Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0147

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2004 až 2007  /* SEK/2005/0147 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 2.2.2005SEK(2005) 147 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2004 až 2007(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, to znamená tie, ktoré neprijali jednotnú menu, musia predkladať Rade a Komisii konvergenčné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia Rada preskúma každý konvergenčný program na základe posúdení pripravených Komisiou a výborom založeným podľa článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, Rada je po vlastnom preskúmaní programu povinná predložiť svoje stanovisko. Podľa nariadenia musia členské štáty predkladať ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi.Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004 sa nezúčastňujú na jednotnej mene, ale vyžaduje sa od nich, aby v stanovenom čase splnili konvergenčné kritériá, vrátane kritéria týkajúceho sa udržateľnosti pozície verejných financií a vyhoveli tak podmienkam na prijatie eura. Vzhľadom na deficit verejných financií na úrovni 3,9 % HDP zaznamenaný v roku 2003 Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Poľsko malo nadmerný deficit a odporučila, aby bol upravený najneskôr do roku 2007 v súlade s konvergenčným programom z mája 2004. Odporúčala najmä, aby Poľsko s rozhodnosťou implementovalo opatrenia uvedené v májovom konvergenčnom programe, najmä tie, ktoré sú súčasťou takzvaného Hausnerovho plánu . Taktiež odporúčala prijať účinné kroky týkajúce sa plánovaných opatrení na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005 v termíne do 5. novembra 2004 v súlade s Paktom stability a rastu (PSR). Okrem toho boli poľské orgány vyzvané, aby použili ďalšie možné príjmy na zníženie deficitu verejných financií a zabezpečenie zastavenia rastúceho pomeru dlhu. Vo svojom oznámení z 22. decembra 2004 Komisia dospela k záveru, že poľská vláda prijala účinné kroky pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005[2].Členské štáty, ktoré do EÚ vstúpili 1. mája 2004, sa zaviazali predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a ich prvú aktualizáciu koncom roka 2004. Prvý konvergenčný program Poľska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2004 až 2007, bol predložený 17. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Dňa 1. decembra 2004 Poľsko predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu. Útvary Komisie vykonali technické hodnotenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[3], spoločnú metodiku pre odhad potenciálneho produktu, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[4]. Toto hodnotenie viedlo k nasledujúcemu posúdeniu:-  Poľsko predložilo Európskej komisii aktualizovaný konvergenčný program zahŕňajúci obdobie rokov 2004 až 2007 dňa 1. decembra 2004 po schválení radou ministrov dňa 30. novembra 2004. Dokument zahŕňa opatrenia prijaté v rozpočte na rok 2005 a vychádza z vládneho „Programu racionalizácie a znižovania verejných výdavkov“ (takzvaného Hausnerovho plánu) prijatého v januári 2004. Program čiastočne zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov” a dodržiava štandardy ESA95. Kvalita údajov ESA95 o zložení príjmov a výdavkov verejných financií nie je plne v súlade so štatistickými štandardmi ESA95. Preto je Poľsko vyzvané, aby zabezpečilo súlad s požiadavkami na údaje.-  Makroekonomický rámec uvedený v programe predpokladá spomaľovanie rastu reálneho HDP z 5,7 % v roku 2004 na 5,0 % a 4,8 % v rokoch 2005 a 2006 v uvedenom poradí, s následným obratom na 5,6 % v roku 2007. Počas odhadovaného obdobia bude rast poháňaný domácim dopytom, pričom sa očakáva, že príspevok čistého exportu bude od roku 2005 záporný. Makroekonomický scenár do roku 2006 je pravdepodobný a približuje sa prognózam útvarov Komisie z jesene 2004, hoci tieto predpovedajú o niečo nižší rast HDP na rok 2006. Naopak, predpokladaný rast v poslednom roku programu sa zdá byť nadhodnotený. Plánované zrýchlenie rastu HDP v roku 2007 odráža optimistické predpoklady o raste potencionálneho produktu a domáceho dopytu. Program hlavne predpokladá posilnenie potencionálneho rastu z 3,6 % v roku 2004 na 4,7 % v roku 2007 (podľa výpočtov útvarov Komisie), čo by malo za následok odhadovanú produkčnú medzeru na úrovni viac než 2 % na konci obdobia programu. Tiež by to mohlo znamenať silnejší tlak na ceny než odhaduje program.-  V roku 2004 inflácia v Poľsku stúpala z veľmi nízkych hodnôt zaznamenaných v roku 2003, tempo sa však nedávno spomalilo. Nárast inflácie pozorovaný medzi aprílom a augustom 2004 bol spôsobený najmä dočasnými faktormi (ceny potravín a ropy, zvýšenie daní vyplývajúce z pristúpenia), pričom pokračujúci mierny rast miezd a silnejší zlotý podporujú vyhliadky na spomalenie inflácie v roku 2005. Zlotý sa v priebehu väčšiny roku 2004 veľmi zhodnocoval, v porovnaní s decembrom 2003 stúpol približne o 13 % oproti euru. V čistom vyjadrení, nominálnom i reálnom, zlotý rovnako zaznamenal zhodnotenie o viac než 10 % v priebehu roka 2004 (v porovnaní ku koncu roka). Rozpätie výnosov medzi poľskými štandardnými dlhopismi a dlhopismi v eurozóne sa v polovici roka 2004 oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roku kvôli obavám investorov zo spôsobu riadenia hospodárskej politiky rozšírilo, v posledných mesiacoch sa však opäť zúžilo na približne 200 bázických bodov ku koncu roka. Nepredpokladá sa žiadna zmena v existujúcich menových a kurzových mechanizmoch, t.j. v rámci priameho cieľovania inflácie v kombinácii s režimom plávajúcich výmenných kurzov.-  Cieľom rozpočtovej stratégie obsiahnutej v aktualizovanom programe je zníženie deficitu verejných financií pod 3 % HDP do roku 2007 a udržanie pomeru dlhu pod 60 % HDP. Aktualizácia predpokladá postupné znižovanie deficitu na 2,2 % HDP v roku 2007 z 5,4 % HDP v roku 2004. Otvorené dôchodkové fondy (odhadovaný ročný dopad na úrovni 1,5 % HDP) sú klasifikované v rámci sektora verejných financií, tak ako je povolené počas prechodného obdobia poskytnutého Eurostatom. V porovnaní s predchádzajúcim programom je najvýznamnejším rozdielom prehodnotenie cieľového deficitu verejných financií v roku 2007 o 0,7 percentuálneho bodu HDP smerom hore, napriek plánovanému obratu hospodárskeho rastu. Fiškálna konsolidácia by vyplynula z implementácie rozsiahleho súboru opatrení obsiahnutých v Hausnerovom pláne, ktoré by v prípade ich plnej implementácie mali odhadovaný celkový dopad na rozpočet na úrovni 4,7 % HDP za obdobie rokov 2005 až 2007 (prehodnotenie o 0,6 percentuálneho bodu smerom dolu v porovnaní s predchádzajúcim programom).-  Zníženie celkového deficitu v období 2004 až 2007 je menej ambiciózne než v májovom konvergenčnom programe a dosahuje 3,2 namiesto 4,2 percentuálneho bodu. S plánovanou konsolidačnou stratégiou sa spája veľa rizík. Riziko oneskorenej či neúplnej implementácie plánovaných opatrení Hausnerovho plánu, ktoré sú opísané v hodnotení programu z mája 2004, sa už stáva reálnym. Neistá zostáva implementácia zvyšných opatrení obsiahnutých už v rozpočte na rok 2005, ktoré vyžadujú určité legislatívne kroky. Napriek tomu, že parlament zamietol dve dôležité opatrenia, cieľový deficit sa nezmenil. Takmer polovica opatrení zameraných na dodatočné príjmy a úspory výdavkov, ktoré sú opísané v aktualizácii, je nešpecifikovaná. Podmienené záväzky predstavujú dodatočné riziko pre udržateľnosť verejných financií. Dosiahnutie cieľového deficitu je taktiež podmienené plánovaným vysokým rastom HDP počas obdobia programu. Navyše, financovaný dôchodkový systém sa naďalej zaznamenáva v rámci sektora verejných financií. Pri zmene klasifikácie v roku 2007 budú hodnoty deficitu za každý rok upravené o 1,5 percentuálneho bodu smerom hore. Z dôvodu absentujúcich dodatočných úsporných opatrení nie je zaistené splnenie odporúčania Rady znížiť deficit pod 3 % v poslednom roku programu na základe nového cieľového deficitu na rok 2007 vo výške 2,2 % HDP. Na základe posúdenia rizika môže byť rozpočtový výsledok horší než plánovaný.-  Predpokladá sa zvýšenie pomeru verejného dlhu kumulatívne o 2,6 percentuálneho bodu v období rokov 2004 až 2006, s dosiahnutím úrovne 48 % HDP ku koncu roka 2006 pred poklesnutím o 0,8 percentuálneho bodu v roku 2007. Prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 načrtávajú nepriaznivejší vývoj dlhu. Klasifikácia otvorených dôchodkových fondov mimo sektora verejných financií v súlade s rozhodnutím Eurostatu by viedla k zvýšeniu hodnôt dlhu približne o 6 percentuálnych bodov priemerne v každom roku počas obdobia 2005-2007. Pomer dlhu by teda zostal pod 60 % HDP referenčnej hodnoty aj pri takejto zmene klasifikácie. Odhad dlhu na rok 2004 bol prehodnotený približne o 3 percentuálne body smerom dolu v porovnaní s májovým programom, najmä z dôvodu, že nominálny rast HDP a cenové dopady zhodnotenia zlotého boli vyššie než sa očakávalo. Po zvyšok obdobia programu by zlepšujúce sa primárne saldo a vysoký delenec nominálneho rastu čiastočne kompenzovali dopad kapitálového vyrovnania na zvýšenie čistého dlhu, čiastočne odrážajúci predfinancovanie fondov EÚ. Plánované spomalenie a prípadný obrat v náraste pomeru dlhu je tiež podmienený objemnými príjmami z privatizácie. Podmienené záväzky taktiež predstavujú riziko pre plánovanú cestu znižovania dlhu. Stav štátnych záruk dosiahol 3,9 % ku koncu roka 2004 a v nasledujúcich rokoch sa očakáva jeho nárast. Okrem toho, zadlženie zdravotného systému neustále rastie a zvyšujú sa očakávania pomoci vlády.-  Aktualizácia len stručne načrtáva opatrenia plánované v Hausnerovom pláne , ktoré sú zamerané na obmedzenie sociálnych výdavkov a zlepšenie riadenia verejných výdavkov. Spôsob úpravy popísaný v programe kriticky závisí od realizácie plánovanej reformy systému sociálnej ochrany. Aktualizácia dopĺňa májový konvergenčný program, v ktorom bola väčšina opatrení rozobratá, o odhady dopadu opatrení na rozpočet. Okrem dopadu na rozpočet, by tieto reformy pripravili cestu k zníženiu vysokého daňového klinu pri mzdách, ktorý je hlavnou prekážkou pri vytváraní pracovných miest a odrádza od účasti na trhu práce. Taktiež riešia úlohu znižovania pomerne vysokého podielu zákonom stanovených výdavkov. V dôsledku reformy verejných financií a racionalizácie výdavkov sa očakáva, že podiel povinných (zákonom stanovených) výdavkov klesne zo 42,5 % v roku 2003 na 39,3 % v roku 2007.-  Nedostatok rozpočtových prognóz po roku 2020 podstatne sťažuje posúdenie dlhodobej udržateľnosti poľských verejných financií, nakoľko dopad starnutia populácie na rozpočet sa pravdepodobne prejaví najmä po roku 2020. Na základe dostupných informácií však nie je možné vylúčiť určité riziká. Základná neistota týkajúca sa rozpočtového vplyvu politík zameraných na posilňovanie dlhodobých rozpočtových trendov pretrváva.-  Zatiaľ čo stratégia načrtnutá v programe sa spolieha hlavne na vplyv dôchodkovej reformy a potrebnú rozpočtovú konsolidáciu v strednodobom horizonte, v budúcnosti musia byť implementované dodatočné reformné opatrenia na zvýšenie schopnosti vyrovnať sa so starnutím populácie. Takže úspešná implementácia plánovaných opatrení, prísne sledovanie neuhradených podmienených záväzkov a rezolútna implementácia plánovanej rozpočtovej konsolidácie v strednodobom horizonte by mali prispieť k dlhodobejšie udržateľnej pozícii.-  Celkovo sú hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Na jednej strane je program v súlade so znižovaním deficitu verejných financií odporúčaným Radou, ktoré je založené na implementácii Hausnerovho plánu . Na druhej strane program neuvádza konkrétne kroky na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií a na riešenie otázky rastúceho stavu podmienených záväzkov.-  V zmysle vyššie uvedeného posúdenia a na základe odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 by bolo vhodné, aby Poľsko posilnilo fiškálne úpravy a znížilo cieľový deficit na rok 2007. Na zníženie deficitu pod 3 % HDP v roku 2007 dôveryhodným a udržateľným spôsobom by malo zabezpečiť plnú implementáciu štrukturálnych opatrení obsiahnutých v Hausnerovom pláne a prijatie dodatočných opatrení fiškálnej konsolidácie. Pokiaľ sa riziká spojené s implementáciou naplnia, bude tiež potrebné dodatočné úsilie na prijatie alternatívnych opatrení. Okrem toho by Poľsko malo byť vyzvané, aby vynaložilo úsilie na riešenie otázky rastúceho stavu podmienených záväzkov.Na základe tohto posúdenia Komisia prijala priložené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktulizovanému konvergenčnému programu Poľska a zasiela ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2004 až 2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa 17. februára 2005 Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Poľska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2004 až 2007. Program čiastočne zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov”. Kvalita údajov ESA95 o zložení príjmov a výdavkov verejných financií nie je plne v súlade so štatistickými štandardmi ESA95. Program sa taktiež odchyľuje od požiadaviek na údaje v oblasti dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Preto je Poľsko vyzvané, aby zabezpečilo súlad s požiadavkami na údaje.2.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá spomaľovanie rastu reálneho HDP z 5,7 % v roku 2004 na 4,9 % v priemere v rokoch 2005 a 2006, pred obratom na 5,6 v roku 2007. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža skôr priaznivé predpoklady rastu. Ak sú prognózy rastu na roky 2005 a 2006 pravdepodobné, odhad rastu na posledný rok programu sa zdá byť vysoký. Najmä plánované zrýchlenie rastu HDP v roku 2007 odráža optimistické predpoklady o raste potencionálneho produktu a sile domáceho dopytu. Prognózy programu pokiaľ ide o infláciu, sa zdajú byť nízke.3.  Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že v Poľsku bol nadmerný deficit a odporučila, aby bol do roku 2007 upravený. Cieľom rozpočtovej stratégie, z ktorej aktualizovaný program vychádza, je zníženie deficitu verejných financií pod 3 % HDP do roku 2007 a udržanie pomeru dlhu pod 60 % HDP. Aktualizácia predpokladá postupné znižovanie deficitu na 2,2 % HDP v roku 2007 z 5,4 % HDP v roku 2004, vrátane nadbytku otvorených dôchodkových fondov (odhadovaný ročný dopad na úrovni 1,5 % HDP). V porovnaní s predchádzajúcim programom je najvýznamnejším rozdielom prehodnotenie cieľového deficitu verejných financií v roku 2007 o 0,7 percentuálneho bodu HDP smerom hore, napriek plánovanému obratu hospodárskeho rastu.4.  Fiškálna konsolidácia v rokoch 2005 až 2007 by vyplynula z implementácie rozsiahleho súboru opatrení obsiahnutých v Hausnerovom pláne , ktoré by v prípade ich plnej implementácie mali odhadovaný celkový dopad na rozpočet na úrovni 4,7 % HDP (prehodnotenie o 0,6 percentuálneho bodu smerom dolu v porovnaní s predchádzajúcim programom). Súčasne sa implementuje významný program verejných investícií, ktorý zvýšil verejné investície z 3,4 % HDP v roku 2003 na priemerných 4,1 % počas obdobia programu oproti priemeru EÚ na úrovni 2,4 % HDP v roku 2004.5.  Zrejmým rizikom je skutočnosť, že rozpočtový výsledok môže byť horší než je plánovaný v programe. Riziko oneskorenej či neúplnej implementácie plánovaných opatrení Hausnerovho plánu , ktoré sú opísané v hodnotení programu z mája 2004 sa už stáva reálnym. Neistá zostáva implementácia zvyšných opatrení, ktoré ešte vyžadujú určité legislatívne postupy, sú však už obsiahnuté v rozpočte na rok 2005. Napriek tomu, že parlament zamietol dve dôležité opatrenia, cieľový deficit sa nezmenil. Takmer polovica opatrení zameraných na dodatočné príjmy a úspory výdavkov, ktoré sú opísané v aktualizácii, je nešpecifikovaná. Podmienené záväzky predstavujú dodatočné riziko pre udržateľnosť verejných financií. Dosiahnutie cieľového deficitu je taktiež podmienené plánovaným vysokým rastom HDP počas obdobia programu. Okrem toho, financovaný dôchodkový systém sa naďalej zaznamenáva v rámci sektora verejných financií, ako bolo povolené počas prechodného obdobia schváleného Eurostatom. Pri zmene v klasifikácii budú hodnoty deficitu za každý rok upravené o 1,5 percentuálneho bodu smerom hore. Z dôvodu absentujúcich dodatočných úsporných opatrení preto nie je zaistené splnenie odporúčania Rady znížiť deficit pod 3 % v poslednom roku programu na základe nového cieľového deficitu na rok 2007 vo výške 2,2 % HDP.6.  Vzhľadom na toto posúdenie rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe nedostatočná na zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2007 a okrem Hausnerovho plánu opísaného v aktualizovanom programe, môžu byť potrebné dodatočné opatrenia.7.  Odhaduje sa, že pomer dlhu dosiahol 45,9 % HDP v roku 2004, čo je pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá zvýšenie pomeru dlhu kumulatívne o 1,8 percentuálneho bodu počas obdobia rokov 2004 až 2007 s nárastom, ktorý sa zastaví len v poslednom roku programu.8.  Nedostatok rozpočtových prognóz po roku 2020 podstatne sťažuje posúdenie dlhodobej udržateľnosti poľských verejných financií, nakoľko dopad starnutia populácie na rozpočet sa pravdepodobne prejaví najmä po roku 2020. Na základe dostupných informácií však nie je možné vylúčiť určité riziká. Základná neistota týkajúca sa rozpočtového vplyvu politík zameraných na posilňovanie dlhodobých rozpočtových trendov pretrváva. Zatiaľ čo stratégia načrtnutá v programe sa spolieha hlavne na vplyv dôchodkovej reformy a potrebnú rozpočtovú konsolidáciu v strednodobom horizonte, v budúcnosti musia byť implementované dodatočné reformné opatrenia na zvýšenie schopnosti vyrovnať sa so starnutím populácie. Takže úspešná implementácia plánovaných opatrení, prísne sledovanie neuhradených podmienených záväzkov a rezolútna implementácia plánovanej rozpočtovej konsolidácie v strednodobom horizonte by mali prispieť k dlhodobejšie udržateľnej pozícii.9.  Celkovo sú hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny pre oblasť verejných financií. Na jednej strane je program v súlade so znižovaním deficitu verejných financií odporúčaným Radou, ktoré je založené na implementácii Hausnerovho plánu . Na druhej strane program neuvádza konkrétne kroky na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä prostredníctvom riešenia otázky rastúceho stavu podmienených záväzkov.* * *V zmysle vyššie uvedeného posúdenia a na základe odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 7 sa Rada domnieva, že Poľsko by malo:(i) posilniť fiškálne úpravy a znížiť cieľový deficit na rok 2007;10.  zabezpečiť plnú implementáciu štrukturálnych opatrení obsiahnutých v Hausnerovom pláne a vyvinúť dodatočné úsilie na prijatie alternatívnych opatrení v prípade, že sa riziká spojené s implementáciou naplnia; a(iii) riešiť otázku zvyšujúceho sa stavu podmienených záväzkov.Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 |KOM okt. 2004 | 5,8 | 4,9 | 4,5 | - |KP máj 2004 | 5,0 | 5,0 | 5,6 | 5,6 |HICP inflácia (%) | KP dec. 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,7 | 2,5 |KOM okt. 2004 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | - |KP máj 2004 | 2,2 | 2,8 | <3 | <3 |Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2004 | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 |KOM okt. 2004 | -5,6 | -4,1 | -3,1 | - |KP máj 2004 | -5,7 | -4,2 | -3,3 | -1,5 |Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2004 | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 |KOM okt. 2004 | -2,5 | -1,0 | -0,0 | - |KP máj 2004 | -2,8 | -1,1 | -0,3 | 1,3 |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 |KOM okt. 2004 | 47,7 | 49,8 | 49,3 | - |KP máj 2004 | 49,0 | 51,9 | 52,7 | 52,3 |Zdroje: Konvergenčný program (KP); Prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM). |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré tento text odkazuje, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] SEC(2004) 1630, 22.12.2004.[3] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, dokument EFC/ECFIN/404/01 – REV 1 z 27.6.2001, potvrdený Radou ECOFIN 10.7.2001.[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré tento text odkazuje, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2011 – 2014

