				|

		52014PC0436

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/284/EÚ o existencii nadmerného deficitu v Českej republike /* COM/2014/0436 final */

			   	Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/284/EÚ o
existencii nadmerného deficitu v Českej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 126 ods. 12,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rozhodnutím Rady 2010/284/EÚ
z 2. decembra 2009[1]
sa na základe odporúčania Komisie rozhodlo, že v Českej republike
existuje nadmerný deficit. Rada konštatovala, že deficit verejných financií v
Českej republike mal v roku 2009 podľa plánu dosiahnuť 6,6 %
HDP, teda prekročiť referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v
zmluve a dlh verejnej správy mal v roku 2009 podľa očakávania
dosiahnuť 35,5 % HDP, teda úroveň hlboko pod referenčnou
hodnotou 60 % HDP[2].
(2)       Na základe odporúčania
Komisie Rada 2. decembra 2009 v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a
článkom 3 ods. 4 nariadenia rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o
urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[3] vydala odporúčanie
Českej republike, aby odstránila nadmerný deficit najneskôr do roku 2013.
Odporúčanie bolo zverejnené.
(3)       V súlade s článkom 4
Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k zmluve,
Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako
súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty
v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009
o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí
prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva[4], oznamovať údaje o
deficite verejných financií a dlhu verejnej správy, ako aj o iných súvisiacich
ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom.
(4)       Pri posudzovaní toho, či
má byť rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu zrušené, by Rada mala
prijať rozhodnutie na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa
rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len vtedy,
keď sa v prognózach Komisie odhaduje, že deficit počas prognózovaného
obdobia nepresiahne referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve[5].
(5)       Na základe údajov, ktoré
poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009
v nadväznosti na oznámenie Českej republiky pred 1. aprílom 2014, a na
základe prognózy Komisie z jari 2014 možno prijať tieto odôvodnené závery:
–
Po dosiahnutí vrcholnej úrovne vo výške 5,8 %
HDP v roku 2009 bol deficit verejných financií v Českej republike znížený
a v roku 2013, teda v lehote stanovenej Radou, dosiahol 1,5 % HDP. Toto
zlepšenie bolo podnietené konsolidáciou tak na strane výdavkov, ako aj na
strane príjmov, a to najmä zvýšením nepriamych daní a škrtmi vo verejných
investíciách.
–
V konvergenčnom programe Českej republiky
na rok 2014 sa predpokladá, že deficit verejných financií vzrastie v roku 2014
na 1,8 % HDP a v roku 2015 na 2,3 % HDP, zatiaľ čo v
prognóze Komisie z jari 2014 sa predpokladá, že deficit verejných financií v
roku 2014 dosiahne 1,9 % HDP a v roku 2015 2,4 % HDP, ak sa vychádza
z predpokladu nezmenenej politiky. Deficit by teda v priebehu prognózovaného
obdobia mal zostať pod referenčnou hodnotou vo výške 3 % HDP.
–
Štrukturálne saldo, teda saldo verejných financií
očistené od hospodárskeho cyklu a jednorazových a iných dočasných
opatrení, sa v období od roku 2009 do roku 2013 každý rok zlepšovalo v priemere
o 1,4 % HDP. Vychádzajúc z predpokladu nezmenenej politiky sa na rok 2014
predpokladá jeho zhoršenie o 1 % HDP (na –1,1 % HDP) a na rok 2015 o
ďalších 0,8 % HDP.
–
Pomer dlhu k HDP v období rokov
2009 až 2013 vzrástol o 11,5 percentuálneho bodu na 46 %. V prognóze Komisie z jari 2014 sa predpokladá, že dlh verejnej správy v
roku 2014 dočasne klesne na 44,4 % HDP a v roku 2015 sa zvýši na 45,8 %
HDP.
(6)       Rada pripomína, že Česká
republika od roku 2014, ktorý je rokom nasledujúcim po náprave nadmerného
deficitu, podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a mala by
svoje štrukturálne saldo udržať na úrovni svojho strednodobého cieľa
alebo nad ňou.
(7)       V súlade s článkom 126
ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu
zrušiť, ak podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte došlo k
náprave nadmerného deficitu.
(8)       Podľa názoru Rady došlo
v Českej republike k náprave nadmerného deficitu a rozhodnutie 2010/284/EÚ
by sa preto malo zrušiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového posúdenia vyplýva, že v
Českej republike došlo k náprave nadmerného deficitu.
Článok 2
Rozhodnutie 2010/284/EÚ sa týmto zrušuje.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Českej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 125, 21.5.2010, s. 36.
[2]               Deficit verejných financií a verejný dlh za rok 2009
boli následne zrevidované na 5,8 %, resp. 34,6 % HDP.
[3]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               V súlade so „Špecifikáciami vykonávania Paktu stability
a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a
konvergenčných programov“ z 3. septembra 2012. Pozri: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0021

