				|

		52013DC0367

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0367 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Maďarska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
Maďarska na roky 2012 – 2016
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9
ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o spustení novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík,
ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v súvislosti s ktorými je
potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 na základe
návrhov Komisie prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov a predsedovia
vlád sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý
poskytol ucelený rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ aj na
úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých dostupných stimulov, nástrojov a
politík. Rozhodli o opatrení, ktoré treba prijať na úrovni členských
štátov, a predovšetkým vyjadrili plné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie
Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie k národnému programu reforiem Maďarska na rok 2012 a
predložila stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Maďarska na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia 28. novembra 2012
prijala ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2013. Komisia takisto 28. novembra 2012 na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania[7], v ktorej určila
Maďarsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa
vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada schválila 14.
marca 2013 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu
presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať
rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania
rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov
krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Komisia 10. apríla 2013
uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania[8]
pre Maďarsko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z
analýzy Komisie vyplýva záver, že v Maďarsku existujú makroekonomické
nerovnováhy, ktoré si zaslúžia monitorovanie a vyžadujú rozhodné politické
opatrenie. Najmä prebiehajúce úpravy vysoko negatívnych čistých medzinárodných
investícií, ktoré do veľkej miery stimuluje znižovanie zadlženia
súkromného sektora v kontexte vysokého verejného dlhu a slabého
podnikateľského prostredia, si aj naďalej zasluhujú veľkú
pozornosť s cieľom znížiť dôležité riziká nepriaznivých
účinkov na fungovanie hospodárstva.
(8)       Maďarsko 24. apríla 2013
predložilo svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa týka rokov
2012 – 2016, a 22. apríla 2013 predložilo svoj národný program
reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi
sa obidva programy posudzovali súčasne.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu (ďalej len „program“) na rok 2013 podľa
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický
scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je mierne
optimistický. Prognózy rastu vypracované maďarskými orgánmi vo výške 1,9 %
na rok 2013 a 0,7 % na rok 2014 sú v porovnaní s prognózou útvarov Komisie
z jari 2013 vyššie približne o polovicu percentuálneho bodu. Cieľom
rozpočtovej stratégie naznačenej v programe je zaistiť
udržateľnú nápravu nadmerného deficitu do roku 2012 a ďalšie
dodržiavanie strednodobého cieľa. Maďarsko vyvinulo
v roku 2012 významné fiškálne úsilie a s výsledným rozpočtovým
deficitom vo výške 1,9 % HDP nadmerne úspešne odstránilo cieľový deficit
vo výške 2,5 % HDP odporúčaný Radou, a to čiastočne
z dôvodu dodatočných jednorazových príjmov vo výške 0,2 % HDP nad
rámec tých, ktoré boli oznámené už v čase odporúčania Rady.
Nápravné opatrenia na rok 2012 a nasledujúce roky, najmä opatrenia oznámené na
jeseň 2012, sa však zameriavali hlavne na stranu príjmov
a predovšetkým na vybrané sektory, a preto je udržateľnosť
konsolidačného úsilia otázna. Podľa prognózy útvarov Komisie
z jari 2013 je na roky 2013 a 2014 potrebné ďalšie úsilie
s cieľom odstrániť nadmerný deficit udržateľným spôsobom.
Po zverejnení jarnej prognózy vláda prijala nový nápravný balík opatrení a na
základe aktualizovaného posúdenia Komisie sa predpokladá, že deficit zostane
pod úrovňou prahovej hodnoty 3 % HDP vďaka novým opatreniam
v rokoch 2013 a 2014. V programe sa strednodobý cieľ zmenil zo
štrukturálneho salda –1,5 % na –1,7 % HDP. Nový strednodobý rozpočtový
cieľ je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
Maďarsko zaznamenalo v roku 2012 štrukturálne saldo vo výške –0,7 % HDP,
t. j. výrazne nad jeho revidovaným strednodobým cieľom
a v prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá, že
štrukturálne saldo zostane počas obdobia prognózy v súlade so
strednodobým cieľom, v roku 2013 bude vo výške –1,1 %
a v roku 2014 vo výške 1,8 %. Na základe opatrení prijatých po
zverejnení prognózy útvarov Komisie z jari 2013 by štrukturálne saldo mohlo
zostať nad úrovňou strednodobého cieľa aj v roku 2014.
Tempo rastu verejných výdavkov v rokoch 2013 a 2014 bez diskrečných
príjmových opatrení bude zhruba v súlade s referenčným strednodobým tempom
rastu potenciálneho HDP, očakáva sa však jeho výrazné prekročenie
v rokoch 2015 a 2016. Referenčná hodnota pre výdavky sa teda v
uvedených dvoch rokoch nesplní. Podľa plánov vlády sa pomer verejného dlhu
k HDP bude v priebehu programového obdobia naďalej znižovať zo 79,2 %
v roku 2012 na 77,2 % v roku 2014 a ďalej na 73,4 % v roku
2016, t. j. zostane nad úrovňou referenčnej hodnoty 60 % HDP. Na
rozdiel od toho sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2013 po zohľadnení
rizík konsolidačných plánov v roku 2014 očakáva iba okrajové
zníženie na 78,9 % HDP, ktoré by malo byť približne o 0,5
percentuálneho bodu nižšie vďaka novým nápravným opatreniam. Maďarsko
bude od roku 2013 v prechodnom období vzhľadom na dodržiavanie kritéria
pre dlh a podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 dosahuje
dostatočný pokrok smerom k dodržiavaniu kritéria pre dlh v rokoch
2013 a 2014.
(10)     Strednodobý rozpočtový
rámec je stále iba indikatívny, takže obdobie fiškálneho plánovania sa
zameriava len na aktuálny rozpočtový rok. Napriek najnovším zlepšeniam
okrem toho povinné úlohy a analytické zdroje fiškálnej rady nie sú stále
primerané bezprecedentnému právu veta a potrebe systematického následného
posúdenia dodržiavania numerických fiškálnych pravidiel. Posilnenie
strednodobého rozpočtového rámca a rozšírenie povinnej pôsobnosti
fiškálnej rady by pomohlo zlepšiť odolnosť a dôveryhodnosť
najnovšieho prepracovaného rámca fiškálneho riadenia.
(11)     Maďarský finančný
sektor znižuje svoje zadlženie veľmi rýchlym tempom, čiastočne z
dôvodu určitých politických opatrení, ktoré mali výrazný negatívny vplyv
na ziskovosť bánk a prispievajú k prísnym úverovým podmienkam. Riadenie
zhoršujúcej sa kvality úverového portfólia predstavuje pre finančný sektor
jeden z najväčších problémov súvisiaci so zvyšujúcim sa počtom
problémových úverov. V posledných rokoch vláda prijala niekoľko opatrení
na pomoc dlžníkom v cudzej mene v niektorých prípadoch bez konzultácie so
zainteresovanými stranami v bankovom sektore. Tieto opatrenia však neboli
vždy zamerané na ohrozených dlžníkov. Ak by sa v krátkom čase prijal súbor
opatrení, mohlo by to viesť k zvýšeniu morálneho hazardu medzi dlžníkmi,
ktorí by naďalej očakávali pomoc od vlády. Počas globálnej
finančnej krízy sa ukázalo, do akej miery môže existujúci bankový systém
donútiť vnútroštátne orgány, aby sa zaoberali zabezpečením
finančnej stability. V prvom programe finančnej pomoci pre
Maďarsko sa obhajovala potreba najmodernejšieho dohľadu, ako aj
účinných núdzových právomocí pre orgány finančného dohľadu a
zriadenie mechanizmu na riešenie krízy. Zatiaľ čo za posledné tri
roky sa podstatne zvýšili právomoci maďarského orgánu pre finančný
dohľad, zákonodarca tomuto orgánu neposkytol dostatočné právomoci na
monitorovanie.
(12)     Maďarsko sa neriadilo
odporúčaním z roku 2012 týkajúcim sa zriadenia nedeformujúceho a
stabilného rámca v oblasti zdanenia podnikov a zvýšilo daňové
zaťaženie vo vybraných podnikových sektoroch prostredníctvom zavedenia
ďalšieho trvalého zvýšenia odvetvových daňových sadzieb. Zatiaľ
čo nová daň pre malé podniky zavedená v rámci zákona o ochrane práce
má priaznivú štruktúru, existencia niekoľkých rôznych daňových
sadzieb v podnikových sektoroch bráni účinnému prideľovaniu zdrojov a
ovplyvňuje investície a úverové podmienky. Zavedenie znížených príspevkov
sociálneho zabezpečenia v rámci zákona o ochrane práce je krok správnym
smerom s cieľom znížiť daňovo-odvodové zaťaženie práce. Daňovo-odvodové
zaťaženie pre pracovníkov s najnižšími príjmami je však stále vysoké a
bolo by žiaduce upraviť systém, aby sa viac zameral na túto skupinu.
Maďarsko takisto plánuje riešiť porušovanie daňovej disciplíny,
a to prostredníctvom niekoľkých opatrení, ako je napríklad povinné
