title: Odporúčanie Komisie z  23. júna 2009 o referenčných metaúdajoch pre európsky štatistický systém (Text s významom pre EHP)

text:
               30.6.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 168/50

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 23. júna 2009
   o referenčných metaúdajoch pre európsky štatistický systém
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/498/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211,
   keďže:

               (1)

               Kódex postupov pre európsku štatistiku (1) určený pre národné štatistické úrady a štatistický úrad Spoločenstva obsahuje 15 zásad týkajúcich sa inštitucionálneho prostredia, štatistických postupov a štatistických výstupov.

               (2)

               15. zásada kódexu postupov pre európsku štatistiku sa vzťahuje na prístupnosť a jasnosť európskej štatistiky a zdôrazňuje sa v nej, že sprievodné metaúdaje by sa mali zaznamenávať v súlade so štandardizovaným systémom metaúdajov.

               (3)

               Referenčné metaúdaje sú integrálnou súčasťou systému metaúdajov každého štatistického úradu.

               (4)

               Prijatím kódexu postupov pre európsku štatistiku sa národné štatistické úrady a štatistický úrad Európskych spoločenstiev zaviazali zostavovať kvalitnú štatistiku, čo si vyžaduje aj transparentnejšie a harmonizovanejšie podávanie správ o kvalite údajov.

               (5)

               V rámci iniciatívy SDMX týkajúcej sa spoločných technických a štatistických noriem na výmenu a spoločné využívanie údajov a metaúdajov, ktorú zaviedli Banka pre medzinárodné zúčtovanie, Európska centrálna banka, štatistický úrad Európskych spoločenstiev (Eurostat), Medzinárodný menový fond, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, Organizácia Spojených národov a Svetová banka, boli stanovené obsahovo orientované všeobecné pokyny pre iniciatívu SDMX, ktorými sa podporuje tvorba a zavádzanie harmonizovaných referenčných metaúdajov v európskom štatistickom systéme.

               (6)

               Výrazné zvýšenie efektívnosti sa dá dosiahnuť vtedy, ak sa referenčné metaúdaje tvoria na základe harmonizovaného zoznamu štatistických pojmov v európskom štatistickom systéme a národné štatistické úrady a štatistický úrad Európskych spoločenstiev môžu zároveň v prípade potreby pridávať v konkrétnych štatistických oblastiach ďalšie štatistické pojmy.

               (7)

               Referenčný rámec pre toto odporúčanie poskytuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike (2),

         TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

               1.

               Národné štatistické úrady sa vyzývajú, aby v prípade, že sa referenčné metaúdaje zostavujú v rôznych štatistických oblastiach alebo sa vymieňajú v rámci európskeho štatistického systému alebo mimo neho, používali štatistické pojmy a podradené pojmy uvedené v prílohe.

               2.

               Národné štatistické úrady by mali do uvedeného zoznamu pojmov a podradených pojmov pridať ďalšie štatistické pojmy, ak je to potrebné v konkrétnych štatistických oblastiach.

               3.

               Národné štatistické úrady sa vyzývajú, aby Komisiu (Eurostat) pravidelne informovali o tom, ako používajú pojmy a podradené pojmy uvedené v prílohe.

      V Bruseli 23. júna 2009

            Za Komisiu

         Joaquín ALMUNIA

            člen Komisie

      (1)  Odporúčanie Komisie z 25. mája 2005 o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Európskych spoločenstiev, KOM(2005) 217 v konečnom znení.

      (2)  Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164.

      PRÍLOHA

         Zoznam štatistických pojmov a podradených pojmov (vrátane vymedzení pojmov a podradených pojmov)

                  Číslo

                  Pojmy

                  Podradené pojmy

                  Opis

                  1.

                  Kontakt

                  Jednotlivec alebo kontaktné miesta organizácie pre údaje alebo metaúdaje vrátane informácií o tom, ako je možné ich kontaktovať.

                  1.1.

