title: 2014/70/EÚ: Odporúčanie Komisie z  22. januára 2014 o minimálnych zásadách pre prieskum a ťažbu uhľovodíkov (ako napríklad bridlicového plynu) s použitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia

text:
               8.2.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 39/72

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 22. januára 2014
   o minimálnych zásadách pre prieskum a ťažbu uhľovodíkov (ako napríklad bridlicového plynu) s použitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia
   (2014/70/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Členské štáty majú právo určovať podmienky využívania svojich energetických zdrojov, pokiaľ rešpektujú potrebu zachovávať, chrániť a zlepšovať kvalitu životného prostredia.

               (2)

               Za súčasného stavu technologického rozvoja si prieskum a ťažba uhľovodíkov, ako napríklad bridlicového plynu, vyžaduje kombinované použitie vysokoobjemového hydraulického štiepenia a smerového (najmä horizontálneho) vŕtania v miere a intenzite, s akými má Únia veľmi obmedzené skúsenosti. Táto technika hydraulického štiepenia prináša špecifické výzvy, najmä v oblasti zdravia a životného prostredia.

               (3)

               Vo svojich uzneseniach z 21. novembra 2012 Európsky parlament vzal na vedomie významné možné výhody ťažby bridlicového plynu a bridlicovej ropy a vyzval Komisiu, aby vypracovala celoúnijný rámec riadenia rizík pre prieskum a ťažbu nekonvenčných fosílnych palív s cieľom zabezpečiť, aby sa harmonizované ustanovenia na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia uplatňovali vo všetkých členských štátoch.

               (4)

               Vo svojich záveroch z 22. mája 2013 Európska rada zdôraznila potrebu diverzifikácie dodávok energie v Európe a rozvoja domácich zdrojov energie s cieľom zaistiť bezpečnosť dodávok, znížiť vonkajšiu energetickú závislosť Únie a podporiť hospodársky rast. Rada potvrdila zámer Komisie posúdiť systematickejšiu orientáciu na domáce zdroje energie s cieľom dosiahnuť ich bezpečné, udržateľné a úsporné využívanie pri súčasnom rešpektovaní zámerov členských štátov v oblasti výberu ich energetických zdrojov.

               (5)

               Vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu o prieskume a ťažbe uhľovodíkov (ako napríklad bridlicového plynu) v EÚ s použitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia (1) Komisia načrtla prípadné nové príležitosti a výzvy súvisiace s nekonvenčnou ťažbou uhľovodíkov v Únii, ako aj hlavné prvky, ktoré sa považujú za potrebné na zaistenie bezpečnosti tejto techniky. Komisia dospela k záveru, že je potrebné odporúčanie, ktoré stanoví minimálne zásady pre podporu členských štátov v oblasti prieskumu a ťažby zemného plynu z bridlicových útvarov a zabezpečí ochranu klímy a životného prostredia, efektívne využívanie zdrojov a informovanie verejnosti.

               (6)

               Na medzinárodnej úrovni pripravila Medzinárodná energetická agentúra odporúčania o bezpečnej ťažbe nekonvenčného plynu. Tieto „zlaté pravidlá“ vyžadujú pevné a vhodné regulačné režimy, starostlivý výber miesta, primerané plánovanie projektu, charakterizáciu rizík hroziacich v podzemí, pevné pravidlá pre návrh vrtu, transparentnosť prevádzky a monitorovanie súvisiacich vplyvov, riadenie vodného a odpadového hospodárstva a zmierňovanie znečistenia ovzdušia a emisií skleníkových plynov.

               (7)

               Na činnosti prieskumu a ťažby uhľovodíkov, ktoré si vyžadujú vysokoobjemové hydraulické štiepenie, sa vzťahujú tak všeobecné, ako aj environmentálne právne predpisy Únie. Konkrétne smernica Rady 89/391/EHS (2), ktorou sa ustanovujú opatrenia na ochranu zdravia pracovníkov, zavádza opatrenia na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci; smernica Rady 92/91/EHS (3) ktorou sa ustanovujú opatrenia týkajúce sa ťažby nerastov prostredníctvom vrtov, ustanovuje minimálne požiadavky na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov v ťažbovom vrtnom priemysle; smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES (4) o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov vyžaduje udeľovanie povolení nediskriminačným spôsobom; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (5), ktorou sa stanovuje rámec vodného hospodárstva, vyžaduje od prevádzkovateľa, aby získal povolenie na odber vody, a zakazuje priame vypúšťanie znečisťujúcich látok do podzemnej vody; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (6), ktorou sa ustanovuje strategické posudzovanie účinkov na životné prostredie, vyžaduje posúdenie plánov a programov v oblastiach energetiky, priemyslu, nakladania s odpadom, vodného hospodárstva, dopravy alebo využívania pôdy; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES (7), ktorou sa ustanovuje environmentálna zodpovednosť, sa týka pracovných činností vrátane činností, ako je nakladanie s odpadom a odber vody; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/21/ES (8), ktorou sa ustanovuje nakladanie s odpadom z ťažobného priemyslu, reguluje nakladanie s povrchovým a podzemným odpadom pochádzajúcim z ťažby uhľovodíkov využívajúcej vysokoobjemové hydraulické štiepenie; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES (9), ktorou sa ustanovuje ochrana podzemných vôd, ukladá členským štátom povinnosť zaviesť opatrenia zabraňujúce vypúšťaniu znečisťujúcich látok do podzemnej vody alebo obmedzujúce takéto vypúšťanie; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (10) o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012 (11) o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní sa týkajú používania chemických a biocídnych výrobkov, ktoré sa môžu využívať pri štiepení; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (12), ktorou sa ustanovuje rámec odpadového hospodárstva, stanovuje podmienky opätovného používania kvapalín, ktoré sa dostanú na povrch po vysokoobjemovom hydraulickom štiepení a počas ťažby; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (13) o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (14) o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 sa týkajú fugitívnych emisií metánu; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (15), ktorou sa ustanovujú podmienky priemyselných emisií, sa týka zariadení, v rámci ktorých sa prevádzkujú činnosti uvedené v prílohe I k tejto smernici; smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (16), ktorou sa ustanovuje posudzovanie vplyvu na životné prostredie, vyžaduje vykonanie posúdenia vplyvu na životné prostredie projektov, ktorých súčasťou je ťažba ropy a zemného plynu na komerčné účely, ak vyťažené množstvo presahuje 500 ton za deň pre ropu a 500 000 m3 za deň pre plyn, a skríning projektov hĺbkových vrtov a povrchových inštalácií zariadenia na ťažbu ropy a plynu; smernica Rady 96/82/ES (17) o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok a od 1. júna 2015 smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ (18), ktorou sa ukladajú povinnosti prevádzkovateľom zariadení s prítomnosťou nebezpečných látok, presahujúcou určitú úroveň vymedzenú v prílohe I k tejto smernici, prijať všetky potrebné opatrenia na predchádzanie vážnym haváriám a na obmedzenie ich následkov pre ľudské zdravie a životné prostredie. Toto sa týka okrem iného postupov chemického a tepelného spracovania a skladovania súvisiaceho s týmito postupmi v rámci využívania minerálov v baniach a lomoch, ako aj pevninských podzemných úložísk plynu.

               (8)

               Právne predpisy Únie v oblasti životného prostredia však boli vypracované v čase, keď sa vysokoobjemové hydraulické štiepenie v Európe nepoužívalo. Preto niektoré environmentálne aspekty týkajúce sa prieskumu a ťažby uhľovodíkov s využitím tohto postupu sa v platných právnych predpisoch Únie neriešia komplexne, čo platí najmä pre strategické plánovanie, hodnotenie rizík hroziacich v podzemí, celistvosť vrtov, základné a prevádzkové monitorovania emisií, zachytávanie emisií metánu a zverejňovanie informácií o chemických látkach používaných pri jednotlivých vrtoch.