spojenie všetkých registračných pokladní s daňovými orgánmi.
Pokiaľ ide o zdanenie energie, prijaté opatrenia neposkytujú
motivačné faktory na zníženie spotreby energie a majú rušivý vplyv.
(13)     Nízka zamestnanosť súvisí
s veľmi nízkou mierou účasti na trhu práce. Nezamestnanosť
mladých sa zvýšila z 11 % v roku 2001 na 28,1 % v roku 2012. V
režime verejných prác sa využíva množstvo rozpočtových zdrojov
s cieľom zabezpečiť, aby dlhobo nezamestnaní mali namiesto
sociálnych dávok príjmy z práce, pričom ešte treba potvrdiť
dlhodobé prínosy tohto režimu pre zamestnateľnosť. Maďarsko
posilnilo aktívne politiky trhu práce, niektoré znevýhodnené osoby by však k
nim mali mať lepší prístup a účasť dospelých na celoživotnom
vzdelávaní je stále jedna z najnižších v EÚ. Za posledných päť rokov
zostala zamestnanosť žien približne na rovnakej nízkej úrovni. S
cieľom povzbudiť ženy k účasti na trhu práce vláda zvýšila
počet zariadení starostlivosti o deti a podporila flexibilné pracovné
opatrenia. Sociálna situácia sa naďalej zhoršuje: 31 %
obyvateľov je ohrozených rizikom chudoby alebo sociálneho vylúčenia a
vysoký percentuálny podiel osôb čelí ťažkej hmotnej núdzi. Chudobou
sú aj naďalej neúmerne postihnuté znevýhodnené územia a komunity, najmä
Rómovia.
(14)     Za posledné tri roky sa
podnikateľské prostredie v Maďarsku neustále zhoršovalo, a to z
dôvodu súboru opatrení, ako aj obmedzení týkajúcich sa investorov a
nestabilného regulačného rámca, najmä v sektore služieb. Posledné
obmedzenia, ktorými sú neúmerne postihnutí zahraniční investori, sa
zameriavajú hlavne na sektor služieb vrátane maloobchodu. Jednoduchý štátny
program zahŕňal 114 opatrení na zníženie administratívnej záťaže
podnikov približne o 500 miliárd HUF, jeho implementácia sa však mierne
oneskorila. Pretrváva nízka úroveň hospodárskej súťaže pri verejnom
obstarávaní, hoci nový zákon nadobudol účinnosť už 1. januára 2012.
Ústredným prvkom Magyaryho programu je protikorupčný program. V programe
sa však neriešia otázky nedostatočného presadzovania práva v tejto oblasti
ani prísnejšie kontroly financovania strán, čo je kľúčová
oblasť vzbudzujúca obavy. Navyše väčšina ohlásených opatrení sa
zatiaľ neuskutočnila. Nedostatočné monitorovanie vykonávaných
opatrení zostáva takisto problematické. V súvislosti s vývojom
v Maďarsku v rokoch 2012 a 2013 sa zvýšili obavy o
nezávislosť súdnictva. V rámci prehľadu výsledkov inovácií v Únii sa
Maďarsko uvádza ako nevýrazný inovátor. Investície podnikov do výskumu a
vývoja sú stimulované hlavne zo strany podnikov v zahraničnom vlastníctve.
(15)     Maďarsku sa podarilo
znížiť počet osôb, ktoré predčasne ukončujú školskú
dochádzku. Pretože stále existujú zásadné regionálne rozdiely, ak sa nebudú
pozorne uplatňovať nové prvky centralizovaného systému verejného
vzdelávania, mohlo by to mať negatívny vplyv a zvýšiť sociálne
nerovnosti a segregáciu. Aj keď počet študentov vyššieho vzdelávania
v posledných rokoch výrazne stúpol, na dosiahnutie priemeru EÚ
a národného cieľa stratégie Európa 2020 je potrebná ďalšia práca.
Nie je isté, či sa prostredníctvom prebiehajúcej reformy vyššieho
vzdelávania môže zlepšiť situácia pre znevýhodnených žiakov.
(16)     Vykonávanie opatrení
zahrnutých v pláne Szella Kalmana, ktorý je zameraný na zlepšenie nákladovej
efektívnosti a výsledkov verejnej dopravy, je náchylné na výrazné zdržania a
nedostatočne komplexná dopravná stratégia brzdí finančnú
udržateľnosť dopravného systému. Aj keď Maďarsko primerane
zvýšilo prepojenia rozvodnej siete so susednými krajinami podľa
odporúčaní z roku 2012, nedostatočná nezávislosť
regulačného orgánu v oblasti energetiky pri stanovovaní energetických
taríf a vysoký podiel regulovaných cien energie vyvolávajú stále obavy.
(17)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska.
Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a predložila
hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové
hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa do budúceho vnútroštátneho
rozhodovania poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.
(19)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Maďarska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania 1.
(20)     V súvislosti s hĺbkovým
preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem
a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa odzrkadľujú v nižšie uvedených
odporúčaniach 1, 2, 3, 4, 5 a 7,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Vykonať dôveryhodnú fiškálnu
stratégiu, ktorá bude podporovať rast, a to špecifikovaním potrebných
opatrení zameriavajúcich sa na úsporu výdavkov a na zachovanie zdravej
fiškálnej pozície v súlade so strednodobým cieľom počas
programového obdobia. Vychádzajúc z uvedených opatrení neustále znižovať
pomer verejného dlhu k HDP, a to aj s cieľom zmierniť kumulované
makroekonomické nerovnováhy. Zlepšiť strednodobý rozpočtový rámec
zvýšením jeho záväznosti a úzkym prepojením s numerickými pravidlami. Rozšíriť
povinnú pôsobnosť fiškálnej rady, a to jednak systematickým následným
monitorovaním dodržiavania numerických fiškálnych pravidiel, ako aj prípravou
pravidelných makrofiškálnych prognóz a posúdení vplyvu zásadných politických
návrhov na rozpočet.
2.           Pomôcť pri obnove
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo najmä zlepšením schopnosti
kumulácie kapitálu vo finančnom sektore, okrem iného znížením nadmernej
záťaže, ktorú v súčasnosti pociťuje. Zlepšiť kvalitu
portfólia odstránením aktív so zníženou hodnotou z bankových súvah, dôkladne
konzultovať nové politické iniciatívy so zainteresovanými stranami a
zabezpečiť, aby sa novými politickými opatreniami nezvýšil morálny
hazard medzi dlžníkmi. Zlepšiť finančnú reguláciu a dohľad,
najmä zvýšením účinných núdzových právomocí maďarského orgánu pre
finančný dohľad a zriadením režimu s cieľom riešiť krízové
situácie bánk.
3.           Zaistiť stabilný,
vyrovnanejší a predvídateľnejší systém zdaňovania podnikov.
Zefektívniť zdaňovanie podnikov a minimalizovať narušenia
prideľovania zdrojov vytvárané daňami špecifickými pre dané odvetvia
a takisto posilniť rast a zamestnanosť. Pokračovať v
zdaňovaní práce, ktoré by malo pozitívny vplyv na zamestnanosť, a to
zmiernením daňovej záťaže v prípade osôb s nízkymi mzdami okrem iného
vylepšením kritérií oprávnenosti pre zákon o ochrane práce a presunutím
zdanenia na environmentálne dane. V plnej miere vykonať a
zintenzívniť už ohlásené opatrenia s cieľom zlepšiť daňovú
disciplínu a znížiť náklady na jej dodržiavanie.
4.           Riešiť
nezamestnanosť mladých, napríklad prostredníctvom systému záruk pre
mladých. Posilniť opatrenia týkajúce sa aktívnych politík trhu práce a
zlepšiť systém profilovania klientov verejnej služby zamestnanosti.
Znížiť dominantné postavenie režimu verejných prác v rámci opatrení
týkajúcich sa zamestnania a posilniť jeho aktivačné prvky.
Zintenzívniť programy odbornej prípravy na oživenie účasti na
celoživotnom vzdelávaní. Pokračovať v rozširovaní zariadení
starostlivosti o deti na podporu účasti žien na trhu práce. Zaistiť,
aby sa cieľ národnej stratégie pre sociálne začlenenie premietol do
všetkých politických oblastí v záujme zníženia chudoby, najmä medzi deťmi
a Rómami.
5.           Vytvoriť podporné
podnikateľské prostredie, najmä obnoviť príťažlivé prostredie
pre zahraničných priamych investorov, a to zvýšením stability
regulačného rámca a posilnením konkurencieschopnosti trhu. Zaistiť
rýchle vykonanie opatrení na zníženie administratívnej záťaže,
zlepšiť hospodársku súťaž v rámci verejného obstarávania a
prijať primerané opatrenia na riešenie korupcie. Zaoberať sa obavami
o nezávislosť súdnictva. Odstrániť nedávno zavedené prekážky v
sektore služieb vrátane maloobchodných služieb. Poskytnúť cielené
motivačné faktory na podporu inovačných podnikov.
6.           Vykonať národnú
stratégiu v oblasti predčasného ukončovania školskej dochádzky a
zaistiť, aby vzdelávací systém poskytol všetkým mladým ľuďom
zručnosti, kompetencie a kvalifikácie, ktoré sú primerané pre trh práce.
Zlepšiť prístup k začleňujúcemu hlavnému prúdu vzdelávania,
najmä pre Rómov. Podporiť prechod medzi rôznymi fázami vzdelávania a
smerom k trhu práce. Vykonať reformu vyššieho vzdelávania, ktorá poskytne
väčšie možnosti terciárneho vzdelania, najmä znevýhodneným študentom.
7.           Postupne zrušiť
regulované ceny za energiu a zároveň zaistiť účinnú ochranu
ekonomicky zraniteľných spotrebiteľov. Prijať ďalšie
opatrenia na zaistenie nezávislosti národného regulačného orgánu.
Zaistiť finančnú udržateľnosť podnikov vo vlastníctve štátu
v sektore dopravy znížením prevádzkových nákladov a zvýšením príjmov.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 367 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22.
apríla 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 119 final.
[9]               Podľa článku 9 ods. 2
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 15. februára 2016 týkajúce sa integrácie dlhodobo nezamestnaných do trhu práce