                  Kontaktná organizácia

                  Názov organizácie kontaktných miest pre údaje alebo metaúdaje.

                  1.2.

                  Jednotka v kontaktnej organizácii

                  Oddelenie organizácie, na ktoré je možné sa obrátiť.

                  1.3.

                  Názov kontaktu

                  Názov kontaktných miest pre údaje alebo metaúdaje.

                  1.4.

                  Funkcia kontaktnej osoby

                  Oblasť technickej zodpovednosti kontaktu, napríklad „metodika“, „správa databázy“ alebo „zverejňovanie údajov“.

                  1.5.

                  Kontaktná poštová adresa

                  Poštová adresa kontaktných miest pre údaje alebo metaúdaje.

                  1.6.

                  Kontaktná e-mailová adresa

                  E-mailová adresa kontaktných miest pre údaje alebo metaúdaje.

                  1.7.

                  Kontaktné telefónne číslo

                  Telefónne číslo kontaktných miest pre údaje alebo metaúdaje.

                  1.8.

                  Kontaktné faxové číslo

                  Faxové číslo kontaktných miest pre údaje alebo metaúdaje.

                  2.

                  Aktualizácia metaúdajov

                  Dátum vloženia prvku metaúdajov do databázy alebo jeho zmeny v databáze.

                  2.1.

                  Posledná certifikácia metaúdajov

                  Dátum poslednej certifikácie, ktorú vykonal správca domény, z ktorej vyplýva, že zaslané metaúdaje sú stále aktuálne, aj keď sa nezmenil obsah.

                  2.2.

                  Posledné zaslanie metaúdajov

                  Dátum posledného zverejnenia metaúdajov.

                  2.3.

                  Posledná aktualizácia metaúdajov

                  Dátum poslednej aktualizácie metaúdajov.

                  3.

                  Prezentácia štatistiky

                  3.1.

                  Opis údajov

                  Zrozumiteľne opísané najdôležitejšie vlastnosti súboru údajov vzťahujúce sa na zverejňované údaje a ukazovatele.

                  3.2.

                  Klasifikačný systém

                  Členenie alebo rozdelenie predmetov do skupín na základe spoločných vlastností predmetov.

                  3.3.

                  Pokrytie odvetví

                  Hlavné ekonomické alebo iné odvetvia, na ktoré sa štatistika vzťahuje.

                  3.4.

                  Štatistické pojmy a definície

                  Štatistické vlastnosti štatistických pozorovaní.

                  3.5.

                  Štatistická jednotka

                  Subjekt, o ktorom sa získavajú informácie a v poslednej fáze sa zostavuje štatistika.

                  3.6.

                  Štatistická populácia

                  Celkový počet členov alebo populácia alebo „univerzum“ určitej triedy osôb, predmetov alebo udalostí.

                  3.7.

                  Sledovaná oblasť

                  Krajina alebo geografická oblasť, na ktorú sa meraný štatistický jav vzťahuje.

                  3.8.

                  Časové pokrytie

                  Obdobie, za ktoré sú údaje k dispozícii.

                  3.9.

                  Bázické obdobie

                  Obdobie použité ako základ indexového čísla alebo obdobie, na ktoré sa vzťahuje konštantný rad.

                  4.

                  Merná jednotka

                  Jednotka, v ktorej sa merajú hodnoty údajov.

                  5.

                  Sledované obdobie

                  Obdobie alebo čas, na ktorý sa má vzťahovať štatistické pozorovanie.

                  6.

                  Inštitucionálny mandát

                  Súbor pravidiel alebo iný formálny súbor pokynov, na základe ktorých určitá organizácia dostáva úlohu aj právomoc zbierať, spracúvať a zverejňovať štatistiku.

                  6.1.

                  Právne akty a iné dohody

                  Právne akty alebo iné formálne dohody, na základe ktorých určitá agentúra dostáva úlohu aj právomoc zbierať, spracúvať a zverejňovať štatistiku.

                  6.2.