Odporúčanie pre odporúčanie Rady s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií  /* SEK/2006/0021 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2006SEK(2006) 21 v konečnom zneníOdporúčanie preODPORÚČANIE RADYs cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií(predložená Komisiou)Odporúčanie preODPORÚČANIE RADYs cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financiíRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 7,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:1.  Článok 104 zmluvy stanovuje postup pri nadmernom deficite s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty predchádzali nadmernému deficitu verejných financií, alebo aby v prípade jeho vzniku zabezpečili korekciu.2.  Podľa bodu 5 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska povinnosť podľa článku 104 ods. 1 zmluvy predchádzať nadmernému deficitu verejných financií sa nevzťahuje na Spojené kráľovstvo, pokiaľ sa nedostane do tretej etapy hospodárskej a menovej únie[1]. V druhej etape hospodárskej a menovej únie sa od Spojeného kráľovstva podľa článku 116 ods. 4 zmluvy vyžaduje, aby sa snažilo predchádzať nadmernému deficitu.3.  Pakt stability a rastu je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vedúceho k zvyšovaniu zamestnanosti.4.  Dňa [24. januára 2006] v súlade s článkom 104 ods. 6 zmluvy Rada rozhodla, že v Spojenom kráľovstve existuje nadmerný deficit.5.  V súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[2] (ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu) Rada takisto predloží dotknutému členskému štátu odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v priebehu stanovenej lehoty. Odporúčanie má stanoviť lehotu najviac šiestich mesiacov na to, aby dotknuté členské štáty prijali účinné opatrenia na korekciu nadmerného deficitu, ako aj lehotu na korekciu nadmerného deficitu, ktorá by sa mala dosiahnuť v nasledujúcom roku (v prípade Spojeného kráľovstva rozpočtovom roku) po jeho zistení, pokiaľ nenastanú mimoriadne okolnosti. Pri rozhodovaní o tom, či existujú mimoriadne okolnosti, by sa mali náležite zvážiť „relevantné faktory“ objasnené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97. Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 by Rada mala vo svojom odporúčaní určenom členskému štátu na korekciu nadmerného deficitu tiež požadovať dosiahnutie minimálneho ročného zlepšenia štrukturálneho salda na referenčnej úrovni najmenej 0,5 % HDP.6.  Podľa odhadov Komisie z jesene 2005 by sa na základe nezmenenej politiky deficit verejných financií zvýšil z 3,2 % HDP vo finančnom roku 2004/05 na 3,4 % v roku 2005/06, pred poklesom na úroveň 3,2 % v roku 2006/07 a 3,0 % v roku 2007/08. Po výslednej hodnote 3,2 % v roku 2004 sa odhaduje spomalenie reálneho rastu HDP na úroveň 1,6 % v roku 2005, pred jeho oživením na 2,3 % v roku 2006 a 2,8 % v roku 2007. Na základe vývoja cyklickej pozície z pozitívnej produkčnej medzery v roku 2004 do zápornej v roku 2005 sa odhadovalo zníženie cyklicky upraveného deficitu z 3½ % HDP v roku 2004 na niečo nad 3 % HDP v roku 2005. Následne sa na základe rozširovania zápornej produkčnej medzery v roku 2006 odhaduje pokračujúce postupné znižovanie cyklicky upraveného deficitu s dosiahnutím úrovne niečo nad 2½ % HDP v roku 2007. V dôsledku existencie značného skutočného a odhadovaného primárneho deficitu sa odhadovalo zvýšenie hrubého verejného dlhu zo 40,8 % HDP vo finančnom roku 2004/05 na úroveň okolo 44½ % HDP v roku 2007/08.7.  Po jesenných odhadoch útvarov Komisie Spojené kráľovstvo oznámilo fiškálne opatrenia v správe o návrhu rozpočtu predloženej parlamentu dňa 5. decembra 2005. V čistom vyjadrení predstavujú náklady orgánov Spojeného kráľovstva na tieto opatrenia v porovnaní s východiskami oznámenej politiky (podľa jesenných odhadov) uvoľnenie politiky o 0,1 percentuálneho bodu HDP v bežnom finančnom roku a sprísnenie politiky o 0,1 percentuálneho bodu HDP v roku 2006/07. Po zohľadnení týchto opatrení, ktoré sú v celom rozsahu štrukturálnymi opatreniami, sa [podľa Komisie] do roku 2006/07 stále očakáva, že deficit bude prekračovať 3 % HDP, s dosiahnutím úrovne 3,1 % HDP v roku 2006/07. V správe o návrhu rozpočtu orgány Spojeného kráľovstva v roku 2006/07 odhadujú deficit na úrovni pod 3 %.8.  V prípade Spojeného kráľovstva zo zváženia relevantných faktorov objasnených v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97 a posúdených v správe Komisie podľa článku 104 ods. 3 ako relatívne priaznivých nevyplýva existencia mimoriadnych okolností oprávňujúcich k odchýlke od štandardnej lehoty pre korekciu deficitu. Zatiaľ čo sa v rokoch 2005 až 2006 odhaduje rozšírenie zápornej produkčnej medzery približne na ½ percentuálneho bodu, podľa jesenných odhadov útvarov Komisie sa od konca roku 2005 odhaduje posilňovanie produktu, s dosiahnutím rastu takmer na úrovni trendu od roku 2006. Opatrenia oznámené v správe o návrhu rozpočtu nemajú podstatný vplyv na tento profil rastu. Podľa jesenných odhadov útvarov Komisie sa v rokoch 2005 až 2006 odhadovalo zlepšenie cyklicky upraveného deficitu o 0,3 percentuálneho bodu HDP, po zohľadnení opatrení správy o návrhu rozpočtu toto zlepšenie možno očakávať na úrovni okolo 0,4 percentuálneho bodu HDP. Preto sa na základe oznámenej politiky v období mierneho zlepšenia cyklicky upraveného deficitu odhaduje udržanie dostatočne silného rastu produktu, skutočný deficit však zostane mierne nad referenčnou hodnotou. Na základe tohto východiska si uplatnenie ročného zlepšenia na referenčnej úrovni najmenej 0,5 % HDP vyžaduje len ďalší mierny stupeň fiškálneho úsilia. V zmysle uvedeného, nakoľko celkový rast v Spojenom kráľovstve zostáva dostatočne uspokojivý a štrukturálne zlepšenie salda verejných financií, ktoré má ukončiť nadmerný deficit, je mierne, korekcia rozpočtu by sa mala dosiahnuť najneskôr do finančného roku 2006/07.9.  Vo všeobecnosti, by podľa názoru Rady mali opatrenia na konsolidáciu rozpočtu zabezpečiť trvalé zlepšenie salda verejných financií, pričom by sa mali zamerať na zvýšenie kvality verejných financií a posilnenie potenciálu hospodárskeho rastu. Korekcia rozpočtu v Spojenom kráľovstve by mala byť v súlade s týmito cieľmi,TÝMTO ODPORÚČA:-  Orgány Spojeného kráľovstva by mali v súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 čo najskôr, najneskôr však do finančného roku 2006/07, odstrániť súčasný nadmerný deficit.-  Orgány Spojeného kráľovstva by mali spoľahlivým a udržateľným spôsobom znížiť deficit verejných financií pod 3 % HDP a na tento účel zabezpečiť zlepšenie štrukturálneho salda najmenej o 0,5 percentuálneho bodu HDP v priebehu finančných rokov 2005/06 až 2006/07.Rada stanovuje pre orgány Spojeného kráľovstva konečný termín na prijatie účinných opatrení na tento účel [do 24. júla 2006].Okrem toho Rada vyzýva orgány Spojeného kráľovstva, aby po korekcii nadmerného deficitu zabezpečili udržanie konsolidácie rozpočtu smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorý (i) poskytuje bezpečné rozpätie vo vzťahu k limitu deficitu na úrovni 3 % HDP, (ii) udržiava vhodný dlhový pomer zohľadňujúci vplyv starnutia obyvateľstva na hospodárstvo a rozpočet a (iii) s prihliadnutím na body (i) a (ii) poskytuje priestor pre rozpočtové manévrovanie, najmä pokiaľ ide o potrebu verejných investícií.Toto odporúčanie je určené Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.V Bruseli […]Za RaduPredseda [1] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[2] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na roky 2012 – 2017