text:
               20.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 67/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 15. februára 2016
   týkajúce sa integrácie dlhodobo nezamestnaných do trhu práce
   (2016/C 67/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292 v spojení s článkom 148 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Po finančnej a hospodárskej kríze v rokoch 2008 – 2009 miera nezamestnanosti v Únii vzrástla na historicky vysokú úroveň. V súčasnosti klesá, ale dlhodobá nezamestnanosť zostáva veľmi vysoká. Dlhodobá nezamestnanosť postihuje každý členský štát v rôznej miere, hlavne preto, že vplyv krízy nie je rovnomerný a makroekonomická situácia, hospodárska štruktúra a fungovanie trhu práce sa líšia v jednotlivých členských štátoch.

               (2)

               Po rokoch utlmeného rastu a obmedzenej tvorby pracovných miest sa v roku 2014 dlhodobá nezamestnanosť definovaná Eurostatom ako počet osôb, ktoré sú bez práce a najmenej jeden rok si aktívne si hľadajú zamestnanie, týkala viac než 12 miliónov pracovníkov, alebo 5 % aktívneho obyvateľstva Únie, pričom 62 % z nich bolo bez zamestnania najmenej dva po sebe nasledujúce roky.

               (3)

               Dlhodobá nezamestnanosť ovplyvňuje osoby, ktoré sú ňou postihnuté, znižuje potenciálny rast hospodárstiev Únie, zvyšuje riziko sociálneho vylúčenia, chudoby a nerovnosti a zvyšuje náklady na sociálne služby a zaťaženie verejných financií. Dlhodobá nezamestnanosť vedie k strate príjmov, zhoršeniu zručností, vyššiemu výskytu zdravotných problémov a nárastu chudoby domácností.

               (4)

               Osoby najviac ohrozené dlhodobou nezamestnanosťou sú ľudia s nedostatočnými zručnosťami alebo nízkou kvalifikáciou, štátni príslušníci tretích krajín, osoby so zdravotným postihnutím a znevýhodnené menšiny, napríklad Rómovia. Predchádzajúce zamestnanie jednotlivca takisto zohráva dôležitú úlohu, pretože v niektorých krajinách sú sektorové a cyklické aspekty kľúčovými faktormi vysvetľujúcimi pretrvávajúcu dlhodobú nezamestnanosť.

               (5)

               V dôsledku neúspešnej snahy nájsť si zamestnanie každoročne stratí motiváciu a prestane byť aktívna takmer pätina dlhodobo nezamestnaných osôb v Únii. Keďže prekážky integrácie do trhu práce sú rôzne a často sa hromadia, vyžaduje si integrácia do trhu práce prispôsobený, individualizovaný prístup a koordinované poskytovanie služieb.

               (6)

               Dlhodobo nezamestnané osoby predstavujú polovicu z celkového počtu nezamestnaných osôb v Únii, ale menej ako pätinu účastníkov na aktívnych opatreniach na trhu práce. Podobne sa dávky v nezamestnanosti vzťahujú na nízky podiel dlhodobo nezamestnaných (v priemere 24 %).

               (7)

               Mali by sa zlepšiť a zefektívniť investície do ľudského kapitálu s cieľom poskytnúť väčšiemu počtu ľudí kvalitné a relevantné zručnosti a kompetencie, riešiť nedostatok zručností a položiť základy hladkého prechodu zo vzdelávania do práce a zachovania zamestnateľnosti. Zlepšenie výkonnosti a relevantnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy pomôže znížiť počet novo nezamestnaných osôb. Na tento účel by sa mali modernizovať systémy vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s európskym semestrom, závermi Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (1) a odporúčaním Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (2).

               (8)

               S cieľom vypracovať koordinovanú stratégiu zamestnanosti sa v usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov na rok 2015 (3) vyzýva na výrazné zníženie dlhodobej a štrukturálnej nezamestnanosti prostredníctvom komplexných a vzájomne sa posilňujúcich stratégií, ktoré zahŕňajú individualizovanú aktívnu podporu návratu na trh práce.

               (9)

               Zatiaľ čo členské štáty majú naďalej právomoc zvoliť si opatrenia trhu práce, ktoré najlepšie vyhovujú ich individuálnej situácii, v usmerneniach sa členské štáty vyzývajú, aby podporovali zamestnateľnosť investovaním do ľudského kapitálu, a to účinnými a efektívnymi systémami vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré zvyšujú úroveň zručností pracovnej sily. V usmerneniach sa tiež členské štáty konkrétne vyzývajú, aby podporovali systémy učenia sa prácou, napríklad duálne vzdelávanie, a modernizovali odbornú prípravu. V usmerneniach sa všeobecnejšie požaduje, aby členské štáty brali do úvahy zásady flexiistoty a posilnili aktívne opatrenia na trhu práce zlepšením ich efektívnosti, zacielenia, dosahu, rozsahu a vzájomného pôsobenia s podporou príjmu a poskytovaním sociálnych služieb.

               (10)

               Opatrenia navrhované v tomto odporúčaní by mali byť v plnom súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny vydanými v kontexte európskeho semestra a ich vykonávanie by malo prebiehať v plnom súlade s pravidlami Paktu stability a rastu.

               (11)

               Odporúčanie Komisie 2008/867/ES z 3. októbra 2008 o aktívnom začleňovaní osôb vylúčených z trhu práce (4) stanovuje integrovanú komplexnú stratégiu aktívneho začleňovania osôb vylúčených z trhu práce, ktorá je kombináciou primeranej podpory príjmu, inkluzívnych trhov práce a prístupu ku kvalitným službám. Jej cieľom je uľahčiť integráciu do udržateľného kvalitného zamestnania osôb, ktoré môžu pracovať, a poskytnúť im prostriedky postačujúce na dôstojný život.

               (12)

               Európsky sociálny fond je hlavným finančným nástrojom Únie na riešenie dlhodobej nezamestnanosti. Na obdobie rokov 2014 – 2020 členské štáty vyčlenili značné finančné prostriedky na podporu integrácie dlhodobo nezamestnaných do trhu práce. Iné fondy, ako je Európsky fond regionálneho rozvoja a Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, takisto môžu dopĺňať opatrenia financované z Európskeho sociálneho fondu v súlade s rozdelením prostriedkov na príslušné investičné priority na roky 2014 – 2020, predovšetkým podporou tvorby pracovných miest, modernizáciou verejných služieb zamestnanosti a odborného vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. V tomto rámci by sa v príslušných budúcich rokovaniach malo zvážiť, ako ďalej posilniť integráciu do trhu práce pre dlhodobo nezamestnaných.

               (13)

               V odporúčaní Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia (5) sa vyžaduje prijatie opatrení s cieľom poskytnúť jednotlivcom možnosť preukázať, čo sa naučili mimo formálneho vzdelávania a odbornej prípravy.

               (14)

               Závery Európskej rady z 14. – 15. marca 2013 zdôraznili, že riešenie nezamestnanosti je najdôležitejšou sociálnou výzvou, ktorej čelíme a že veľmi dôležité znížiť dlhodobú nezamestnanosť a zaistiť plnú účasť starších pracovníkov.

               (15)

               Dlhodobá nezamestnanosť bola Európskym parlamentom označená za hlavnú prekážku rastu.

               (16)

               Malo by sa vyvinúť intenzívne úsilie o integráciu do trhu práce v prípade tých, ktorých dlhodobá nezamestnanosť postihuje najviac, a to pri zohľadnení vnútroštátnych postupov. Toto úsilie by sa malo vyvíjať spoločne so zlepšovaním evidencie u služieb zamestnanosti a iných príslušných agentúr s cieľom riešiť nedostatočný dosah podporných opatrení. Krajiny s vysokým počtom evidovaných dlhodobo nezamestnaných osôb môžu vo svojom úsilí uprednostniť tých, ktorí sú už zaevidovaní.

               (17)

               Z hľadiska efektívnosti a účinnosti by bolo vhodné uplatniť prístup prevencie. Mali by sa posilniť a podľa potreby doplniť opatrenia zamerané na prevenciu a aktiváciu zamerané predovšetkým na začiatok obdobia nezamestnanosti. Osobitné opatrenia zamerané na evidovaných dlhodobo nezamestnaných by sa mali prijímať najneskôr v čase, keď obdobie ich nezamestnanosti dosiahne 18 mesiacov, pretože v mnohých členských štátoch sa podporné mechanizmy a služby pre túto špecifickú skupinu menia práve v tejto fáze.

               (18)

               Individualizované prístupy v súvislosti s podporou dlhodobo nezamestnaných by sa mali zameriavať na odstraňovanie prekážok vedúcich k pretrvávajúcej nezamestnanosti a na aktualizáciu a dopĺňanie počiatočného posúdenia pri evidencii. Dlhodobo nezamestnané osoby to nasmeruje k podporným službám v dostatočnej miere prispôsobeným ich individuálnym potrebám, ako sú poradenstvo týkajúce sa dlhov, pomoc pri zaradení sa do života, sociálne podporné služby, služby starostlivosti, integrácia migrantov, podpora na bývanie a dopravu, ktorých cieľom je odstrániť prekážky brániace zamestnaniu a umožniť týmto osobám dosahovať jasné ciele vedúce k zamestnaniu.

               (19)

               Zapojenie zamestnávateľov do integrácie dlhodobo nezamestnaných osôb je mimoriadne dôležité a malo by sa podporovať poskytovaním špecializovaných služieb zo strany služieb zamestnanosti spolu s cielenými finančnými stimulmi a zapojením sociálnych partnerov. Výraznejšia angažovanosť zamestnávateľov, doplnená o opatrenia na posilnenie tvorby pracovných miest v hospodárstve, môže ďalej zvýšiť účinnosť integračných opatrení.

               (20)

               Nedávne politické iniciatívy, ako napríklad odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (6), si vyžadujú partnerstvo fungujúce ako nový spôsob implementácie sociálnej politiky a politiky zamestnanosti. Poskytovanie koordinovaných služieb má zásadný význam, najmä v členských štátoch, v ktorých je zodpovednosť za podporu dlhodobo nezamestnaných rozdelená medzi verejné služby zamestnanosti, agentúry sociálneho zabezpečenia a miestne samosprávy.

               (21)

               Dohoda o pracovnej integrácii, navrhnutá tak, aby zohľadňovala individuálnu situáciu dlhodobo nezamestnanej osoby, by mala obsahovať informácie o súbore individualizovaných opatrení dostupných na vnútroštátnej úrovni (napríklad v oblasti trhu práce, vzdelávania, odbornej prípravy a sociálnych podporných služieb), ktoré majú dlhodobo nezamestnanej osobe poskytnúť podporu a napomôcť jej pri prekonávaní konkrétnych prekážok zamestnania. V takých dohodách by sa mali vymedziť ciele, časový plán, povinnosti dlhodobo nezamestnanej osoby a ponuka poskytovateľa alebo poskytovateľov služieb a tiež by sa v nich mali uviesť integračné opatrenia, ktoré sú k dispozícii.