                  Spoločné využívanie údajov

                  Dohody alebo postupy týkajúce sa spoločného využívania údajov a koordinácie medzi agentúrami, ktoré zostavujú údaje.

                  7.

                  Dôvernosť

                  Vlastnosti údajov, ktoré udávajú, do akej miery by ich neoprávnené zverejnenie mohlo ovplyvniť alebo poškodiť záujem zdroja alebo ďalších príslušných strán.

                  7.1.

                  Dôvernosť – politika

                  Legislatívne opatrenia alebo iné formálne postupy, ktoré bránia neoprávnenému zverejneniu údajov, ktoré priamo alebo nepriamo identifikujú osobu alebo hospodársky subjekt.

                  7.2.

                  Dôvernosť – spracovanie údajov

                  Pravidlá používané pri spracovaní súboru údajov, aby bola zabezpečená štatistická dôvernosť a nedošlo k neoprávnenému zverejneniu.

                  8.

                  Politika zverejňovania

                  Pravidlá zverejňovania štatistických údajov zúčastneným stranám.

                  8.1.

                  Kalendár publikovania údajov

                  Harmonogram dátumov publikovania štatistických údajov.

                  8.2.

                  Prístup ku kalendáru publikovania údajov

                  Prístup k informáciám v kalendári publikovania údajov.

                  8.3.

                  Prístup používateľov

                  Politika sprístupňovania údajov používateľom, rozsah sprístupňovania (napr. verejnosti, vybraným používateľom), spôsob informovania používateľov o publikovaní údajov a stanovenie toho, či sú pravidlá smerodajné pre sprístupňovanie štatistických údajov všetkým používateľom.

                  9.

                  Periodicita zverejňovania

                  Časový interval, v ktorom sa zverejňuje štatistika za určité obdobie.

                  10.

                  Formát zverejňovania

                  Prostriedky, ktorými sa zverejňujú štatistické údaje a metaúdaje.

                  10.1.

                  Tlačové oznámenie

                  Pravidelné alebo jednorazové tlačové správy týkajúce sa údajov.

                  10.2.

                  Publikácie

                  Pravidelné alebo jednorazové publikácie, v ktorých sa zverejňujú údaje.

                  10.3.

                  Online databázy

                  Informácie o online databázach, v ktorých je možné získať prístup k zverejneným údajom.

                  10.4.

                  Prístup k mikroúdajom

                  Informácia o tom, či sa zverejňujú aj mikroúdaje.

                  10.5.

                  Iné

                  Odkazy na ďalšie najdôležitejšie zverejnené údaje.

                  11.

                  Dostupnosť dokumentácie

                  11.1.

                  Dokumentácia o metodike

                  Opis metodických dokumentov, ktoré sú k dispozícii, a odkazy na ne.

                  11.2.

                  Dokumentácia o kvalite

                  Dokumenty o postupoch používaných pri riadení a hodnotení kvality.

                  12.

                  Riadenie kvality

                  Systémy a rámce, ktoré organizácia používa pri riadení kvality štatistických produktov a postupov.

                  12.1.

                  Zabezpečenie kvality

                  Všetky systematické činnosti realizované na zabezpečenie toho, aby postupy spĺňali požiadavky na štatistické výstupy.

                  12.2.

                  Hodnotenie kvality

                  Celkové hodnotenie kvality údajov na základe štandardných kritérií kvality.

                  13.

                  Význam

                  Miera, do akej štatistické informácie zodpovedajú súčasným a potenciálnym potrebám používateľov.

                  13.1.

                  Potreby používateľov

                  Opis používateľov a ich potrieb, pokiaľ ide o štatistické údaje.

                  13.2.

                  Spokojnosť používateľov

                  Opatrenia na určenie spokojnosti používateľov.

                  13.3.

                  Úplnosť

                  Miera, do akej sú k dispozícii všetky potrebné štatistiky.

                  14.