               (9)

               Preto je potrebné stanoviť minimálne zásady, ktoré by členské štáty mali zohľadňovať pri uplatňovaní alebo prispôsobovaní svojich právnych predpisov týkajúcich sa činností zahŕňajúcich vysokoobjemové hydraulické štiepenie. Súbor pravidiel by vytvoril rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov a zlepšil dôveru investorov a fungovanie jednotného trhu s energiou. Jasné a transparentné pravidlá by takisto pomohli zmenšiť obavy verejnosti a možno aj námietky voči ťažbe bridlicového plynu. Z tohto súboru pravidiel nevyplýva ani akákoľvek povinnosť členských štátov vykonávať prieskum alebo využívať postupy, pri ktorých sa používa vysokoobjemové hydraulické štiepenie, ak sa rozhodnú, že tak neurobia, ani to, že by sa členským štátom bránilo naďalej uplatňovať existujúce alebo prijímať podrobnejšie opatrenia s prihliadnutím na osobitné vnútroštátne, regionálne alebo miestne podmienky.

               (10)

               V Únii neexistujú skúsenosti s povoľovaním ťažby uhľovodíkov využívajúcej vysokoobjemové hydraulické štiepenie, a aj skúsenosti s povoľovaním prieskumu sú obmedzené. Preto je potrebné monitorovať uplatňovanie právnych predpisov Únie a tohto odporúčania v členských štátoch. Vzhľadom na technický pokrok, potrebu reagovať na riziká a vplyv prieskumu a ťažby uhľovodíkov s využitím iných techník ako vysokoobjemového hydraulického štiepenia, ako aj nečakané problémy pri uplatňovaní právnych predpisov Únie alebo pri prieskume a ťažbe uhľovodíkov s využitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia na mori, bude možno potrebné aktualizovať toto odporúčanie alebo pripraviť právne záväzné ustanovenia.

               (11)

               Preto je momentálne potrebné toto odporúčanie stanovujúce minimálne zásady, ktoré sa majú uplatňovať ako spoločný základ pri prieskume alebo ťažbe uhľovodíkov s využitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia. Odporúčanie dopĺňa existujúce právne predpisy Únie, ktoré sa vzťahujú na projekty zahŕňajúce vysokoobjemové hydraulické štiepenie, a členské štáty by ho mali implementovať do 6 mesiacov.

               (12)

               Toto odporúčanie rešpektuje práva a dodržiava zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, a to najmä právo na život a právo na nedotknuteľnosť osoby, slobodu prejavu a informácií, právo na podnikanie, právo vlastniť majetok a právo na vysokú úroveň ochrany zdravia a životného prostredia. Toto odporúčanie sa musí vykonávať v súlade s týmito právami a zásadami,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   1.   ÚČEL A PREDMET ÚPRAVY

               1.1.

               V tomto odporúčaní sa stanovujú minimálne zásady potrebné na podporu členských štátov, ktoré si želajú vykonávať prieskum a ťažbu uhľovodíkov s využitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia, pričom zaručia ochranu verejného zdravia, klímy a životného prostredia, efektívne využívanie zdrojov a informovanosť verejnosti.

               1.2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby v rámci uplatňovania existujúcich vnútroštátnych predpisov, ktorými sa vykonávajú príslušné právne predpisy Únie, alebo ich prispôsobovania potrebám a špecifikám prieskumu a ťažby uhľovodíkov s využitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia uplatňovali tieto zásady, ktoré sa týkajú plánovania, posudzovania inštalácie zariadenia, povolení, prevádzkového a environmentálneho správania a uzatvárania, ako aj účasti verejnosti a šírenia informácií.

         2.   VYMEDZENIE POJMOV

   Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               a)

               „vysokoobjemové hydraulické štiepenie“ znamená vstrekovanie do vrtu 1 000 m3 alebo viac vody na každú etapu štiepenia alebo 10 000 m3 alebo viac vody počas celého procesu štiepenia;

               b)

               „zariadenie“ zahŕňa všetky súvisiace podzemné štruktúry určené na prieskum alebo ťažbu uhľovodíkov využívajúce vysokoobjemové hydraulické štiepenie.

         3.   STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE A POSUDZOVANIE VPLYVU NA ŽIVOTNÉ PROSTREDIE

               3.1.

               Pred udelením licencie na prieskum a/alebo ťažbu uhľovodíkov, ktoré môže viesť k využívaniu vysokoobjemového hydraulického štiepenia, by členské štáty mali pripraviť strategické environmentálne posúdenie s cieľom prevencie, riadenia a redukcie environmentálnych a zdravotných vplyvov a rizík. Pri vykonávaní tohto posúdenia by sa malo vychádzať z požiadaviek smernice 2001/42/ES.

               3.2.

               Členské štáty by mali poskytnúť jasné pravidlá pre možné obmedzenia činnosti, napríklad v chránených oblastiach, povodňových oblastiach alebo seizmicky aktívnych oblastiach, a pre minimálne vzdialenosti medzi povolenými prevádzkami a obytnými oblasťami a chránenými vodohospodárskymi oblasťami. Mali by tiež stanoviť obmedzenia týkajúce sa minimálnej hĺbky medzi oblasťou, v ktorej sa má frakovať, a podzemnými vodami.

               3.3.

               Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa vykonalo posúdenie vplyvu na životné prostredie na základe požiadaviek smernice 2011/92/EÚ.

               3.4.

               Členské štáty by mali poskytnúť dotknutej verejnosti včasné a účinné možnosti účasti na príprave rozvojovej stratégie uvedenej v bode 3.1 a na posudzovaní vplyvu uvedenom v bode 3.3.

         4.   POVOLENIA NA PRIESKUM A ŤAŽBU

   Členské štáty by mali zabezpečiť, aby podmienky a postupy na získanie povolenia v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie boli plne koordinované v prípade, ak:

               a)

               za vydanie potrebných povolení zodpovedá viac príslušných orgánov než iba jeden;

               b)

               sa povolenie týka viac ako jedného prevádzkovateľa;

               c)

               špecifická fáza projektu vyžaduje viac ako jedno povolenie;

               d)

               sa na základe vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Únie vyžaduje viac ako jedno povolenie.

         5.   VÝBER MIESTA PRIESKUMU A MIESTA ŤAŽBY

               5.1.

               Členské štáty by mali prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby geologická formácia miesta bola vhodná na prieskum alebo ťažbu uhľovodíkov s využitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia. Mali by zabezpečiť, aby subjekty vykonali charakterizáciu a posúdenie rizík potenciálneho miesta a okolitých povrchových i podzemných oblastí.

               5.2.

               Posúdenie rizík by malo byť založené na dostatočnom množstve údajov, aby bolo možné charakterizovať potenciálnu oblasť prieskumu a ťažbu a identifikovať všetky možné línie expozície. To by umožnilo posúdiť riziko úniku alebo migrácie vrtných kvapalín, kvapalín používaných na hydraulické štiepenie, prirodzene sa vyskytujúcich materiálov, uhľovodíkov a plynov z vrtu alebo cieľového súvrstvia, ako aj indukovanej seizmicity.

               5.3.

               Posúdenie rizík by malo:

                           a)

                           vychádzať z najlepších dostupných techník a zohľadniť relevantné výsledky výmeny informácií medzi členskými štátmi, dotknutými odvetviami a mimovládnymi organizáciami, ktoré presadzujú ochranu životného prostredia, organizovanej Komisiou;

                           b)

                           anticipovať meniace sa správanie cieľového súvrstvia, geologických vrstiev oddeľujúcich ložisko od podzemných vôd a existujúcich vrtov alebo iných umelých štruktúr vystavených vstrekovaniu pod vysokým tlakom v rámci vysokoobjemového hydraulického štiepenia a objemom vstrieknutých kvapalín;

                           c)

                           rešpektovať minimálnu vertikálnu vzdialenosť medzi zónou určenou na frakovanie a podzemnými vodami;

                           d)

                           byť aktualizované počas prevádzky, vždy keď sa zozbierajú nové údaje.

               5.4.

               Miesto by sa malo vybrať len vtedy, ak z posúdenia rizík vykonaného podľa bodov 5.1, 5.2 a 5.3 vyplynie, že vysokoobjemové hydraulické štiepenie nebude mať za následok priamy únik znečisťujúcich látok do podzemných vôd ani nijaký škodlivý vplyv na iné činnosti v okolí zariadenia.

         6.   ZÁKLADNÁ ŠTÚDIA

               6.1.

               Pred začatím masového využívania vysokoobjemového hydraulického štiepenia by členské štáty mali zabezpečiť:

                           a)

                           aby prevádzkovateľ určil environmentálny stav (základnú úroveň) miesta inštalácie zariadenia a jeho okolitých povrchových a podzemných oblastí potenciálne ovplyvňovaných činnosťami;

                           b)

                           aby sa základná úroveň primerane opísala a oznámila príslušnému orgánu pred začatím činností.