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/24

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na roky 2012 – 2017
   2013/C 217/07
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov členských štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytuje koherentný rámec pre opatrenia na úrovni členských štátov, EÚ a eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a politiky. Rozhodli o prijatí opatrení na úrovni členských štátov, pričom vyjadrili najmä úplné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2012, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia 28. novembra 2012 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2013. Komisia okrem toho 28. novembra 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia 10. apríla 2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 uverejnila výsledky svojho hĺbkového preskúmania pre Fínsko. Analýza Komisie ju vedie k záveru, že vo Fínsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť si naďalej vyžaduje výrazné zhoršenie pozície bežného účtu a slabé výsledky v oblasti vývozu podmienené reštrukturalizáciou vo výrobnom odvetví, ako aj nákladovými a inými než nákladovými faktormi súvisiacimi s konkurencieschopnosťou.

               (9)

               Fínsko 18. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj program stability, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2012 – 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že verejné financie vo Fínsku sú celkovo zdravé a vyvinulo sa úsilie o zvýšenie príjmov a obmedzenie výdavkov, aby sa pokročilo smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v programe stability, je realistický. Odhad rastu na rok 2013 zodpovedá prognóze útvarov Komisie z jari 2013, zatiaľ čo odhad na rok 2014 je o 0,6 percentuálneho bodu vyšší než v prognóze útvarov Komisie z jari 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedeným v programe stability je dosiahnuť rovnováhu financií ústrednej štátnej správy a do roku 2015 dosiahnuť klesajúci trend pomeru verejného dlhu k HDP. Program stability obsahuje zmenu strednodobého cieľa z 0,5 % na - 0,5 %. Nový strednodobý cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Podľa programu stability sa má strednodobý cieľ dosiahnuť do roku 2014 a udržať do roku 2017. Podľa (prepočítaného) štrukturálneho salda na základe informácií v programe stability Fínsko v roku 2012 nedosiahlo pôvodný strednodobý cieľ a nesplní ani nový strednodobý cieľ v roku 2013.
               Podľa programu stability sa má (prepočítané) štrukturálne rozpočtové saldo zlepšiť z - 1 % HDP v roku 2012 na - 0,9 % HDP v roku 2013. Od roku 2014 do roku 2017 by malo zostať na úrovni - 0,6 % až - 0,7 % HDP. V roku 2012 sa čisté výdavky Fínska zvýšili o 0,4 %, čo je stále pod platnou referenčnou hodnotou pre výdavky paktu stability a rastu. Vzhľadom na záporný rastu reálneho HDP v roku 2012 sa nízka štrukturálna úprava považuje za dostatočnú. V roku 2013 sa (prepočítané) štrukturálne rozpočtové saldo Fínska zlepšuje a rozdiel v jeho čistých výdavkoch oproti referenčnej hodnote pre výdavky by mal predstavovať len 0,1 % HDP. Vzhľadom na veľkú zápornú produkčnú medzeru Fínska sa to považuje za primerané. V roku 2014 sa má (prepočítané) štrukturálne rozpočtové saldo Fínska ďalej zlepšovať až na úroveň – 0,6 % HDP, čím sa dostatočne priblíži k strednodobému rozpočtovému cieľu. Podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2013 ho má Fínsko v roku 2014 dosiahnuť úplne. Celkovo by to znamenalo, že Fínsko dodržalo preventívnu časť Paktu stability a rastu. V roku 2012 dosiahol konsolidovaný hrubý verejný dlh 53 % HDP a podľa programu stability sa v programovom období udrží pod 60 % HDP. Podľa programu stability má v rokoch 2016 a 2017 dôjsť k poklesu úrovne zadlženia. Najdôležitejšou výzvou pre fiškálnu politiku zostáva dlhodobá udržateľnosť. V dôsledku starnutia obyvateľstva sa konštatovala medzera udržateľnosti súvisiaca s dôchodkami a zdravotnou a dlhodobou starostlivosťou, ktorá sa musí priebežne monitorovať.

               (11)

               Rast produktivity vo verejných službách nezodpovedal rastu produktivity v hospodárstve vo všeobecnosti, zatiaľ čo zaťaženie vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva sa zvyšuje. Stanovili sa síce zásady pre reformu miestnej samosprávy, zlučovanie však zostane dobrovoľné, aj keď budú k dispozícii stimuly od ústrednej štátnej správy. Očakáva sa, že prebiehajúca reforma sociálnych a zdravotníckych služieb nebude viesť k výraznému zníženiu súčasného počtu obvodov, v ktorých sa poskytuje zdravotná starostlivosť.