                  Presnosť a spoľahlivosť

                  Presnosť: stupeň zhody medzi výpočtami alebo odhadmi a presnými alebo skutočnými hodnotami, ktoré mali byť predmetom štatistického merania.
                  Spoľahlivosť: stupeň zhody medzi prvým a nasledujúcim odhadom.

                  14.1.

                  Celková presnosť

                  Hodnotenie presnosti určitého súboru údajov alebo oblastí, ktoré sú súhrnom rôznych zložiek.

                  14.2.

                  Výberová chyba

                  Časť rozdielu medzi hodnotou populácie a jej odhadom, odvodeným z náhodnej vzorky, spôsobená tým, že sa sleduje len podmnožina populácie.

                  14.3.

                  Iná ako výberová chyba

                  Chyba v odhadoch zisťovania, ktorú nemožno pripísať fluktuáciám vo výbere.

                  15.

                  Aktuálnosť a časová presnosť

                  15.1.

                  Aktuálnosť

                  Obdobie medzi zverejnením údajov a udalosťou alebo javom, ktoré opisujú.

                  15.2.

                  Časová presnosť

                  Časový odstup medzi skutočným zaslaním údajov a termínom, do ktorého mali byť zaslané.

                  16.

                  Porovnateľnosť

                  Meranie vplyvu rozdielov v použitých štatistických pojmoch a nástrojoch a postupoch merania, ak sa porovnáva štatistika medzi rozdielnymi zemepisnými oblasťami alebo v čase.

                  16.1.

                  Porovnateľnosť – geografická

                  Miera, do akej je porovnateľná štatistika medzi rozdielnymi zemepisnými oblasťami.

                  16.2.

                  Časová porovnateľnosť

                  Miera, do akej sú údaje porovnateľné v čase.

                  17.

                  Koherencia

                  Vhodnosť štatistických údajov na spoľahlivé vzájomné kombinovanie rôznymi spôsobmi a na rôzne účely.

                  17.1.

                  Koherencia – prierezová

                  Miera, do akej sú údaje porovnateľné s údajmi získanými z iných zdrojov údajov alebo štatistických oblastí.

                  17.2.

                  Koherencia – interná

                  Miera, do akej sú údaje v rámci daného súboru údajov konzistentné.

                  18.

                  Náklady a zaťaženie

                  Náklady na zber a tvorbu štatistických produktov a zaťaženie respondentov.

                  19.

                  Revízia údajov

                  Všetky zmeny hodnoty publikovaných údajov.

                  19.1.

                  Revízia údajov - politika

                  Politika, ktorou sa má zabezpečiť transparentnosť zverejňovaných údajov, v rámci ktorej sa najprv zostavujú predbežné údaje, ktoré sa neskôr revidujú.

                  19.2.

                  Revízia údajov - prax

                  Informácie o revidovaní údajov v praxi.

                  20.

                  Štatistické spracovanie

                  20.1.

                  Zdrojové údaje

                  Vlastnosti a zložky originálnych štatistických údajov používaných na zostavovanie štatistických súhrnov.

                  20.2.

                  Periodicita zberu údajov

                  Periodicita, s akou sa zbierajú zdrojové údaje.

                  20.3.

                  Zber údajov

                  Systematický proces získavania údajov pre oficiálnu štatistiku.

                  20.4.

                  Overovanie správnosti údajov

                  Postup na monitorovanie výsledkov zostavovania údajov a zabezpečenie kvality štatistických výsledkov.

                  20.5.

                  Zostavovanie údajov

                  Postup, pri ktorom sa podľa daného súboru pravidiel odvodzujú nové informácie.

                  20.6.

                  Úprava

                  Súbor postupov používaných na úpravu štatistických údajov, aby zodpovedali vnútroštátnym a medzinárodným normám alebo aby sa pri zostavovaní konkrétnych súborov údajov odstránili rozdiely v kvalite údajov.

                  21.