               6.2.

               Mala by sa určiť základná úroveň:

                           a)

                           kvality a prietokovej charakteristiky povrchovej a podzemnej vody;

                           b)

                           kvality vody na miesta odberu pitnej vody;

                           c)

                           kvality vzduchu;

                           d)

                           stavu pôdy;

                           e)

                           prítomnosti metánu a iných prchavých organických zlúčenín vo vode;

                           f)

                           seizmických vlastností;

                           g)

                           využívania pôdy;

                           h)

                           biodiverzity;

                           i)

                           stavu infraštruktúry a budov;

                           j)

                           existujúcich vrtov a opustených štruktúr.

         7.   PROJEKT A REALIZÁCIA ZARIADENIA

   Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa zariadenie realizovalo spôsobom, ktorý zabraňuje možné úniky na povrch a úniky do pôdy, vody alebo ovzdušia.
   8.   INFRAŠTRUKTÚRA VÝROBNEJ OBLASTI

   Členské štáty by mali zabezpečiť, aby:

               a)

               prevádzkovatelia alebo skupiny prevádzkovateľov uplatňovali integrovaný prístup k rozvoju výrobnej oblasti s cieľom prevencie a redukcie environmentálnych a zdravotných vplyvov a rizík pre pracovníkov a širokú verejnosť;

               b)

               sa pred začatím výroby stanovili primerané požiadavky na infraštruktúru pre údržbu zariadenia. Ak hlavným účelom zariadenia je ťažba ropy za pomoci vysokoobjemového hydraulického štiepenia, mala by sa nainštalovať špecifická infraštruktúra, ktorá zachytáva a prepravuje asociovaný zemný plyn.

         9.   PREVÁDZKOVÉ POŽIADAVKY

               9.1.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia používali najlepšie dostupné techniky, berúc do úvahy príslušné výsledky výmeny informácií medzi členskými štátmi, odvetviami a mimovládnymi organizáciami, ktoré presadzujú ochranu životného prostredia, ktoré zorganizovala Komisia, ako aj osvedčené postupy priemyselného odvetvia používané pri prevencii, riadení a znižovaní vplyvov a rizík spojených s projektmi prieskumu a ťažby uhľovodíkov.

               9.2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia:

                           a)

                           pripravili osobitné vodohospodárske plány s cieľom zabezpečiť efektívne používanie vody počas celého projektu. Prevádzkovatelia by mali zabezpečiť vysledovateľnosť tokov vody. Plán hospodárenia s vodou by mal brať do úvahy sezónne kolísanie dostupnosti vodných zdrojov a vyhnúť sa použitiu vodných zdrojov, ktoré sú pod tlakom;

                           b)

                           pripravili plány riadenia dopravy s cieľom znížiť všeobecné emisie do ovzdušia a konkrétne vplyvy na miestne komunity a biodiverzitu;

                           c)

                           zachytávali plyny na neskoršie použitie, minimalizovali spaľovanie prebytočných plynov a vyhýbali sa ich vypúšťaniu. Konkrétne by operátori mali zaviesť opatrenia, ktoré zabezpečia, že emisie do ovzdušia vo fázach prieskumu a produkcie budú zmierňované zachytávaním plynu a jeho následným využívaním. Vypúšťanie metánu a iných látok znečisťujúcich ovzdušie by sa malo z bezpečnostných dôvodov obmedziť na skutočne výnimočné prevádzkové okolnosti;

                           d)

                           vykonávali proces vysokoobjemového štiepenia kontrolovaným spôsobom a s vhodným riadením tlaku s cieľom obmedziť štiepenie na oblasť ložiska a vyhnúť sa indukovanej seizmicite;

                           e)

                           zabezpečili integritu vrtu prostredníctvom projekčného návrhu vrtu, jeho realizácie a skúšok integrity. Výsledky skúšok integrity by mala preskúmať nezávislá a kvalifikovaná tretia strana, aby sa zaistila prevádzková výkonnosť vrtu a jeho environmentálna a zdravotná bezpečnosť vo všetkých etapách prípravy projektu aj po uzatvorení vrtu;

                           f)

                           pripravili plány riadenia rizík a opatrenia potrebné na zamedzenie vplyvov a/alebo ich obmedzenie, ako aj opatrenia potrebné na reakciu;

                           g)

                           prerušili prevádzku a bezodkladne prijali všetky potrebné opatrenia na nápravu, ak došlo k narušeniu integrity vrtu, alebo ak následkom nehody došlo k vypusteniu znečisťujúcich látok do podzemných vôd;

                           h)

                           okamžite informovali príslušný orgán v prípade akejkoľvek mimoriadnej udalosti alebo nehody, ktorá by mohla mať vplyv na verejné zdravie alebo životné prostredie. Správa by mala obsahovať príčiny mimoriadnej udalosti alebo nehody, ich následky a podniknuté nápravné kroky. Základná štúdia, ktorá sa vyžaduje podľa bodov 6.1 a 6.2, by sa mala uviesť ako referencia.

               9.3.

               Členské štáty by mali podporovať zodpovedné využívanie vodných zdrojov pri vysokoobjemovom hydraulickom štiepení.

         10.   POUŽÍVANIE CHEMICKÝCH LÁTOK A VODY PRI VYSOKOOBJEMOVOM HYDRAULICKOM ŠTIEPENÍ

               10.1.

               Členské štáty by mali zabezpečiť:

                           a)

                           aby výrobcovia, dovozcovia a následní užívatelia chemických látok používaných pri hydraulickom štiepení uvádzali pri plnení svojich povinností podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006 odkaz na „hydraulické štiepenie“;

                           b)

                           aby sa minimalizovalo používanie chemických látok pri vysokoobjemovom hydraulickom štiepení;

                           c)

                           aby sa počas výberu chemických látok, ktoré sa majú použiť, zobrala do úvahy schopnosť postarať sa o kvapaliny, ktoré sa dostanú na povrch po vysokoobjemovom hydraulickom štiepení.

               10.2.

               Členské štáty by mali podporovať prevádzkovateľov pri využívaní techník štiepenia, ktoré minimalizujú spotrebu vody a odpadové toky a nepoužívajú nebezpečné chemické látky, vo všetkých prípadoch, keď je to technicky uskutočniteľné a vhodné z hľadiska ľudského zdravia, životného prostredia a klímy.

         11.   POŽIADAVKY NA MONITOROVANIE

               11.1.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia pravidelne monitorovali zariadenia, povrch v ich okolí a podzemné oblasti, ktoré môžu byť zasiahnuté činnosťami vo fázach prieskumu a výroby, a najmä počas vysokoobjemového hydraulického štiepenia, ako aj pred ním a po ňom.

               11.2.

               Základná štúdia, ktorá sa vyžaduje v súlade s bodmi 6.1 a 6.2, by sa mala použiť ako referencia pre následné monitorovanie.

               11.3.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia okrem environmentálnych parametrov stanovených v základnej štúdii monitorovali tieto prevádzkové parametre:

                           a)

                           presné zloženia štiepiacej kvapaliny používanej v každom vrte;

                           b)

                           objem vody používaný na štiepenie v každom vrte;

                           c)

                           tlak aplikovaný počas vysokoobjemového štiepenia;

                           d)

                           kvapaliny, ktoré sa dostanú na povrch po vysokoobjemovom hydraulickom štiepení: miera návratnosti, objemy, charakteristiky a množstvá, ktoré sa znova použijú a/alebo spracujú pri každom vrte;

                           e)

                           emisie metánu, iných prchavých organických zlúčenín a iných plynov do ovzdušia, ktoré môžu mať škodlivé účinky na ľudské zdravie a/alebo životné prostredie.

               11.4.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia monitorovali vplyvy vysokoobjemového hydraulického štiepenia na integritu vrtov a iných umelých štruktúr umiestnených na okolitom povrchu a v podzemných priestoroch, ktoré by potenciálne mohli byť ovplyvnené ich prevádzkou.

               11.5.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa výsledky monitorovania oznámili príslušným orgánom.

         12.   ENVIRONMENTÁLNA ZODPOVEDNOSŤ A FINANČNÁ ZÁRUKA

               12.1.

               Členské štáty by mali uplatňovať ustanovenia o environmentálnej zodpovednosti na všetky činnosti vykonávané v mieste inštalácie vrátane tých, ktoré v súčasnosti nespadajú do pôsobnosti smernice 2004/35/ES.