               (12)

               Vykonali sa opatrenia na zníženie nezamestnanosti mládeže a dlhodobej nezamestnanosti, ako napr. záruka pre mladých ľudí, dočasný program zručností pre mladé dospelé osoby a pilotný program pre dlhodobo nezamestnaných. V roku 2013 sa tieto programy doplnili o ďalšiu finančnú podporu učňovských miest v rámci záruky pre mladých a sú vítané v kontexte očakávaného zvýšenia miery nezamestnanosti. Teraz ich treba realizovať s jasným zameraním na zlepšenie úrovne zručností a postavenia cieľových skupín na trhu práce. Zvýšenie zamestnanosti starších pracovníkov je dôležité na zabezpečenie udržateľnosti verejných financií a uspokojenie dopytu po pracovnej sile v budúcnosti. Vo Fínsku sa znižuje počet obyvateľov v produktívnom veku. Boli schválené viaceré opatrenia na riešenie možností predčasného odchodu do dôchodku, ako napr. zvýšenie vekovej hranice pre vznik nároku na čiastočný dôchodok, zrušenie možnosti poberať znížený dôchodok a zvýšenie vekovej hranice pre odchod do dôchodku po nezamestnanosti. Zvýšenie strednej dĺžky života však bolo rýchlejšie, než sa predpokladalo počas dôchodkovej reformy v roku 2005, a súčasné zákonom stanovené vekové rozpätie na odchod do dôchodku by sa mohlo časom stať príliš nízke a nestačilo by na generovanie dôchodkov. Vláda sa vo svojom programe stability zaviazala zvýšiť do roku 2025 skutočný vek odchodu do dôchodku na 62,4 roka, čo je vzhľadom na strednú dĺžku života a demografické výzvy stále málo. V krátkodobom horizonte zostane prioritou vykonanie uvedených dohodnutých smerov činností.

               (13)

               Regulačné prekážky v sektore služieb vo Fínsku sú stále obmedzujúce a trhová koncentrácia je vysoká v rámci dôležitých sektorov, napríklad v maloobchode. Súčasné problémy by mohli pomôcť vyriešiť plánované zmeny zákona o hospodárskej súťaži, pokiaľ ide o dominantné postavenie obchodníkov s potravinami, cieľov programu zdravej hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o väčší dohľad v tomto sektore, a odstránenie zbytočných obmedzení hospodárskej súťaže v existujúcich právnych predpisoch, ako sú napr. predpisy týkajúce sa územného plánovania a stavebníctva. Zlepšiť účinnosť a prínosy politiky hospodárskej súťaže by mohol zlepšiť aj orgán vytvorený zlúčením orgánu na ochranu hospodárskej súťaže s agentúrou pre spotrebiteľov, ako aj navýšenie jeho rozpočtu a rozšírenie právomocí o zabezpečovanie neutrálnosti hospodárskej súťaže medzi súkromnými a verejnými aktérmi. Pokuty ukladané za porušenie práva hospodárskej súťaže sú vo Fínsku tradične nízke a prieskum plánovaný na rok 2013 by mal poskytnúť základ pre ďalšie reformy, ktorých cieľom by malo byť zlepšenie ich odrádzajúceho účinku.

               (14)

               Rast produktivity vo Fínsku stále zaostáva za rastom miezd a zároveň sa oslabila medzinárodná konkurencieschopnosť, o čom svedčí klesajúci trhový podiel fínskeho vývozu. Hoci investície v oblasti výskumu, vývoja a inovácií sú stále vysoké, mimoriadne dôležitou otázkou zostáva efektívnosť, s akou sa tento výskum premietne do inovácií a nových spoločností s vysokým rastom, ktoré budú môcť preniknúť na rýchlo rastúce vývozné trhy a posilniť medzinárodnú konkurencieschopnosť. Fínsko by v krátkodobom horizonte malo vykonať nedávno prijaté politiky a opatrenia na zlepšenie systému výskumu a inovácií, ako napr. nový akčný plán a v prípade potreby navrhnúť ďalšie reformy na základe existujúcich hodnotení a výhľadovej správy, ktorá sa v súčasnosti pripravuje. Z cien vstupov sa za tie, ktoré zvyšujú náklady fínskych výrobcov, označili ceny energie a pracovnej sily. Rast miezd bol v posledných rokoch mierny z dôvodu súčasnej tripartitnej dohody o mzdách, ktorej platnosť uplynie v roku 2013. Preto vzbudzuje obavy, že sociálni partneri doposiaľ neuzatvorili novú dohodu.

               (15)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska. Posúdila národný program reforiem i program stability a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (17)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 3 až 5.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Rada na jej základe vydala odporúčania pre jednotlivé členské štáty, ktorých menou je euro (6). Ako krajina ktorej menou je euro, Fínsko by malo zabezpečiť aj úplné a včasné vykonávanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko prijalo v období rokov 2013 - 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Uskutočňovať fiškálnu politiku podporujúcu rast a udržať zdravú fiškálnu pozíciu podľa plánu, čím sa zabezpečí dodržanie strednodobého cieľa v programovom období. Pokračovať vo vykonávaní ročných hodnotení rozsahu medzery udržateľnosti zapríčinenej starnutím obyvateľstva a upravovať verejné príjmy a výdavky v súlade s dlhodobými cieľmi a potrebami. Zabezpečiť nákladovú efektívnosť a udržateľnosť dlhodobej starostlivosti a viac sa zamerať na prevenciu, rehabilitáciu a samostatný život.

               2.

               Zabezpečiť účinné vykonávanie prebiehajúcich administratívnych reforiem týkajúcich sa štruktúry miestnej samosprávy, aby sa v poskytovaní verejných služieb vrátane sociálnych služieb a služieb poskytovania zdravotníckej starostlivosti dosiahlo zvýšenie produktivity a úspora nákladov.