               (22)

               V opatreniach navrhovaných v tomto odporúčaní by sa mala zohľadniť rôznorodosť členských štátov a ich odlišné východiskové pozície z hľadiska makroekonomickej situácie, miera dlhodobej nezamestnanosti, ako aj ich miera fluktuácie, inštitucionálne usporiadanie, regionálne rozdiely a kapacita rôznych účastníkov na trhu práce. Uvedené opatrenia by mali dopĺňať a výraznejšie posilňovať politický prístup, ktorý v súčasnosti uplatňujú mnohé členské štáty, najmä zavedením flexibilných prvkov, ako je individualizovaný prístup a koordinované poskytovanie služieb, ako aj zapojením zamestnávateľov.

               (23)

               Týmto odporúčaním sa náležite dodržiavajú, posilňujú a podporujú základné práva stanovené predovšetkým v článku 29 a článku 34 Charty základných práv Európskej únie,

         ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:
   Podporovať evidenciu uchádzačov o zamestnanie a väčšiu mieru orientácie integračných opatrení na trh práce, okrem iného aj prostredníctvom užšieho prepojenia so zamestnávateľmi.
   Zabezpečovať individuálne posudzovanie pre evidované dlhodobo nezamestnané osoby.
   Ponúkať konkrétnu dohodu o pracovnej integrácii najneskôr v čase, keď obdobie nezamestnanosti dlhodobo nezamestnanej osoby dosiahne 18 mesiacov. Na účely tohto odporúčania sa dohodou o pracovnej integrácii rozumie písomná dohoda medzi evidovanou dlhodobo nezamestnanou osobou a jednotným kontaktným miestom, ktorej cieľom je uľahčiť uvedenej osobe prechod do zamestnania na trhu práce.
   Na tento účel odporúča:

      Evidencia

               1.

               Podporovať evidenciu uchádzačov o zamestnanie u služieb zamestnanosti, najmä prostredníctvom lepšieho poskytovania informácií o dostupnej podpore.

      Individuálne posudzovanie a prístup

   Služby zamestnanosti spolu s ostatnými partnermi podporujúcimi integráciu do trhu práce poskytujú dotknutým osobám individualizované poradenstvo.

               2.

               Zabezpečiť, aby sa evidovaným dlhodobo nezamestnaným osobám ponúklo hĺbkové individuálne posúdenie a poradenstvo najneskôr v čase, keď obdobie ich nezamestnanosti dosiahne 18 mesiacov. Toto posúdenie by sa malo týkať vyhliadok ich zamestnateľnosti, prekážok zamestnanosti a predchádzajúceho úsilia nájsť si zamestnanie.

               3.

               Informovať evidované dlhodobo nezamestnané osoby o pracovných ponukách a dostupnej podpore v rôznych odvetviach hospodárstva a podľa potreby v rôznych regiónoch a iných členských štátoch, najmä prostredníctvom Európskych služieb zamestnanosti (EURES).

      Dohody o pracovnej integrácii

   Evidovaným dlhodobo nezamestnaným osobám, na ktoré sa nevzťahuje záruka pre mladých ľudí, sa dohoda o pracovnej integrácii ponúka najneskôr v čase, keď obdobie ich nezamestnanosti dosiahne 18 mesiacov. Dohoda by mala obsahovať minimálne individuálnu ponuku služieb zameraných na získanie zamestnania a určenie jednotného kontaktného miesta.

               4.

               Zamerať sa na konkrétne potreby evidovaných dlhodobo nezamestnaných osôb prostredníctvom dohody o pracovnej integrácii, v ktorej sa kombinujú relevantné služby a opatrenia poskytované rôznymi organizáciami.

                           a)

                           V dohode o pracovnej integrácii by sa mali podrobne opísať jasné ciele, časový plán a povinnosti, ktoré musí evidovaná dlhodobo nezamestnaná osoba splniť, ako napríklad vyvíjať aktívne úsilie o nájdenie zamestnania, prijať ponuky vhodnej práce a aktívne sa zúčastňovať na opatreniach týkajúcich sa vzdelávania alebo odbornej prípravy, rekvalifikácie alebo zamestnania.

                           b)

                           V dohode o pracovnej integrácii by sa tiež mala podrobne opísať ponuka poskytovateľa alebo poskytovateľov služieb dlhodobo nezamestnanej osobe. V závislosti od dostupnosti pomoci v jednotlivých členských štátoch a na základe individuálnych okolností evidovanej dlhodobo nezamestnanej osoby by dohoda o pracovnej integrácii mohla zahŕňať: pomoc pri hľadaní zamestnania a po jeho získaní; potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia; pomoc pri zaradení sa do života; poradenstvo a usmerňovanie; vzdelávanie; odborné vzdelávanie a prípravu; pracovné skúsenosti; sociálnu podporu; vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve; zdravotnú starostlivosť a služby dlhodobej starostlivosti; poradenstvo týkajúce sa dlhov; a podporu na bývanie a dopravu.

                           c)

                           Dohoda o pracovnej integrácii by sa mala pravidelne monitorovať vzhľadom na zmeny v osobnej situácii evidovanej dlhodobo nezamestnanej osoby a v prípade potreby by sa mala upraviť tak, aby sa ňou podporoval prechod uvedenej osoby do zamestnania.

               5.

               Zaviesť opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie kontinuity a určiť jednotné kontaktné miesto zodpovedné za podporovanie evidovaných dlhodobo nezamestnaných osôb prostredníctvom ponuky koordinovaných služieb zahŕňajúcich dostupné služby zamestnanosti a sociálne podporné služby. Toto kontaktné miesto môže vychádzať z rámca medziinštitucionálnej koordinácie a/alebo sa môže určiť v rámci existujúcich štruktúr.
               Uľahčiť hladký a bezpečný prenos relevantných informácií o histórii podpory poskytovanej evidovaným dlhodobo nezamestnaným osobám a individuálnych posúdení medzi relevantnými poskytovateľmi služieb v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov, a zabezpečiť tak kontinuitu služieb.
               Umožniť ľahšie odovzdávanie relevantných informácií o voľných pracovných miestach a príležitostiach odbornej prípravy zapojeným poskytovateľom služieb a zabezpečiť, aby sa tieto informácie dostali k dlhodobo nezamestnaným osobám.

      Užšie vzťahy so zamestnávateľmi

               6.

               Podporovať a rozvíjať partnerstvá medzi zamestnávateľmi, sociálnymi partnermi, službami zamestnanosti, orgánmi štátnej moci, sociálnymi službami a poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy, aby poskytovali služby, ktoré budú lepšie zodpovedať potrebám podnikov a evidovaných dlhodobo nezamestnaných osôb.

               7.

               Rozvíjať služby pre zamestnávateľov, napríklad monitorovanie voľných pracovných miest, podpora pri umiestňovaní uchádzačov, mentorstvo a odborná príprava na pracovisku a podpora po nástupe do zamestnania s cieľom uľahčiť opätovnú pracovnú integráciu evidovaných dlhodobo nezamestnaných osôb.

               8.

               Zamerať akékoľvek finančné stimuly na systémy podpory integrácie do trhu práce, napríklad dotácie na nábor pracovníkov a zníženie príspevkov na sociálne poistenie, s cieľom zvýšiť počet pracovných príležitostí pre evidované dlhodobo nezamestnané osoby.

         ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM A KOMISII:

      Posudzovanie a monitorovanie

               9.