                  Poznámka

                  Doplňujúci text, ktorý je možné pripojiť k údajom alebo metaúdajom.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/61

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/18
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Maltu za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Malta 30. apríla 2012 predložila svoj program stability na roky 2012 – 2015 a 23. apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v porovnaní s prognózou rastu Komisie optimistický, najmä v neskorších rokoch obdobia programu. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je postupne znížiť deficit na 0,3 % HDP v roku 2015 po plánovanej náprave nadmerného deficitu v roku 2011. Programom stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ spočívajúci vo vyváženej pozícii v štrukturálnom vyjadrení, ktorý sa má dosiahnuť v období nasledujúcom po programovom období. Strednodobý rozpočtový cieľ zodpovedá primerane požiadavkám Paktu o stabilite a raste. Existuje riziko, že výsledky deficitu by mohli zaostávať za cieľom v dôsledku: i) nižších príjmov z dôvodu mierne optimistického makroekonomického scenára; ii) možného prekročenia bežných primárnych výdavkov a iii) prebiehajúcej reštrukturalizácie národnej leteckej spoločnosti (Air Malta) a finančnej situácie dodávateľa energií (Enemalta). Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (5) sa predpokladá, že ročný pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu je v súlade s referenčnou hodnotou 0,5 % HDP stanovenou v Pakte o stabilite a raste.
               Pri zohľadnení Komisiou vytýčených jednorazových opatrení zahrnutých do rozpočtových cieľov je priemerný pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu mierne vyšší (0,75 % HDP), ale rozložený veľmi nerovnomerne, keď v roku 2012 nedochádza k žiadnemu pokroku a následne sa vyvíja úsilie o dosiahnutie 1,25 % v roku 2013. Podľa informácií uvedených v programe stability by miera rastu štátnych výdavkov bola pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste počas celého programového obdobia. Riziká spojené s rozpočtovými cieľmi však naznačujú, že priemerné prispôsobenie smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu by mohlo byť pomalšie, než je vhodné. V programe stability sa predpokladá sa, že pomer hrubého verejného dlhu po dosiahnutí svojho vrcholu na úrovni 72 % HDP v roku 2011 začne klesať a dosiahne 65,3 % HDP v roku 2015 (stále nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve).
               V súlade s plánmi uvedenými v programe stability Malta dosahuje dostatočný pokrok smerom k splneniu referenčnej hodnoty pre zníženie zadlženosti stanovenej v Pakte o stabilite a raste na konci prechodného obdobia (rok 2015), ale tento odhad nemožno brať záväzne, pretože pomer zadlženosti by mohol byť vyšší, než sa plánoval, vzhľadom na možnosť vyšších deficitov a úpravy bilančných tokov. Strednodobý rozpočtový rámec Malty zostáva nezáväzný, čo svedčí o relatívne krátkom fiškálnom plánovacom horizonte. V programe stability sa uvádza, že vláda v súlade s nedávnymi zmenami riadenia v rámci eurozóny zvažuje reformy ročného rozpočtového postupu vrátane harmonogramov a zavádza fiškálne pravidlo zakotvené v Ústave, vrátane mechanizmov monitorovania a nápravy.

               (11)

               Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, predpokladá sa, že Malta bude mať dlhodobý nárast výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva, ktorý bude výrazne prevyšovať priemer EÚ. K závažnosti problému prispieva veľmi nízka miera zamestnanosti starších pracovníkov vrátane starších žien, relatívne nízky vek odchodu do dôchodku a využívanie režimov predčasného odchodu do dôchodku. Nezávislá pracovná skupina pre dôchodky predložila návrhy na ďalšiu dôchodkovú reformu v decembri 2010, ktorá zahŕňa naviazanie veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života, ako aj zavedenie doplnkových pilierov do dôchodkového systému. Táto otázka bola predmetom konzultácií so zainteresovanými stranami, vláda však zatiaľ neoznámila svoje stanovisko. V národnom programe reforiem sa okrem toho nenavrhuje komplexná stratégia aktívneho starnutia. Hoci sa vzali na vedomie opatrenia, ktoré Malta zaviedla na boj proti nelegálnej práci, jej existencia môže tiež vyvíjať neprimeraný tlak na udržateľnosť verejných financií.

               (12)

               Reštrukturalizácia hospodárstva Malty spôsobila nesúlad medzi dopytom a ponukou zručností, ktorý je umocnený nízkou mierou ukončenia terciárneho vzdelávania a vysokou mierou predčasného ukončovania školskej dochádzky. Je potrebné aj naďalej vyvíjať snahy o zlepšenie prepojenia medzi vzdelávacím systémom a potrebami trhu práce s cieľom zabezpečiť trvalé výsledky. Očakáva sa, že Malta predstaví stratégiu na riešenie predčasného ukončovania školskej dochádzky do konca roku 2012. Okrem toho neexistuje žiadny komplexný systém pre zhromažďovanie a analýzu informácií o tomto jave.

               (13)

               Malta aj naďalej vykazuje nízku mieru účasti žien a starších pracovníkov na svojom trhu práce. Malta podniká kroky s cieľom opätovne začleniť ženy na trh práce, pričom uznáva problémy v súvislosti so staršími ženami. Rozdiel v zamestnanosti žien a mužov je však pre ženy obzvlášť negatívny, predovšetkým z dôvodu nedostatočného zabezpečenia možností finančne dostupnej starostlivosti o deti a nedostatku zariadení poskytujúcich starostlivosť o školopovinné deti v čase po vyučovaní, to všetko v spojení s nízkou mierou zavádzania opatrení na lepšie zosúladenie rodinného a pracovného života, ako sú pružný pracovný čas a práca na diaľku.

               (14)

               Malta zostáva jedným z mála členských štátov so systémom všeobecnej indexácie miezd. Hoci tento mechanizmus zahŕňa prvky, ktoré by mohli zmierniť jeho účinky, môže predstavovať riziko cenovo-mzdových špirál, najmä preto, že dovozné ceny nie sú vylúčené z indexu a môžu ohroziť konkurencieschopnosť, a to najmä v odvetviach s vysokým podielom ľudskej práce. Orgány vykonali preskúmanie, ale jeho výsledky nie sú zatiaľ k dispozícii a diskusia o konkrétnych reformných návrhoch sa ešte len má začať.

               (15)

               Dodávky energie na Malte zostávajú takmer v plnej miere závislé od dovozu ropy, pričom podiel obnoviteľných zdrojov energie je aj naďalej zanedbateľný. Vysoké ceny za elektrickú energiu brzdiť konkurencieschopnosť malých a stredných podnikov v krajine. Riešenie nedostatkov v oblasti energetickej účinnosti by sa taktiež mohlo zlepšiť, čo by mohlo priniesť dvojaký prospech, a síce zlepšenie konkurencieschopnosti a dosiahnutie cieľov v oblasti energetiky a klímy. V týchto oblastiach sa podniklo niekoľko iniciatív, ako napr. podpora používania fotovoltaickej energie a rozvoj veterných elektrární, vybudovanie elektrického spojenia so Sicíliou a podpora používania palivovo efektívnych vozidiel. Je však stále príliš skoro na to, aby bol zjavný možný dosah týchto iniciatív a ich realizáciu je preto potrebné dôsledne sledovať.

               (16)

               Bankový systém Malty je veľmi veľký v pomere k veľkosti hospodárstva a jeho celkové aktíva predstavujú okolo 800 % HDP. Vzhľadom na veľkosť tohto sektora by narušenia finančnej stability mohlo mať neprimeraný dosah na domácu ekonomiku. Celosvetový hospodársky pokles spôsobil nárast problematických úverov, ktorý však nesprevádzalo zvýšenie tvorby rezerv. Zdrojom nestability je najmä veľká závislosť od trhu s nehnuteľnosťami, na ktorý pripadá viac ako polovica všetkých úverov poskytnutých domácemu obyvateľstvu, a to najmä z toho dôvodu, že nemožno vylúčiť ďalšiu korekciu cien nehnuteľností smerom nadol, pričom je možné, že v súčasnosti ponuka obytných jednotiek prevyšuje dopyt.

               (17)

               Malta prijala v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a plnenie záväzkov predložených v roku 2011 sa vzťahuje na zlepšenie konkurencieschopnosti, podporu zamestnanosti a udržateľnosti verejných financií. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v odporúčaniach.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Malty. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Malty, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta prijala v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmito cieľmi:

               1.

               Posilniť v roku 2012 rozpočtovú stratégiu prostredníctvom dodatočných trvalých opatrení s cieľom zabezpečiť dostatočný pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu a udržať deficit pod hranicou 3 % HDP bez uplatnenia jednorazových opatrení. Následne pokračovať primeraným tempom vo fiškálnej konsolidácii s cieľom dosiahnuť dostatočný pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky a smerom k splneniu referenčnej hodnoty pre zníženie zadlženosti tým, že sa špecifikujú konkrétne opatrenia na podporu cieľov týkajúcich sa deficitu v roku 2013, pričom by Malta mala byť pripravená prijať dodatočné opatrenia v prípade sklzov. Zaviesť najneskôr do konca roku 2012 záväzný viacročný fiškálny rámec založený na pravidlách. Zabezpečiť vyššiu mieru dodržiavania daňových predpisov a bojovať proti daňovým únikom a znižovať stimuly k zadlžovaniu v rámci zdaňovania spoločností.

               2.

               Prijať bezodkladne opatrenia na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému, ktoré budú zahŕňať zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku, a to aj výrazným zrýchlením postupného zvyšovania zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku oproti súčasnému právnemu stavu a jasným naviazaním zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života, a opatrenia na podporu súkromného dôchodkového sporenia. Prijať opatrenia na zvýšenie účasti starších pracovníkov na trhu práce a demotivovať ľudí od využívania režimov predčasného odchodu do dôchodku.

               3.

               Prijať opatrenia na zníženie vysokej miery predčasného ukončovania školskej dochádzky. V rámci systému vzdelávania uplatňovať takú politiku, ktorá zručnosti pracovníkov získavané vzdelávaním prispôsobuje zručnostiam, ktoré požaduje trh práce. Zvýšiť počet a finančnú dostupnosť zariadení starostlivosti o deti a zariadení poskytujúcich starostlivosť o školopovinné deti v čase mimo vyučovania s cieľom znížiť rozdiel v zamestnanosti žien a mužov.

               4.

               Podniknúť ďalšie potrebné kroky s cieľom vykonať v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi reformu systému vyjednávania o mzdách a mzdovej indexácie v záujme lepšieho zohľadnenia vývoja produktivity práce a zníženia vplyvu dovozných cien na index.

               5.

               V záujme zníženia závislosti Malty od dovážanej ropy zintenzívniť snahy zamerané na podporu energetickej účinnosti a zvýšiť podiel energií z obnoviteľných zdrojov tým, že sa budú starostlivo sledovať existujúce stimulačné mechanizmy a že prioritou bude ďalší rozvoj infraštruktúry vrátane dokončenia prepojenia elektrickej siete so Sicíliou.

               6.

               S cieľom posilniť bankový sektor prijať opatrenia na zmiernenie možných rizík vyplývajúcich z veľkej závislosti od trhu s nehnuteľnosťami. Prijať opatrenia na ďalšie posilnenie rezerv v prípade strát z dôvodu znehodnotených úverov.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 215, 21.7.2011, s. 10.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Saldo očistené od cyklických výkyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2016/212 z 12. februára 2016 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2014

text:
               16.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 39/61

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2016/212
   z 12. februára 2016
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (desiaty ERF) za rozpočtový rok 2014
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s dohodou o partnerstve AKT – ES a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje časť štyri zmluvy o ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným desiaty Európsky rozvojový fond (desiaty ERF), a najmä na článok 11 ods. 8 uvedenej dohody,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 215/2008 z 18. februára 2008 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (4), a najmä na jeho články 142 až 144,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách desiateho ERF k 31. decembru 2014 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym, desiatym a jedenástym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2014 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 11 ods. 8 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie desiateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií desiateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2014 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií desiateho ERF za rozpočtový rok 2014.

      V Bruseli 12. februára 2016

            Za Radu

            predseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.

      (4)  Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 373, 10.11.2015, s. 289.


				|

		52013PC0632

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o schválení uzatvorenia Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii Komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu /* COM/2013/0632 final */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Rada 24. septembra 2012 poverila Komisiu, aby
v mene Európskej únie a jej členských štátov a Chorvátskej republiky
začala s Albánskom rokovať o uzatvorení Protokolu k Dohode
o stabilizácii a pridružení (z 1. apríla 2009) medzi Európskymi
spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane
a Albánskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia
pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii.
Tieto rokovania sa uskutočnili 19.
novembra 2012 a 10. januára 2013. Po následných technických objasneniach a
korešpondencii albánske orgány oznámili svoj súhlas s návrhom protokolu, ktorý
predložila Komisia 18. júna 2013. Text návrhu protokolu je pripojený k tomuto
rozhodnutiu.
Komisia navrhuje, aby Rada rozhodla o
podpísaní a predbežnom uplatňovaní protokolu v mene Európskej únie a
uzatvorila protokol v mene Európskej únie a jej členských štátov. Európske
spoločenstvo pre atómovú energiu (ďalej len „ESAE“) je takisto
stranou Dohody o stabilizácii a pridružení. Na účely uzatvorenia protokolu
v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu Komisia navrhuje, aby
Rada k tomuto dala svoj súhlas v súlade s druhým odsekom článku 101 Zmluvy
o ESAE.
V súlade s článkom 101 Zmluvy o ESAE
Komisia prijíma rozhodnutie o podpísaní dohody a rozhodnutie o uzatvorení
dohody prijíma Komisia so súhlasom Rady. Z tohto dôvodu je potrebné prijať
osobitné rozhodnutia o podpísaní a o uzatvorení protokolu tak Európskou úniou,
ako aj Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu.
Na účely uzatvorenia protokolu v mene
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu Komisia navrhuje, aby Rada
·
udelila svoj súhlas v súlade s druhým odsekom
článku 101 Zmluvy o ESAE.
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
o schválení uzatvorenia Protokolu k Dohode o
stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich
členskými štátmi na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej
na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej
únii Komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok
101 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rada 24. septembra 2012
poverila Komisiu, aby začala s Albánskom rokovať o uzatvorení
Protokolu k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi
spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane
a Albánskou republikou na strane druhej na účely zohľadnenia
pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii.
(2)       Tieto rokovania boli úspešne
ukončené.
(3)       Z tohto dôvodu by sa aj v
mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu mal uzatvoriť
protokol týkajúci sa otázok spadajúcich pod Zmluvu o Euratome.
(4)       Podpísanie a uzatvorenie
protokolu podlieha osobitnému postupu, pokiaľ ide o otázky spadajúce pod
Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie.
(5)       Uzatvorenie protokolu
Komisiou v mene Európskeho spoločenstva atómovej energie by sa malo
schváliť,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článok
Týmto sa schvaľuje uzatvorenie protokolu
k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich
členskými štátmi na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej
s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej
únii (ďalej len „protokol“) Komisiou v mene Európskeho spoločenstva
pre atómovú energiu.
Znenie protokolu je pripojené k rozhodnutiu
Rady o podpísaní a predbežnom uplatňovaní Protokolu
k Dohode o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi
spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Albánskou
republikou na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia
Chorvátskej republiky k Európskej únii.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda