title: Odporúčanie Rady z 22. mája 2017 týkajúce sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie, ktorým sa zrušuje odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie

text:
                  15.6.2017

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  C 189/15

            ODPORÚČANIE RADY
      z 22. mája 2017
      týkajúce sa európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie, ktorým sa zrušuje odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie
      (2017/C 189/03)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Kvalifikácie slúžia na viaceré účely. Zamestnávateľom naznačujú, aké vedomosti uchádzač alebo pracovník v zásade má a čo vie robiť („výsledky vzdelávania“). Môžu byť predpokladom prístupu k niektorým regulovaným povolaniam. Pomáhajú orgánom a poskytovateľom v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy určiť úroveň a obsah naučených poznatkov, ktoré daná osoba nadobudla. Pre danú osobu majú význam aj tým, že sú vyjadrením jej osobného úspechu. Kvalifikácie preto zohrávajú dôležitú úlohu pri zvyšovaní zamestnateľnosti, uľahčovaní mobility a prístupu k ďalšiemu vzdelávaniu.

                  (2)

                  Kvalifikácie sú formálnym výsledkom procesu hodnotenia a potvrdenia príslušným orgánom a obyčajne majú podobu dokumentov, ako sú napríklad osvedčenia alebo diplomy. Sú dôkazom toho, že daná osoba dosiahla výsledky vzdelávania podľa stanovených noriem. Tieto výsledky vzdelávania je možné dosiahnuť rôznymi vzdelávacími dráhami vo formálnom, neformálnom alebo informálnom kontexte, a to vo vnútroštátnom alebo v medzinárodnom prostredí. Informácie o výsledkoch vzdelávania by mali byť ľahko dostupné a transparentné.

                  (3)

                  Odporúčaním Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (1) sa vytvoril spoločný referenčný rámec pozostávajúci z ôsmich úrovní kvalifikácií vyjadrených vo forme výsledkov vzdelávania so zvyšujúcimi sa úrovňami odbornej spôsobilosti. Tieto úrovne slúžia ako prostriedok na vysvetlenie rozdielnych kvalifikačných systémov a ich úrovní. Účelom európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie (EKR) je zvýšiť transparentnosť, porovnateľnosť a prenosnosť kvalifikácií občanov.

                  (4)

                  Širším cieľom tohto odporúčania je prispieť k modernizácii systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj zvýšiť zamestnateľnosť, mobilitu a sociálnu integráciu pracovníkov a vzdelávajúcich sa osôb. Zameriava sa aj na zlepšenie prepojenia formálneho, neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a na podporu potvrdzovania výsledkov vzdelávania za rôznych okolností.

                  (5)

                  Členské štáty vypracovali alebo vypracúvajú národné kvalifikačné rámce založené na výsledkoch vzdelávania a dávajú ich do vzťahu s EKR prostredníctvom „priraďovacieho“ procesu. Prostredníctvom úrovní EKR a deskriptorov výsledkov vzdelávania sa prispieva k vyššej transparentnosti a lepšej porovnateľnosti kvalifikácií rôznych vnútroštátnych systémov. Prispieva sa nimi aj k všeobecnej zmene orientácie vzdelávania a odbornej prípravy na výsledky vzdelávania. Priraďovanie k EKR by sa malo uskutočňovať prostredníctvom národných kvalifikačných rámcov alebo, ak tieto neexistujú, národných kvalifikačných systémov (ďalej len „národné kvalifikačné rámce alebo systémy“).

                  (6)

                  Kvalifikácie sú transparentnejšie a porovnateľnejšie, ak sú uvedené v dokumentoch, ktoré obsahujú priradenie k uplatniteľnej úrovni EKR, ako aj opis dosiahnutých výsledkov vzdelávania.

                  (7)

                  Do vykonávania EKR na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnych úrovniach by sa malo zapojiť široké spektrum zainteresovaných strán s cieľom zabezpečiť jeho širokú podporu. Medzi kľúčové zainteresované strany patria všetky vzdelávajúce sa osoby, všetci poskytovatelia vzdelávania a odbornej prípravy, orgány zodpovedné za kvalifikácie, orgány zabezpečujúce kvalitu, zamestnávatelia, odborové zväzy, priemyselné, obchodné a remeselné komory, subjekty zapojené do uznávania akademických a odborných kvalifikácií, služby zamestnanosti a služby zodpovedné za integráciu migrantov.

                  (8)

                  Vo svojej správe Európskemu parlamentu a Rade z 19. decembra 2013 o hodnotení EKR dospela Komisia k záveru, že EKR je všeobecne uznávaný ako referenčný bod pre vývoj národných kvalifikačných rámcov, uplatňovanie prístupu zameraného na výsledky vzdelávania a zvyšovanie transparentnosti a uznávania zručností a kompetencií. Zdôraznilo sa v nej, že Únia by mala vzdelávajúcim sa osobám a pracovníkom umožniť, aby vo väčšej miere zviditeľnili svoje zručnosti a kompetencie bez ohľadu na to, kde ich nadobudli.

                  (9)

                  V uvedenej správe Komisia dospela tiež k záveru, že poradná skupina pre EKR poskytuje účinné usmernenia pre vnútroštátne priraďovacie procesy a vybudovala dôveru a dosiahla porozumenie medzi zúčastnenými krajinami. Takisto dospela k záveru, že účinnosť národných koordinačných miest EKR vo veľkej miere závisí od toho, ako úzko sú spojené s vnútroštátnym riadením priraďovacieho procesu.

                  (10)

                  Vzhľadom na pozitívne hodnotenie uvedenej skupiny je pokračovanie v práci poradnej skupiny pre EKR rozhodujúce, pokiaľ ide o konzistentné, koherentné, transparentné a koordinované vykonávanie tohto odporúčania.

                  (11)

                  Transparentnosť a uznávanie zručností a kvalifikácií sú jednou z nových priorít v rámci spoločnej správy Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020). V uvedenej správe sa zdôrazňuje, že EKR by sa mal ďalej rozvíjať s cieľom zvýšiť transparentnosť a zlepšiť porovnateľnosť kvalifikácií. Pokiaľ ide o nových migrantov, tiež sa v nej zdôrazňuje, že existujúce nástroje transparentnosti by mohli pomôcť lepšie pochopiť zahraničné kvalifikácie v Únii a naopak.

                  (12)

                  Prostredníctvom EKR a národných kvalifikačných rámcov alebo systémov, ktoré sa k nemu priraďujú, sa môžu podporovať zavedené postupy uznávania, a to vďaka ich prínosu, pokiaľ ide o posilnenú dôveru v kvalifikácie, ich lepšie pochopenie a porovnateľnosť. Tým sa môže zjednodušiť proces uznávania na účely vzdelávania a zamestnania. Všeobecné kvalifikačné rámce, ako je napríklad EKR, by mohli slúžiť ako informačné nástroje pre postupy uznávania, ako sa uvádza v odporúčaní týkajúcom sa využívania kvalifikačných rámcov na uznávanie zahraničných kvalifikácií, ktoré sa prijalo podľa Európskeho dohovoru o uznávaní kvalifikácií týkajúcich sa vysokoškolského vzdelávania v európskom regióne.

                  (13)

                  Národné kvalifikačné rámce a systémy sa časom menia, preto by sa ich priradenie k EKR malo vždy, keď je to potrebné, preskúmať a aktualizovať.

                  (14)

                  Dôvera v kvalitu a úroveň kvalifikácií, ktoré sú súčasťou národných kvalifikačných rámcov alebo systémov priraďovaných k EKR (ďalej len „kvalifikácie zodpovedajúce úrovni EKR“) má z hľadiska podpory mobility vzdelávajúcich sa osôb a pracovníkov v rámci sektorov a zemepisných hraníc, ako aj medzi nimi rozhodujúci význam. Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie obsahovalo spoločné zásady zabezpečovania kvality vo vysokoškolskom vzdelávaní a odbornom vzdelávaní a príprave. Nimi sa v súlade so zásadou subsidiarity rešpektovala zodpovednosť členských štátov za opatrenia na zabezpečovanie kvality uplatňované na kvalifikácie na vnútroštátnej úrovni. Normy a usmernenia pre zabezpečenie kvality v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania a európsky referenčný rámec zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy sú základom takýchto spoločných zásad.

                  (15)

                  Mohla by sa preskúmať možnosť vytvorenia registra mimo oblasti vysokoškolského vzdelávania, ktorý by slúžil orgánom monitorujúcim systémy zabezpečovania kvality kvalifikácií.

                  (16)

                  Kreditové systémy môžu jednotlivcom pomôcť v napredovaní vo vzdelávaní uľahčovaním flexibilných vzdelávacích dráh a prechodu medzi rôznymi úrovňami a druhmi vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj medzi štátnymi hranicami, čím sa vzdelávajúcim sa osobám umožní získavať a prenášať rôzne výsledky vzdelávania dosiahnuté v rôznych vzdelávacích prostrediach vrátane online, neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. Prístupom zameraným na výsledky vzdelávania sa môže uľahčovať aj navrhovanie, poskytovanie a hodnotenie úplných kvalifikácií alebo ich zložiek.

                  (17)

                  Kreditové systémy na vnútroštátnej, ako aj európskej úrovni fungujú v inštitucionálnych kontextoch, ako sú vysokoškolské alebo odborné vzdelávanie a odborná príprava. Na európskej úrovni bol v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania vyvinutý Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov pre potreby vysokoškolského vzdelávania. Pre odborné vzdelávanie a odbornú prípravu sa v súlade s odporúčaním Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) (2) vytvára Európsky systém kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu. V prípade potreby by sa mohli podporovať prepojenia medzi národnými kvalifikačnými rámcami a kreditovými systémami.

                  (18)

                  Aj napriek tomu, že v acquis Únie sa v súvislosti s legálnou migráciou a azylom stanovuje rovnaké zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi, pokiaľ ide o uznávanie kvalifikácií, a dokonca sa v ňom uvádzajú aj opatrenia na uľahčenie situácie osôb, ktorým sa v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ (3) poskytuje medzinárodná ochrana, aj naďalej pretrváva vysoká miera príliš vysokej kvalifikácie a nedostatočnej zamestnanosti štátnych príslušníkov tretích krajín s terciárnym vzdelaním. Spoluprácou medzi Úniou a tretími krajinami, pokiaľ ide o transparentnosť kvalifikácií, sa môže podporiť integrácia migrantov do trhov práce v Únii. V dôsledku rastúcich migračných tokov do Únie a z nej je potrebné lepšie pochopenie a spravodlivé uznávanie kvalifikácií udelených mimo Únie.

                  (19)

                  Hlavné charakteristiky EKR, najmä jeho prístup zameraný na výsledky vzdelávania, vymedzenie deskriptorov úrovní a stanovenie kritérií priraďovania, ktoré vypracovala poradná skupina pre EKR, sú zdrojom inšpirácie pri vypracúvaní národných a regionálnych kvalifikačných rámcov na celom svete. Čoraz väčší počet tretích krajín a regiónov sa snaží o vytvorenie užších prepojení medzi ich kvalifikačnými rámcami a EKR.

                  (20)

                  V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES (4) sa pre regulované povolania stanovuje možnosť zaviesť prostredníctvom delegovaného aktu Komisie spoločné rámce pre odbornú prípravu ako spoločný súbor vedomostí, zručností a kompetencií. Spoločné rámce pre odbornú prípravu sa majú zakladať na úrovniach EKR. Ak sa odborné kvalifikácie uznali v súlade so smernicou 36/2005/ES, priradením k úrovniam EKR, ktoré sa týkajú kvalifikácií, nemá byť dotknutý prístup na trh práce.

                  (21)

                  V kvalifikačnom rámci pre európsky priestor vysokoškolského vzdelávania sa uvádza deskriptor krátkeho cyklu (ktorý môže byť s prvým cyklom prepojený alebo môže byť jeho súčasťou), ako aj deskriptory prvého, druhého a tretieho cyklu vysokoškolského vzdelávania. Každý deskriptor cyklu poskytuje opis výsledkov a schopností súvisiacich s kvalifikáciami priznanými na konci daného cyklu. EKR je kompatibilný s kvalifikačným rámcom pre európsky priestor vysokoškolského vzdelávania, ako aj s deskriptormi jeho cyklov. Krátky cyklus (ktorý môže byť s prvým cyklom prepojený alebo môže byť jeho súčasťou), prvý, druhý a tretí cyklus kvalifikačného rámca pre európsky priestor vysokoškolského vzdelávania zodpovedajú úrovniam EKR 5 až 8.

                  (22)

                  Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES (5) sa ľuďom umožňuje lepšie prezentovať svoje zručnosti, kompetencie a kvalifikácie.

                  (23)

                  Komisia vyvíja Európsku klasifikáciu zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní (ESCO). Uvedenou klasifikáciou používanou na dobrovoľnom základe sa môže podporiť lepšie prepojenie medzi vzdelávaním a zamestnaním. Údaje, ktoré vypracovali členské štáty v súvislosti s EKR, by pre túto klasifikáciu mohli slúžiť ako podklad.

                  (24)

                  Informácie o procese priraďovania národných kvalifikačných rámcov alebo systémov k EKR a o kvalifikáciách zodpovedajúcich úrovni EKR by mali byť ľahko prístupné verejnosti. Dosiahnutiu tohto cieľa by pomohlo používanie spoločnej štruktúry údajov a formátov. To by zároveň uľahčilo pochopenie a využívanie uverejnených informácií o kvalifikáciách.

                  (25)

                  Medzi vykonávaním EKR, národných kvalifikačných rámcov alebo systémov a nástrojov transparentnosti a uznávania zručností, kompetencií a kvalifikácií vrátane nástrojov na zabezpečovanie kvality, zhromažďovanie a prenos kreditov, ako aj nástrojov transparentnosti a uznávania zručností, kompetencií a kvalifikácií, ktoré sa vytvorili v kontexte európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania, by mali na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie existovať koherentnosť, komplementárnosť a synergie.

                  (26)

                  Vývoj EKR by mal byť v plnom rozsahu v súlade s existujúcou európskou spoluprácou v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy podľa strategického rámca ET 2020 a budúcich európskych strategických rámcov ET.

                  (27)

                  Týmto odporúčaním sa nenahrádzajú ani nevymedzujú národné kvalifikačné rámce alebo systémy. EKR neopisuje špecifické kvalifikácie alebo kompetencie jednotlivca a ku konkrétnej kvalifikácii by sa mal uviesť odkaz na príslušnú úroveň EKR prostredníctvom príslušných národných kvalifikačných systémov.

                  (28)

                  Týmto odporúčaním sa konsoliduje EKR ako spoločný referenčný rámec ôsmich úrovní vyjadrených ako výsledky vzdelávania, ktorý je nástrojom na porovnanie rozdielnych kvalifikačných rámcov alebo systémov a ich úrovní.

                  (29)

                  Toto odporúčanie je vzhľadom na svoj nezáväzný charakter v súlade so zásadou subsidiarity a zásadou proporcionality, keďže sa ním podporujú a dopĺňajú činnosti členských štátov uľahčovaním ich ďalšej vzájomnej spolupráce s cieľom zvýšiť transparentnosť, porovnateľnosť a prenosnosť kvalifikácií občanov. Malo by sa vykonávať v súlade s vnútroštátnym právom a postupmi,

            ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY V SÚLADE S VNÚTROŠTÁTNYMI OKOLNOSŤAMI:

                  1.

                  používali EKR na priraďovanie národných kvalifikačných rámcov alebo systémov, ako aj na porovnávanie všetkých druhov a úrovní kvalifikácií v Únii, ktoré sú súčasťou národných kvalifikačných rámcov alebo systémov, predovšetkým priraďovaním svojich úrovní kvalifikácií k úrovniam EKR uvedeným v prílohe II a používaním kritérií uvedených v prílohe III;

                  2.

                  v prípade potreby preskúmali a aktualizovali priradenie úrovní národných kvalifikačných rámcov alebo systémov k úrovniam EKR uvedeným v prílohe II použitím kritérií uvedených v prílohe III, a to pri náležitom zohľadnení vnútroštátnych okolností;

                  3.

                  zabezpečili, aby kvalifikácie zodpovedajúce úrovni EKR boli v súlade so spoločnými zásadami zabezpečovania kvality stanovenými v prílohe IV bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne zásady zabezpečovania kvality, ktoré platia pre kvalifikácie na vnútroštátnej úrovni;

                  4.

                  v prípade potreby podporovali prepojenia medzi kreditovými systémami a národnými kvalifikačnými rámcami alebo systémami, a to pri zohľadnení spoločných zásad vzťahujúcich sa na kreditové systémy uvedené v prílohe V bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne rozhodnutia i) o používaní kreditových systémov a ii) o ich uvádzaní do súvislosti s národnými kvalifikačnými rámcami alebo systémami. Tieto spoločné zásady nebudú mať za následok automatické uznávanie kvalifikácií;

                  5.

                  v prípade potreby prijali opatrenia na to, aby všetky nové dokumenty týkajúce sa kvalifikácií, ktoré vydali príslušné orgány, (napr. osvedčenia, diplomy, dodatky k osvedčeniam, dodatky k diplomom), a/alebo registre kvalifikácií obsahovali jasné priradenie k zodpovedajúcej úrovni EKR;

                  6.

                  výsledky priraďovacieho procesu sprístupňovali verejnosti na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie a podľa možnosti zabezpečovali, aby informácie o kvalifikáciách a výsledkoch vzdelávania, ktoré s nimi súvisia, boli dostupné a uverejnené použitím dátových polí v súlade s prílohou VI;

                  7.

                  podnecovali sociálnych partnerov, verejné služby zamestnanosti, poskytovateľov vzdelávania, orgány zabezpečujúce kvalitu a verejné orgány, aby využívali EKR s cieľom podporiť porovnávanie kvalifikácií a transparentnosť výsledkov vzdelávania;

                  8.

                  zabezpečili pokračovanie vykonávania a koordináciu úloh vykonávaných národnými koordinačnými miestami EKR (NKM EKR). Hlavnou úlohou NKM EKR je podporovať vnútroštátne orgány pri priraďovaní národných kvalifikačných rámcov alebo systémov k EKR a zabezpečovať pre jednotlivcov a organizácie lepšiu dostupnosť k EKR.

            ODPORÚČA, ABY KOMISIA V SPOLUPRÁCI S ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI V RÁMCI PORADNEJ SKUPINY PRE EKR:

                  9.

                  podporovala konzistentnosť ďalšieho vykonávania EKR vo všetkých členských štátoch prostredníctvom porovnávania metodík, ktoré sa používajú na dosiahnutie súladu medzi kvalifikáciami v národných kvalifikačných rámcoch alebo systémoch, a diskusií o takých metodikách, a to pri náležitom zohľadnení vnútroštátnych okolností;

                  10.

                  pri náležitom zohľadnení vnútroštátnych okolností podporovala rozvoj metodík na opis, využívanie a uplatňovanie výsledkov vzdelávania s cieľom zvýšiť transparentnosť, pochopenie a porovnateľnosť kvalifikácií;

                  11.

                  podporovala zavedenie dobrovoľných postupov na dosahovanie súladu medzi medzinárodnými kvalifikáciami prostredníctvom národných kvalifikačných rámcov alebo systémov, ako aj výmenu informácií a konzultácie medzi členskými štátmi o takých postupoch s cieľom zabezpečiť konzistentnosť;

                  12.

                  vypracovala usmernenia pre komunikáciu EKR, najmä spôsobu uvádzania úrovní EKR na nových osvedčeniach, diplomoch a dodatkoch a/alebo registrov kvalifikácií v súlade s vnútroštátnymi systémami a právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na osvedčenia a diplomy;

                  13.

                  preskúmala možnosti rozvoja a uplatňovania kritérií a postupov s cieľom umožniť v súlade s medzinárodnými dohodami porovnania národných a regionálnych kvalifikačných rámcov tretích krajín s EKR;

                  14.

                  zaviedla partnerské učenie a výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi a v prípade potreby uľahčovala partnerské poradenstvo na žiadosť členských štátov;

            ODPORÚČA, ABY KOMISIA:

                  15.

                  zabezpečila, aby sa vykonávanie tohto odporúčania podporovalo prostredníctvom činností financovaných v rámci príslušných programov Únie.

                  16.

                  zabezpečila účinné riadenie vykonávania EKR prostredníctvom zachovania a plnej podpory poradnej skupiny pre EKR zriadenej v roku 2009, ktorá sa podľa potreby skladá zo zástupcov členských štátov a ďalších zúčastnených krajín, sociálnych partnerov a ďalších zainteresovaných strán. Poradná skupina pre EKR by mala zabezpečovať celkovú koherentnosť a podporovať transparentnosť procesu priraďovania národných kvalifikačných rámcov alebo systémov k EKR, ako aj posilňovať dôveru v tento proces;

                  17.

                  informovala o pokroku dosahovanom po prijatí tohto odporúčania, v prípade potreby aj v kontexte príslušných politických rámcov v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti;

                  18.

                  v spolupráci s členskými štátmi a po konzultáciách s dotknutými zainteresovanými stranami posúdila a vyhodnotila opatrenia prijaté v nadväznosti na toto odporúčanie a do roku 2022 podala Rade správu o nadobudnutých skúsenostiach a vplyvoch do budúcnosti vrátane prípadného preskúmania a revízie tohto odporúčania.

            Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 23. apríla 2008 o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie sa zrušuje.

         V Bruseli 22. mája 2017

               Za Radu

               predseda

            E. BARTOLO

         (1)  Ú. v. EÚ C 111, 6.5.2008, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 155, 8.7.2009, s. 11.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ z 13. decembra 2011 o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany (Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011, s. 9).

         (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22).

         (5)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004 o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) (Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 6).

         PRÍLOHA I
         Vymedzenie pojmov
         Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

                     a)

                        „kvalifikácia“ je formálny výsledok procesu hodnotenia a potvrdzovania, ku ktorému sa dospeje vtedy, keď príslušný orgán stanoví, že jednotlivec dosiahol výsledky vzdelávania zodpovedajúce daným normám;

                     b)

                        „národný kvalifikačný systém“ sú všetky aspekty činnosti členského štátu súvisiace s uznávaním vzdelávacích a iných mechanizmov, ktoré spájajú vzdelávanie a odbornú prípravu s trhom práce a občianskou spoločnosťou. To zahŕňa aj vypracovanie a vykonávanie inštitucionálnych dojednaní a procesov týkajúcich sa zabezpečovania kvality, hodnotenia a priznávania kvalifikácií. Národný kvalifikačný systém môže pozostávať z viacerých podsystémov a môže zahŕňať národný kvalifikačný rámec;

                     c)

                        „národný kvalifikačný rámec“ je nástroj na klasifikáciu kvalifikácií podľa súboru kritérií pre dosiahnuté špecifikované stupne vzdelania, ktorého cieľom je integrovať a koordinovať národné kvalifikačné podsystémy a zlepšiť transparentnosť, prístupnosť, rozvoj a kvalitu kvalifikácií vo vzťahu k trhu práce a občianskej spoločnosti;

                     d)

                        „medzinárodná kvalifikácia“ je kvalifikácia, ktorú udelil legálne zriadený medzinárodný subjekt (združenie, organizácia, odvetvie alebo podnik) alebo vnútroštátny subjekt konajúci v mene medzinárodného subjektu a ktorá sa používa vo viac ako jednej krajine a pozostáva z výsledkov vzdelávania posúdených s odkazom na normy zavedené daným medzinárodným subjektom;

                     e)

                        „výsledky vzdelávania“ sú opis toho, čo vzdelávajúca sa osoba vie, chápe a je schopná urobiť pri ukončení procesu vzdelávania, vymedzeného z hľadiska vedomostí, zručností, zodpovednosti a samostatnosti;

                     f)

                        „vedomosti“ sú výsledok osvojovania si informácií prostredníctvom učenia. Vedomosti sú súborom faktov, zásad, teórií a postupov, ktoré súvisia s oblasťou práce alebo odborom štúdia. V kontexte EKR sa vedomosti opisujú ako teoretické a/alebo faktické;

                     g)

                        „zručnosti“ sú schopnosti uplatňovať vedomosti a využívať know-how na plnenie úloh a riešenie problémov. V kontexte EKR sa zručnosti opisujú ako kognitívne (zahrňujúce logické, intuitívne a kreatívne myslenie) a praktické (zahrňujúce manuálnu zručnosť a používanie rôznych metód, materiálov, prostriedkov a nástrojov);

                     h)

                        „zodpovednosť a samostatnosť“ je schopnosť vzdelávajúcej sa osoby uplatňovať jej vedomosti a zručnosti samostatne a zodpovedne;

                     i)

                        „kompetencia“ je preukázaná schopnosť použiť vedomosti, zručnosti a osobné, sociálne a/alebo metodologické schopnosti v pracovných alebo študijných situáciách a v odbornom a osobnom rozvoji;

                     j)

                        „potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa“ je proces, prostredníctvom ktorého príslušný orgán potvrdí, že daná osoba nadobudla výsledky vzdelávania dosiahnuté v rámci neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa posúdené podľa príslušnej normy a ktorý pozostáva z týchto štyroch samostatných fáz: identifikácia konkrétnych skúseností danej osoby prostredníctvom dialógu, dokumentácia na účely zviditeľnenia skúseností danej osoby, formálne posúdenie týchto skúseností a osvedčovanie jeho výsledkov, ktorá môže viesť k čiastočnej alebo úplnej kvalifikácii;

                     k)

                        „formálne uznávanie výsledkov vzdelávania“ je proces, ktorým príslušný orgán úradne uzná nadobudnuté výsledky vzdelávania na účely ďalšieho štúdia alebo zamestnania, a to buď i) priznaním kvalifikácií (osvedčením, diplomom alebo titulom), ii) potvrdením neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, iii) udelením rovnocennosti, kreditu alebo výnimky;

                     l)

                        „kredit“ je potvrdením toho, že príslušný orgán na základe dohodnutej normy posúdil a potvrdil niektorú časť kvalifikácie pozostávajúcu z koherentného súboru výsledkov vzdelávania; kredit udeľujú príslušné orgány vtedy, keď daná osoba dosiahne určené výsledky vzdelávania potvrdené vhodnými hodnoteniami, a možno ho vyjadriť kvantitatívne (napríklad v podobe kreditov alebo kreditových bodov) ako dôkaz odhadovanej záťaže, ktorú musí jednotlivec zvyčajne vynaložiť na dosiahnutie príslušných výsledkov vzdelávania;

                     m)

                        „kreditové systémy“ sú nástroje transparentnosti na uľahčovanie uznávania kreditu/kreditov. Tieto systémy môžu okrem iného zahŕňať rovnocennosť, výnimky, jednotky/moduly, ktoré možno zhromažďovať a prenášať, samostatnosť poskytovateľov, ktorí môžu individualizovať vzdelávacie dráhy, a potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa;

                     n)

                        „prenos kreditov“ je proces, ktorý jednotlivcom s kreditom získaným v jednom kontexte umožní jeho ohodnotenie a uznanie v inom kontexte.

         PRÍLOHA II
         Deskriptory vymedzujúce úrovne európskeho kvalifikačného rámca (EKR)

                     Všetkých 8 úrovní je vymedzených skupinou deskriptorov výsledkov vzdelávania zodpovedajúcich kvalifikáciám na danej úrovni v ktoromkoľvek kvalifikačnom systéme.

                     Vedomosti

                     Zručnosti

                     Zodpovednosť a samostatnosť

                     V kontexte EKR sa vedomosti opisujú ako teoretické a/alebo faktické.

                     V kontexte EKR sa zručnosti opisujú ako kognitívne (zahrňujúce logické, intuitívne a kreatívne myslenie) a praktické (zahrňujúce manuálnu zručnosť a používanie rôznych metód, materiálov, prostriedkov a nástrojov).

                     V kontexte EKR sa zodpovednosť a samostatnosť opisujú ako schopnosť vzdelávajúcej sa osoby uplatňovať svoje vedomosti a zručnosti samostatne a zodpovedne.

                     Úroveň 1
                     Výsledky vzdelávania zodpovedajúce úrovni 1:

                     základné všeobecné vedomosti

                     základné zručnosti požadované na vykonávanie jednoduchých úloh

                     práca alebo štúdium pod priamym dohľadom v štruktúrovanom prostredí

                     Úroveň 2
                     Výsledky vzdelávania zodpovedajúce úrovni 2:

                     základné faktické vedomosti v danej oblasti práce alebo danom odbore štúdia

                     základné kognitívne a praktické zručnosti požadované na používanie príslušných informácií s cieľom vykonávať úlohy a riešiť rutinné problémy použitím jednoduchých pravidiel a nástrojov

                     práca alebo štúdium pod dohľadom s určitou mierou samostatnosti

                     Úroveň 3
                     Výsledky vzdelávania zodpovedajúce úrovni 3:

                     vedomosti o faktoch, zásadách, procesoch a všeobecných pojmoch v danej oblasti práce alebo danom odbore štúdia

                     škála kognitívnych a praktických zručností požadovaná na splnenie úloh a riešenie problémov výberom a použitím základných metód, nástrojov, materiálov a informácií

                     schopnosť prebrať zodpovednosť za vykonávanie pracovných alebo študijných úloh
                     pri riešení problémov schopnosť prispôsobiť svoje správanie okolnostiam

                     Úroveň 4
                     Výsledky vzdelávania zodpovedajúce úrovni 4:

                     faktické a teoretické vedomosti v širších súvislostiach v danej oblasti práce alebo danom odbore štúdia

                     škála kognitívnych a praktických zručností požadovaná na riešenie osobitných problémov v danej oblasti práce alebo danom odbore štúdia

                     schopnosť riadiť sa usmerneniami platnými v pracovnom alebo študijnom prostredí, ktoré je zvyčajne predvídateľné, no môže sa meniť
                     schopnosť kontrolovať rutinnú prácu iných a niesť istú zodpovednosť za hodnotenie a zlepšovanie pracovných a študijných činností

                     Úroveň 5 (*1)

                     Výsledky vzdelávania zodpovedajúce úrovni 5:

                     rozsiahle, špecializované, faktické a teoretické vedomosti v danej oblasti práce alebo danom odbore štúdia a uvedomovanie si hraníc týchto vedomostí

                     škála všestranných kognitívnych a praktických zručností požadovaná na rozvíjanie kreatívnych riešení abstraktných problémov

                     schopnosť riadiť činnosti v pracovnom alebo študijnom prostredí, ktorého zmenu nie je možné predvídať, a dohliadať na ich vykonávanie
                     schopnosť hodnotiť a rozvíjať svoju vlastnú výkonnosť a výkonnosť iných

                     Úroveň 6 (*2)

                     Výsledky vzdelávania zodpovedajúce úrovni 6:

                     široké vedomosti v danej oblasti práce alebo danom odbore štúdia vrátane kritického chápania teórií a zásad

                     široké zručnosti dokazujúce ovládanie danej oblasti a zmysel pre inováciu, požadované na riešenie komplexných a nepredvídateľných problémov v špecializovanej oblasti práce alebo špecializovanom odbore štúdia

                     schopnosť riadiť komplexné technické alebo odborné činnosti alebo projekty, niesť zodpovednosť za rozhodovanie v nepredvídateľnom pracovnom alebo študijnom prostredí
                     preberať zodpovednosť za riadenie profesijného rozvoja jednotlivcov a skupín

                     Úroveň 7 (*3)

                     Výsledky vzdelávania zodpovedajúce úrovni 7:

                     úzko špecializované vedomosti, z ktorých niektoré sú poprednými vedomosťami v danej oblasti práce alebo danom odbore štúdia, ako základ originálneho myslenia a/alebo výskumu
                     schopnosť kriticky posudzovať otázky týkajúce sa vedomostí v danej oblasti, ako aj na rozhraní jednotlivých oblastí

                     špecializované zručnosti na riešenie problémov v oblasti výskumu a/alebo inovácie s cieľom prinášať nové vedomosti a postupy a integrovať vedomosti z rôznych oblastí

                     schopnosť riadiť a pretvárať pracovné alebo študijné prostredie, ktoré je zložité, nepredvídateľné a vyžaduje si nové strategické prístupy
                     preberať zodpovednosť za prispievanie k odborným vedomostiam a postupom a/alebo za hodnotenie strategickej výkonnosti tímov

                     Úroveň 8 (*4)

                     Výsledky vzdelávania zodpovedajúce úrovni 8:

                     vedomosti na najvyššej úrovni v danej oblasti práce alebo danom odbore štúdia, ako aj na rozhraní jednotlivých oblastí/odborov

                     najviac pokročilé a špecializované zručnosti a techniky vrátane schopnosti syntézy a hodnotenia, ktoré sa požadujú na riešenie zásadných problémov v oblasti výskumu a/alebo inovácie a na rozšírenie a nové vymedzenie existujúcich vedomostí alebo odborných postupov

                     schopnosť prejavovať značnú autoritu, inováciu, samostatnosť, vedeckú a odbornú bezúhonnosť a trvalý záväzok rozvíjať nové myšlienky alebo postupy, ktoré sú v popredí daného pracovného alebo študijného prostredia vrátane výskumu

                     Kvalifikačný rámec pre európsky priestor vysokoškolského vzdelávania poskytuje deskriptory troch cyklov, na ktorých sa dohodli ministri zodpovední za vysokoškolské vzdelávanie na svojom zasadnutí v máji 2005 v Bergene v rámci bolonského procesu. Každý deskriptor cyklu je všeobecným opisom charakteristických očakávaní výsledkov a schopností viažucich sa na kvalifikácie, ktoré predstavujú koniec príslušného cyklu.

            (*1)  Ide o deskriptor krátkeho cyklu vytvoreného na základe spoločnej iniciatívy pre kvalitu ako súčasť bolonského procesu (môže to byť v rámci prvého cyklu alebo v spojení s ním), ktorý zodpovedá výsledkom vzdelávania na úrovni 5 EKR.

            (*2)  Deskriptor prvého cyklu zodpovedá výsledkom vzdelávania na úrovni 6 EKR.

            (*3)  Deskriptor druhého cyklu zodpovedá výsledkom vzdelávania na úrovni 7 EKR.

            (*4)  Deskriptor tretieho cyklu zodpovedá výsledkom vzdelávania na úrovni 8 EKR.

         PRÍLOHA III
         Kritériá a postupy priraďovania národných kvalifikačných rámcov alebo systémov k európskemu kvalifikačnému rámcu (EKR)

                     1.

                     Povinnosti a/alebo zákonná právomoc všetkých príslušných vnútroštátnych subjektov zapojených do priraďovacieho procesu sú príslušnými orgánmi jasne stanovené a uverejnené.

                     2.

                     Existuje jasné a preukázateľné prepojenie medzi kvalifikačnými úrovňami v národných kvalifikačných rámcoch alebo systémoch a deskriptormi úrovní v EKR.

                     3.

                     Národné kvalifikačné rámce alebo systémy a ich kvalifikácie vychádzajú zo zásady a cieľa výsledkov vzdelávania a súvisia s dojednaniami o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a v prípade potreby s kreditovými systémami.

                     4.

                     Postupy zaraďovania kvalifikácií do národného kvalifikačného rámca alebo opisu ich umiestnenia v národnom kvalifikačnom systéme sú transparentné.

                     5.

                     Národný systém/systémy zabezpečovania kvality vzdelávania a odbornej prípravy odkazuje/odkazujú na národné kvalifikačné rámce alebo systémy a je/sú v súlade so zásadami zabezpečovania kvality uvedenými v prílohe IV k tomuto odporúčaniu.

                     6.

                     Priraďovací proces zahŕňa výslovné potvrdenie príslušných orgánov zabezpečovania kvality, že priraďovacia správa je v súlade s relevantnými vnútroštátnymi dojednaniami, ustanoveniami a postupmi v oblasti zabezpečovania kvality.

                     7.

                     Do priraďovacieho procesu sú zapojení aj medzinárodní experti a priraďovacie správy obsahujú písomné vyjadrenia najmenej dvoch medzinárodných expertov z dvoch rôznych krajín k priraďovaciemu procesu.

                     8.

                     Príslušný vnútroštátny orgán alebo orgány certifikujú priraďovanie národného kvalifikačného rámca alebo systému k EKR. Príslušné vnútroštátne orgány vrátane národných koordinačných miest EKR uverejnia jednu podrobnú správu, v ktorej priradenie vysvetlia a uvedú dôkazy, ktorým sa toto priradenie podporí, a v ktorej sa každému kritériu venujú osobitne. Tú istú správu je možné použiť na účely samocertifikácie vo vzťahu ku kvalifikačnému rámcu pre európsky priestor vysokoškolského vzdelávania v súlade s kritériami samocertifikácie, ktoré sú v ňom uvedené.

                     9.

                     Do 6 mesiacov od priradenia alebo aktualizácie priraďovacej správy členské štáty a ostatné zúčastnené krajiny priraďovaciu správu uverejnia na príslušnom európskom portáli a poskytnú relevantné informácie na účely porovnania.

                     10.

                     V nadväznosti na priraďovací proces by všetky nové dokumenty týkajúce sa kvalifikácií, ktoré sú súčasťou národných kvalifikačných rámcov alebo systémov (napr. osvedčenia, diplomy, dodatky k osvedčeniam, dodatky k diplomom), a/alebo registre kvalifikácií vydané príslušnými orgánmi mali prostredníctvom národných kvalifikačných rámcov alebo systémov obsahovať jasné priradenie k zodpovedajúcej úrovni EKR.

         PRÍLOHA IV
         Zásady zabezpečovania kvality pre kvalifikácie, ktoré sú súčasťou národných kvalifikačných rámcov alebo systémov priraďovaných k európskemu kvalifikačnému rámcu (EKR)
         Kvalita všetkých kvalifikácií zodpovedajúcich úrovni EKR by mala byť zabezpečená s cieľom zvýšiť dôveru v ich kvalitu a úroveň.
         V súlade s vnútroštátnymi okolnosťami a pri zohľadnení rozdielov medzi sektormi by zabezpečovanie kvality kvalifikácií zodpovedajúcich úrovni EKR malo (1)
             (2):

                     1.

                     riešiť návrh kvalifikácií, ako aj uplatňovanie prístupu zameraného na výsledky vzdelávania;

                     2.

                     zabezpečovať platné a spoľahlivé posudzovanie na základe dohodnutých a transparentných noriem založených na výsledkoch vzdelávania a riešiť proces certifikácie;

                     3.

                     pozostávať z mechanizmov spätnej väzby a postupov sústavného zdokonaľovania;

                     4.

                     zapájať všetky relevantné zainteresované strany do každej z fáz procesu;

                     5.

                     byť zložené z konzistentných hodnotiacich metód spájajúcich samohodnotenie a externé preskúmanie;

                     6.

                     byť neoddeliteľnou súčasťou vnútorného riadenia subjektov vydávajúcich kvalifikácie zodpovedajúce úrovni EKR vrátane činností ich subdodávateľov;

                     7.

                     byť založené na jasných a merateľných cieľoch, normách a usmerneniach;

                     8.

                     byť podporované dostatočnými zdrojmi;

                     9.

                     zahŕňať pravidelné preskúmanie existujúcich externých monitorovacích subjektov alebo agentúr vykonávajúcich zabezpečovanie kvality;

                     10.

                     zahŕňať prístupnosť výsledkov hodnotenia v elektronickej podobe;

            (1)  Tieto spoločné zásady sú v plnom rozsahu v súlade s európskymi normami a usmerneniami pre zabezpečovanie kvality v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania, ako aj s európskym referenčným rámcom zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET).

            (2)  V závislosti od vnútroštátnych okolností tieto zásady nemusia byť uplatniteľné na všeobecné vzdelávanie.

         PRÍLOHA V
         Zásady týkajúce sa kreditových systémov súvisiacich s národnými kvalifikačnými rámcami alebo systémami priraďovanými k európskemu kvalifikačnému rámcu (EKR) (1)

         EKR a národné kvalifikačné rámce alebo systémy by mali prostredníctvom používania prístupu zameraného na výsledky vzdelávania lepšie podporovať jednotlivcov pri prechode i) medzi rôznymi úrovňami vzdelávania a odbornej prípravy, ii) v rámci sektorov vzdelávania a odbornej prípravy a medzi nimi, iii) medzi vzdelávaním, odbornou prípravou a trhom práce, ako aj iv) v rámci jednotlivých krajín i cezhranične. Bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne rozhodnutia i) o používaní kreditových systémov a ii) o ich uvádzaní do súvislosti s národnými kvalifikačnými rámcami alebo systémami, by rozličné kreditové systémy mali v prípade potreby spolupracovať s národnými kvalifikačnými rámcami alebo systémami na účely podpory prechodu a ľahšieho napredovania. Na tento účel by kreditové systémy súvisiace s národnými kvalifikačnými rámcami alebo prípadne systémami mali dodržiavať tieto zásady:

                     1.

                     Kreditové systémy by mali podporovať flexibilné vzdelávacie dráhy v prospech jednotlivých vzdelávajúcich sa osôb.

                     2.

                     Pri návrhu a vývoji kvalifikácií by sa mal systematicky používať prístup zameraný na výsledky vzdelávania s cieľom uľahčiť prenos (zložiek) kvalifikácií a napredovanie vo vzdelávaní.

                     3.

                     Kreditové systémy by mali uľahčovať prenos výsledkov vzdelávania a napredovanie vzdelávajúcich sa osôb cez inštitucionálne i národné hranice.

                     4.

                     Kreditové systémy by sa mali opierať o jasné a transparentné zabezpečovanie kvality.

                     5.

                     Kredit, ktorý daná osoba získa, by mal byť zdokumentovaný uvedením nadobudnutých výsledkov vzdelávania, názvu príslušnej inštitúcie, ktorá kredit udelila, a v prípade potreby aj príslušnej hodnoty kreditu.

                     6.

                     Systémy prenosu a zhromažďovania kreditov by sa mali snažiť o vytváranie synergií s dojednaniami, ktoré sa týkajú potvrdzovania predchádzajúceho vzdelávania, a zároveň spolupracovať na uľahčovaní a podpore prechodu a dosahovania pokroku.

                     7.

                     Kreditové systémy by sa mali rozvíjať a vylepšovať prostredníctvom spolupráce zainteresovaných strán na príslušných vnútroštátnych úrovniach, ako aj na úrovni Únie.

            (1)  Tieto spoločné zásady sú v plnom rozsahu v súlade s Európskym systémom prenosu a zhromažďovania kreditov (ECTS)a Európskym systémom kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET).

         PRÍLOHA VI
         Prvky dátových polí pre elektronické uverejňovanie informácií o kvalifikáciách zodpovedajúcich úrovni EKR

                        ÚDAJE

                        povinné/nepovinné

                     Názov kvalifikácie

                     povinné

                     Pole (*1)

                     povinné

                     Krajina/región (kód)

                     povinné

                     Úroveň EKR

                     povinné

                     Opis kvalifikácie (*3)

                     buď

                     Vedomosti

                     povinné

                     Zručnosti

                     povinné

                     Zodpovednosť a samostatnosť

                     povinné

                     alebo

                     otvorené textové pole s opisom toho, čo sa očakáva, že vzdelávajúca sa osoba vie, chápe a je schopná urobiť

                     povinné

                     Udeľujúci subjekt alebo príslušný orgán (*2)

                     povinné

                     Kreditové body/predpokladaná záťaž študenta na dosiahnutie výsledkov vzdelávania

                     nepovinné

                     Interné postupy zabezpečovania kvality

                     nepovinné

                     Externé zabezpečovanie kvality/regulačný orgán

                     nepovinné

                     Ďalšie informácie o kvalifikácii

                     nepovinné

                     Zdroj informácií

                     nepovinné

                     Odkaz na relevantné dodatky

                     nepovinné

                     URL adresa kvalifikácie

                     nepovinné

                     Jazyk informácií (kód)

                     nepovinné

                     Požiadavky na zápis

                     nepovinné

                     Dátum skončenia platnosti (ak je to relevantné)

                     nepovinné

                     Spôsoby nadobudnutia kvalifikácie

                     nepovinné

                     Súvislosť s povolaniami alebo oblasťami povolaní

                     nepovinné

            (*1)  ISCED FoET2013.

            (*2)  Vyhľadávanie informácií o udeľujúcom subjekte alebo príslušnom orgáne by sa malo uľahčiť uvedením minimálnych požadovaných informácií, ktoré by zahŕňali názov subjektu/orgánu, prípadne názov skupiny udeľujúcich subjektov alebo príslušných orgánov doplnený o URL adresu alebo kontaktné údaje.

            (*3)  Tento opis obsahuje voľné textové polia, a to bez predpísaného používania štandardnej terminológie a povinnosti členských štátov zabezpečiť preklad opisu do ostatných jazykov EÚ.


				|

		52013DC0369

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na roky 2012 – 2017 /* COM/2013/0369 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Holandska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na
roky 2012 – 2017

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 5
ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád rozhodli 29. júna 2012 o Pakte pre rast
a zamestnanosť, ktorý poskytuje ucelený rámec pre opatrenia na
vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, pri ktorých sa
využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a politiky. Rozhodli
o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských štátov,
a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020
a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada prijala 6. júla 2012
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Holandska na rok 2012
a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Holandska na
roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia prijala 28. novembra
2012 ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu
hospodárskych politík na rok 2013. Komisia 28. novembra 2012 takisto prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave
makroekonomických nerovnováh správu o mechanizme varovania[7], v ktorej určila Holandsko
za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Komisia uverejnila 10. apríla
2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 výsledky
hĺbkového preskúmania[8],
ktoré sa týkalo Holandska. Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru,
že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy, aj keď nie sú
nadmerné.
(8)       Holandsko 29. apríla 2013
predložilo svoj program stability na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov
2012 – 2017, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastáva názor, že Holandsko vykonalo v období 2011 – 2013 značné
konsolidačné opatrenia ale že fiškálne úsilie pravdepodobne nebude
dostačujúce na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013, najmä
vzhľadom na horší hospodársky vývoj, než sa očakávalo.
Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy
programu, je vo všeobecnosti realistický. Podľa programu stability sa
predpokladá reálny hospodársky rast vo výške –0,4 % v roku 2013 a vo
výške 1,1 % v roku 2014, čo je pomerne blízko k prognóze Komisie
z jari 2013 vo výške –0,8 % a 0,9 %. Stanoveným cieľom
v programe je udržateľným spôsobom znížiť celkový deficit pod 3
% HDP od roku 2014. V programe nie je výslovne uvedený strednodobý
cieľ, čo naznačuje, že strednodobý cieľ vo výške –0,5 %,
ako bol oznámený v minuloročnom programe stability, naďalej platí.
Strednodobý rozpočtový cieľ je v súlade s požiadavkami Paktu
stability a rastu. Navyše hoci sa v roku 2015 podľa programu plánuje
znížiť štrukturálne saldo o 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení,
v súlade s minimálnou ročnou štrukturálnou požiadavkou, očakáva
sa, že štrukturálne saldo sa v roku 2016 zhorší o 0,4 % HDP
a v roku 2017 sa zlepší o 0,1 % HDP, čím nedosiahne
primerané prispôsobenie. Vychádzajúc z prognózy Komisie z jari je
priemerné ročné fiškálne úsilie vo výške približne 0,7 % HDP v období
2010 – 2013 v súlade so štrukturálnym úsilím vo výške 0,75 % HDP, ktoré
odporúčala Rada. Rozpočtová úprava v rokoch 2011 a 2012 sa
orientovala prevažne na stranu výdavkov, v roku 2013 sa však vo
veľkej miere zamerala na príjmové opatrenia. Plánovaný celkový deficit
stanovený v programe stability je v súlade s odstránením
nadmerného deficitu do roku 2014, čo je jeden rok po lehote stanovenej
Radou v rámci postupu pri nadmernom deficite koncom roka 2009. Rada
zastáva názor, že fiškálne úsilie predpokladané orgánmi nie je v súlade so
skutočným odstránením deficitu do roku 2014. Prípadné dodatočné
konsolidačné opatrenia špecifikované v programe stability sa
dočasne zrušili a rozhodne by neboli dostačujúce. Holandsko musí
na zníženie celkového deficitu verejných financií udržateľným spôsobom pod
hranicu 3 % HDP v roku 2014 vymedziť dodatočné opatrenia.
Podľa programu stability na rok 2013 sa očakáva, že pomer dlhu
k HDP sa v roku 2013 ďalej zvýši na 74 % HDP a v roku
2014 sa ďalej mierne zvýši na 75 % HDP. Podľa prognózy teda pomer
dlhu zostane značne nad referenčnou hodnotou 60 %. Podľa
programu sa očakáva, že v roku 2015 pomer dlhu klesne na 71,4 % HDP
a potom bude mierne klesať až na úroveň 70,8 % v roku 2017.
Tento pokles pomeru dlhu po roku 2014 je však nedostatočne podporený
politickými opatreniami.
(10)     V snahe zlepšiť
potenciál budúceho rastu Holandska je mimoriadne dôležité, aby sa požadovanou
konsolidáciou, na zaistenie udržateľného odstránenia nadmerného deficitu a
dosiahnutie strednodobého cieľa v krátkodobom až strednodobom
horizonte, zabezpečili výdavky podporujúce rast. Pre vyrovnanú úpravu bude
kľúčové predovšetkým úsilie na podporu inovácií a výskumu
vrátane základného výskumu, vzdelávania a odbornej prípravy. To nielen
pomôže podporiť oživenie hospodárstva, ale mohlo by to aj pomôcť
podporiť inovácie a ľudský kapitál, zlepšiť
konkurencieschopnosť a strednodobé a dlhodobé vyhliadky rastu.
(11)     Kľúčovou otázkou je
trh s bývaním, na ktorom sa v uplynulých desaťročiach
nahromadili rušivé motivačné faktory a nepružné prvky, ktoré sa
premietli do spôsobov financovania bývania a odvetvových úspor. Tendencia
domácností ručiť za hrubý hypotekárny dlh majetkom svojich domácností
vo veľkej miere odráža dlhotrvajúce fiškálne motivačné prvky, najmä
úplnú daňovú odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Od
apríla 2012 bol čiastočne vykonaný rad opatrení. Niektoré z týchto
opatrení sa týkajú úpravy fiškálneho režimu financovania bývania. Postupný
prechod na obmedzenie daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych
úrokov a zvýšenie motivačných faktorov na umorenie je oprávnený, ale
postupné zavádzanie tohto opatrenia je príliš pomalé, aby malo výrazný vplyv na
umorovanie. Trh s nájomným bývaním obmedzuje regulácia
a prítomnosť veľmi veľkého odvetvia sociálneho bývania, pre
ktoré sú takisto príznačné dlhé čakacie zoznamy. Nedávne zavedenie
určitej diferenciácie nájomného v odvetví sociálneho bývania na
základe príjmu je krok správnym smerom, ale jej vplyv je obmedzený. Z toho
dôvodu, hoci sú navrhnuté opatrenia krokom správnym smerom, je celkové tempo
reforiem v riešení základných problémov pomalé, a tak sa musí zrýchliť,
pričom sa zároveň naďalej bude zabezpečovať, aby bolo
sociálne bývanie k dispozícii znevýhodneným občanom, ktorí nemôžu
získať bývanie za trhových podmienok, a to aj v miestach s vysokým
dopytom.
(12)     Dlhodobá
udržateľnosť dôchodkového systému sa posilnila prostredníctvom
postupného zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku zo 65 rokov
v roku 2012 na 67 rokov v roku 2023. Holandsko teda plne
zohľadnilo tú časť odporúčania z roku 2012, ktorá sa
týkala zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku a jeho prepojenia so
strednou dĺžkou života, a to v prípade prvého aj druhého
dôchodkového piliera. Zostávajúce otázky zahŕňajú primerané
vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov
a rizík. S cieľom podporiť odolnosť systému voči
starnutiu obyvateľstva je navyše už dávno potrebné celkové preskúmanie
správy a riadenia dôchodkových fondov druhého piliera. Realizáciou plánov
na reformu dlhodobej starostlivosti by sa prispelo k obmedzeniu rýchlo
rastúcich výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva, a podporila
by sa tak udržateľnosť verejných financií. V tejto súvislosti sa
kvalita dlhodobej starostlivosti a prístup k nej musia zachovať
na primeranej úrovni.
(13)     Cieľom reforiem trhu
práce navrhovaných vládou je zvýšiť účasť na trhu práce
a príslušnú mobilitu. Reforma zákona o účasti na trhu práce je
ambiciózna a primeraná na oživenie účasti na trhu práce. Reformy však
ešte nie sú zakotvené v zákone a časové obdobie na ich
realizáciu sa zdá byť dosť krátke. Okrem toho sú potrebné ďalšie
opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti osôb na okraji trhu práce vrátane
žien, osôb z migračného prostredia, osôb so
zdravotným postihnutím a starších osôb. Holandsko oznámilo reformy
režimu dávok v nezamestnanosti a pomerne prísnych právnych predpisov na
ochranu zamestnanosti. Tieto reformy v kombinácii s daňovým
príspevkom na mobilitu („mobiliteitsbonus“) pre zamestnávateľov na
zamestnanie príjemcov sociálneho zabezpečenia vo veku 50 rokov
a starších alebo osôb so zdravotným postihnutím sú dobre zamerané na viac
znevýhodnenú časť trhu práce. Hoci tieto opatrenia poukazujú na správne
smerovanie, ich úplné posúdenie bude možné až po ich prijatí. Napokon,
urýchlenie odstránenia zostávajúcich demotivačných faktorov pre druhé
zárobkovo činné osoby v rodine na zvýšenie počtu odpracovaných hodín
by malo potenciál ďalšieho zmierňovania budúcich nedostatkov ponuky
pracovnej sily.
(14)     V prípade
odporúčania z roku 2012, ktoré sa týkalo inovácií a prepojenia medzi
vedou a podnikaním, sa dosiahol značný pokrok. Politika podnikania
označená ako „byť špičkou“ vrátane svojho odvetvového prístupu
pre verejno-súkromné partnerstvá v oblasti výskumu, inovácie
a vzdelávania („špičkové odvetvie“) je teraz vo fáze realizácie.
Okrem odvetvových inovačných politík je dôležité sledovať
horizontálne výskumné a inovačné politiky a zachovať
primeranú úroveň verejného financovania pre základný výskum, ktorý nie je
účelovo viazaný.
(15)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska. Posúdila
program stability i národný program reforiem a predložila
hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Holandska, ale aj ich
súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že poskytne vstupy
na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.
(16)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Holandska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania 1.
(17)     Rada na základe hĺbkového
posúdenia Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem
Holandska a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku
6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických
nerovnováh sú premietnuté do nižšie uvedeného odporúčania 2.
(18)     V kontexte Európskeho semestra
Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na
tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Holandsko by malo takisto zaistiť úplné a
včasné vykonanie uvedených odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť a vykonať
rozpočtovú stratégiu podporovanú dostatočne spresnenými opatreniami,
pokiaľ ide o rok 2014 a nasledujúce roky, aby sa zabezpečilo
včasné odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014 udržateľným
spôsobom a vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené
v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite.
Ochrániť výdavky v oblastiach s priamym vplyvom na rast, ako je
vzdelávanie, inovácie a výskum. Po odstránení nadmerného deficitu
vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu, ktorá Holandsku umožní dosiahnuť
strednodobý cieľ do roku 2015.
2.           Zvýšiť úsilie na
postupné reformovanie trhu s bývaním urýchlením plánovaného zníženia
daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov
a zabezpečením mechanizmu cenotvorby na trhu s nájomným, ktorý
by bol viac orientovaný na trh, a väčším prepojením nájomného
s príjmom domácnosti v odvetví sociálneho bývania. Opätovne
zamerať spoločnosti sociálneho bývania na podporu domácností, ktoré
sú najviac v núdzi.
3.           Po konzultácii so sociálnymi
partnermi prispôsobiť druhý dôchodkový pilier, ktorý by zabezpečil primerané
vnútrogeneračné a medzigeneračné rozdelenie nákladov a rizík.
Podporiť postupné zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku
opatreniami na zvýšenie zamestnateľnosti starších zamestnancov.
Uskutočniť plánovanú reformu dlhodobej starostlivosti v snahe
zabezpečiť jej nákladovú efektívnosť a s cieľom
zabezpečiť udržateľnosť ju doplniť ďalšími
opatreniami na obmedzenie nárastu nákladov.
4.           Prijať
ďalšie opatrenia na posilnenie účasti na trhu práce, najmä osôb na
okraji trhu práce. Naďalej znižovať daňové demotivačné
prvky, pokiaľ ide o prácu, a to aj rýchlejším ukončovaním
prenosných daňových úľav pre druhé zárobkovo činné osoby v
rodine. Podporiť zmenu postavenia na trhu práce a riešiť nepružné
prvky na trhu práce, a to aj prostredníctvom urýchlenia reformy právnych
predpisov na ochranu zamestnanosti a systému príspevkov
v nezamestnanosti.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 369 final.
[4]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 121 final.
[9]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady zo 7. januára 2014 o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky

text:
               11.1.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 8/1

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 7. januára 2014
   o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
   2014/C 8/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 283 ods. 2,
   so zreteľom na Protokol (č. 4) o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 11.2,
   TÝMTO ODPORÚČA EURÓPSKEJ RADE:
   vymenovať pani Sabine LAUTENSCHLÄGEROVÚ za členku Výkonnej rady Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov.

      V Bruseli 7. januára 2014

            Za Radu

            predseda

         D. KOURKOULAS


				|

		52012DC0327

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Slovinska na rok 2012, __ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0327 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Slovinska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na roky 2012
– 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym
politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti
členských štátov[5], ktoré spolu tvoria
„integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované
usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike
a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok
2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovinska na
roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6],
v ktorej určila Slovinsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu
ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu
a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Slovinsko 26. apríla 2012
predložilo svoj program stability na roky 2012 – 2015 a 13. apríla
2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Slovinsko
postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Komisia dospela vo svojom
hĺbkovom preskúmaní[7] k záveru, že
Slovinsko zažíva vnútornú nerovnováhu, ktorá má vplyv najmä na znižovanie
zadlženosti podnikového sektora a bankovú stabilitu. Táto vnútorná
nerovnováha a akákoľvek potenciálna vonkajšia nerovnováha by sa mali
dôkladne sledovať a zahrnúť do úvah hospodárskej politiky, aby
sa znížilo riziko nepriaznivých účinkov na fungovanie hospodárstva. Dvomi
najdôležitejšími a najvýznamnejšími prvkami plánovanej reakcie
v súčasnosti sú rekapitalizácia a predaj najväčšej banky
a pevný záväzok odstrániť nadmerný deficit do roku 2013. Riziko
nadmernej nerovnováhy možno minimalizovať rýchlou a dôkladnou
realizáciou opatrení v týchto oblastiach.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2012 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe, ktorý
tvorí základ rozpočtových prognóz, je optimistický v porovnaní s prognózou
Komisie z jari 2012. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v programe je znížiť deficit verejných financií pod úroveň
3 % HDP v roku 2013 (termín stanovený Radou) a následne sa
usilovať o ďalšie znižovanie deficitu, aby Slovinsko dosiahlo
svoj strednodobý rozpočtový cieľ do roku 2015. Strednodobým
rozpočtovým cieľom sa rozumie vyvážená pozícia v štrukturálnom
vyjadrení, ktorá sa nezmenila od predchádzajúceho programu, ale ktorú nemožno
považovať za vhodnú podľa ustanovení Paktu o stabilite a raste,
pretože vzhľadom na súčasné politiky a prognózy
nezabezpečuje dostatočne rýchly pokrok smerom k dlhodobej
udržateľnosti. Existuje riziko, že výsledky deficitu by mohli
zaostávať za cieľmi v dôsledku i) nedostatočne konkretizovaných
opatrení plánovaných na obdobie rokov 2013 – 2015, ii) minulých
prečerpaní primárnych bežných výdavkov, iii) nižších príjmov vzhľadom
na skutočnosť, že makroekonomický scenár je relatívne optimistický,
a na neistotu panujúcu v súvislosti s vplyvom nedávno prijatých
daňových opatrení a iv) možných dodatočných kapitálových podporných
operácií a čerpania záruk. Na základe (prepočítaného)
štrukturálneho salda[8] sa plánuje priemerné
ročné fiškálne úsilie za obdobie rokov 2010 – 2013 vo výške
takmer 1 % HDP, čo je mierne nad odporúčaním Rady. Z
prognózy Komisie z jari 2012 však vyplýva, že v roku 2013 bude potrebné
vynaložiť ďalšie úsilie, aby sa odporúčanie dodržiavalo
počas celého obdobia nápravy. Po plánovanom odstránení nadmerného deficitu
je ročné tempo pokroku smerom k strednodobému rozpočtovému
cieľu uvedenému v programe v súlade s 0,5 %
referenčnou hodnotou stanovenou v Pakte o stabilite a raste,
pokiaľ ide o rok 2015, ale v roku 2014 je pod touto hodnotou,
zatiaľ čo miera rastu štátnych výdavkov je po zohľadnení
diskrečných príjmových opatrení v súlade s referenčnou
hodnotou pre výdavky stanovenou v Pakte o stabilite a raste v prípade
oboch rokov, takže celkovo sa v programe plánuje vo všeobecnosti vhodné
prispôsobenie v záujme dosiahnutia strednodobého rozpočtového
cieľa. Vzhľadom na uvedené riziká by pokrok smerom
k strednodobému rozpočtovému cieľu mohol byť v oboch
rokoch pomalší než je vhodné. V programe sa prognózuje, že hrubý verejný
dlh bude rásť z hodnoty okolo 48 % HDP, ktorú dosiahol v roku
2011, pričom do roku 2013 dosiahne vrchol na úrovni 53 % (a teda
zostane pod referenčnou hodnotou 60 % HDP) a následne
mierne klesne do konca programového obdobia. Existuje riziko, že dôjde k úprave
prognóz dlhu smerom nahor z dôvodu možnosti uvedených vyšších deficitov
a vyšších úprav bilančných tokov. Strednodobý rozpočtový rámec
Slovinska a jeho výdavkové pravidlo sú aj naďalej nedostatočne
záväzné a nedostatočne zamerané na dosiahnutie strednodobého
rozpočtového cieľa a na zaistenie dlhodobej udržateľnosti.
(9)       Slovinská vláda nebola až
doteraz schopná vykonať žiadne systémové zmeny dôchodkového systému
z dôvodu 12 mesačného moratória týkajúceho sa prijímania právnych
predpisov po zamietavom výsledku referenda o predchádzajúcej dôchodkovej
reforme v júni 2011. Opatrenia na krátkodobé obmedzenie nákladov sa však
predĺžili a posilnili v decembri 2011 a v máji 2012. Hoci
sú tieto prechodné opatrenia dôležité a prínosné v krátkodobom
horizonte, je zrejmé, že nie sú dostatočné na to, aby riešili dlhodobý
problém. Vláda plánuje novú dôchodkovú reformu, ktorá by sa mala vykonať
do konca roku 2013 a jej základom by mal byť viacpilierový systém
a zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku. Hoci neboli
poskytnuté ďalšie informácie, ambície týchto plánov sa zdajú byť
skromné. Vzhľadom na rozmer problému je opodstatnená komplexná reforma
zaoberajúca sa týmito otázkami: nízky zákonom stanovený vek odchodu do
dôchodku, rozdiely v zákonom stanovenom veku odchodu do dôchodku u mužov
a žien, široké možnosti predčasného odchodu do dôchodku
a veľkorysé dojednania týkajúce sa indexácie dôchodkov. Doposiaľ
sa nevykonali žiadne konkrétne opatrenia na zvýšenie miery zamestnanosti
starších pracovníkov napriek tomu, že usmernenia na vykonávanie opatrení
aktívnej politiky trhu práce v rokoch 2012 – 2015 a plán
vykonávania opatrení aktívnej politiky v oblasti zamestnanosti na rok 2012
sa nezamestnanými staršími ľuďmi zaoberajú ako konkrétnou
cieľovou skupinou.
(10)     Situácia v slovinskom bankovom
sektore sa v súčasnosti zdá byť ešte viac problematická než
počas hodnotenia v roku 2011. Celoročné straty sektora za rok 2011
boli významné a do budúcnosti možno očakávať, že v dôsledku
spomalenej ekonomiky vzniknú ďalšie úverové straty vzhľadom na to, že
stále viac podnikov má problémy so splácaním dlhov. Doposiaľ zavedené
alebo oznámené opatrenia nie sú vzhľadom na rozmer problému
dostatočne ambiciózne. V naliehavej druhej rekapitalizácii
najväčšej banky (NLB) sa nepokročilo. Nová vláda naznačila, že
má v úmysle znížiť svoje podiely vo veľkých bankách na
úroveň blokujúcej menšiny. Je potrebné objasniť vzťah medzi
dlhodobým cieľom a bezprostrednou naliehavou potrebou nového kapitálu
v situácii, keď štát ako väčšinový vlastník jednoznačne nesie
zodpovednosť v konečnej analýze. Jasná privatizačná
stratégia podporená včasnými kapitálovými injekciami na pokrytie strát,
záruka dobrej správy a profesionálneho a apolitického riadenia by
zabezpečili väčšiu dôveryhodnosť tejto politiky
a eventuálneho predaja týchto bánk.
(11)     V minulom roku sa
nepredložili žiadne konkrétne návrhy na zmiernenie asymetrií medzi ochranou
priznávanou pracovníkom v trvalom, resp. dočasnom pracovnom pomere.
Rokovania so sociálnymi partnermi o zákone o pracovnoprávnych vzťahoch
sa začali v roku 2011, ale zatiaľ sa nedospelo k žiadnej dohode
ani sa neprijali žiadne zmeny a doplnenia. V národnom programe
reforiem sa naznačujú niektoré opatrenia na zvýšenie flexiistoty a
riešenie segmentácie, ale program neobsahuje harmonogram ich prijatia.
V nedávno prijatom Zákone o vyrovnaní verejných financií sa zavádzajú
výrazne vyššie poplatky (koncesné poplatky) za „prácu študentov“, aby sa
znížila atraktívnosť postavenia tohto druhu práce na trhu práce, ale
v súčasnosti sa neplánujú žiadne ďalšie opatrenia.
(12)     Schopnosť systému
vzdelávania a odbornej prípravy reagovať na potreby trhu práce je aj
naďalej nedostatočná napriek tomu, že v súčasnosti sa do
celého vzdelávacieho cyklu zavádzajú služby poradenstva pri výbere povolania a
že vidieť snahy o poskytovanie informácií o budúcich
povolaniach. Nepodnikli sa žiadne konkrétne kroky na vytvorenie systému,
pomocou ktorého by bolo možné predvídať dopyt na trhu práce. Začalo
sa realizovať niekoľko projektov spolufinancovaných z ESF
s cieľom propagovať povolania, po ktorých je na trhu práce
vysoký dopyt. Tieto opatrenia sú dôležité, ale v súhrne nepredstavujú
dostatočnú odpoveď na problém. Externé odborné hodnotenie celkovej
účinnosti verejných služieb zamestnanosti v Slovinsku ešte nie je k
dispozícii na účely posúdenia.
(13)     Napriek legislatívnym zmenám
vykonaným v apríli 2011, ktorých cieľom bolo pretransformovať
Úrad na ochranu hospodárskej súťaže (ďalej len „úrad“) od
1. januára 2012 na nezávislú agentúru, úrad ešte nie je nezávislý z toho
dôvodu, že je potrebné splniť najskôr niekoľko procesných podmienok.
Okrem toho v roku 2011 sa zdroje úradu znížili. Táto situácia ovplyvňuje
jeho schopnosť rozšíriť pôsobnosť jeho vynucovacích opatrení
a dodať inštitucionálnu váhu snahám v rámci reformy zameranej na
stimuláciu hospodárskej súťaže. Práve sa vykonala štúdia
o deregulácii povolaní, ale konkrétne politické opatrenia v tejto
oblasti zostávajú vágne. Všeobecnejšie, niektoré aspekty právneho rámca
upravujúceho usadzovanie poskytovateľov služieb môžu vyvolávať
pochybnosti o zlučiteľnosti so smernicou o službách. Celkové
podnikateľské prostredie charakterizujú nedostatky, ktoré brzdia domácich
a zahraničných investorov a prekážajú rýchlemu očisteniu
bankových súvah, ako napr. priame a nepriame intervencie štátu do
ekonomiky a úpadkové konania, ktoré zvýhodňujú dlžníkov
a niekedy sú problematické. Napokon vzhľadom na narastajúci význam Slovinska ako tranzitnej
krajiny pre toky elektrickej energie sa národná prenosová sieť stáva
problémovou.
(14)     Po silnom diskrečnom
zvýšení v marci 2010 bola minimálna mzda vo vyjadrení ako percento
priemernej mzdy najvyššia v EÚ v roku 2011. Minimálna mzda je však stále
pod hranicou chudoby. Indexácia v nasledujúcich dvoch rokoch mala za
následok ďalšie 4 % nominálne zvýšenie. Tento vývoj znižuje
konkurencieschopnosť priemyselných odvetví náročných na pracovnú silu
a zhoršuje štrukturálnu nezamestnanosť.
(15)     Slovinsko prijalo v rámci
Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie
záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zvyšovania zamestnanosti,
zlepšovania konkurencieschopnosti, udržateľnosti verejných financií
a zároveň posilňovania finančnej stability. Komisia
posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto
posúdenia boli zohľadnené v odporúčaniach.
(16)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska. Posúdila
program stability a národný program reforiem a predložila hĺbkové
preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam, čo sa týka udržateľnej
fiškálnej a sociálno-ekonomickej politiky Slovinska, ale aj ich súlad
s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
celkové hospodárske riadenie a správu Európskej únie tým, že poskytne vstupy na
úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až
(7).
(17)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Slovinska a jej stanovisko[9]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1).
(18)     Rada na základe hĺbkového
preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem Slovinska na rok 2012 a jeho program stability. Jej
odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú
premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní (3), (6) a (7),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko
prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Realizovať rozpočet
na rok 2012 a posilniť rozpočtovú stratégiu na rok 2013
prostredníctvom dostatočne konkretizovaných štrukturálnych opatrení,
pričom Slovinsko by malo byť pripravené prijať ďalšie
opatrenia na zabezpečenie včasnej nápravy nadmerného deficitu
udržateľným spôsobom a na vykonanie štrukturálneho prispôsobenia
uvedeného v odporúčaniach Rady v časti týkajúcej sa postupu
pri nadmernom deficite. Následne zabezpečiť náležité štrukturálne
prispôsobenie v záujme dostatočného pokroku smerom k vhodnému
strednodobému cieľu týkajúcemu sa rozpočtovej pozície vrátane
splnenia referenčnej hodnoty pre výdavky. Posilniť strednodobý
rozpočtový rámec vrátane výdavkového pravidla zvýšením ich záväznosti a
transparentnosti.
2.           Urýchlene podniknúť
kroky na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému a
súčasne zachovať primeranosť dôchodkov prostredníctvom i)
vyrovnania zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy,
ii) zvýšenia zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku v súlade so
zvyšujúcou sa strednou dĺžkou života, iii) obmedzenia možností
predčasného odchodu do dôchodku a iv) preskúmania systémov indexácie
dôchodkov. Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov taktiež
prostredníctvom ďalšieho rozvoja aktívnych politík trhu práce
a opatrení v oblasti celoživotného vzdelávania.
3.           Podniknúť potrebné kroky
na vybudovanie dostatočných kapitálových rezerv v bankovom sektore
a výrazne podporovať očistenie súvah, aby sa opätovne mohli
náležitým spôsobom poskytovať úvery na produktívne činnosti.
Získať plnohodnotné overenie treťou stranou, pokiaľ ide o odhady
strát z úverov v rámci stresového testovania systémovo významných bánk.
4.           Prispôsobiť právne
predpisy o ochrane zamestnancov, pokiaľ ide o trvalé pracovné
pomery, s cieľom zmenšiť segmentáciu trhu práce, a to
v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s
vnútroštátnymi postupmi. Ďalej riešiť paralelný trh práce spôsobený
prácou študentov.
5.           Zlepšiť zosúladenie
zručností s dopytom na trhu práce, najmä v prípade nízko
kvalifikovaných pracovníkov a vysokoškolských absolventov,
a pokračovať v reformách odborného vzdelávania
a prípravy.
6.           Podniknúť ďalšie
kroky na podporu otvorenia trhu a zrýchliť reorganizáciu
profesionálnych služieb. Zlepšiť podnikateľské prostredie
prostredníctvom i) realizácie reformy Úradu na ochranu hospodárskej
súťaže, ii) zriadenia rámca pre štátne podniky, ktorým sa zabezpečí
nezávislé riadenie a vysoká úroveň noriem v oblasti správy
spoločností, iii) zlepšenia úpadkového konania, najmä pokiaľ ide
o včasnosť a efektívnosť.
7.           Zabezpečiť, po
konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou
praxou, aby rast miezd vrátane prispôsobenia minimálnej mzdy podporoval
konkurencieschopnosť a tvorbu pracovným miest.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012) 327 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[5]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla
2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 158 final.
[8]               Saldo očistené od cyklických výkyvov bez
jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na
základe informácií poskytnutých v programe podľa spoločne dohodnutej
metodiky.
[9]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/17

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2014
   2014/C 247/04
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2013 – 2016.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. . Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Dánsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania Dánska podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že makroekonomické výzvy Dánska súvisiace s dlhom súkromného sektora a vonkajšou konkurencieschopnosťou sa už neidentifikujú ako nerovnováha v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Predovšetkým sa zdá, že úprava na trhu s nehnuteľnosťami a dôsledky vysokej zadlženosti súkromného sektora pre reálnu ekonomiku a stabilitu finančného sektora sú zvládnuté. Tento vývoj, ako aj hybné faktory vonkajšej konkurencieschopnosti si však vyžadujú neustále monitorovanie.

               (8)

               Dánsko 15. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v konvergenčnom programe na rok 2014 je zaistiť udržateľnosť nápravy nadmerného deficitu a udržiavať štrukturálne rozpočtové saldo na úrovni strednodobého cieľa alebo nad ňou. Strednodobý cieľ vo výške -0,5 % HDP odzrkadľuje požiadavky Paktu stability a rastu. Deficit verejných financií Dánska udržateľne dosahoval v roku 2013 hodnotu nižšiu ako 3 % HDP. Konvergenčný program sa zameriava na celkový deficit verejných financií na úrovni 1,3 % HDP v roku 2014 a 2,9 % v roku 2015, čo je súlade s (prepočítaným) štrukturálnym saldom dosahujúcim alebo presahujúcim hodnotu strednodobého cieľa. Celkovo možno skonštatovať, že rozpočtová stratégia načrtnutá v konvergenčnom programe je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Očakáva sa, že úroveň dlhu, ktorá v roku 2013 predstavovala 44,5 % HDP, sa v roku 2015 dočasne zvýši a následne poklesne. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy konvergenčného programu, je realistický. Scenár predpokladá rast HDP na úroveň 1,6 % v roku 2014 a 1,9 % v roku 2015 a je vo všeobecnosti v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2014, ktorá predpokladá rast HDP na úrovni 1,5 % a 1,9 %. Rada na základe posúdenia konvergenčného programu na rok 2014, na základe prognózy Komisie a podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva názor, že Dánsko má zdravé verejné financie a že možno očakávať dosiahnutie cieľa jeho konvergenčného programu.

               (10)

               Dánsko dosiahlo určitý pokrok v otázke riešenia situácie skupín na okraji trhu práce ani v oblasti rozvoja nákladovej účinnosti vzdelávacieho systému. Reforma invalidných dôchodkov a flexibilných pracovných miest začala prinášať výsledky, začala sa uplatňovať reforma peňažných dávok, dohodlo sa na reforme nemocenských dávok a v apríli vláda predložila návrh na reformu aktívnych politík zameraných na trh práce. Výzvy naďalej existujú v súvislosti so zabezpečením dostatočného počtu kurzov učňovskej prípravy a so zlepšením kvality a imidžu tohto typu vzdelávania, s modernizáciou systémov odborného vzdelávania a odbornej prípravy a so znižovaním vysokej miery predčasného ukončenia školskej dochádzky. Vzhľadom na počiatočné štádium vykonávania týchto reforiem sa ich celkový účinok ešte len ukáže. Pokiaľ ide o odborné vzdelávanie a odbornú prípravu, vo februári 2014 sa dohodlo na reforme, pričom sa očakáva, že reforma sa začne uplatňovať v polovici roka 2015, pričom jej cieľom bude zlepšiť kvalitu odborného vzdelávania a prípravy prostredníctvom širokej škály iniciatív.

               (11)

               Opätovné oživenie produktivity je pre hospodárstvo Dánska aj naďalej výzvou. Posúdenie Komisie je vo všeobecnosti v súlade so zisteniami Komisie pre produktivitu. Komisia pre produktivitu vydala v apríli 2014 hlavné odporúčania a viac ako 100 konkrétnych návrhov v oblastiach ako je hospodárska súťaž, verejné obstarávanie, vzdelávanie, internacionalizácia, inovácia, zdaňovanie a infraštruktúra. Kroky k riešeniu problému, ktorý predstavuje nízky rast produktivity, by mali viesť cez vykonávanie odporúčaní Komisie pre produktivitu.

               (12)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Dánska. Posúdila národný program reforiem a konvergenčný program. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (13)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko prijalo v priebehu obdobia rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               (1)

               V nadväznosti na nápravu nadmerného rozpočtu pokračovať v úsilí o uplatňovanie fiškálnej politiky, ktorá podporuje rast, uchovávať zdravú fiškálnu pozíciu a zároveň zaistiť, aby sa počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje konvergenčný program, naďalej dosahoval strednodobý rozpočtový cieľ.

               (2)

               Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti osôb, ktoré sa nachádzajú na okraji trhu práce. Zlepšiť výsledky vzdelávania, predovšetkým pokiaľ ide o mladých ľudí z prostredia migrantov, a zvýšiť účinnosť odbornej prípravy. Uľahčiť prechod zo vzdelávania do zamestnania, a to aj prostredníctvom širšieho využívania odbornej a učňovskej prípravy na pracovisku.

               (3)

               Zvýšiť úsilie o odstránenie prekážok vstupu a znížiť regulačné zaťaženie s cieľom zvýšiť hospodársku súťaž v sektore domácich služieb, predovšetkým v oblasti maloobchodu a stavebníctva, tak ako to odporúča komisia pre produktivitu.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 18.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1110 z 28. júna 2016 o monitorovaní prítomnosti niklu v krmive (Text s významom pre EHP)

text:
               8.7.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 183/68

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/1110
   z 28. júna 2016
   o monitorovaní prítomnosti niklu v krmive
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Prítomnosť niklu (Ni) v krmive môže pochádzať z prírodných aj antropogénnych zdrojov. Niektoré kŕmne suroviny okrem toho obsahujú kovový nikel, ktorý slúži ako katalyzátor pri ich výrobe.

               (2)

               Vedecký panel pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „panel CONTAM“) pôsobiaci v rámci Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) poskytol vedecké stanovisko k rizikám pre zdravie zvierat, verejné zdravie a životné prostredie súvisiacim s prítomnosťou niklu v krmive (1).

               (3)

               Panel CONTAM dospel k záveru, že je nepravdepodobné, aby došlo k akémukoľvek negatívnemu vplyvu niklu prostredníctvom krmiva na dobytok, ošípané, zajace, kačice, ryby, psy, kurčatá, kone, ovce, kozy a mačky. V súvislosti s posúdením rizika pre ľudské zdravie, ktoré predstavuje prítomnosť niklu v potravinách živočíšneho pôvodu, dospel panel CONTAM k záveru, že v priemernej populácii by súčasné úrovne chronickej expozície niklu, berúc do úvahy len potraviny živočíšneho pôvodu, mohli vzbudzovať potenciálne obavy, pokiaľ ide populáciu mladých ľudí. Vzhľadom na akútnu dietetickú expozíciu dospel panel CONTAM k záveru, že jednotlivci, ktorí sú citliví na nikel, môžu na konzumáciu potravín živočíšneho pôvodu reagovať aj ekzémovým sčervenaním pokožky. Podiel potravín živočíšneho pôvodu na dietetickej expozícii človeka niklu by sa preto nemal podceňovať, najmä vo vekových skupinách s vysokou dietetickou expozíciou niklu. Z dostupných údajov však nebolo možné určiť miery prenosu niklu z krmiva do potravín živočíšneho pôvodu.

               (4)

               Treba poznamenať, že údaje o výskyte niklu v krmive, ktoré boli použité vo vedeckom stanovisku EFSA, pochádzali prevažne z jedného členského štátu, a preto nie sú nevyhnutne reprezentatívne pre prítomnosť niklu v krmive v EÚ.

               (5)

               Skôr než sa pristúpi k úvahám o stanovení maximálneho množstva niklu v krmive alebo k akýmkoľvek iným opatreniam na zníženie rizík, ktoré sú potrebné na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany zdravia zvierat a ľudského zdravia, je preto potrebné monitorovať prítomnosť niklu v krmive v celej EÚ,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali za aktívnej účasti prevádzkovateľov krmivárskych podnikov monitorovať prítomnosť niklu v krmive.

               2.

               S cieľom zabezpečiť, aby boli vzorky reprezentatívne pre šaržu, z ktorej sa odoberajú, by členské štáty mali dodržiavať postup odberu vzoriek stanovený v nariadení Komisie (ES) č. 152/2009 (2).

               3.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa výsledky analýz poskytovali úradu EFSA pravidelne a najneskôr do 31. októbra 2017 na formulári EFSA na predkladanie údajov v súlade s požiadavkami v usmerneniach EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá (3) a dodatočnými osobitnými požiadavkami EFSA týkajúcimi sa podávania správ.

      V Bruseli 28. júna 2016

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  EFSA CONTAM Panel (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain), 2015. Scientific Opinion on the risks to animal and public health and the environment related to the presence of nickel in feed. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2015) 13(4):4074, 76 s doi:10.2903/j.efsa.2015.4074 www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 152/2009 z 27. januára 2009, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analýzy na účely úradných kontrol krmív (Ú. v. EÚ L 54, 26.2.2009, s. 1).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  8. októbra 2010 Rade Európskej únie o externom audítorovi Eesti Pank (ECB/2010/16)

text:
               19.10.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 8. októbra 2010
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Eesti Pank
   (ECB/2010/16)
   2010/C 282/01
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2010/416/EÚ z 13. júla 2010 v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura Estónskom od 1. januára 2011 (1) Estónsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka v prospech Estónska uvedená v článku 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 (2) sa zrušuje s platnosťou od 1. januára 2011.

               (3)

               Eesti Pank vybrala spoločnosť AS Deloitte Audit Eesti za svojho externého audítora na finančné roky 2011 až 2015,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť AS Deloitte Audit Eesti vymenovaná za externého audítora Eesti Pank na finančné roky 2011 až 2015.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 8. októbra 2010

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. EÚ L 196, 28.7.2010, s. 24.

      (2)  Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 33.