               V rámci Výboru pre zamestnanosť a v úzkej spolupráci s Výborom pre sociálnu ochranu v súvislosti s poskytovaním sociálnych služieb a zabezpečovaním príjmu monitorovať vykonávanie tohto odporúčania prostredníctvom viacstranného dohľadu v rámci európskeho semestra, ako aj prostredníctvom rámca spoločného hodnotenia indikátorov. Toto monitorovanie by sa malo zamerať na mieru, v akej evidované dlhodobo nezamestnané osoby opätovne získali zamestnanie, či je ich integrácia do trhu práce udržateľná a ako sú využívané dohody o pracovnej integrácii. K tomuto monitorovaniu by mala prispievať aj európska sieť verejných služieb zamestnanosti.

               10.

               Podporovať posudzovanie výkonnosti verejných služieb zamestnanosti v súvislosti s integráciou evidovaných dlhodobo nezamestnaných osôb do trhu práce, výmenu skúseností a osvedčených postupov v procese referenčného učenia v rámci európskej siete verejných služieb zamestnanosti zriadenej podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2014/EÚ z 15. mája 2014 o posilnenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ) (7).

               11.

               Spolupracovať na čo najlepšom využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov, najmä Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka v súlade s príslušnými investičnými prioritami programov na roky 2014 – 2020.

         ODPORÚČA KOMISII:

               12.

               Podporovať a koordinovať dobrovoľné iniciatívy a aliancie spoločností zapojených do udržateľnej integrácie dlhodobo nezamestnaných osôb do trhu práce.

               13.

               Podporovať projekty sociálnej inovácie na integráciu dlhodobo nezamestnaných osôb do trhu práce, najmä prostredníctvom osi Progress v programe Únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI);

               14.

               V spolupráci s členskými štátmi a na základe konzultácií s dotknutými zainteresovanými stranami vyhodnotiť opatrenia prijaté v nadväznosti na toto odporúčanie a predložiť Rade do 15. februára 2019 správu o uvedenom hodnotení.

      V Bruseli 15. februára 2016

            Za Radu

            predseda

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

      (2)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

      (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1848 z 5. októbra 2015 o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov na rok 2015 (Ú. v. EÚ L 268, 15.10.2015, s. 28).

      (4)  Ú. v. EÚ L 307, 18.11.2008, s. 11.

      (5)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 32.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/83

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2016
   (2016/C 299/20)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí v dňoch 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Lotyšsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o Lotyšsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Lotyšsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Lotyšska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Lotyšsko predložilo 14. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 až 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Lotyšsko vo svojom programe stability na rok 2016 požiadalo o dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017 vo výške 0,5 % HDP s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä pokiaľ ide o prebiehajúcu reformu zdravotníctva, ktorá vychádza zo stratégie v oblasti zdravia na obdobie rokov 2014 až 2020. Podrobnosti reformy sú zhrnuté v programe stability. Cieľom je zvýšiť verejné financovanie zdravotníctva na 4 % HDP do roku 2020 v porovnaní s 3 % HDP v roku 2015. Odhaduje sa, že úplné vykonanie reformy prinesie do roku 2023 zvýšenie zamestnanosti o 0,6 % a úrovne HDP o 2,2 %, čo bude mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií v dlhodobom horizonte. Pozitívny vplyv na rast a dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa hodnotí ako vierohodný. Lotyšsko sa v súčasnosti môže považovať za krajinu, ktorá spĺňa podmienky na požiadanie o dočasnú odchýlku v roku 2017, za predpokladu, že bude primerane vykonávať dohodnuté reformy, ktoré sa budú monitorovať v rámci európskeho semestra. Rozsah povolenej dočasnej odchýlky je však podmienený dodržaním minimálnej referenčnej hodnoty (t. j. štrukturálneho deficitu na úrovni 1,7 % HDP). V dôsledku toho sa v prognóze Komisie z jari 2016 uvádza rozsah dodatočnej dočasnej odchýlky vo výške 0,1 % HDP v roku 2017.

               (6)

               Lotyšsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje postupné zlepšovanie celkového salda, ktoré má v roku 2019 dosiahnuť 0,5 % HDP. V rámci plánovaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa zohľadňujú požadované odchýlky týkajúce sa systémovej dôchodkovej reformy v rokoch 2017 a 2018 a rozsiahlej štrukturálnej reformy v zdravotníctve v období rokov 2017 až 2019. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa v roku 2016 zvýši na 40 % HDP pred tým, než klesne na 38 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 celkové hodnotenie poukazuje na riziko určitej odchýlky v roku 2016 a za predpokladu nezmenenej politiky aj v rokoch 2016 a 2017 posudzovaných spolu. Rada na základe posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Lotyšska sa vo všeobecnosti očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 však budú potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)

               Ponuka pracovných miest je obmedzovaná poklesom populácie v produktívnom veku, pričom mzdy rastú rýchlejšie ako produktivita, čo ohrozuje nákladovú konkurencieschopnosť. Preto sú na podporu konkurencieschopnosti potrebné opatrenia na zvýšenie zamestnateľnosti a zlepšenie ľudského kapitálu.

               (8)

               Miera rizika chudoby a miera sociálneho vylúčenia v Lotyšsku patria k najvyšším v EÚ. Pripravuje sa zavedenie úrovne minimálneho príjmu, ale jej vykonávanie je neisté a jej všeobecné uplatňovanie je oslabené z dôvodu fiškálnych nákladov. Okrem toho sa primeranosť dávok sociálnej pomoci nezlepšila od roku 2009, čo je prekážkou v účinnom znižovaní chudoby. Očakáva sa, že reforma hranice minimálneho príjmu zníži súčasnú roztrieštenosť sociálnej pomoci a bude pôsobiť motivačne na zamestnanosť.

               (9)

               Dosah aktivačných opatrení je aj naďalej nízky, najmä v prípade dlhodobo nezamestnaných. V kombinácii so slabými službami v zdravotníctve a s nedostatočnými sociálnymi službami to bráni v účinnej reintegrácii na trh práce. Intenzívnejšie využívanie aktivačných opatrení by podporilo zamestnanosť.

               (10)

               Z dôvodu nízkeho verejného financovania zdravotnej starostlivosti, základných štrukturálnych nedostatkov, vysokých hotovostných doplatkov a suboptimálnej nákladovej účinnosti nie je možné uspokojovať potreby veľkej časti obyvateľstva v oblasti zdravotnej starostlivosti. Hoci prístup k zdravotnej starostlivosti v kritických prípadoch vyžadujúcich lekársku starostlivosť bol stanovený za prioritu, finančné obmedzenia obmedzujú všeobecnú ponuku služieb.

               (11)

               Hoci Lotyšsko dosiahlo pokrok pri reforme systému vysokoškolského vzdelávania, a to najmä zavedením stimulov, ktoré odmeňujú kvalitu, a zavedením nezávislého akreditačného systému, je potrebné zlepšiť odborné vzdelávanie a odbornú prípravu, najmä pokiaľ ide o reformu učebných osnov a zavedenie regulačného rámca pre vzdelávanie na pracovisku s cieľom zlepšiť ich kvalitu a dostupnosť. Sociálni partneri môžu pri rozvoji programov typu učňovskej prípravy zohrávať rolu, ako sa uvádza v zákone o odbornom vzdelávaní.

               (12)

               Investície brzdia problémy v oblasti inovácií, nedostatky v podnikateľskom prostredí a zmenšujúci sa objem pracovnej sily. Nedostatočné snahy o inováciu a roztrieštená výskumná základňa bránia rýchlemu a účinnému prechodu Lotyšska na činnosti, ktoré prinášajú vyššiu pridanú hodnotu a intenzívnejšie využívajú znalosti. Nízka ochrana investorov v prípade uplatnenia režimu platobnej neschopnosti spolu s nedostatkami vo verejnej správe ešte viac brzdia investície.

               (13)

               Vláda prijala kroky na zníženie súčasnej roztrieštenosti verejnej výskumnej základne, zlepšenie jej kvality a posilnenie inovačnej kapacity v podnikateľskom sektore. Napriek pokroku sú verejné i súkromné investície do výskumu a inovácií aj naďalej na veľmi nízkej úrovni v porovnaní s priemerom EÚ. Je potrebné pokračovať v konsolidácii výskumnej základne a zároveň zvýšiť počet výskumníkov a kvalitu výskumu. Úplné vykonanie reforiem vychádzajúcich zo stratégie inteligentnej špecializácie a plné využívanie súčasných nástrojov v príslušných oblastiach politiky by stimulovalo súkromné investície do inovácií.

               (14)

               Režim platobnej neschopnosti podnikateľská sféra vníma ako prekážku pre investície vzhľadom na to, že miery vymáhania majetku sú nízke a správcovia konkurznej podstaty podliehajú len slabému dohľadu.

               (15)

               Lotyšsko zaviedlo viacero úspešných iniciatív na zlepšenie efektívnosti a kvality súdnictva. Režim na predchádzanie konfliktom záujmov verejných činiteľov je síce komplexný, ale je zložitý a rigidný a uprednostňuje formálne dodržiavanie pravidiel pred individuálnym posúdením jednotlivých prípadov. Úrad na boj proti korupcii a jej predchádzanie oslabilo vnútorné napätie, čo viedlo k jeho destabilizácii a zníženiu dôvery verejnosti v jeho činnosť a ochotu prioritne riešiť prípady trestnej činnosti vysokopostavených osôb.

               (16)

               Všeobecná neefektívnosť vo verejnej správe, ktorá je zapríčinená najmä relatívne vysokou fluktuáciou zamestnancov, oneskorenia v rámci reformy verejnej služby a nedostatočné projektové riadenie neprispievajú k priaznivému investičnému prostrediu. Odmeňovanie zamestnancov vo verejnom sektore neodzrkadľuje náležite ich povinnosti.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Lotyšsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Zabezpečiť, aby sa odchýlka od postupu úprav smerujúceho k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2016 a 2017 obmedzila len na prostriedky týkajúce sa systémovej dôchodkovej reformy a rozsiahlej štrukturálnej reformy v zdravotníctve. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie pre pracovníkov s nízkymi príjmami jeho presunom na dane priaznivé pre rast, ako sú environmentálne dane a dane z nehnuteľností, ako aj zlepšením daňovej disciplíny.

               2.

               Zlepšiť primeranosť dávok sociálnej pomoci a zintenzívniť opatrenia na podporu príjemcov pri hľadaní zamestnania a snahách o jeho udržanie, a to aj prostredníctvom rozšírenia dosahu aktivačných opatrení. Urýchliť reformu učebných osnov v odbornom vzdelávaní, stanoviť za účasti sociálnych partnerov regulačný rámec pre programy vzdelávania na pracovisku a rozšíriť ich ponuku. Zvýšiť dostupnosť, kvalitu a nákladovú efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti.

               3.

               Vykonať konsolidáciu výskumných inštitúcií a poskytnúť stimuly pre súkromné investície do inovácií. Posilniť režim na predchádzanie konfliktom záujmov a zriadiť spoločný právny rámec pre všetkých zamestnancov verejnej správy. Zvýšiť povinnosť správcov konkurznej podstaty zodpovedať sa a posilniť verejný dohľad nad nimi.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/67

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2017
   (2017/C 261/15)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Rada prijala 21. marca 2017 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“) (3).

               (2)

               Luxembursko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaní 2.

               (3)

               Správa o Luxembursku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)

               Luxembursko 28. apríla 2017 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (6)

               Na Luxembursko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2017 vláda plánuje znížiť celkový prebytok z 1,6 % HDP v roku 2016 na 0,2 % HDP v roku 2017, po čom by malo dôjsť k stabilnému nárastu a v roku 2021 by sa mal dosiahnuť prebytok 1,2 % HDP. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Na základe programu stability na rok 2017 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický, s výnimkou roka 2018, v ktorom je značne optimistický, a roka 2021, v ktorom je značne opatrný. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že pokiaľ ide o štrukturálne saldo, zaznamená sa v roku 2017 prebytok vo výške 0,4 % HDP a v roku 2018 prebytok vo výške 0,1 % HDP, čo je vo všeobecnosti v súlade s programom stability na rok 2017 a nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že podľa prognóz Luxembursko dosiahne v rokoch 2017 a 2018 súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (7)

               Vzhľadom na prognózovaný nárast nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pretrvávajú obavy v súvislosti s dlhodobou fiškálnou udržateľnosťou. Podľa dôchodkovej reformy z roku 2012 by sa malo každých päť rokov od prijatia reformy uskutočniť monitorovanie a vyhodnotenie udržateľnosti dôchodkového systému. Vláda vykonala prvé hodnotenie v predstihu, a to už v roku 2016. Napriek tomu, že v preskúmaní sa dospelo k záveru, že v rámci dôchodkového systému sa stále zaznamenáva opakovaný prebytok, ktorý umožnil naakumulovať značné dôchodkové rezervy, očakáva sa, že od roku 2023 sa v rámci dôchodkového systému zaznamená schodok, pokiaľ ide o pomer medzi výdavkami na dávky a príspevkami. Podľa nedávnej revidovanej demografickej prognózy Eurostatu bude prognózovaný nárast obyvateľstva menej významný, než sa očakávalo. To bude mať vplyv na index ekonomického zaťaženia, ktorý sa bude zvyšovať rýchlejšie, než sa predpokladalo, a povedie k vyššiemu predpokladanému nárastu verejných výdavkov na dôchodky. Pokiaľ ide o naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života, ako to odporučila Rada v roku 2016, nedošlo k žiadnemu pokroku. Luxembursko je jediným členským štátom, v ktorom nebolo na obdobie rokov 2013 až 2060 schválené zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku. Predpokladá sa, že v Luxembursku dôjde do roku 2060 k najvyššiemu nárastu podielu ekonomicky závislých obyvateľov v EÚ. Vo veci predčasného odchodu do dôchodku dosiahlo Luxembursko obmedzený pokrok. V júli 2015 bol parlamentu predložený návrh zákona, ktorým sa mení systém predčasného odchodu do dôchodku, ktorý sa stále prerokúva. Vo všeobecnosti je predčasný odchod do dôchodku stále veľmi rozšírený a stimulačné opatrenia, ktoré motivujú pracovať do vyššieho veku, sú aj naďalej obmedzené. Vzhľadom na revíziu demografickej prognózy Luxembursko čelí ďalším rizikám súvisiacim s výdavkami na dlhodobú starostlivosť. Tieto výdavky vyjadrené ako podiel HDP dosahujú už teraz jednu z najvyšších úrovní medzi členskými štátmi a predpokladá sa, že do roku 2060 sa zvýšia z 1,5 % HDP na 3,2 % HDP. Parlament prerokúva návrh reformy poistenia dlhodobej starostlivosti.