               12.2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovateľ pred spustením prevádzky, ktorej súčasťou je vysokoobjemové hydraulické štiepenie, zložil finančnú zábezpeku alebo jej ekvivalent na pokrytie požiadaviek stanovených v povolení a potenciálnej zodpovednosti za poškodenie životného prostredia.

         13.   ADMINISTRATÍVNE KAPACITY

               13.1.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby príslušné orgány mali primerané ľudské, technické a finančné zdroje na plnenie svojich povinností.

               13.2.

               Členské štáty by mali zabrániť konfliktom záujmov medzi regulačnou funkciou príslušných orgánov a ich funkciou týkajúcou sa hospodárskeho rozvoja prírodných zdrojov.

         14.   ZÁVÄZKY TÝKAJÚCE SA UKONČENIA

   Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa po uzavretí každého zariadenia vykonal prieskum zameraný na porovnanie environmentálneho stavu miesta inštalácie zariadenia a jeho okolitých povrchových a podzemných oblastí potenciálne ovplyvnených činnosťami so stavom pred začatím prevádzkových činností, ako bol vymedzený v základnej štúdii.
   15.   ŠÍRENIE INFORMÁCIÍ

   Členské štáty by mali zabezpečiť, aby:

               a)

               prevádzkovateľ verejne rozšíril informácie o chemických látkach a množstvách vody, ktoré zamýšľa použiť a ktoré nakoniec použije na vysokoobjemové hydraulické štiepenie v každom vrte. V týchto informáciách by sa mali uviesť názvy a CAS čísla všetkých látok a mali by obsahovať aj kartu bezpečnostných údajov, ak je k dispozícii, a maximálnu koncentráciu látky v štiepiacej kvapaline;

               b)

               príslušné orgány by mali publikovať na verejne prístupnej webovej lokalite do 6 mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania, a potom v intervaloch nie dlhších ako 12 mesiacov, tieto informácie:

                           i)

                           počet dokončených vrtov a plánovaných projektov využívajúcich vysokoobjemové hydraulické štiepenie;

                           ii)

                           počet udelených povolení, mená prevádzkovateľov a podmienky povolení;

                           iii)

                           základnú štúdiu vytvorenú podľa bodov 6.1 a 6.2 a výsledky sledovania podľa bodov 11.1, 11.2 a 11.3 b) až e);

               c)

               príslušné orgány by takisto bez zbytočného odkladu mali informovať verejnosť:

                           i)

                           o mimoriadnych udalostiach a nehodách v bode 9.2 písm. f);

                           ii)

                           o výsledkoch kontrol, porušeniach a sankciách.

         16.   PRESKÚMANIE

               16.1.

               Členské štáty, ktoré sa rozhodli v súvislosti s prieskumom alebo využitím uhľovodíkov používať vysokoobjemové hydraulické štiepenie, sa vyzývajú, aby uviedli do účinnosti minimálne zásady stanovené v tomto odporúčaní do 28. júla 2014 a aby každý rok informovali Komisiu o opatreniach, ktoré zaviedli na základe tohto odporúčania, a prvýkrát do decembra 2014.

               16.2.

               Komisia bude pozorne sledovať uplatňovanie odporúčania prostredníctvom porovnania situácie v členských štátoch vo verejne prístupnej hodnotiacej tabuľke.

               16.3.

               Komisia preskúma účinnosť odporúčania 18 mesiacov po jeho uverejnení.

               16.4.

               Preskúmanie bude zahŕňať posúdenie uplatňovania odporúčania, zohľadní pokrok vo výmene informácií o najlepších dostupných technikách a uplatňovanie relevantných referenčných dokumentov o BAT, ako aj akékoľvek potreby aktualizácie ustanovení tohto odporúčania. Komisia rozhodne, či je potrebné predložiť legislatívne návrhy s právne záväznými ustanoveniami o prieskume a ťažbe uhľovodíkov s využitím vysokoobjemového hydraulického štiepenia.

      V Bruseli 22. januára 2014

            Za Komisiu

         Janez POTOČNIK

            člen Komisie

      (1)  COM(2014) 23.

      (2)  Smernica Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1).

      (3)  Smernica Rady 92/91/EHS z 3. novembra 1992 o minimálnych požiadavkách na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov v ťažobnom vrtnom priemysle (jedenásta samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (Ú. v. ES L 348, 28.11.1992, s. 9).

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 30. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov (Ú. v. ES L 164, 30.6.1994, s. 3).

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

      (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

      (7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56).

      (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/21/ES z 15. marca 2006 o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/35/ES (Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 15).

      (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES z 12. decembra 2006 o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality (Ú. v. EÚ L 372, 27.12.2006, s. 19).

      (10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

      (11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012 z 22. mája 2012 o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní (Ú. v. EÚ L 167, 27.6.2012, s. 1).

      (12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

      (13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES (Ú. v. L 165, 18.6.2013, s. 13).

      (14)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

      (15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

      (16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1).

      (17)  Smernica Rady 96/82/ES z 9. decembra 1996 o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok (Ú. v. EÚ L 10, 14.1.1997, s. 13).

      (18)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 2012 o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, ktorou sa mení a dopĺňa a následne zrušuje smernica Rady 96/82/ES (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012, s. 1).


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/53

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2017
   (2017/C 261/12)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Cyprus za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Cyprus by ako členský štát, ktorého menou je euro, mal vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 5.

               (3)

               Správa o Cypre na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Cyprus dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Dôležité je najmä to, aby sa Cyprus zaoberal veľkými nerovnováhami vo forme previsu súkromného, verejného a vonkajšieho dlhu a vysokou úrovňou nesplácaných úverov.

               (4)

               Cyprus predložil 27. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017 a 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem Cypru obsahuje záväzky krátkodobého aj strednodobého charakteru. Zahŕňa najmä opatrenia na zníženie zadlženosti súkromného sektora, zlepšenie podnikateľského prostredia, uľahčenie prístupu k financovaniu a reštrukturalizáciu sektora zdravotnej starostlivosti a zaväzuje krajinu k uskutočneniu reforiem verejného sektora a justičného systému. Národný program reforiem zahŕňa aj výzvy identifikované v správe o krajine na rok 2017 a v odporúčaní pre eurozónu vrátane potreby opätovne naštartovať investície a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií. Ak by sa tieto opatrenia vykonali v plnej miere a v uvedených lehotách, pomohli by Cypru riešiť makroekonomické nerovnováhy a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny. Komisia na základe posúdenia politických záväzkov Cypru potvrdzuje svoje predchádzajúce posúdenie, že v tejto fáze nie sú v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe stanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady(EÚ) č. 1176/2011 a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 (4) potrebné žiadne ďalšie kroky. Vykonávanie politického reformného programu sa bude dôsledne sledovať prostredníctvom osobitného monitorovania.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Cyprus sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vo svojom programe stability na rok 2017 vláda plánuje na roky 2016 – 2020 v celkovom vyjadrení rozpočtový prebytok (celkové saldo počas daného programového obdobia približne 0,4 % HDP). Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa má dosiahnuť v roku 2017. Prepočítané (6) štrukturálne saldo sa bude podľa predpokladov v nadchádzajúcich rokoch stabilným tempom vzďaľovať od strednodobého cieľa, čo nie je v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu. Odhaduje sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahol v roku 2016 úroveň 107,8 %, a očakáva sa, že postupne klesne na 99,7 % v roku 2018 a ďalej na 88,8 % do roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Riziká spojené s makroekonomickými predpokladmi prezentovanými v programe stability súvisia skôr s menej priaznivým vývojom, čo sa spája hlavne s vysokým objemom nesplácaných úverov a možným zhoršovaním vonkajšieho prostredia.

               (7)

               Po náprave nadmerného deficitu odporučila Rada 12. júla 2016 Cypru, aby v rokoch 2016 a 2017 dodržiaval strednodobý rozpočtový cieľ. Z prognózy Komisie z jari 2017 a z celkového posúdenia vyplýva, že Cyprus v roku 2017 uvedenú požiadavku dodrží. Na rok 2018 sa Cypru odporúča, aby zotrval na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) na úrovni 0,3 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,2 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Cypru na základe celkového posúdenia hrozilo v roku 2018 riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Predpokladá sa, že Cyprus v rokoch 2017 a 2018 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že Cyprus musí byť pripravený prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek v roku 2018.