text:
               16.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 210/12

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2011 – 2014
   2011/C 210/04
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 121 ods. 2 a 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Cyprus 6. mája 2011 predložil svoj národný program reforiem na rok 2011 a 7. mája 2011 aktualizáciu svojho programu stability na obdobie 2010 – 2014 za rok 2011. S cieľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto dva programy posúdené súčasne.

               (7)

               Cyperské hospodárstvo sa mierne oživuje po tom, čo v roku 2009 zažilo prvý hospodársky pokles za posledných 35 rokov s poklesom reálneho HDP o 1,7 %. Pracovný trh vďaka recesii utrpel, pričom miera nezamestnanosti v roku 2010 dosiahla 6,5 %. Stav verejných financií sa takisto zhoršil. V dôsledku automatických stabilizátorov, diskrečných fiškálnych stimulačných opatrení proti spomaleniu hospodárstva, ako aj pomerne veľkého vplyvu modelu rastu menej založeného na daniach rozpočet verejnej správy klesol z prebytku v roku 2009 na deficit vo výške 6 % HDP. Po veľkom znížení stavu zásob, ktoré sa konalo v roku 2009 v spolupráci s miernym obnovením súkromnej spotreby, sa ekonomická aktivita v roku 2010 mierne zvýšila s rastom vo výške 1 %, najmä v dôsledku hromadenia zásob. Posilňujúce hospodárske vyhliadky budú podľa očakávaní prínosom pre trh práce a predpokladá sa, že zamestnanosť sa mierne zlepší, zatiaľ čo nezamestnanosť sa bude postupne znižovať zo svojho vrcholu z konca roka 2010.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je do roku 2012 realistický, no potom skôr optimistický, ako to zhodnotili útvary Komisie vo svojej prognóze z jari 2011. Podľa programu stability sa má v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010 v roku 2011 znížiť rozpočtový deficit na úroveň 4 % HDP a v roku 2012 na 2,6 % a pokračovať v rozpočtovej konsolidácii aj po jeho skončení. V programe sa odhaduje, že miera zadĺženia dosiahne vrchol v roku 2012 a potom bude klesať. Priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda na obdobie 2011 – 2012 je 1,5 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010. Štrukturálne zlepšenie je však nastavené na nižšie hodnoty, ako je v požiadavkách Paktu o stabilite a raste na roky 2013 a 2014. Strednodobý cieľ, ktorý sa potvrdzuje ako vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení, sa v programovom období nedosiahne. Aj keď bude celková plánovaná úprava založená na obmedzení výdavkov, väčšina opatrení v roku 2011 je na strane príjmov. Celkovo sa riziká poklesu programu konsolidácie, ktoré sú vytýčené v programe, spájajú s pokračujúcim vyvažovaním smerom k štruktúre modelu rastu menej založenej na daniach, praxou prijímania dodatkových rozpočtov v priebehu roka a včasným vykonaním opatrení, ktoré je ešte potrebné dohodnúť so sociálnymi partnermi a ďalšími spôsobmi, ktoré sa ešte spresnia (napr. obmedzenie bežných výdavkov). Ak bude makroekonomický alebo rozpočtový vývoj horší, než sa očakáva, budú sa musieť vzhľadom na tieto riziká prijať ďalšie opatrenia.

               (9)

               Napriek poklesu približne na 8 % HDP v roku 2010 je deficit bežného účtu aj naďalej vysoký a pravdepodobne obmedzí hospodársky rast v strednodobom horizonte. Vysokú spotrebu verejného sektora bude potrebné financovať buď zo zahraničného dlhu alebo z vyšších domácich súkromných úspor. Takéto úspory by znamenali menší rast produkcie vytesnením súkromnej spotreby alebo investícií. V strednodobom horizonte by sa deficit stále zlepšoval, ale miernym tempom. V kontexte postupu pri nadmernom deficite Rada 13. júla 2010 odporučila, aby cyperské orgány tiež posilnili záväzný charakter svojho strednodobého rozpočtového rámca. Doteraz nebol ohlásený žiadny pokrok. Podľa programu stability by sa mal strednodobý rozpočtový rámec plne realizovať až od finančného roku 2014, nie od 2012 ako sa donedávna očakávalo. Jeho vplyv by sa tak pocítil až v strednodobom horizonte. Včasné vykonávanie nového rámca by bolo dôležité pre úspešnú a trvalú konsolidáciu verejných financií.

               (10)

               Bankový sektor dobre odolal globálnej finančnej kríze a kríze štátneho dlhu eurozóny bez toho, aby boli potrebné zásahy vlády. S aktívami, ktoré sú bez pobočiek a dcérskych spoločností zahraničných bánk viac než šesťnásobkom HDP, a ak sú tieto zahrnuté, deväťnásobkom HDP, je však v pomere k hospodárstvu veľký. Okrem toho je pomerne koncentrovaný, trhu dominujú tri vnútroštátne skupiny, ktoré vlastnia asi 55 % z celkových bankových aktív okrem družstevných bánk. Prebiehajúce riziká na medzinárodných finančných trhoch si vyžadujú pokračovanie konzervatívneho riadenia súvah, ako aj obozretný dohľad nad nimi. Existujú dva orgány dohľadu: Central Bank of Cyprus (cyperská centrálna banka) pre komerčné banky a Úrad pre dohľad a rozvoj družstiev pre družstevné úverové inštitúcie. Vláda podporuje harmonizačné postupy v dvoch orgánoch dohľadu. Zároveň transparentnosť dohľadu nad družstevnými úverovými inštitúciami sa musí posilniť ako krok k jednotnému dohľadu.

               (11)

               Predpokladaný dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je jednoznačne vyšší ako priemer EÚ, hlavne v dôsledku relatívne veľkého zvýšenia výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP v nasledujúcich desaťročiach. Podľa posledného posúdenia Komisie riziká týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií sa zdajú byť vysoké. V apríli 2009 sa zaviedla dôchodková reforma. Reforma je zameraná hlavne na stranu príjmov a len mierne by spomalila nárast výdavkov na dôchodky. Pokrok v reforme zdravotníctva, ktorá je zameraná na obmedzenie predpokladaného zvýšenia výdavkov prostredníctvom zriadenia národného systému zdravotnej starostlivosti a premeny štátnych nemocníc na samostatné subjekty, bol veľmi obmedzený.

               (12)

               Automatická úprava príspevku na životné náklady dvakrát ročne je priamo prepojená na priemernú percentuálnu zmenu indexu spotrebiteľských cien počas posledných šiestich mesiacov v porovnaní s predchádzajúcimi šiestimi mesiacmi. Má silnú podporu sociálnych partnerov a zostala otázkou kolektívneho vyjednávania, ktorá nemôže byť predmetom dojednania. Jej jednotné uplatňovanie však neumožňuje, aby mzdy odzrkadľovali rozdiely v produkcii v rámci sektorov. Prvým nedostatkom príspevku na životné náklady je prepojenie mzdy na ceny výrobku a nie na zvýšenie produktivity. Druhým je skutočnosť, že tí, ktorí najviac profitujú z tohto systému, sú tí s vyššími príjmami, zatiaľ čo väčšina najmenej platených (napr. nekvalifikovaných pracovníkov) nie je krytá (iba 6 % z nich je indexovaných prostredníctvom príspevku na životné náklady). Po tretie má príspevok na životné náklady aj významný vplyv na verejné financie, pretože okrem miezd a platov je takisto neoddeliteľnou súčasťou dôchodkov, sociálnych dávok a iných príspevkov.

               (13)

               Hoci účasť na trhu práce na Cypre je vyššia ako priemer EÚ, na cyperskom pracovnom trhu sa ukazuje veľká rodová nerovnováha. Podľa národného programu reforiem sú hlavnými prekážkami brániacimi zamestnanosti a rastu rodové rozdiely v zamestnanosti, náklady a dostupnosť zariadení starostlivosti o deti, nedostatok flexibilných foriem zamestnanosti a pretrvávajúce vysoké rozdiely v odmeňovaní žien a mužov. V tomto ohľade boli v národnom programe reform uvedené súvisiace opatrenia. Zatiaľ čo úroveň vzdelania na stredoškolskej a vysokoškolskej úrovni na Cypre je vysoká, odborné vzdelávanie a príprava sa nezdajú byť príťažlivými možnosťami. Vysoká nezamestnanosť mládeže v kombinácii s vysokým podielom ľudí s vysokou úrovňou dosiahnutého vzdelania na celkovej nezamestnanosti sú znamením významného nesúladu kvalifikovaných pracovných síl v cyperskom hospodárstve. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je v krajine, ktorá má vo všeobecnosti dobrú úroveň vzdelávania, takisto nízka, najmä čo sa týka určitých skupín (pracovníkov s nízkou kvalifikáciou, starších ľudí a nezamestnaných). Pri riešení týchto problémov sa v národnom programe reforiem predpokladá niekoľko opatrení vrátane zriadenia radu nových postsekundárnych inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy ako aj nového systému učňovského vzdelávania od roku 2012 – 2013. Pre celkový strategický cieľ tohto členského štátu presunúť sa z pracovných miest s nižšou produktivitou na tie s vyššou produktivitou by bolo veľmi prospešné nové zameranie systému vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť lepšiu kombináciu kvalifikácií, ktoré by zodpovedali dopytu na trhu práce.

               (14)

               Cyprus prijal všeobecný zákon o transpozícii smernice o službách v júli 2010. Prijali sa tiež určité osobitné právne predpisy niektorých odvetví a nedávno sa postúpili Európskej komisii prostredníctvom oznámenia vnútroštátneho vykonávacieho opatrenia začiatkom júna 2011. Existujú však obavy týkajúce sa úplnosti transpozície, keďže v osobitných právnych predpisoch niektorých odvetví, v ktorých neboli uskutočnené žiadne zmeny a doplnenia, stále existujú niektoré prekážky pre právo usadiť sa a slobodu poskytovania služieb. Tieto prekážky sa pohybujú v rozmedzí od všeobecne uplatniteľných, akými sú poverenia, ktoré si vyžiadajú miestne orgány na akúkoľvek podnikateľskú činnosť alebo obmedzené trvanie povolení bez ohľadu na oblasti služieb a obsiahnuté riziká, až po veľmi špecifické, ako sú pevne stanovené sadzby uplatniteľné na služby cestovného ruchu, testy hospodárskych potrieb do povolení na prenájom auta, diskriminačný prístup stavebných spoločností z iných členských štátov, zákaz týkajúci sa vykonávania povolania architektov a inžinierov ako právnických osôb.

               (15)

               Celkovo by mohli obmedzenia a otázky týkajúce sa životného prostredia, ktoré sú spojené s využívaním zdrojov a energie, vytvoriť prekážky rastu na Cypre. Týka sa to osobitej geografickej polohy Cypru a dôsledkov klimatických zmien v podobe predĺžených súch. Nedávno sa ukončilo štúdium posúdenia nákladovej efektívnosti podporných systémov pre obnoviteľné energie, na základe ktorého sa revidovali systémy podpory. Fungovanie energetického sektora sa dá výrazne zvýšiť prostredníctvom zavedením zemného plynu a a umožnením investícií do infraštruktúry pre obnoviteľné energie.

               (16)

               Cyprus sa v rámci Paktu Euro Plus zaviazal k viacerým opatreniam. Z fiškálnej strany pakt tento štát zaväzuje k posilneniu fiškálnej udržateľnosti tým, že sa pripraví rámcový zákon na riešenie finančných kríz a zriadi sa plne nezávislý fond finančnej stability. Okrem toho sa uskutoční dialóg o reštrukturalizácii dôchodkového systému verejného sektora, ktorý by sa mal zavŕšiť koncom roka 2011. Opatrenia týkajúce sa zamestnanosti sú zamerané na boj proti nezákonnej a neevidovanej práci, na riešenie nesúladu kvalifikácií a na zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov. Opatrenia týkajúce sa konkurencieschopnosti sa vzťahujú na obmedzovanie miezd vo verejnom sektore (zmenu mechanizmu indexácie miezd), posilnenie konkurencieschopnosti MSP, dokončenie národnej digitálnej stratégie do roku 2011 a podporu energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie. Tieto záväzky odzrkadľujú štyri oblasti paktu. Stanovujú pokračovanie v širšej reformnej agende načrtnutej v programoch stability a národných programoch reforiem a potvrdzujú vopred ohlásené plány uskutočniť reformy zamerané na odstránenie štrukturálnych nedostatkov krajiny bez toho, aby sa v tomto štádiu určoval časový rámec na riešenie otázok, ako sú mzdy vo verejnom sektore a dôchodkový systém. Tieto záväzky sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

               (17)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem vrátane záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich dodržiavanie pravidiel a usmernení EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že je potrebné vyvinúť viac úsilia na dosiahnutie deficitu rozpočtu na rok 2011 a že by sa mali špecifikovať dodatočné konsolidačné opatrenia na rok 2012 a neskôr. Aby sa zlepšila dlhodobá udržateľnosť verejných financií, sú potrebné ďalšie opatrenia týkajúce sa dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti. S cieľom posilniť obozretný rámec bankového dohľadu, upraviť systém indexácie miezd, zlepšiť odborné vzdelávanie, odbornú prípravu a zručnosti, podnikateľské prostredie a energetickú účinnosť by sa mali prijať ďalšie opatrenia.

               (18)

               Na základe tohto hodnotenia, tiež s prihliadnutím na odporúčanie Rady z 13. júla 2010 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada skúmala v roku 2011 aktualizáciu programu stability Cypru a jej stanovisko (3) sa odráža najmä v jej nižšie uvedených odporúčaniach 1) a 3). Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Cypru,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus prijal v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Prijať potrebné opatrenia trvalého charakteru, aby sa dosiahol rozpočtový cieľ na rok 2011 a korekcia nadmerného deficitu do roku 2012 v súlade s odporúčaniami Rady podľa postupu pri nadmernom deficite. Prijať opatrenia na udržanie prísnej kontroly nad výdavkami a využije každý lepší než očakávaný vývoj rozpočtu na rýchlejšie zníženie deficitu a dlhu. Zaistiť pokrok smerom k strednodobému cieľu vo výške minimálne 0,5 % HDP ročne a začať znižovanie podielu verejného dlhu. Urýchliť zavádzanie vykonateľného viacročného rozpočtového rámca so záväzným právnym základom a nápravnými mechanizmami, počínajúc prípravou rozpočtu na rok 2012. Rozpočtovanie podľa programov a výsledkov by sa malo vykonávať čo najskôr.

               2.

               Ďalej posilní obozretný rámec dohľadu nad bankami a družstevnými úverovými spoločnosťami, aby sa tak včas odhalili riziká.

               3.

               Zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením reformných opatrení na kontrolu výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť s cieľom obmedziť predpokladaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Pokiaľ ide o dôchodky, predĺžiť roky prispievania, prepojiť vek odchodu do dôchodku s priemernou dĺžkou života alebo inými opatreniami s rovnakým účinkom na rozpočet, pričom dbať na riešenie vysokej miery rizika chudoby pre starších ľudí. Čo sa týka zdravotnej starostlivosti, podniknúť ďalšie kroky, aby sa urýchlilo vykonávanie národného systému zdravotného poistenia.

               4.

               Po konzultáciách so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi podniknúť kroky na reformu systému vyjednávania o mzdách a indexácie miezd, aby sa tak zabezpečilo, že rast miezd bude lepšie odzrkadľovať vývoj v oblasti produktivity práce a konkurencieschopnosť.

               5.

               Podniknúť ďalšie kroky v rámci reforiem plánovaných pre systémy odborného vzdelávania a prípravy s cieľom lepšie zosúladiť výsledky vzdelávania s potrebami trhu práce, konkrétne zriadením inštitútov postsekundárneho odborného vzdelávania a prípravy. Prijať opatrenia na zvýšenie účinnosti systému odborného vzdelávania prostredníctvom zvýšenia stimulov a zlepšenia prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave, najmä v prípade nízko kvalifikovaných pracovníkov, žien a starších pracovníkov.

               6.

               Zrušiť zostávajúce prekážky pre vytváranie a slobodné poskytovanie služieb na základe právnych predpisov špecifických pre príslušný sektor do decembra 2011 s cieľom vytvoriť viac príležitostí pre rast a pracovné miesta v sektore služieb.

               7.

               Zaviesť opatrenia na zvýšenie rôznorodosti zdrojov energie a rozšíriť obnoviteľné zdroje energie. Do roku 2012 zriadiť plán vodného hospodárstva a systém stanovovania cien, ktoré by odzrkadľovali nákladovú efektívnosť a spravodlivý prístup v záujme zabezpečenia trvalejšieho hospodárenia s vodnými zdrojmi.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Predpokladá sa v článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


Odporúčanie Komisie, ktorým sa poskytujú politické usmernenia o hospodárskej a rozpočtovej politike vo Francúzsku


Avis juridique important

|

52004SC0831

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu v Českej republike  /* SEK/2004/0831 v konečnom znení */

Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY o existencii nadmerného deficitu v Českej republike(predlozené Komisiou)VYSVETĽUJÚCE MEMORANDUMKomisia 7. apríla 2004 uverejnila svoje prognózy na jar 2004 [1]. Podľa týchto prognóz, ktoré zohľadňujú údaje vykázané Českou republikou v marci 2004, sa celkový státny deficit v Českej republike zvýsil zo 6,4 % HDP v roku 2002 na 12,9 % HDP v roku 2003 (5,9 % HDP bez veľkej jednorazovej operácie súvisiacej s hypotetickými státnymi zárukami), čím sa prekročila 3 % hodnota HDP odporúčaná Zmluvou .[1]  Prognóza Komisie Jar 2004 je k dispozícii na nasledujúcej internetovej strane: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Na základe tohto evidentného dôkazu iniciovala Komisia 12. mája 2004konanie nadmerného deficitu pre Českú republiku s prijatím správy predvídanej v článku 104(3) Zmluvy [2]. Komisia dostala 13. mája 2004 program konvergencie Českej republiky, ktorý potvrdil hodnotu deficitu vo výske 12,9 % HDP na rok 2003.[2]  Celý text tejto správy je k dispozícii na nasledujúcej internetovej strane: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.Uplatňovanie rozsiahleho deficitného konania (EDP) sa riadi článkom 104 Zmluvy a nariadením Rady (ES) č. 1467/97 "o urýchlení a vyjasnení realizácie rozsiahleho deficitného konania", ktoré je časťou Paktu stability a rastu [3]. Krajiny, ktoré sa pripojili k EÚ 1. mája 2004 sú členskými státmi s výnimkou a majú sa vyvarovať rozsiahlym deficitom, ale nedajú sa na ne uvaliť sankcie podľa článku 104 (9) a (11)."[3]  Ú. v. EÚ L 209, 2.8.1997.Správa Komisie podľa článku 104(3) Zmluvy prisla k záveru, ze nadmerný deficit Českej republiky v roku 2003 prevysujúci 3 % hodnotu HDP odporúčanú Zmluvou nebol spôsobený neobvyklou udalosťou mimo kontroly českých orgánov, ani nebol výsledkom závazného hospodárskeho poklesu v zmysle Paktu stability a rastu, pretoze reálny rast HDP dosiahol v roku 2003 2,9 %. Čo sa týka vývoja v roku 2004, správa dospela k záveru, ze celkový státny deficit sa pravdepodobne znízi, ale zostane vyssí ako 3 % HDP. Konkrétne prognózy Komisie na jar 2004 uvádzajú celkový státny deficit vo výske 5,9 % HDP v roku 2004, čo je viac ako 5,3 % HDP plánovaný českými orgánmi v programe konvergencie.Na základe prognózy Komisie na jar 2004 dospela správa Komisie tiez k záveru, ze pomer dlhu voči HDP, ktorý dosiahol 37,6 % HDP v roku 2003, zostane v roku 2004 pod hladinou 60 % hodnoty odporúčanej Zmluvou. Konkrétne prognózy Komisie na jar 2004 plánujú, ze pomer dlhu dosiahne v roku 2004 40,6 % HDP, čo je viac ako hodnota 38,4 % HDP, ktorú plánujú české orgány v programe konvergencie.Článok 104(4) Zmluvy uvádza, ze "výbor zabezpečený v článku 114 (t. j. hospodársky a finančný výbor) musí formulovať stanovisko k správe Komisie". Výbor vydal svoje stanovisko 24. mája 2004, kde súhlasil s ocenením, ktoré urobila vo svojej správe Komisia. Konkrétne prisiel výbor k záveru, ze rozpočtová situácia v Českej republike indikuje existenciu nadmerného deficitu podľa prvého z dvoch kritérií, predvídaných článkom 104(2) na zistenie takýchto deficitov. Posúdenie ďalsích relevantných faktorov, najmä strednodobú rozpočtovú pozíciu a pomer státnych investícií, nezmenil ocenenie, ktoré sa urobilo na základe samotných kritérií. Výbor tiez povazoval za pravdepodobné, ze celkový státny deficit by naďalej v roku 2004 prevysoval hodnotu odporúčanú Zmluvou a ze celkový hrubý státny dlh by zostal pod 60 % hodnotou HDP odporúčanou Zmluvou, ale zvýsil by sa ďalej na 40,6 % HDP v roku 2004.Komisia, ktorá preskúmala relevantné faktory, ktoré vzala do úvahy vo svojej správe, so zreteľom na stanovisko výboru, je toho názoru, ze v Českej republike existuje nadmerný deficit. Toto stanovisko, prijaté Komisiou dňa 24. júna 2004, je týmto adresované Rade, a to v súlade s článkom 104(5) Zmluvy. Komisia odporúča, aby sa Rada podľa toho rozhodla, a to v súlade s článkom 104(6) a týmto adresuje odporúčanie pre rozhodnutie v danom význame. Okrem toho, Komisia predkladá Rade odporúčanie pre odporúčanie Rady, ktoré by malo byť adresované Českej republike so zreteľom na ukončenie situácie nadmerného deficitu, v súlade s článkom 104(7) Zmluvy.Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY o existencii nadmerného deficitu v Českej republikeRADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 104(7),so zreteľom na odporúčanie Komisie,so zreteľom na komentáre poskytnuté Českou republikou,keďze:(1) podľa článku 104 Zmluvy majú členské státy zabrániť nadmerným státnym deficitom; toto platí tiez pre členské státy s výnimkou, čo je prípad vsetkých krajín, ktoré pristúpili k EÚ 1. mája 2004;(2) Pakt stability a rastu je zalozený na zámere solídnych státnych financií ako prostriedku posilnenia podmienok cenovej stability a silného udrzateľného rastu vedúceho k vytváraniu zamestnanosti;(3) konanie nadmerného deficitu podľa článku 104 zabezpečuje rozhodnutie o existencii nadmerného dlhu a protokol o konaní v prípade nadmerného deficitu pripojený k Zmluve stanovuje ďalsie ustanovenia týkajúce sa realizácie konania prípade nadmerného deficitu. Nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 [4], zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 475/2000 [5] a nariadením Komisie (ES) č. 351/2002 [6] ukladá podrobné pravidlá a definície na uplatňovanie ustanovenia uvedeného protokolu;[4]  Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7.[5]  Ú. v. ES L 58, 3.3.2000, s. 1.[6]  Ú. v. ES L 55, 26.2.2002 s. 23.(4) článok 104(5) Zmluvy vyzaduje od Komisie, aby sa zaoberala stanoviskom Rady, ak Komisia usudzuje, ze v členskom státe existuje alebo môze vzniknúť nadmerný deficit. Po preskúmaní vsetkých príslusných faktorov zohľadnených v jej správe v súlade s článkom 104(3) a po vzatí do úvahy stanoviska Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 104(4) dospela Komisia vo svojom stanovisku z 24. júna 2004 k záveru, ze v Českej republike existuje nadmerný deficit;(5) článok 104(6) Zmluvy ukladá, ze Rada by mala posúdiť akékoľvek komentáre, ktoré si môze príslusný členský stát zelať poskytnúť pred rozhodovaním, po celkovom hodnotení, či existuje nadmerný deficit;(6) celkové hodnotenie vedie k nasledujúcim záverom. Celkový státny deficit dosiahol v Českej republike v roku 2003 12,9 % HDP (5,9 % HDP bez veľkej jednorazovej operácie súvisiacej s hypotetickými státnymi zárukami), čo prevysuje 3 % hodnotu HDP odporúčanú Zmluvou. Prebytok celkového státneho deficitu nad odporúčanou hodnotou nevyplynul z neobvyklej udalosti mimo kontroly českých orgánov, ani nebol výsledkom závazného hospodárskeho poklesu v zmysle Paktu stability a rastu. Celkový státny deficit pravdepodobne zostane v roku 2004 vyssí ako 3 % HDP. Konkrétne, podľa prognózy Komisie na jar 2004 sa plánuje, ze deficit dosiahne v roku 5,9 % HDP, zatiaľ čo program konvergencie Českej republiky predpokladá deficit vo výske 5,3 % HDP. Pomer dlhu, ktorý bol v roku 2003 37,6 %, pravdepodobne zostane v roku 2004 pod úrovňou 60 % Zmluvou odporúčanej hodnoty HDP.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového hodnotenia vyplýva, ze v Českej republike existuje nadmerný deficit.Článok 2Toto odporúčanie je určené Českej republike.V Bruseli [5. júla] 2004.Za Radupredseda[...]


title: Odporúčania pre vnútroštátne súdy pri podávaní návrhov na začatie prejudiciálnych konaní

text:
               6.11.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 338/1

   ODPORÚČANIA
   pre vnútroštátne súdy pri podávaní návrhov na začatie prejudiciálnych konaní
   2012/C 338/01
   I —   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

      Právomoc Súdu v prejudiciálnej oblasti

               1.

               Prejudiciálne konanie je základným mechanizmom práva Európskej únie, ktorého účelom je poskytnúť súdom členských štátov prostriedok na zabezpečenie jednotného výkladu a uplatňovania tohto práva v rámci Únie.

               2.

               Podľa článku 19 ods. 3 písm. b) Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a článku 267 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) Súdny dvor Európskej únie má právomoc vydať prejudiciálne rozhodnutie o výklade práva Únie a o platnosti aktov prijatých inštitúciami, orgánmi, úradmi alebo agentúrami Únie.

               3.

               Podľa článku 256 ods. 3 ZFEÚ je Všeobecný súd v osobitných oblastiach ustanovených štatútom zjavne príslušný prejednávať a rozhodovať o návrhoch na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ. Keďže však štatút v tejto súvislosti nebol upravený, Súdny dvor si momentálne zachováva výlučnú právomoc rozhodovať v prejudiciálnom konaní.

               4.

               Napriek tomu, že článok 267 ZFEÚ priznáva Súdnemu dvoru všeobecnú právomoc v tejto oblasti, rôzne ustanovenia primárneho práva však stanovujú výnimky alebo časové obmedzenia tejto právomoci. Ide najmä o články 275 ZFEÚ a 276 ZFEÚ, ako aj o článok 10 Protokolu (č. 36) o prechodných opatreniach Lisabonskej zmluvy (Ú. v. EÚ C 83 z 30. marca 2010, s. 1) (1).

               5.

               Keďže prejudiciálne konanie sa zakladá na spolupráci medzi Súdnym dvorom a súdmi členských štátov, v záujme zabezpečenia plnej účinnosti tohto konania je vhodné poskytnúť týmto súdom nasledujúce odporúčania.

               6.

               Keďže tieto odporúčania nemajú záväzný charakter, ich účelom je doplniť hlavu III Rokovacieho poriadku Súdneho dvora (články 93 až 118), usmerniť súdy členských štátov, pokiaľ ide o to, kedy je vhodné podať návrh na začatie prejudiciálneho konania, a poskytnúť im praktické informácie týkajúce sa formy a účinkov tohoto návrhu.

      Úloha Súdneho dvora v prejudiciálnom konaní

               7.

               Ako bolo uvedené vyššie, úlohou Súdneho dvora v rámci prejudiciálneho konania je poskytnúť výklad práva Únie alebo rozhodnúť o jeho platnosti, a nie uplatňovať toto právo na skutkový stav, ktorý vyplýva z konania vo veci samej. To je úloha vnútroštátneho súdu, a preto Súdnemu dvoru neprislúcha rozhodovať o skutkových otázkach, ktoré vznikli v konaní o veci samej, ani rozhodovať o prípadných rozdielnych názoroch na výklad alebo uplatňovanie vnútroštátnych právnych predpisov.

               8.

               Súdny dvor sa pri podávaní výkladu alebo rozhodovaní o platnosti práva Únie okrem iného snaží dať odpoveď, ktorá bude užitočná pre riešenie sporu vo veci samej, ale je úlohou vnútroštátneho súdu, aby z tejto odpovede vyvodil konkrétne závery, prípadne aj v podobe neuplatnenia predmetného vnútroštátneho právneho predpisu.

      Rozhodnutie o podaní prejudiciálneho návrhu

      Kto podáva návrh na začatie prejudiciálneho konania

               9.

               V zmysle článku 267 ZFEÚ každý súdny orgán členského štátu, ak rozhoduje v konaní, ktoré sa má skončiť vydaním rozhodnutia súdnej povahy, v zásade môže podať návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdny dvor. Povahu súdneho orgánu vykladá Súdny dvor ako autonómny pojem práva Únie, pričom v tejto súvislosti zohľadňuje súbor faktorov, akými sú otázky týkajúce sa toho, či orgán, ktorý sa naň obrátil, bol zriadený zákonom, či ide o stály orgán, či má obligatórnu právomoc, či má konanie kontradiktórnu povahu, či aplikuje právne predpisy a či je nezávislý.

               10.

               Jedine vnútroštátnemu súdu prislúcha rozhodnúť, či podá návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdny dvor, bez ohľadu na to, či to účastníci konania vo veci samej navrhli alebo nie.

      Návrh smerujúci k výkladu práva

               11.

               V súlade so znením článku 267 ZFEÚ má každý dotknutý súd právo obrátiť sa na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania týkajúcim sa výkladu normy práva Únie, ak to považuje za potrebné na rozhodnutie sporu, o ktorom koná.

               12.

               Súd, proti ktorého rozhodnutiam nemožno podať opravný prostriedok podľa vnútroštátneho práva, je však povinný predložiť takýto návrh Súdnemu dvoru s výnimkou prípadov, ak v danej oblasti už existuje judikatúra (a prípadné nové okolnosti nevyvolávajú skutočné pochybnosti o možnosti uplatniť túto judikatúru na daný prípad) alebo ak sa správny spôsob výkladu dotknutého práva javí byť úplne jednoznačným.

               13.

               Takisto vnútroštátny súd môže sám rozhodnúť o správnom výklade práva Únie a použiť ho na ním zistený skutkový stav, najmä ak usúdi, že judikatúra Súdneho dvora mu poskytuje dostatok informácií. Podanie návrhu na začatie prejudiciálneho konania však môže byť osobitne užitočné v prípade, ak ide o novú otázku výkladu, s ktorou sa spája všeobecný záujem na jednotnom uplatňovaní práva Únie alebo ak sa existujúca judikatúra javí byť neuplatniteľnou na nový skutkový stav.

               14.

               S cieľom umožniť Súdnemu dvoru správne vymedziť predmet sporu vo veci samej a z neho vyplývajúce otázky je vhodné, aby vnútroštátny súd pri každej položenej otázke vysvetlil, prečo je požadovaný výklad potrebný pre jeho rozhodnutie.

      Návrh smerujúci k posúdeniu platnosti

               15.

               Súdy členských štátov síce môžu zamietnuť pred nimi uvádzané žalobné dôvody, ktoré sa odvolávajú na neplatnosť, ale jedine Súdny dvor má možnosť vyhlásiť akt inštitúcie, orgánu, úradu alebo agentúry Únie za neplatný.

               16.

               Preto každý vnútroštátny súd musí podať návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdny dvor, ak má pochybnosti o platnosti takého aktu, a uviesť dôvody, pre ktoré si myslí, že uvedený akt by mohol byť neplatný.

               17.

               V prípade, ak má vnútroštátny súd vážne pochybnosti o platnosti aktu inštitúcie, orgánu, úradu alebo agentúry Únie, na ktorom sa zakladá vnútroštátny akt, vo výnimočných prípadoch môže dočasne pozastaviť uplatňovanie tohto vnútroštátneho aktu alebo prijať vo vzťahu k nemu akékoľvek iné predbežné opatrenie. Je však povinný položiť Súdnemu dvoru otázku o platnosti a uviesť dôvody, pre ktoré si myslí, že uvedený akt je neplatný.

      Kedy je vhodné podať prejudiciálny návrh

               18.

               Vnútroštátny súd môže adresovať návrh na začatie prejudiciálneho konania Súdnemu dvoru, len čo zistí, že na vydanie jeho rozhodnutia je potrebné rozhodnúť o výklade alebo platnosti práva Únie. V skutočnosti práve vnútroštátny súd dokáže najlepšie posúdiť, v ktorom štádiu konania je potrebné takýto návrh podať.

               19.

               Je pritom žiaduce, aby sa rozhodnutie podať prejudiciálny návrh prijalo v takom štádiu konania, v ktorom je vnútroštátny súd schopný vymedziť právny a skutkový rámec prípadu, aby mal Súdny dvor k dispozícii všetky skutočnosti potrebné na prípadné overenie, či sa právo Únie uplatní na konanie vo veci samej. V záujme riadneho výkonu spravodlivosti sa tiež môže ukázať žiaduce, aby sa prejudiciálna otázka položila po kontradiktórnej debate.

      Forma a náležitosti návrhu na začatie prejudiciálneho konania

               20.

               Rozhodnutie, ktorým súd členského štátu položí Súdnemu dvoru jednu alebo viaceré prejudiciálne otázky, môže byť prijaté v akejkoľvek forme, ktorú vnútroštátne právo pripúšťa pre rozhodnutia o prekážkach v konaní. Je však potrebné mať na pamäti, že tento dokument slúži ako základ pre konanie prebiehajúce pred Súdnym dvorom, pričom Súdny dvor musí mať k dispozícii informácie, ktoré mu umožnia poskytnúť užitočnú odpoveď vnútroštátnemu súdu. Okrem toho účastníkom vnútroštátneho konania a ostatným subjektom oprávneným podľa článku 23 štatútu, najmä členským štátom, aby mohli prípadne zaslať písomné pripomienky, sa oznamuje iba návrh na začatie prejudiciálneho konania.

               21.

               Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa musí preložiť do všetkých úradných jazykov Európskej únie, a preto je nevyhnutné, aby bol tento dokument napísaný jednoducho, jasne a presne, bez zbytočných informácií.

               22.

               Na vyhovujúce vysvetlenie okolností návrhu na začatie prejudiciálneho konania väčšinou postačuje, aby mal tento dokument približne desať strán. Napriek stručnosti musí byť tento návrh na začatie prejudiciálneho konania dostatočne úplný a musí obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré umožnia Súdnemu dvoru, ako aj subjektom oprávneným predkladať pripomienky správne pochopiť skutkové a právne okolnosti vnútroštátneho konania. V súlade s článkom 94 rokovacieho poriadku musí návrh na začatie prejudiciálneho konania okrem samotného znenia prejudiciálnych otázok položených Súdnemu dvoru obsahovať:

                           —

                           stručné zhrnutie predmetu sporu, ako aj relevantné skutočnosti, ktoré zistil vnútroštátny súd, alebo aspoň zhrnutie skutkového stavu, z ktorého prejudiciálne otázky vychádzajú,

                           —

                           znenie vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré možno v danom prípade použiť, a prípadne príslušnú vnútroštátnu judikatúru (2),

                           —

                           uvedenie dôvodov, pre ktoré sa vnútroštátny súd rozhodol položiť otázku o výklade alebo platnosti určitých ustanovení práva Únie, ako aj súvislosti, ktoré vnútroštátny súd vidí medzi týmito ustanoveniami a svojou právnou úpravou uplatniteľnou vo vnútroštátnom konaní.

               23.

               Príslušné ustanovenia práva Únie v danej veci musia byť v návrhu na začatie prejudiciálneho konania označené čo najpresnejšie, pričom tento návrh prípadne obsahuje stručné zhrnutie relevantných argumentov účastníkov vnútroštátneho konania.

               24.

               Vnútroštátny súd môže v rámci svojich možností stručne uviesť svoje stanovisko k odpovedi, ktorá by sa mala dať na položené prejudiciálne otázky. Toto stanovisko môže byť pre Súdny dvor užitočné, najmä vtedy, ak rozhoduje o návrhu v rámci skráteného alebo naliehavého konania.

               25.

               Z dôvodu uľahčenia čitateľnosti návrhu na začatie prejudiciálneho konania doručeného na Súdny dvor je nutné, aby bol tento návrh napísaný strojovým písmom. Aby naň Súdny dvor mohol odkazovať, je vhodné očíslovať jednotlivé strany a odseky tohto rozhodnutia, ktoré musí byť označené dátumom a podpísané.

               26.

               Samotné prejudiciálne otázky sa musia uviesť v osobitnej a jasne označenej časti, ktorá by sa mala nachádzať buď na začiatku rozhodnutia o návrhu na začatie prejudiciálneho konania, alebo na jeho konci. Samotné otázky musia byť zrozumiteľné bez toho, aby odkazovali na obsah návrhu, avšak v návrhu sa uvedie kontext potrebný na primerané porozumenie rozsahu veci.

               27.

               V prejudiciálnom konaní Súdny dvor v zásade preberá údaje z rozhodnutia vnútroštátneho súdu, a to vrátane menných a osobných údajov. Preto prináleží vnútroštátnemu súdu, pokiaľ to považuje za potrebné, aby z návrhu na začatie prejudiciálneho konania odstránil niektoré údaje alebo aby vykonal anonymizáciu osoby či viacerých osôb alebo subjektov, ktorých sa dotýka vnútroštátne konanie.

               28.

               Po podaní návrhu na začatie prejudiciálneho konania môže Súdny dvor aj bez návrhu alebo na žiadosť vnútroštátneho súdu či niektorého z účastníkov vnútroštátneho konania vykonať túto anonymizáciu. Táto žiadosť musí byť v záujme zachovania jej účinnosti formulovaná v čo najskoršom štádiu konania a v každom prípade predtým, ako sa oznámenie o príslušnej veci uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie a návrh na začatie prejudiciálneho konania sa doručí subjektom oprávneným podľa článku 23 štatútu.

      Účinky prejudiciálneho návrhu v konaní pred vnútroštátnym súdom

               29.

               Napriek tomu, že vnútroštátny súd je naďalej príslušný prijímať predbežné opatrenia, najmä v prípade návrhu smerujúceho k posúdeniu platnosti (pozri bod 17 vyššie), podanie návrhu na začatie prejudiciálneho konania má za následok prerušenie konania pred vnútroštátnym súdom až do vydania rozhodnutia Súdneho dvora.

               30.

               V záujme riadneho priebehu prejudiciálneho konania pred Súdnym dvorom a s cieľom zachovať jeho potrebný účinok prináleží vnútroštátnemu súdu, aby Súdnemu dvoru oznámil každú okolnosť s procesným dosahom, ktorá môže mať vplyv na trvanie konania pred ním, a osobitne pristúpenie nových účastníkov do vnútroštátneho konania.

      Trovy a právna pomoc

               31.

               Prejudiciálne konanie pred Súdnym dvorom je bezplatné a Súdny dvor nerozhoduje o trovách účastníkov konania prebiehajúceho pred vnútroštátnym súdom; v tomto ohľade je príslušný rozhodnúť vnútroštátny súd.

               32.

               Ak niektorý účastník vnútroštátneho konania nemá dostatočné zdroje, vnútroštátny súd môže, pokiaľ to vnútroštátne predpisy dovoľujú, tomuto účastníkovi priznať právnu pomoc na pokrytie jeho trov, predovšetkým trov právneho zastúpenia, ktoré znáša v konaní pred Súdnym dvorom. Súdny dvor môže takúto právnu pomoc priznať aj sám v prípade, že dotknutému účastníkovi konania právna pomoc ešte nebola priznaná na vnútroštátnej úrovni, alebo ju môže priznať, pokiaľ táto pomoc nepokrýva trovy konania vzniknuté v konaní pred Súdnym dvorom alebo ich pokrýva len čiastočne.

      Komunikácia medzi Súdnym dvorom a vnútroštátnymi súdmi

               33.

               Návrh na začatie prejudiciálneho konania a relevantné dokumenty (prípadne najmä spis alebo kópiu spisu) musí vnútroštátny súd, ktorý sa obracia na Súdny dvor, zaslať priamo Súdnemu dvoru. Doporučená zásielka musí byť adresovaná do kancelárie Súdneho dvora (Rue du Fort Niedergrünewald, L-2925 Luxemburg).

               34.

               Až dokiaľ nebude rozhodnutie, ktorým sa rozhodlo o návrhu na začatie prejudiciálneho konania, doručené vnútroštátnemu súdu, kancelária Súdneho dvora zostane s týmto súdom v kontakte a bude mu doručovať kópie procesných písomností.

               35.

               Súdny dvor doručí svoje rozhodnutie vnútroštátnemu súdu. Súdny dvor privíta, ak ho vnútroštátny súd bude informovať o tom, ako uplatnil prejudiciálne rozhodnutie v konaní vo veci samej, a ak mu vnútroštátny súd zašle svoje konečné rozhodnutie.

         II —   OSOBITNÉ USTANOVENIA O PREJUDICIÁLNOM KONANÍ S NALIEHAVÝM CHARAKTEROM

               36.

               Za podmienok stanovených v článku 23a štatútu a v článkoch 105 až 114 rokovacieho poriadku môže byť prejudiciálny návrh za určitých okolností prejednaný v skrátenom alebo naliehavom konaní.

      Podmienky uplatnenia skráteného a naliehavého konania

               37.

               O uplatnení týchto konaní rozhoduje Súdny dvor. Jeho rozhodnutie sa v zásade prijíma na základe odôvodneného návrhu vnútroštátneho súdu. O tom, že prejudiciálny návrh bude prejednaný v skrátenom alebo naliehavom konaní, však môže výnimočne rozhodnúť Súdny dvor aj z úradnej moci, ak si to vyžaduje povaha alebo samotné okolnosti veci.

               38.

               Podľa článku 105 rokovacieho poriadku môže byť prejudiciálny návrh prejednaný v skrátenom konaní, odchylne od ustanovení tohto poriadku, ak si povaha veci vyžaduje jej prejednanie bez zbytočného odkladu. Vzhľadom na to, že toto konanie ukladá všetkým účastníkom značné obmedzenia, najmä všetkým členským štátom, ktoré budú podávať písomné alebo ústne pripomienky v oveľa kratších než bežných lehotách, jeho použitie by sa malo navrhnúť len za výnimočných okolností, ktoré odôvodňujú urýchlenosť rozhodnutia Súdneho dvora o položených otázkach. Samotný vysoký počet osôb alebo právnych situácií potenciálne dotknutých rozhodnutím, ktoré vnútroštátny súd bude musieť vydať po tom, ako sa obrátil s prejudiciálnym návrhom na Súdny dvor, nepredstavuje výnimočnú okolnosť, ktorá by mohla odôvodniť použitie skráteného konania (3).

               39.

               Uvedené platí o to viac pre naliehavé prejudiciálne konanie upravené v článku 107 rokovacieho poriadku. Toto konanie, ktoré sa použije len v oblastiach uvedených v hlave V tretej časti ZFEÚ týkajúcej sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ukladá príslušným účastníkom ešte väčšie obmedzenia, pretože obmedzuje počet účastníkov konania oprávnených predložiť písomné pripomienky a v osobitne naliehavých prípadoch umožňuje úplne vynechať písomnú časť konania pred Súdnym dvorom. Použitie tohto konania by sa malo navrhnúť len za takých okolností, keď je absolútne nevyhnutné, aby Súdny dvor o otázkach položených vnútroštátnym súdom rozhodol čo najrýchlejšie.

               40.

               Keďže najmä z dôvodu rozmanitého a neustále sa vyvíjajúceho charakteru pravidiel Únie upravujúcich priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti nie je možné poskytnúť úplný výpočet týchto okolností, vnútroštátny súd môže podať takýto návrh napríklad v prípade stanovenom v článku 267 štvrtom odseku ZFEÚ v súvislosti s osobou vo väzbe alebo s osobou, ktorej osobná sloboda bola obmedzená, ak je odpoveď na položenú otázku rozhodujúca pre posúdenie jej právnej situácie, alebo v spore týkajúcom sa rodičovských práv a povinností alebo styku s dieťaťom, ak právomoc súdu, ktorý koná a rozhoduje na základe práva Únie, závisí od odpovede na prejudiciálnu otázku.

      Návrh na uplatnenie skráteného alebo naliehavého konania

               41.

               Na to, aby mohol Súdny dvor čo najrýchlejšie rozhodnúť, či je postup podľa skráteného alebo naliehavého prejudiciálneho konania potrebný, musí návrh obsahovať presný opis skutkových a právnych okolností odôvodňujúcich naliehavosť konania a najmä riziká hroziace v prípade, ak by sa postupovalo podľa riadneho prejudiciálneho konania.

               42.

               V rámci možností vnútroštátny súd stručne zhrnie svoj názor na odpoveď, ktorá sa má dať na položené otázky. Takýto názor uľahčuje prijatie stanoviska účastníkov vnútroštátneho konania a iných subjektov, ktoré sa zúčastňujú na konaní, ako aj rozhodnutia Súdneho dvora a prispieva k urýchleniu konania.

               43.

               Návrh na uplatnenie skráteného alebo naliehavého konania treba predložiť v jednoznačnej forme, ktorá kancelárii Súdneho dvora umožní okamžite zistiť, že vec si vyžaduje osobitný prístup. Z tohto dôvodu je potrebné, aby vnútroštátny súd vo svojom návrhu presne uviedol, ktoré z týchto dvoch konaní navrhuje, a pripojil odkaz na príslušný článok rokovacieho poriadku (článok 105 pri skrátenom konaní a článok 107 pri naliehavom konaní). Tento odkaz musí byť uvedený v rozhodnutí vnútroštátneho súdu na jasne viditeľnom mieste (napríklad v záhlaví alebo v osobitnom súdnom akte). Sprievodný list vnútroštátneho súdu môže prípadne tiež na tento návrh účelne poukázať.

               44.

               Pokiaľ ide o samotné rozhodnutie vnútroštátneho súdu, vzhľadom na naliehavosť situácie by toto rozhodnutie malo byť čo najstručnejšie, aby sa prispelo k urýchleniu konania.

      Komunikácia medzi Súdnym dvorom, vnútroštátnym súdom a účastníkmi vnútroštátneho konania

               45.

               Na urýchlenie a uľahčenie komunikácie s vnútroštátnym súdom a účastníkmi jeho konania vnútroštátny súd, ktorý podáva návrh na uplatnenie skráteného alebo naliehavého konania, uvedie elektronickú adresu, prípadne číslo faxu, ktoré bude môcť Súdny dvor použiť, ako aj elektronické adresy, prípadne čísla faxov zástupcov dotknutých účastníkov konania.

               46.

               Kópia podpísaného rozhodnutia vnútroštátneho súdu spolu s návrhom na uplatnenie skráteného alebo naliehavého konania môže byť Súdnemu dvoru zaslaná vopred elektronickou poštou (ECJ-Registry@curia.europa.eu) alebo faxom (+352 43 37 66). Spracovanie návrhu na začatie prejudiciálneho konania a návrhu na skrátené alebo naliehavé konanie tak bude možné od okamihu prijatia tejto kópie. Originál týchto aktov však musí byť zaslaný kancelárii Súdneho dvora v čo najkratšej lehote.

      (1)  V súlade s článkom 10 ods. 1 až 3 protokolu č. 36 právomoci Súdneho dvora týkajúce sa aktov Únie prijatých v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, a ktoré odvtedy neboli zmenené alebo doplnené, ostávajú rovnaké počas obdobia maximálne päť rokov od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy (1. december 2009). Počas tohto obdobia tieto akty môžu byť predmetom návrhu na začatie prejudiciálneho konania súdnych orgánov iba v tých členských štátoch, ktoré uznali právomoc Súdneho dvora, pričom každý z týchto členských štátov určí, či právo podať návrh na Súdny dvor majú všetky jeho súdy, alebo sa toto právo vyhradzuje súdom, ktoré rozhodujú na poslednom stupni.

      (2)  Vnútroštátny súd uvedie presné odkazy na tieto texty a ich publikáciu, ako je strana zbierky zákonov či príslušnej zbierky, alebo uvedie odkaz na internetovú stránku.

      (3)  Na získanie prehľadu okolností, ktoré viedli k vyhoveniu návrhom na skrátené konanie podaným na základe článku 104a Rokovacieho poriadku Súdneho dvora z 19. júna 1991 v znení zmien a doplnení alebo k ich zamietnutiu, pozri uznesenia prijaté predsedom Súdneho dvora na stránke www.curia.europa.eu (tieto uznesenia sú prístupné v rubrike „Judikatúra“ pričom vo vyhľadávanom formulári treba vybrať v nasledujúcom poradí tieto údaje: Dokumenty – Dokumenty neuverejnené v Zbierke – Uznesenia – Skrátené súdne konanie).