               3.

               Podniknúť ďalšie kroky na zvýšenie miery zamestnanosti starších pracovníkov, a to aj zlepšením ich zamestnateľnosti a obmedzením možností predčasného odchodu do dôchodku, zvýšením skutočného veku odchodu do dôchodku a to zosúladením veku odchodu do dôchodku alebo dôchodkových dávok so zmenami strednej dĺžky života. Vykonávať a dôkladne monitorovať vplyv prebiehajúcich opatrení na zlepšenie postavenia mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných na trhu práce, pričom je potrebné sa osobitne zamerať na rozvoj pracovných zručností.

               4.

               Naďalej vyvíjať úsilie o zlepšenie hospodárskej súťaže na trhoch s výrobkami a službami, najmä v maloobchodnom sektore, a to prostredníctvom nového programu na podporu zdravej hospodárskej súťaže.

               5.

               Zlepšiť schopnosť Fínska dodávať inovačné výrobky, služby a podporiť vznik rýchlo rastúcich spoločností v rýchlo sa meniacom prostredí a pokračovať v diverzifikácii výrobného odvetvia; pokračovať so zlepšovaním celkovej energetickej účinnosti v hospodárstve. V súčasnom prostredí s nízkym rastom podporiť zosúladenie vývoja reálnych miezd s vývojom produktivity pri rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov a v súlade s vnútroštátnymi postupmi.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 28.