               (8)

               Verejný dlh má klesajúcu tendenciu, no jeho udržateľnosť je naďalej ohrozená. Očakáva sa, že niekoľko nedávnych fiškálnych opatrení, ako aj oneskorené vykonávanie kľúčových štrukturálnych reforiem povedie k zhoršeniu štrukturálneho salda a k riziku zmenšenia priestoru na verejné investície stimulujúce rast.

               (9)

               Mzdové náklady cyperského verejného sektora patria k najvyšším v eurozóne (ako percentuálny podiel z HDP), pričom sa stále vyznačuje neefektívnosťou. V rámci programu makroekonomických úprav bol navrhnutý a so sociálnymi partnermi odsúhlasený rad reforiem zameraných na riešenie práve tejto problematiky. Patrilo medzi ne zavedenie záväzného trvalého mechanizmu na obmedzenie rastu miezd zamestnancov verejného sektora a komplexná reforma verejnej správy. Prijatie týchto legislatívnych reforiem však s výnimkou nedávno prijatého reformného zákona o mobilite zamestnancov verejného sektora čelí problémom najmä po tom, ako v snemovni reprezentantov v decembri 2016 došlo k ich neodhlasovaniu. Až do prijatia záväznej formy mechanizmu na obmedzenie rastu miezd vo verejnom sektore sa tento mechanizmus vykonáva v rámci dohôd o kolektívnom vyjednávaní a je uplatniteľný do roku 2018.

               (10)

               Určité reformy sa prijali na riešenie korupcie. Spomedzi nedávnych udalostí možno spomenúť reformy na profesionalizáciu verejného obstarávania na miestnej úrovni a zákon o financovaní politických strán, ktorý bol prijatý v decembri 2015. V roku 2016 bola prijatá zmena ústavy, ktorou sa umožňuje zverejňovať majetkové priznania štátnych zamestnancov. Koordinačný orgán pre boj proti korupcii však nemá dostatok personálu a neriešené ostávajú aj nedostatky v disciplinárnom režime verejných úradníkov.

               (11)

               Cyprus prijíma opatrenia na posilnenie svojho systému súdnictva, ale naďalej čelí vážnym výzvam, pokiaľ ide o jeho účinnosť. Neefektívne súdne konania a obmedzené kapacity vedú k značným prieťahom vo vybavovaní súdnych prípadov. To zas ohrozuje podnikateľské prostredie, a predovšetkým fungovanie nových rámcov pre zabavenie majetku a pre platobnú neschopnosť. Rámec pre platobnú neschopnosť bol zavedený s cieľom znížiť neživotaschopné súkromné dlhy a poskytnúť bankám a dlžníkom stimuly na to, aby sa dohodli na reštrukturalizačných riešeniach. Účinnosť týchto nástrojov však sťažuje niekoľko faktorov vrátane už spomínanej neefektívnosti súdnictva, slabých administratívnych kapacít a nízkej úrovne informovanosti dlžníkov o príslušných postupoch. Výrazné nedostatky pretrvávajú aj v oblasti nedoriešených prípadov a omeškaní pri vydávaní a prevode listov vlastníctva. Táto situácia oslabuje úsilie o znižovanie dlhu a zároveň má negatívny vplyv na oživovanie trhu s bývaním.

               (12)

               Úroveň nesplácaných dlhov sa znižuje, no stále je veľmi vysoká, čo sťažuje správne fungovanie bankového sektora a má vplyv na ponuku úverov pre reálnu ekonomiku. Banky v oblasti reštrukturalizácie úverov nedosahujú ciele, ktoré boli dohodnuté s cyperskou centrálnou bankou, čo poukazuje na potrebu rozšíriť systém stanovovania cieľov, zefektívniť ho a urobiť ho záväzným, a to konkrétne stanovením ambicióznych cieľov na znižovanie objemu nesplácaných úverov, v súlade so stratégiami bánk na znižovanie objemu nesplácaných úverov. Miery opakovanej platobnej neschopnosti zostávajú vysoké, čím odhaľujú potenciálne nedostatky reštrukturalizačných úverových riešení. Miera tvorby rezerv na riziká sa zvýšila, no stále je pod priemerom eurozóny, čo zvýrazňuje potrebu zabezpečiť, aby oceňovanie kolaterálu bolo spoľahlivé a predstavovalo základ vhodnej tvorby rezerv na riziká. Neexistencia sekundárneho trhu s úvermi a sekuritizačného rámca pre úvery obmedzuje priestor pre urýchlenie oddlžovania a presúvanie nesplácaných úverov preč z bankových súvah, z čoho vyplýva potreba dodatočných regulačných a legislatívnych opatrení, aby sa vytvorili potrebné nástroje na uľahčenie správy bankových súvah. Navyše riadiace a administratívne kapacity dohľadu nad poistnými a dôchodkovými fondmi sú naďalej slabé, čo predstavuje riziká pre finančnú stabilitu.

               (13)

               Hospodárske oživenie Cypru pokračuje. Potenciálny rast je však naďalej slabý a obmedzuje ho nedostatočné vykonávanie štrukturálnych reforiem, problémy v oblasti investícií a nedostatky v podnikateľskom prostredí. Iniciatívy na podporu rastu prezentované v akčnom pláne pre rast sa nachádzajú vo fáze vykonávania, no napredujú dosť pomaly. Legislatívny návrh na prilákanie a uľahčenie strategických investícií je stále vo fáze koncipovania. Vláda pracuje na zlepšovaní prístupu k financovaniu pre stredne veľké a malé podniky. V snahe vyriešiť túto naliehavú otázku boli spustené určité nové cielené iniciatívy, ako bolo oznámené v národnom programe reforiem. Väčšina týchto nových iniciatív o prístupe k financovaniu je však stále len v počiatočnej fáze. Privatizačné úsilie zamerané na prilákanie zahraničných investícií, ktoré by zvýšili produktivitu, čelí politickej opozícii a napreduje pomaly. Aj reforma sektora energetiky môže byť dôležitým hnacím faktorom konkurencieschopnosti, no v jej vykonávaní dochádza k prieťahom. Oneskoruje sa predovšetkým oddelenie vlastníctva Cyperského úradu pre elektrickú energiu (Electricity Authority of Cyprus) a zriadenie nového trhu s elektrinou, ktoré stále závisí od zabezpečenia skutočnej nezávislosti prevádzkovateľa prenosovej sústavy.

               (14)

               Nezamestnanosť klesá, ale naďalej je vysoká, a to najmä medzi mladými ľuďmi a dlhodobo nezamestnanými. Plány na zvýšenie počtu poradcov v rámci verejných služieb zamestnanosti a na zlepšenie ich špecializácie ešte neboli realizované. Ich pracovné zmluvy navyše pravdepodobne budú len na dobu určitú, a táto problematika sa teda nebude riešiť štrukturálnym spôsobom. V dôsledku toho stále chýbajú kapacity na pokrytie potrieb uchádzačov o prácu, a to najmä uchádzačov s väčšími ťažkosťami začleniť sa do trhu práce, a kapacity na zavedenie opatrení na ich aktiváciu. Účinok aktívnych programov trhu práce a systémov na podporu príjmu naďalej oslabujú obmedzené posúdenia kvality a nadväzné opatrenia.

               (15)

               Cyprus udržiava výdavky na vzdelávanie na úrovni, ktorá je nad priemerom Únie. Vzdelávacie výsledky sú však slabé a oproti minulým rokom sa dokonca zhoršili. Podľa výsledkov Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) z roku 2015 sa Cyprus nachádzal medzi najhoršími krajinami v Únii, pokiaľ ide o úroveň základných zručností v matematike, prírodných vedách a čítaní. Nedávno zavedené nápravné opatrenia, ako napríklad lepší systém menovania učiteľov a modernizácia školských osnov, sú síce prvými krokmi správnym smerom, no ďalšie opatrenia na dokončenie plánovaných reforiem vrátane hodnotenia učiteľov by mohli výrazne pomôcť zlepšiť situáciu.

               (16)

               Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhu práce sa stále viac-menej nerieši, čo má vplyv na vyhliadky dlhodobo udržateľného rastu. Miera účasti na vyššom stredoškolskom odbornom vzdelávaní a príprave je nízka a relevantnosť vysokoškolského vzdelávania pre trh práce je slabá, čo vedie k vysokému počtu absolventov vysokých škôl, ktorí pracujú na miestach, ktoré si nevyhnutne nevyžadujú vysokoškolský diplom.

               (17)

               Cyperský sektor zdravotnej starostlivosti stále charakterizuje nedostatok všeobecnej starostlivosti a rôzne úrovne neefektívnosti. Obmedzuje sa tým prístup k primeranej a účinnej starostlivosti. Právne predpisy na vytvorenie národného zdravotného systému a na odovzdanie väčšej autonómie verejným nemocniciam majú kľúčový význam pri zlepšovaní kapacít a nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti, no stále sa čaká na ich prijatie v parlamente.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Cypru v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (20)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2017 a program stability na rok 2017. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2017 a 2018 prijal opatrenia s cieľom:

               1.

               Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená zostať v roku 2018 na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Využiť neočakávané zisky na rýchlejšie zníženie pomeru dlhu verejnej správy. Do konca roka 2017 prijať kľúčové legislatívne reformy zamerané na zefektívnenie verejného sektora, konkrétne v oblasti fungovania verejnej správy, riadenia štátnych podnikov a miestnej samosprávy.

               2.

               Zefektívniť súdny systém modernizáciou občianskych konaní, implementovaním vhodných informačných systémov a zvýšením špecializácie súdov. Prijať dodatočné opatrenia na odstránenie prekážok brániacich plnému vykonávaniu rámcov pre platobnú nesolventnosť a zhabanie majetku a zabezpečiť spoľahlivé a rýchle systémy na vydávanie listov vlastníctva a prevod práv k nehnuteľnému majetku.

               3.

               Urýchliť znižovanie objemu nesplácaných úverov stanovením súvisiacich kvantitatívnych a časových cieľov pre banky a zabezpečením presného oceňovania kolaterálu na účely tvorby rezerv. Vytvoriť podmienky pre funkčný sekundárny trh s nesplácanými úvermi. Integrovať a posilniť dohľad nad poisťovňami a dôchodkovými fondmi.

               4.

               Zrýchliť vykonávanie akčného plánu pre rast a zamerať sa pri tom najmä na urýchlenie strategických investícií a zlepšenie prístupu k financovaniu a do konca roku 2017 začať opäť vykonávať privatizačný plán. Podniknúť rozhodné kroky smerom k oddeleniu vlastníctva Cyperského úradu pre elektrickú energiu, a predovšetkým pokračovať vo funkčnom a účtovnom oddelení do konca roku 2017.

               5.

               Zrýchliť reformy zamerané na zvyšovanie kapacít verejných služieb zamestnanosti a skvalitnenie realizácie aktívnych politík trhu práce. Dokončiť reformu systému vzdelávania, a zlepšiť tak jeho relevantnosť a výsledky pre trh práce, vrátane hodnotenia učiteľov. Do konca roku 2017 prijať právne predpisy pre reformu nemocníc a všeobecnú zdravotnú starostlivosť.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 8).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (7)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  12. februára 2008 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (šiesty ERF) za rozpočtový rok 2006

text:
               15.2.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 41/21

      ODPORÚČANIE RADY

   z 12. februára 2008
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (šiesty ERF) za rozpočtový rok 2006
   (2008/115/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na tretí dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 8. decembra 1984 (1),
   so zreteľom na vnútornú dohodu 86/126/EHS o financovaní a správe pomoci Spoločenstva (2), a najmä na jej článok 29 ods. 3,
   so zreteľom na finančné nariadenie 86/548/EHS z 11. novembra 1986 uplatniteľné na šiesty Európsky rozvojový fond (šiesty ERF) (3), a najmä na jeho články 66 až 73,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách šiesteho ERF k 31. decembru 2006 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2006 spolu s odpoveďami Komisie (4),
   keďže

               (1)

               Podľa článku 29 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie šiesteho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií šiesteho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2006 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadom vykonávania operácií šiesteho ERF za rozpočtový rok 2006.

      V Bruseli 12. februára 2008

            Za Radu

            predseda

         A. BAJUK

      (1)  Ú. v. ES L 86, 31.3.1986, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 86, 31.3.1986, s. 210. Dohoda zmenená a doplnená rozhodnutím 86/281/EHS (Ú. v. ES L 178, 2.7.1986, s. 13).

      (3)  Ú. v. ES L 325, 20.11.1986, s. 42.

      (4)  Ú. v. EÚ C 259, 31.10.2007, s. 1.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/58

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2017
   (2017/C 261/13)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Lotyšsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 až 2.

               (3)

               Správa o Lotyšsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)

               Lotyšsko predložilo 20. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Lotyšsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zhoršenie celkového salda z vyrovnanej pozície v roku 2016 na deficit vo výške 0,8 % HDP v roku 2017 a vo výške 1,6 % HDP v roku 2018 ako následok významnej daňovej reformy, po čom má nasledovať zlepšenie deficitu na úroveň 0,5 % HDP v roku 2020. V programe stability na rok 2017 sa odhaduje zhoršenie štrukturálneho salda z 0,2 % HDP v roku 2016 na -1,7 % HDP v roku 2018 a dosiahnutie úrovne -0,8 % HDP v roku 2020. Tento postup je konzistentný so strednodobým rozpočtovým cieľom, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP a povolené odchýlky na základe doložky o dôchodkovej reforme a doložky o štrukturálnej reforme v zdravotníctve. Odhaduje sa zvýšenie prepočítaného (5) štrukturálneho salda z -1,9 % HDP v roku 2017 na -2,3 % HDP v roku 2018, skôr ako klesne na úroveň -0,2 % HDP v roku 2020. Podľa programu stability na rok 2017 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa v roku 2017 udrží na hodnote približne 40 % HDP. Prognózy rastu HDP uvedené v programe sú vo všeobecnosti v súlade s prognózou Komisie na rok 2017, ale na rok 2018 sa javia značne optimistické.

               (7)

               Rada 12. júla 2016 odporúčala Lotyšsku zabezpečiť, aby sa odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017 obmedzila len na úľavy súvisiace so systémovou dôchodkovou reformou a s rozsiahlou štrukturálnou reformou v zdravotníctve. Po zohľadnení týchto úľav by sa v roku 2017 povolilo zhoršenie štrukturálneho salda o najviac 1,0 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že Lotyšsko v roku 2017 túto požiadavku splní. V roku 2018 by Lotyšsko malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, po zohľadnení úľavy súvisiacej s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy udelenej na rok 2016 a úľavy súvisiacej so štrukturálnou reformou udelenej na rok 2017, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) na úrovni 6,0 % v roku 2018, čo zodpovedá zhoršeniu štrukturálneho salda vo výške 0,3 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Lotyšsku hrozilo riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že v roku 2018 budú potrebné ďalšie opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (8)

               Nerovnosť príjmov je v Lotyšsku vysoká. Pomer príjmov najbohatších 20 % domácností a najchudobnejších 20 % domácností v roku 2015 dosiahol 6,5; čím sa radí medzi najvyššie v Únii, hoci sa táto hodnota v roku 2016 mierne znížila. Rozdiel v nerovnosti príjmov pred zdanením a po ňom a sociálne transfery patria medzi najnižšie v Únii. Daňový systém Lotyšska je menej progresívny ako systémy iných členských štátov, čo prispieva k vysokej nerovnosti a chudobe zamestnaných osôb. Daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami naďalej patrí medzi najvyššie v Únii, pričom potenciál tvorby príjmov pomocou daní, ktoré majú menší negatívny vplyv na rast, je využitý nedostatočne. Nízky podiel daňových príjmov na HDP obmedzuje zdroje na udržateľné poskytovanie verejných služieb. Napriek určitému pokroku v boji proti daňovým únikom zostáva daňová disciplína vážnym problémom. V programe stability na rok 2017 sa oznámilo zavedenie daňovej reformy. Medzi kľúčové opatrenia patria zníženie sadzby dane z príjmu fyzických osôb z 23 % na 20 % pri príjmoch až do 45 000 EUR ročne, zvýšenie nezdaniteľnej časti základu dane určenej na základe výšky príjmu, zavedenie nulovej dane z príjmu právnických osôb z reinvestovaného zisku a zosúladenie sadzieb dane z kapitálu na úroveň 20 %. V reforme sa riešia odporúčania pre túto krajinu do tej miery, že sa znižuje daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkym príjmom. Daňová reforma je však obmedzená, pokiaľ ide o presun zdanenia na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast, a o dosiahnutie stanoveného cieľa politiky, čiže zvýšenia podielu daňových príjmov na HDP.

               (9)

               Nedostatky v základných záchranných sociálnych sieťach prispievajú k vysokej chudobe a nerovnostiam, ktoré zasahujú aj ľudí s postihnutím a staršie osoby. Miera chudoby v prípade ľudí s postihnutím patrí medzi najvyššie v Európe. Nízka primeranosť dávok sociálnej pomoci, ktorá sa nezlepšila od roku 2009, a dôchodkov neposkytuje účinnú ochranu proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Neuskutočnenie reformy minimálneho príjmu ohlásenej v roku 2014 negatívne vplýva na najchudobnejšie domácnosti, hoci sa pripravujú strednodobé plány podpory minimálneho príjmu.

               (10)

               Z dôvodu úbytku pracovnej sily bol rast zamestnanosti slabý, pričom nezamestnanosť klesá iba pomaly. Perspektíva zamestnať sa je lepšia v centrách hospodárskej činnosti a pre vysokokvalifikovaných pracovníkov, zatiaľ čo nezamestnanosť je viac rozšírená medzi nízkokvalifikovanými osobami a ľuďmi žijúcimi vo vidieckych oblastiach. V tomto kontexte zvyšovanie úrovne zručností prispeje k riešeniu týchto problémov. Hoci sa príťažlivosť odborného vzdelávania zlepšila, reforma učebného plánu, ktorou sa má prispôsobiť vzdelávanie súčasným požiadavkám na zručnosti, zaznamenala iba obmedzený pokrok. Bol zavedený regulačný rámec pre učenie sa na pracovisku a aktívna účasť sociálnych partnerov a podnikov pri jeho vykonávaní je zaručená. Navyše je zapojenie nezamestnaných do aktívnych opatrení na trhu práce nižšie ako vo väčšine ostatných členských štátov, prijali sa však opatrenia na zlepšenie tejto situácie a zavedenie aktívnych opatrení má význam. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je stále nízka.

               (11)

               Hoci lotyšské úrady úspešne iniciovali príslušné reformy systému zdravotnej starostlivosti, vysoké hotovostné platby, dlhé čakanie, nízka úroveň verejných výdavkov a neefektívne alokovanie služieb obmedzujú prístup k zdravotnej starostlivosti. Verejné výdavky riadené na základe kvót majú za následok odloženú liečbu a pacienti buď musia dlho čakať, alebo zaplatiť za príslušnú službu v hotovosti, a preto potreby časti populácie v oblasti zdravotnej starostlivosti zostávajú nenaplnené. Uskutočnili sa prvé kroky reformy systému zabezpečenia kvality a pokrok by mal pokračovať, aby sa zlepšil zdravotný stav pacientov a populácie. Dosiahol sa určitý pokrok pri zvyšovaní efektívnosti systému zdravotnej starostlivosti, ale potrebná je ďalšia racionalizácia nemocničného odvetvia, zlepšenie prístupu k ambulantnej a primárnej zdravotnej starostlivosti a efektívnejšie prepojenie medzi prideľovaním rozpočtových prostriedkov a kvalitou služieb a nákladmi.

               (12)

               Lotyšské úrady majú tendenciu pravidelne využívať postupy verejného obstarávania pre nákupy v zdravotníctve, ale ďalšie zvýšenie efektívnosti je možné dosiahnuť prostredníctvom pravidelného využívania elektronického a centrálneho obstarávania, vďaka čomu by verejné výdavky boli transparentnejšie a efektívnejšie.

               (13)

               Nedostatočná kvalita právnych predpisov a nízka efektívnosť a účinnosť verejnej správy majú negatívny vplyv na podnikateľské prostredie. V roku 2016 vláda predstavila ambiciózny plán reforiem na dosiahnutie pružnejšieho a profesionálnejšieho verejného sektora s cieľom zlepšiť efektívnosť prostredníctvom zníženia počtu zamestnancov a centralizácie podporných funkcií, posilnením platieb založených na výkone a zvýšením transparentnosti. Tento plán je obmedzený na ústrednú štátnu správu, pričom výrazné zvýšenie efektívnosti je možné dosiahnuť aj na úrovní obcí.

               (14)

               Korupcia naďalej negatívne vplýva na podnikateľské prostredie Lotyšska a systém na zabraňovanie konfliktom záujmov zostáva rigidný a formalistický s nedostatočným overovaním. Hoci reforma systému platobnej neschopnosti bola prevažne dokončená, jej účinné vykonávanie je potrebné pozorne sledovať, aby sa vyriešil obmedzený počet prípadov reštrukturalizácie a nízka miera vymožiteľnosti pohľadávok.

               (15)

               V priebehu posledných troch rokov boli predstavené rozsiahle reformy vysokoškolského vzdelávania a verejného výskumu na skonsolidovanie výskumných ústavov a na zvýšenie kvality a relevantnosti ich výstupov. Riadenie a organizačná štruktúra lotyšského financovania verejného výskumu sú však naďalej neefektívne, pretože funkcie financovania sú rozptýlené medzi veľký počet inštitúcií. Neúčinné financovanie verejného výskumu prispieva k veľmi nízkemu vedeckému výkonu, nedostatkom zručných ľudských zdrojov vo verejnom aj v súkromnom sektore a nízkej úrovni verejno-súkromnej spolupráce. Intenzita výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore zostáva v Lotyšsku jednou z najnižších v Únii.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018, po zohľadnení úľav súvisiacich s vykonávaním systémovej dôchodkovej reformy a štrukturálnych reforiem, pre ktoré je dočasná odchýlka udelená. Znížiť zdanenie osôb s nízkymi príjmami jeho presunutím na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako aj zlepšením daňovej disciplíny.

               2.

               Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete a zvýšiť zručnosti ekonomicky aktívneho obyvateľstva zrýchlením reformy učebných plánov v odbornom vzdelávaní. Zvýšiť nákladovú účinnosť a prístup k zdravotnej starostlivosti, aj prostredníctvom zníženia platieb v hotovosti a skrátenia dlhých časov čakania.

               3.

               Zvýšiť efektívnosť a zodpovednosť vo verejnom sektore, predovšetkým zjednodušením administratívnych postupov a posilnením režimu prevencie konfliktov záujmov, a to aj pre správcov konkurznej podstaty.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie 4 rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka sa národného programu reforiem Fínska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/28

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka sa národného programu reforiem Fínska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/08
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Fínsko 19. apríla 2012 predložilo svoj program stability na roky 2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Fínsko postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Komisia dospela vo svojom hĺbkovom preskúmaní k záveru, že Fínsko zažíva nerovnováhu, nie však nadmernú.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe stability, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je na obdobie rokov 2012 – 2013 hodnoverný, pričom nárast HDP očakávaný podľa uvedeného programu je v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2012. Prognózy sú tiež realistické na roky 2014 a 2015, keďže predpokladajú, že rast HDP bude významne nižší než v období pred krízou a nižší než v rokoch obnovy 2010 – 2011.
               Základným rozpočtovým cieľom programu stability je znížiť deficit ústrednej štátnej správy obmedzením výdavkov a zvýšením príjmov. Keďže rozpočet ústrednej štátnej správy je hlavným zdrojom deficitu verejných financií, zlepšenie jeho pozície prispeje k vyváženiu štátneho rozpočtu. Strednodobý rozpočtový cieľ zameraný na dosiahnutie prebytku vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení náležite zodpovedá požiadavkám Paktu o stabilite a raste. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (5) Fínsko splnilo strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2011, ale v období rokov 2012 – 2015 by sa od neho nepatrne odklonilo. Miera rastu štátnych výdavkov je pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste vo všetkých rokoch okrem roku 2015. Cieľom programu stability je dosiahnuť vyvážený štátny rozpočet do roku 2015 a dosahovať prebytky od roku 2016. Miera zadlženosti je hlboko pod úrovňou 60 % HDP a podľa programu stability dlh dosiahne vrchol v roku 2014, keď bude dosahovať hodnotu okolo 52 % HDP, a potom začne klesať. Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií Fínska, existujú stále zjavné nedostatky, ktoré vyplývajú najmä z rýchlo sa zhoršujúcej miery závislosti spôsobenej stárnucím obyvateľstvom. Medzera udržateľnosti verejných financií sa musí nepretržite sledovať a v závislosti od nej sa musia upravovať opatrenia. Fiškálny rámec Fínska je založený na viacročných výdavkových stropoch, tieto sa však v súčasnosti nevzťahujú na sektor miestnych samospráv.

               (11)

               Produktívnosť verejných služieb v poslednom desaťročí klesala. Fínske orgány už zaviedli niekoľko reforiem na vyriešenie tohto problému, ale ich realizácia je pomalá, a to najmä na úrovni miestnej správy. Okrem toho sa vykonáva celoštátna reforma miestnej samosprávy a program produktivity ústrednej štátnej správy. Ďalšie zvýšenie produktivity a úspory nákladov by sa mohli dosiahnuť tým, že sa viac podporí konkurencieschopnosť v chránených súkromných a verejných sektoroch prostredníctvom ďalšej deregulácie trhu s výrobkami a trhu práce.

               (12)

               V predchádzajúcom roku vláda zaviedla nové opatrenia na zníženie nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobej nezamestnanosti. Súčasťou týchto opatrení je pilotný program na zníženie dlhodobej nezamestnanosti a zavedenie sociálnej záruky pre mladých ľudí. Zavedené opatrenia sú ambiciózne a relevantné, ale teraz je potrebné ich realizovať s jasným zameraním na zlepšovanie úrovne zručností a postavenia cieľových skupín na trhu práce. Vzhľadom na demografické zmeny je zvýšenie zamestnanosti starších pracovníkov dôležité na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií a uspokojenie dopytu po pracovných silách v budúcnosti. Zvýšenie strednej dĺžky života bolo rýchlejšie, než sa predpokladalo počas dôchodkovej reformy v roku 2005, a preto by sa súčasné zákonom stanovené vekové rozpätie na odchod do dôchodku mohlo časom stať príliš nízke. Vláda sa vo svojom programe stability zaviazala zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku na 62,4 roka do roku 2025. V marci 2012 sa sociálni partneri dohodli na niekoľkých opatreniach na predĺženie pracovného života. Vláda sa zaviazala vykonať dôchodkovú reformu najneskôr do 1. januára 2017. V súčasnosti je potrebné sa zamerať na vykonanie odsúhlasených činností v krátkodobom horizonte.

               (13)

               Regulačné prekážky v sektore služieb vo Fínsku sú stále obmedzujúce a trhová koncentrácia je častým javom nielen v rámci maloobchodného predaja, ale tiež v oblastiach výroby. Pokiaľ ide o maloobchodný trh s potravinami, Fínsko má najvyššiu mieru trhovej koncentrácie a súčasne ceny potravín patria k najvyšším v Európe. Pokuty ukladané za porušenie práva hospodárskej súťaže sú vo Fínsku tradične nízke, čo vyvoláva pochybnosti o ich odrádzajúcom účinku. V oblasti hospodárskej súťaže sa prijalo niekoľko politických opatrení, ako napr. nový zákon o hospodárskej súťaži a nový zákon o plánovaní využívania pôdy a o výstavbe. Vláda sa takisto zaviazala začať vykonávať nový program na podporu hospodárskej súťaže. Mal by sa predložiť bezodkladne, aby sa ešte väčšmi posilnil rámec hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o trh s výrobkami a so službami.

               (14)

               Rast produktivity vo Fínsku stagnuje a fínske vyvážajúce podniky zaznamenali v posledných rokoch zníženie trhového podielu na zahraničných trhoch. Jednotkové náklady práce vzrástli, hoci nie vo výrobnom sektore. Zdá sa, že niektoré, v súčasnosti dominujúce priemyselné odvetvia, najmä odvetvie elektroniky a papierenský priemysel, dosiahli vrchol rastu, a podiel výroby na HDP vo všeobecnosti klesá. Fínsko vyváža medziprodukty a investičné produkty hlavne do vyspelých a pomaly rastúcich ekonomík a jeho výrobky sa v rozvojových ekonomikách vyskytujú v obmedzenej miere. Fínske hospodárstvo sa potrebuje viac diverzifikovať, a to ako z hľadiska spoločností, tak aj z hľadiska vývozných trhov, aby si v budúcnosti zabezpečilo viacerých silných vývozcov. Bez ohľadu na dobré výsledky výskumu a vývoja a inovácií vo Fínsku v minulosti hrozí Fínsku ústup z pozície inovačného lídra EÚ, ak nedôjde k významnému nárastu inovatívnych rýchlo rastúcich firiem. To si vyžaduje uľahčenie inovácií, umožnenie premeny výstupov výskumu a vývoja na obchodovateľné produkty a podporu prenikania na rýchlo rastúce vývozné trhy. Z krátkodobého hľadiska bude tiež veľmi dôležité využívať a šíriť rozsiahle know-how informačných a komunikačných technológií (IKT) aj do iných priemyselných odvetví vo Fínsku vrátane verejného sektora. Pokiaľ ide o rast miezd, tripartitná dohoda o mzdách z roku 2011 pripravuje pôdu pre mierny nárast miezd v roku 2012 a 2013, ktorý by mohol zlepšiť relatívnu pozíciu Fínska vo vzťahu k jeho hlavným obchodným partnerom.

               (15)

               Fínsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov, ktoré boli predložené v roku 2011, sa týkajú zlepšovania konkurencieschopnosti, zamestnanosti a udržateľnosti verejných financií, posilňovania finančnej stability a zabezpečenia daňovej koordinácie. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v nižšie uvedených odporúčaniach.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Fínska. Posúdila program stability a národný program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Fínska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že poskytne príspevky na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (18)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmito cieľmi:

               1.

               Zachovať v roku 2012 a po tomto roku zdravú fiškálnu pozíciu prostredníctvom nápravy akejkoľvek odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa, ktorý zaisťuje sa zabezpečuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Na tento účel posilniť a prísne vykonávať rozpočtovú stratégiu, ktorá spočíva na dostatočne konkretizovaných opatreniach, počas roka 2013 a po tomto roku, a to vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky. Pokračovať vo vykonávaní ročných hodnotení rozsahu medzery udržateľnosti zapríčinenej starnutím obyvateľstva a upravovať verejné príjmy a výdavky v súlade s dlhodobými cieľmi a potrebami. Lepšie integrovať sektor miestnej správy do viacročných fiškálnych rámcov, a to aj prostredníctvom opatrení na kontrolu výdavkov.

               2.

               Prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie produktivity a dosiahnutie úspor nákladov v oblasti poskytovania verejných služieb vrátane štrukturálnych zmien a územno-administratívnej reformy zameranej na zvýšenie efektívnosti, taktiež s cieľom reagovať na problémy vyplývajúce zo stárnuceho obyvateľstva.

               3.

               Vykonávať prebiehajúce opatrenia na zlepšenie postavenia mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných na trhu práce, pričom je potrebné sa osobitne zamerať na rozvoj zručností. Podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie miery zamestnanosti starších pracovníkov vrátane obmedzenia možností predčasného odchodu do dôchodku. Prijať opatrenia na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku, pričom sa zohľadní predĺženie strednej dĺžky života.

               4.

               Naďalej posilňovať hospodársku súťaž na trhoch s výrobkami a službami, najmä v maloobchodnom sektore, a to prostredníctvom zabezpečenia účinného vykonania nového zákona o hospodárskej súťaži a nového programu na podporu zdravej hospodárskej súťaže. Pokračovať v prijímaní opatrení na zvýšenie efektívnosti poskytovania služieb miestnych samospráv, a to podľa potreby aj zvýšením podielu služieb, ktoré by podliehali predkladaniu súťažných ponúk, a zaistiť neutrálnosť hospodárskej súťaže medzi súkromnými a verejnými podnikmi. Podniknúť ďalšie kroky na to, aby pokuty ukladané za porušenie práva hospodárskej súťaže mali dostatočne odrádzajúci účinok.

               5.

               S cieľom posilniť rast produktivity a vonkajšiu konkurencieschopnosť pokračovať v snahách o diverzifikáciu podnikateľskej štruktúry, najmä rýchlym zavedením plánovaných opatrení na rozšírenie inovačnej základne a súčasne pokračovať v zosúlaďovaní vývoja miezd a produktivity pri úplnom rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov a v súlade s vnútroštátnymi postupmi.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 216, 22.7.2011, s. 3.

      (5)  Saldo očistené od cyklických výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.