               (8)

               Luxemburské orgány prijali komplexnú daňovú reformu, ktorá nadobudla účinnosť v januári 2017. Reformou sa zaviedli zmeny najmä v oblasti priameho zdaňovania prímov fyzických a právnických osôb, ktorých cieľom bolo postupne znížiť sadzbu dane z príjmov právnických osôb (v záujme zvýšenia konkurencieschopnosti) a zvýšiť progresívnosť dane z príjmu fyzických osôb (v záujme väčšej spravodlivosti). Zvyšovanie určitých daňových výdavkov zároveň prináša riziká zužovania základu dane. V záujme lepšej predvídateľnosti daňových príjmov je potrebné využiť priestor na ďalšie rozšírenie základu dane. To možno dosiahnuť najmä prehodnotením zdanenia obytných nehnuteľností, ktoré je v súčasnosti nízke, a širším využitím alternatívnych zdrojov. V tejto súvislosti by mohlo byť potrebné zabezpečiť väčšiu súdržnosť medzi environmentálnym zdaňovaním a cieľmi súvisiacimi s diverzifikáciou hospodárstva.

               (9)

               Luxemburské orgány sa už niekoľko desaťročí aktívne snažia diverzifikovať hospodárstvo, pričom uznávajú existenciu rizík súvisiacich s vysokou závislosťou od finančného sektora. Zníženie závislosti hospodárstva od finančného sektora zostáva ústrednou dlhodobou výzvou. S cieľom riešiť túto výzvu je potrebné pretaviť analýzu diverzifikácie do konkrétnych opatrení, ktoré sa majú vykonať v jasne vymedzenom časovom rámci. Vzhľadom na vysokú úroveň nákladov práce v tejto krajine prinášajú činnosti s vyššou pridanou hodnotou potenciál sprístupniť alternatívne zdroje rastu. Úspešná diverzifikácia luxemburského hospodárstva preto vo veľkej miere závisí práve od odvetví, ktoré sú menej citlivé na výšku nákladov práce. Vo veľkej miere ide o oblasť výskumu a inovácií, ktorá má tendenciu výrazne sa sústreďovať na technológie a znalosti. Znížením, resp. odstránením prekážok brániacich investíciám a inováciám, ktoré obmedzujú hospodársky rozvoj, by sa odomkol inovačný potenciál a napomohlo by sa diverzifikácii. Hoci je miera verejných investícií nad úrovňou priemeru eurozóny, súkromné investície nedosahujú potrebnú úroveň. Ak sa majú zachovať vyhliadky rastu, je nevyhnutné udržať vysokú úroveň investícií.

               (10)

               Diverzifikácii hospodárstva by napomohlo aj ďalšie rozšírenie už aj tak úspešného sektora nefinančných služieb. V odvetví služieb pre podniky pretrvávajú vysoké regulačné prekážky, najmä v prípade účtovníkov, architektov, inžinierov a právnikov. V prípade všetkých týchto povolaní je miera obratu nižšia než priemer Únie či priemerná miera pre celé hospodárstvo. Obmedzenia týkajúce sa týchto povolaní môžu preto poškodzovať konkurencieschopnosť podnikov v Luxembursku. K týmto prekážkam patrí široká škála činností vyhradených pre architektov, vyhradenie jednoduchých úloh ako mzdové činnosti alebo vypracúvanie daňových priznaní pre vysokokvalifikovaných odborníkov, vyhradenie právneho poradenstva pre právnikov, ako aj požiadavky na právnu formu a držbu podielov, pravidlá nezlučiteľnosti a multidisciplinárne obmedzenia v prípade právnikov, ktoré môžu byť neprimerané vo vzťahu k hlavným zásadám, ako je nezávislosť tohto povolania, a k príslušným opatreniam dohľadu.

               (11)

               Cielené aktívne politiky trhu práce a programy celoživotného vzdelávania, najmä pre starších pracovníkov, ktorých miera zamestnanosti patrí aj naďalej k najnižším v Únii, sú potrebné na zamedzenie negatívneho vplyvu. Prijali sa opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti týchto pracovníkov, ako aj ich väzieb na trh práce. Zákon o reklasifikácii pracovníkov so zníženou pracovnou schopnosťou sa vykonáva od 1. januára 2016 a poskytuje týmto pracovníkom širšie možnosti dlhšie zotrvať na pracovnom trhu. Je však stále potrebné predložiť komplexnú stratégiu v nadväznosti na konzultácie so sociálnymi partnermi. Tzv. „pakt o veku“, teda návrh zákona, ktorý bol parlamentu predložený v apríli 2014 a ktorého účelom je podnecovať podniky s viac ako 150 zamestnancami, aby si ponechávali starších pracovníkov, ešte nebol prijatý. Príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností prostredníctvom cielených aktívnych politík trhu práce a celoživotné vzdelávanie na podporu starších pracovníkov budú mať aj naďalej význam, ak majú byť takéto politiky úspešné. Ak Luxembursko chce naplno využívať výhody digitalizácie a zachovať si konkurencieschopnosť, musí investovať do zručností.

               (12)

               V záujme riešenia nedostatku ponuky na trhu nehnuteľností bol prijatý rozsiahly balík opatrení, ale jeho vplyv sa ešte neprejavil. Zdá sa, že neschopnosť získať prístup k pozemkom na výstavbu, ktoré sú väčšinou vo vlastníctve súkromných osôb, je jednou z hlavných prekážok na zvýšenie ponuky bývania. Obmedzená ponuka bývania v spojení so značným dopytom vedie k stabilnému nárastu cien nehnuteľností. Tým možno vysvetliť trend stúpajúcej zadlženosti domácností, ktorej príčinou sú najmä hypotéky. Okrem toho napriek rozsiahlym investíciám do dopravnej infraštruktúry zostáva boj proti dopravnému preťaženiu naďalej výzvou. Je to najmä z toho dôvodu, že moderné pracovné postupy, ako napríklad práca na diaľku, sa v prípade cezhraničných pracovníkov nepodporujú z dôvodu fiškálnych politík susediacich krajín. Je pravdepodobné, že výzvy v oblasti bývania a mobility vytvárajú ďalší tlak na snahy o diverzifikáciu hospodárstva a zvýšenie konkurencieschopnosti. Zároveň by mohli byť prekážkami, ktoré by mohli brániť prilákaniu vysokokvalifikovaných pracovníkov na trh práce.

               (13)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (14)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2017 a dospela k názoru (5), že Luxembursko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť diverzifikáciu hospodárstva vrátane odstránenia prekážok brániacich investíciám a inováciám. Odstrániť regulačné obmedzenia v odvetví služieb pre podniky.

               2.

               Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, obmedziť predčasný odchod do dôchodku a zvýšiť mieru zamestnanosti starších ľudí.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 26. októbra 2005 — Rade Európskej únie o externom audítorovi Central Bank and Financial Services Authority of Ireland (ECB/2005/10)

text:
               10.11.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 277/30

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 26. októbra 2005
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Central Bank and Financial Services Authority of Ireland
   (ECB/2005/10)
   (2005/C 277/10)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Central Bank and Financial Services Authority of Ireland sa skončil a nebude obnovený. Preto je nevyhnutné vymenovať externého audítora od finančného roku 2005.

               (3)

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland vybrala spoločnosť Deloitte & Touche ako svojho externého audítora od finančného roku 2005 a ECB je toho názoru, že tento audítor spĺňa požiadavky nevyhnutné na vymenovanie.

               (4)

               Mandát externého audítora bude na obdobie troch rokov a môže sa predĺžiť,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby spoločnosť Deloitte & Touche bola vymenovaná za externého audítora Central Bank and Financial Services Authority of Ireland od finančného roku 2005 na obdobie troch rokov s možnosťou predĺženia.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 26. októbra 2005

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET