy a zamestnanosť v členských štátoch a celej eurozóne. Týmto spôsobom znižujú hospodárske výkyvy a vytvárajú priaznivé prostredie pre udržateľný a inkluzívny rast. Lepšia koordinácia vykonávania štrukturálnych reforiem, najmä tých, ktoré sú stanovené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, môže priniesť pozitívne účinky presahovania v členských štátoch a posilniť ich pozitívne vplyvy.

               (10)

               Dobre fungujúce trhy práce a systémy sociálnej ochrany predstavujú dôležité základy pre inkluzívny hospodársky rast, znižovanie nerovností a pre odolnosť národných ekonomík a eurozóny ako celku. V záujme dosiahnutia vzostupnej konvergencie v tomto ohľade sa v Európskom pilieri sociálnych práv, ktorý Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlásili 17. novembra 2017, stanovuje 20 kľúčových zásad, ktoré sú rozdelené do troch hlavných kapitol: i) rovnosť príležitostí a prístup na trh práce; ii) spravodlivé pracovné podmienky a iii) sociálna ochrana a inklúzia.

               (11)

               Napriek pokroku v oblasti reforiem, ktorých cieľom je zlepšiť adaptačnú kapacitu trhov práce, pretrvávajú medzi jednotlivými členskými štátmi eurozóny významné rozdiely, ktoré naďalej komplikujú jej hladké fungovanie. Dobre navrhnuté politiky trhu práce, ktoré sú plne integrované do systémov sociálnej ochrany, môžu podporiť zmenu postavenia na trhu práce a reintegráciu, znížiť segmentáciu trhu práce, poskytnúť účinnú automatickú stabilizáciu a podporiť rovnaké príležitosti pre všetkých a hospodársku a sociálnu konvergenciu. Dobre navrhnuté opatrenia v oblasti pracovného času môžu pomôcť zmierniť otrasy. Účinnú a včasnú aktiváciu nezamestnaných ľudí, ktorí sa môžu zúčastňovať na trhu práce, možno dosiahnuť poskytovaním individualizovanej podpory pri hľadaní pracovného miesta, odbornej príprave a rekvalifikácii, a zároveň treba chrániť tých, ktorí sa na trhu práce zúčastňovať nemôžu. Vznikajúce nové formy zamestnanosti a nové typy zmlúv so sebou prinášajú výzvy súvisiace s istotou zamestnania a sociálnou ochranou. V tejto súvislosti sa v právnych predpisoch na ochranu zamestnanosti musia stanoviť spravodlivé a dôstojné pracovné podmienky pre všetkých pracovníkov.

               (12)

               Účinné systémy sociálnej ochrany majú rozhodujúci význam pre podporu inkluzívnych trhov práce a zabezpečenie primeranej podpory príjmu a zaručenie vhodnej sociálnej podpory prostredníctvom prístupu ku kvalitným službám. Dôchodkové reformy a politiky rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom majú takisto kľúčový význam pre posilnenie účasti na trhu práce. Mali by sa zrušiť zbytočné obmedzenia týkajúce sa zamestnania, odvetvovej a geografickej mobility pracovníkov v zamestnaní a systémov sociálnej ochrany.

               (13)

               Prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave je nevyhnutný na zabezpečenie rovnakých príležitostí a riešenie nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Primerané investície do ľudského kapitálu prostredníctvom systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré zlepšujú celoživotné vzdelávanie a zabezpečujú, aby úrovne zručností zodpovedali súčasným aj budúcim potrebám trhu práce, zohrávajú kľúčovú úlohu pri zlepšovaní adaptačnej kapacity hospodárstva a reálnej konvergencie v dlhodobom horizonte. Investície do zručností môžu takisto podporovať inovácie a zvyšovať produktivitu a konkurencieschopnosť, popri tom, že zároveň zabezpečujú sociálnu inklúziu a mobilitu.

               (14)

               Reformy trhu s výrobkami, ktoré zvyšujú hospodársku súťaž, a reformy, ktoré zlepšujú podnikateľské prostredie a kvalitu inštitúcií (vrátane účinného systému súdnictva, ktoré uľahčuje vymáhateľnosť zmlúv), posilňujú hospodársku odolnosť v členských štátoch a v eurozóne ako celku. Ukázalo sa, že hlbšia integrácia jednotného trhu bola hlavnou hnacou silou rastu a konvergencie medzi členskými štátmi. Jednotný trh má stále veľký nevyužitý potenciál a na jeho dokončenie je potrebný značný pokrok. Včasné vykonávanie a lepšie presadzovanie existujúcich právnych predpisov sú tiež kľúčovým predpokladom pre využitie výhod jednotného trhu. Jednotný trh so službami (vrátane finančných a digitálnych služieb, energetiky a dopravy) je naďalej aktuálnou výzvou. Pozornosť by sa však mala zamerať aj na trhy s tovarom, aby sa zabránilo možnej segmentácii trhu. Jednotný digitálny trh by mal prispieť k dokončeniu právneho prostredia s cieľom urýchliť digitalizáciu ekonomických činností ako nevyhnutný krok na zlepšenie výkonnosti trhov s výrobkami a konkurencieschopnosti v celosvetovom meradle. Dokončenie a realizácia jednotlivých stratégií jednotného trhu v roku 2018 preto zostáva spoločným cieľom.

               (15)

               Zatiaľ čo sa celková odolnosť bankového sektora eurozóny od krízy zvýšila a objem bankových úverov začal opäť rásť, stále existujú slabé miesta, ktorými sa treba zaoberať. Banky čelia nízkej ziskovosti. Potreba prispôsobiť obchodné modely bánk, nízke úrokové sadzby a rastúca konkurencia iných foriem financovania budú aj naďalej vyvíjať tlak na ziskovosť bánk. Na zaistenie ich dlhodobej udržateľnosti je preto potrebné ďalšie úsilie. Pomer nesplácaných úverov sa takmer vo všetkých dotknutých členských štátoch eurozóny stabilizoval alebo má klesajúcu tendenciu, pokrok je však stále pomalý a nerovnomerne rozložený medzi jednotlivými bankami. Vysoký podiel nesplácaných úverov obmedzuje schopnosť bánk poskytovať úvery, transmisiu menovej politiky a adaptačnú kapacitu hospodárstva. Sú takisto zdrojom zraniteľnosti bankového systému ako celku a je potrebné riešiť ich na úrovni Únie aj na národnej úrovni, ako sa uvádza v akčnom pláne na riešenie nesplácaných úverov v Európe ustanovenom v záveroch Rada schválila z 11. júla 2017 (ďalej len „akčný plán z júla 2017“). Ako Komisia ohlásila vo svojom oznámení z 11. októbra 2017 o dobudovaní bankovej únie, v súčasnosti pracuje na komplexnom balíku opatrení na zníženie aktuálneho objemu nesplácaných úverov ako aj na zníženie rizika zvyšovania objemu nesplácaných úverov v budúcnosti.

               (16)

               Posilnenie inštitucionálnej štruktúry hospodárskej a menovej únie (HMÚ) si prioritne vyžaduje dobudovanie bankovej únie a ďalší pokrok v oblasti únie kapitálových trhov. Významný pokrok sa dosiahol pri vytváraní bankovej únie, stále však nie je dokončená. V súlade s plánom na dobudovanie bankovej únie ako sa stanovilo v záveroch Rady zo 17. júna 2016 (ďalej len „plán z júna 2016“), sa bude pokračovať v práci na dobudovaní bankovej únie, pokiaľ ide o zníženie a rozdelenie rizík, vrátane európskeho systému ochrany vkladov a sfunkčnenia spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií najneskôr do konca prechodného obdobia fondu, ako je stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 (3). Cieľom nedávneho oznámenia Komisie o dobudovaní bankovej únie je vytýčiť smer, pokiaľ ide o možnosť dosiahnuť dohodu o dobudovaní bankovej únie. Neexistencia spoločného systému ochrany vkladov a spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií oslabuje schopnosť bankovej únie prerušiť väzbu medzi bankami a štátom. Musí sa pokračovať v úsilí o ďalšie znižovanie rizika a zlepšenie riadenia rizík v bankách. V tejto súvislosti je nesmierne dôležité urýchlene pracovať na dosiahnutí dohody o regulačnom balíku, ktorý Komisia navrhla v novembri 2016, ako aj dosiahnuť ďalší pokrok v znižovaní objemu nesplácaných úverov a usilovať sa o zlepšenie, pokiaľ ide o rozdelenie rizík v súlade s plánom z júna 2016.

               (17)

               V bielej knihe Komisie o budúcnosti Európy z 1. marca 2017, sa načrtli možné scenáre budúcnosti Únie. Komisia okrem toho prispela sériou diskusných dokumentov vrátane diskusného dokumentu z 31. mája 2017 o prehĺbení HMÚ, ktorý vychádzal zo správy piatich predsedov z 22. júna 2015 s názvom „Dobudovanie hospodárskej a menovej únie Európy“, a v ktorom načrtla celkovú víziu pre dobudovanie HMÚ a postupnosť krokov, ktoré treba podniknúť na dokončenie jej architektúry. Komisia na jeseň 2017 predložila ďalšie návrhy.

               (18)

               S Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu sa konzultovalo o aspektoch zamestnanosti a sociálnych aspektoch tohto odporúčania,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby v rokoch 2018 až 2019 členské štáty eurozóny jednotlivo aj spoločne v rámci Euroskupiny vykonali opatrenia s cieľom:

               1.

               Uskutočňovať politiky, ktoré podporujú udržateľný a inkluzívny rast, zvyšujú odolnosť a konvergenciu a podporujú obnovu rovnováhy. Dosiahnuť výrazný pokrok pri dobudovaní jednotného trhu, najmä v oblasti služieb vrátane finančných a digitálnych služieb, energetiky a dopravy okrem iného realizáciou príslušných reforiem trhu s výrobkami na národnej úrovni. Vzhľadom na priaznivé cyklické podmienky by všetky členské štáty mali uprednostniť reformy, ktorými sa zvyšuje produktivita a rastový potenciál, zlepšujú inštitucionálne a podnikateľské prostredie, odstraňujú prekážky brániace investovaniu a stimuluje inovácia, podporuje vytváranie kvalitných pracovných miest a znižuje nerovnosť. Členské štáty s deficitom bežného účtu alebo vysokým vonkajším dlhom by sa navyše mali zamerať na obmedzenie jednotkových nákladov práce a mali by sa usilovať o zvýšenie svojej konkurencieschopnosti. Členské štáty s vysokými prebytkami bežného účtu by navyše mali vytvárať podmienky na podporu rastu miezd a to spôsobom, ktorý rešpektuje pri tom úlohu sociálnych partnerov, a prioritne zavádzať opatrenia na podporu investícií a domáceho dopytu a rastového potenciálu, a tým tiež aj na uľahčenie obnovenia rovnováhy.

               2.

               Zabezpečiť dosiahnutie plánovaných všeobecne neutrálnych celkových zámerov fiškálnej politiky eurozóny, ktoré prispejú k vyváženej skladbe politík. Usilovať sa o primeranú rovnováhu medzi zabezpečovaním udržateľnosti verejných financií, najmä ak sú miery zadlženosti vysoké, a podporou hospodárstva, a to pri plnom dodržiavaní Paktu stability a rastu a zohľadňujúc fiškálny priestor a účinky presahovania medzi členskými štátmi. Využiť zlepšujúce sa hospodárske podmienky na reštrukturalizáciu fiškálnych rezerv a zároveň pokračovať v posilňovaní rastového potenciálu hospodárstva. Zaistiť účinné fungovanie národných fiškálnych rámcov. Mali by zároveň uskutočňovať politiky, ktoré podporujú investície a zlepšenie kvality a štruktúry verejných financií, vrátane využívania preskúmania výdavkov a prijatím spravodlivých daňových štruktúr podporujúcich rast. Mali by prijať a vykonať opatrenia na obmedzenie zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní a bojovať proti agresívnemu daňovému plánovaniu, aby zabezpečili rovnaké podmienky, spravodlivé zaobchádzanie s daňovníkmi a chránili verejné financie a stabilitu v rámci eurozóny. Zahŕňa to pokračovanie v práci na spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB).

               3.

               Uskutočniť reformy, ktoré podporujú vytváranie kvalitných pracovných miest, rovnaké príležitosti a prístup na trh práce a spravodlivé pracovné podmienky, sociálnu ochranu a inklúziu. Reformy by mali byť orientované na: i) spoľahlivé pracovné zmluvy, ktoré zamestnancom aj zamestnávateľom poskytujú flexibilitu a istotu, spolu s primeranou podporou pri zmene postavenia na trhu práce, pričom sa zabráneni segmentácii trhu práce; ii) kvalitné, efektívne a inkluzívne celoživotné systémy vzdelávania a odbornej prípravy zamerané na zosúladenie zručností s potrebami trhu práce; iii) účinné aktívne politiky trhu práce na podporu účasti na trhu práce; iv) udržateľné a primerané systémy sociálnej ochrany, ktoré prispievajú k sociálnej inklúzii a integrácii do trhu práce počas celého životného cyklu a reagujú na nové formy zamestnania a pracovnoprávnych vzťahov; v) plynulú mobilitu pracovníkov medzi zamestnaniami, odvetviami a miestami výkonu práce; vi) účinný sociálny dialóg a vyjednávanie o mzdách na primeranej úrovni v súlade s vnútroštátnymi špecifikami; vii) presunutie daňového zaťaženia z práce, najmä v prípade osôb s nízkymi príjmami a druhých zárobkovo činných osôb v domácnosti.

               4.

               V súlade s plánom z júna 2016 pokračovať v práci na dobudovaní bankovej únie s ohľadom na znižovanie a rozdelenie rizík vrátane európskeho systému ochrany vkladov a sfunkčnenia spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií v súlade s dohodnutým postupom. Ďalej posilniť európsky regulačný rámec a rámec dohľadu, aby sa zabránilo nahromadeniu rizík. Prijať opatrenia s cieľom citeľne urýchliť zníženie objemu nesplácaných úverov na základe akčného plánu z júla 2017 a podporovať disciplinované znižovanie zadlženia v členských štátoch, ktoré majú veľký objem súkromného dlhu. Ďalej budovať úniu kapitálových trhov, aby sa podporil rast v reálnej ekonomike a zároveň zaručila stabilita finančného trhu.

               5.

               Dosiahnuť rýchly pokrok, pokiaľ ide o dobudovanie EMU, zohľadňujúc iniciatívy Komisie z jesene 2017, a to pri plnom rešpektovaní vnútorného trhu Únie a otvoreným a transparentným spôsobom vo vzťahu k členským štátom, ktoré nepatria do eurozóny.

      V Bruseli 14. mája 2018

            Za Radu

            predsedníčka

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014 z 15. júla 2014, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L 225, 30.7.2014, s. 1).