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0014

Odporúčanie pre Stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Švédska na roky 2004-2007  /* SEK/2005/0014 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2005SEK(2005) 14 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Švédska na roky 2004-2007(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] určuje, že nezúčastňujúce sa členské štáty, t.j. tie, ktoré neprijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii do 1. marca 1999 predložiť konvergentné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia, Rada musí zhodnotiť každý konvergentný program na základe posudkov pripravených Komisiou a výborom zriadeným na základe článku 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, Rada po posúdení programu prednesie svoje stanovisko. Podľa tohto nariadenia, členské štáty sú povinné predložiť svoje výročné aktualizované konvergentné programy, ktoré môže v súlade s tými istými postupmi posúdiť tiež Rada.Prvý konvergentný program Švédska, ktorý sa týka obdobia rokov 1998-2001, bol predložený 23. decembra 1998 a Rada ho posúdila 8. februára 1999. Každý nasledujúci rok boli predložené aktualizácie. Najnovšiu aktualizáciu svojho konvergentného programu Švédsko predložilo 18. novembra 2004. Útvary Komisie uskutočnili technické hodnotenie tejto aktualizácie, pričom zobrali do úvahy výsledky hospodárskych predpovedí útvarov Komisie z jesene 2004 a so zreteľom na súbor pravidiel[2], všeobecne prijatú metodiku určovania odhadu potencionálnej produkcie a cyklicky upravovaných sáld, odporúčania v rámci všeobecných usmernení hospodárskych politík na roky 2003-2005 a princípy stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3], schválenom Radou. Toto hodnotenie je takéto:-  Šiesty aktualizovaný konvergentný program Švédska bol Komisii odoslaný 18. novembra a týka sa obdobia rokov 2004-2007. Program vychádza zo zákona o rozpočte na rok 2005 prijatý parlamentom 16. decembra 2004. Program je čiastočne v súlade s údajmi požadovanými „súborom pravidiel pre obsah a formu stabilizačných a konvergentných programov“[4], pričom niektoré údaje úplne nespĺňajú normy ESA95.-  Aktualizácia z roku 2004 predpokladá rast HDP vo výške 3,5 % v roku 2004, 3,0 % v r. 2005, 2,5 % v r. 2006 a 2,3 % v r. 2007. Napriek vysokému rastu v roku 2004 sa rast zamestnanosti nebol priaznivý, avšak v nasledujúcich rokoch sa očakáva jeho oživenie. Na základe aktuálne dostupných informácií makroekonomický vývoj, z ktorého tento program vychádza, sa celkovo zdá pravdepodobný a vo všeobecnosti je v súlade s hodnotením útvarov Komisie vrátane predpovede z jesene 2004. Okrem toho sa odhady rastu pre posledné roky zdajú byť opatrné a nachádzajú sa pod odhadovanou mierou potencionálneho rastu.-  Inflácia sa vo Švédsku od začiatku roka 2003 postupne znížila čiastočne v dôsledku skoršieho rastu cien energií, ktorý nemal vplyv na základné referenčné obdobie a v súčasnosti sa nachádza jasne pod 2 % cieľovou úrovňou stanovenou Riksbank. Švédska koruna bola voči euru v rokoch 2003 a 2004 značne stabilná, avšak nedávno došlo k jej posilneniu, čo odráža stabilné makroekonomické prostredie Švédska a výhľad jeho stabilného rastu, značné prebytky na bežnom účte a trhové očakávania relatívne vyšších úrokových sadzieb v priebehu roka 2005. V posledných rokoch sa vývoj na švédskom trhu s výnosmi z obligácií nelíšil od trendov na hlavných trhoch s obligáciami. Kladný rozdiel výnosov medzi dlhodobými štátnymi obligáciami vo Švédsku a eurozónou sa v posledných rokoch pohyboval okolo 50 bázických bodov, avšak v priebehu roka 2004 poklesol.-  Rozpočtový rámec vo Švédsku zahŕňa cieľový celkový prebytok verejných financií v priemere vo výške 2 % HDP v priebehu cyklu, viacročné nominálne stropy výdavkov ústrednej vlády a požiadavku vyrovnaného rozpočtu pre orgány miestnej správy. Aktualizácia predpokladá celkový prebytok verejných financií vo výške 0,7 % v r. 2004, 0,6 % v r. 2005, 0,4 % v r. 2006 a 0,9 % v záverečnom roku 2007. Vo výhľadovom období pomer výdavkov ako aj príjmov sa nachádza na postupnej zostupnej trajektórii. Úpravou odhadovaného vplyvu cyklu použitím spoločnej metodiky sa vo výhľadovom období saldo cyklicky upravovaného rozpočtu nachádza na úrovniach prebytku. V porovnaní s predchádzajúcimi aktualizáciami došlo k revízii rozpočtových cieľov na roky 2005 a 2006 smerom nadol napriek tomu, že predpoklady rastu sa teraz značne zvýšili. Čiastočne to vysvetľujú nižšie predpokladané daňové príjmy v súlade s najnovšími výsledkami. Zníženie daní, ktoré zaviedol zákon z jari 2004, ako aj rozpočet na rok 2005 prispievajú k predpokladanému miernemu oslabeniu v rokoch 2005 a 2006. Zatiaľ čo v dôchodkovom systéme a podsektore miestnej správy sa očakávajú stabilné prebytky, deficit ústrednej vlády sa v priebehu rokov 2005 a 2006 zvyšuje, čo vedie k zhoršeniu celkovej pozície verejných financií v týchto rokoch. V roku 2007 sa na strane verejných financií predpokladajú nižšie výdavky.-  Riziká rozpočtových predpovedí v rámci programu sa celkovo javia ako vyrovnané. Na jednej strane sa však rozpočtové predpovede zdajú byť vierohodné a Švédsko má veľmi dobrú bilanciu pokiaľ ide o dodržiavanie stanovených stropov výdavkov. Okrem toho sa zdá, že finančná situácia na úrovni miestnej správy sa zlepšuje. Na druhej strane však príjmy z daní neboli v posledných rokoch veľmi vyrovnané. Okrem toho je rozpočtové rozpätie pri porovnaní so stropmi výdavkov ústrednej vlády veľmi malé nielen na rok 2004, avšak na základe rozpočtu na rok 2005 to platí aj pre roky 2005 a 2006. Taktiež voľby, ktoré sú naplánované na rok 2006, môžu mať vplyv na rozpočet na tento rok. Vzhľadom na posúdenie rizík, rozpočtová pozícia v rámci programov sa zdá byť dostatočná na udržanie strednodobého „vyrovnaného alebo prebytkového“ rozpočtu tak, ako to počas programového obdobia vyžaduje Pakt rastu a stability. Taktiež zaisťuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu voči porušeniu hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických kolísaniach. Pozície cyklicky upravovaného rozpočtu ako aj priemerné prebytky počas programového obdobia však zostávajú pod cieľovou úrovňou domáceho prebytku v objeme 2 % HDP.-  Predpokladá sa, že pomer hrubého dlhu – pod úrovňou 60 % HDP od r. 2000 – bude pokračovať v zostupnej tendencii a v roku 2007 dosiahne 49 % HDP. Dlh predovšetkým spôsobuje ústredný sektor verejných financií, ktorý je príčinou rozpočtových deficitov a prebytok v dôchodkovom systéme sa vo väčšine investuje do neštátnych aktív, čím sa spomaľuje znižovanie pomeru hrubého dlhu. Predpokladá sa, že pomer čistého dlhu finančných aktív sa v roku 2004 zlepší z asi -2 % na úroveň pod -4 % v roku 2007. Tieto predpoklady sa zdajú byť prijateľné.-  Program posudzuje široko koncipovaný vládny program štrukturálnych reforiem, ktorý sa zameriava na zlepšenie fungovania trhu práce, na zvýšenie zamestnanosti a zníženie počtu pracovných dní stratených v dôsledku práceneschopnosti. Do praxe bola uvedená široká škála opatrení, avšak ich výsledky sú zatiaľ nejednoznačné. Na ukončenie daňovej reformy a ďalšie zjednodušenie zdaňovania práce v rámci stratégie „zelená daňovým odkladom“ boli podniknuté ďalšie kroky, aj keď došlo k čiastočnému vyrovnaniu zvýšeniami daňových taríf orgánmi miestnej správy v roku 2003 ako aj 2004. Stálou prioritou v rámci zdravého stavu verejných financií zostávajú: ukončenie daňovej reformy a snahy ukončiť kľúčové ciele politiky rastúcej zamestnanosti, zníženie počtu príjemcov sociálneho zabezpečenia a počtu dní práceneschopnosti.-  Zdá sa, že Švédsko sa nachádza v relatívne priaznivej situácii pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, z ktorých predpokladané rozpočtové náklady na potreby súvisiace so starnutím obyvateľstva tvoria dôležitý prvok. Ak chce krajina do budúcnosti zabezpečiť plnú udržateľnosť, rozdiel udržateľnosti vystúpi na okolo 2 % HDP. Vychádza z predpokladaného zvýšenia pomeru ekonomickej závislosti staršieho obyvateľstva a súčasných trendov vo výdavkoch na zdravotnú starostlivosť, účasti pracovnej sily a zamestnanosti. Bez ďalších reforiem upravujúcich tieto trendy a v súlade s rozpočtovým cieľom vlády, kľúčovým činiteľom riešenia otázky udržateľnosti v dlhodobom výhľade bude dosiahnutie rozpočtového prebytku vo výške 2 % HDP v nasledujúcich 10 rokoch.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových predpovedí2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (% zmena) | KP nov. 2004 | 3.5 | 3.0 | 2.5 | 2.3 |KOM | 3.7 | 3.1 | 2.9 | neuv. |KP nov. 2003 | 2.0 | 2.6 | 2.5 | neuv. |Inflácia HISC (%) | KP nov. 20042 | 1.3 | 1.5 | neuv. | neuv. |KOM | 1.1 | 1.5 | 1.9 | neuv. |KP nov. 20032 | 1.7 | neuv. | neuv. | neuv. |Celkové saldo verejných financií (% HDP) | KP nov. 2004 | 0.7 | 0.6 | 0.4 | 0.9 |KOM | 0.6 | 0.6 | 0.8 | neuv. |KP nov. 20033 | 0.6 | 1.4 | 1.9 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP nov. 20041 | 2.8 | 2.8 | 2.7 | 3.3 |KOM | 2.7 | 2.8 | 3.0 | neuv. |KP nov. 2003 | 0.9 | 1.7 | 2.1 | neuv. |Cyklicky upravované saldo (% HDP) | KP nov. 20044 | 0.8 | 0.5 | 0.5 | 1.2 |KOM | 0.7 | 0.4 | 0.6 | neuv. |KP nov. 20034 | 1.3 | 1.8 | 2.0 | neuv. |Hrubý dlh verejných financií (% HDP) | KP nov. 2004 | 51.7 | 50.5 | 50.0 | 49.0 |KOM | 51.6 | 50.6 | 49.7 | neuv. |KP nov. 2003 | 51.5 | 50.0 | 48.3 | neuv. |1 V aktualizácii švédske orgány uviedli primárne saldá bez čistého úroku a neuviedli konvenčný hrubý úrok. V tabuľke sa však uvádzajú primárne saldá bez hrubého úroku použitím údajov z aktualizácie. 2 % zmena december -december 3 Pre porovnanie, čisté pôžičky uvedené v aktualizáciách rokov 2002 a 2003 sa vzťahujú na sumy vypočítané zohľadnením celkovej periodizácie daní (pričom táto účtovnícka zmena nebola zavedená pred r. 2004). 4 Výpočty útvarov Komisie na základe údajov z programu. Zdroje: Aktualizovaný konvergentný program Švédska, november 2003 a november 2004 (KP); Hospodárske predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |Vychádzajúc z tohto hodnotenia Komisia prijala odporúčanie, ktoré je pripojené k stanovisku Rady k aktualizovanému konvergentnému programu Švédska a zasiela ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Švédska na roky 2004-2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Rada [18. januára] 2005 posúdila aktualizovaný konvergentný program Švédska na roky 2004 až 2007. Program čiastočne spĺňa požiadavky pokiaľ ide o údaje revidovaného „súbor pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“. Najmä niektoré údaje úplne nespĺňajú normy ESA95. Švédsko sa preto vyzýva, aby dosiahlo plný súlad s požadovanými údajmi.2.  Makroekomický vývoj, o ktorý sa program opiera, predpokladá, že reálny rast HDP sa mierne spomalí z 3,5 % v roku 2004 na 3,0 % v roku 2005 a v rokoch 2006-07 dosiahne úroveň v priemere 2,4 %. Na základe aktuálne dostupných informácií sa zdá, že tento vývoj odráža hodnoverné predpoklady rastu. Pokiaľ ide o infláciu, programové odhady sa zdajú byť realistické.3.  Rozpočtový rámec zahŕňa cieľový celkový prebytok verejných financií v priemere vo výške 2 % HDP v priebehu cyklu, viacročné nominálne stropy výdavkov ústrednej vlády a požiadavku vyrovnaného rozpočtu pre orgány miestnej správy. Aktualizácia predpokladá celkový prebytok verejných financií vo výške 0,7 % v r. 2004, 0,6 % v r. 2005, 0,4 % v r. 2006 a 0,9 % v záverečnom roku 2007. Vo výhľadovom období podiel výdavkov ako aj príjmov sa nachádzajú na postupnej zostupnej trajektórii. Úpravou odhadovaného vplyvu cyklu použitím jednotnej metodiky sa vo výhľadovom období saldo cyklicky upravovaného rozpočtu nachádza na prebytkových úrovniach. Pozície cyklicky upravovaného rozpočtu ako aj priemerné prebytky počas programového obdobia však zostávajú pod cieľovou úrovňou domáceho prebytku v objeme 2 % HDP. Zatiaľ čo v dôchodkovom systéme a podsektore miestnej správy sa očakávajú prebytky, deficit ústrednej vlády sa v priebehu rokov 2005 a 2006 zvyšuje, čo vedie k zhoršeniu celkovej pozície verejných financií v týchto rokoch. V roku 2007 sa na strane verejných financií predpokladajú nižšie výdavky.4.  Riziká rozpočtových predpovedí v rámci programu sa celkovo javia ako vyrovnané. Na druhej strane sa však rozpočtové predpovede zdajú byť vierohodné a Švédsko dosahuje veľmi dobré výsledky pokiaľ ide o dodržiavanie stanovených stropov výdavkov. Okrem toho sa zdá, že finančná situácia na úrovni miestnych samospráv sa zlepšuje. Na druhej strane sa však dane v posledných rokoch ukázali ako veľmi nevyrovnané. Okrem toho je rozpočtová rezerva v porovnaní so stropmi výdavkov ústrednej vlády veľmi malý nielen na rok 2004, avšak na základe rozpočtu na rok 2005 sa očakáva, že tak bude aj v rokoch 2005 a 2006. Taktiež voľby, ktoré sú naplánované na rok 2006, môžu mať vplyv na rozpočet na tento rok.5.  Vzhľadom na posúdenie rizík sa rozpočtová pozícia v rámci programu zdá byť dostatočná na zachovanie prebytkov v priebehu rokov 2004 až 2007, v súlade so strednodobými cieľmi Paktu rastu a stability na dosiahnutie vyrovnaného alebo prebytkového rozpočtu. Taktiež zaisťuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu voči porušeniu hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických kolísaniach počas programového obdobia.6.  Odhaduje sa, že podiel dlhu dosiahne v roku 2004 úroveň 51,7 % HDP, čo je dostatočne pod úrovňou referenčnej hodnoty 60 % stanovenej Zmluvou. Program predpokladá zníženie pomeru dlhu na 49,0 % HDP do roku 2007.7.  Zdá sa, že Švédsko sa nachádza v relatívne priaznivej situácii pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek tomu, že rozpočtovým nákladom na potreby súvisiace so starnutím obyvateľstva. Ak chce krajina do budúcnosti zabezpečiť plnú udržateľnosť, rozdiel udržateľnosti stúpne na okolo 2 % HDP. Vychádza z predpokladaného zvýšenia pomeru ekonomickej závislosti staršieho obyvateľstva a súčasných trendov vo výdavkoch na zdravotnú starostlivosť, účasti pracovnej sily a zamestnanosti. Bez ďalších reforiem upravujúcich tieto trendy a v súlade s rozpočtovým cieľom vlády, kľúčovým činiteľom riešenia otázky udržateľnosti v dlhodobom výhľade bude dosiahnutie rozpočtového prebytku vo výške 2 % HDP v nasledujúcich 10 rokoch.Kľúčové predpoklady aktualizovaného konvergentného programu Švédska2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny rast DPH (%) Inflácia HISC (%) Celkové saldo verejných financií (% HDP) Primárne saldo (% HDP) Cyklicky upravované saldo (% HDP)1 Hrubý dlh verejných financií (% HDP) | 1.6 1.8 0.5 2.7 1.4 52.0 | 3.5 1.3 0.7 2.8 0.8 51.7 | 3.0 1.5 0.6 2.8 0.5 50.5 | 2.5 neuv. 0.4 2.7 0.5 50.0 | 2.3 neuv. 0.9 3.3 1.2 49.0 |1 Výpočty útvarov Komisie uplatňujúce na údaje v programe všeobecne dohodnutú metodiku.[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme stabilizačných a konvergentných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11. 2002.[4] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme stabilizačných a konvergentných programov, dokument EFC/ECFIN/404/01–REV 1 z 27.6.2001 schválený Radou ECOFIN z 10.7.2001.[5] Ú. v. ES L 18, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0017

Odporúčanie pre stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007  /* SEK/2005/0017 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2005SEK(2005) 17 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, teda štáty, ktoré neprijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predložiť svoje konvergentné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia musí Rada každý konvergentný program preskúmať na základe hodnotenia vypracovaného Komisiou a výborom zriadeným na základe článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom musí Rada po preskúmaní programu zaujať stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie ich konvergentných programov, ktoré môže Rada v súlade s rovnakými postupmi tiež preskúmať.Desať krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa nezúčastňuje na jednotnej mene, ale vyžaduje sa od nich, aby v stanovenom čase splnili konvergentné kritériá vrátane kritéria týkajúceho sa udržateľnosti verejných financií a vyhoveli tak podmienkam na prijatie eura. Vzhľadom na celkový deficit verejných financií vo výške 12,6% HDP (vrátane významnej jednorázovej operácie vo výške asi 7% HDP) zaznamenaný v roku 2003 Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Česká republika mala nadmerný deficit a odporučila, aby bol tento deficit upravený najneskôr do roku 2008 v súlade s konvergentným programom z mája 2004. Česká republika bola vyzvaná najmä na podniknutie účinných krokov v súvislosti s opatreniami na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005. Bolo jej tiež odporučené s rozhodnosťou uskutočniť opatrenia uvedené v konvergentnom programe z mája 2004, najmä znížiť platy vo vládnom sektore a znížiť výdavky jednotlivých ministerstiev. Česká republika bola ďalej vyzvaná, aby na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je plánované v rozpočte, aby zaviedla rozpočtové plánovanie založené na strednodobých výdavkových stropoch, prijala účinné pravidlá, ktoré znížia riziko rastu zadlženosti regiónov a miestnych samospráv, vykonala reformu dôchodkového systému a reformu systému zdravotnej starostlivosti, aby tak zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií a minimalizovala negatívny dopad operácií Českej konsolidačnej agentúry na rozpočet. Vo svojom oznámení z 22. decembra 2004 Komisia dospela k záveru, že česká vláda prijala účinné kroky, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005[2].Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa zaviazali predložiť svoje konvergentné programy do 15. mája 2004 a ich prvú aktualizáciu koncom roka 2004. Prvý konvergentný program Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007 bol predložený 13. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Dňa 1. decembra 2004 predložila Česká republika jeho aktualizáciu. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[3], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálnej produkcie, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[4]. Toto posúdenie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu:-  Prvá aktualizácia konvergentného programu Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007 bola predložená 1. decembra 2004. Tento program len čiastočne zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“. Napriek revízii údajov poskytnutou po predložení aktualizácie nie je podiel výdavkov a príjmov v plnej miere konsolidovaný v súlade so štatistickými normami ESA95. Česká republika je preto vyzvaná, aby zaistila súlad s požiadavkami kladenými na tieto údaje. Navyše program len v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru uvedenú v prílohe 2 „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“.-  Základný makroekonomický scenár predložený v tomto programe predpokladá v roku 2004 reálny rast HDP na úrovni 3.8%. Odhaduje sa, že v roku 2005 reálny rast HDP dosiahne 3,6%, následne sa bude mierne zvyšovať a v roku 2007 dosiahne 3,8%. Tieto hodnoty sú nižšie než prognózy útvarov Komisie z jesene roku 2004 na obdobie rokov 2004-2006, ktoré predpovedali priemerný rast 3,8% v roku 2004 a 2005 a 4% v roku 2006. Odhad potenciálneho rastu produkcie na rok 2007 mierne prevyšuje odhad jesennej prognózy. Na základe v súčasnosti dostupných informácií je tak možné tento základný scenár obsiahnutý v programe považovať za hodnoverný, a preto sa pokladá za východiskový scenár na posúdenie rozpočtových prognóz. Dva alternatívne scenáre uvedené v programe počítajú s rozdielnym vývojom troch kľúčových vonkajších premenných: zahraničného dopytu, výmenného kurzu a cien ropy.-  Po deflácii, ku ktorej dochádzalo počas väčšej časti roka 2003, sa vývoj cien obrátil a inflácia sa vrátila do cieľového pásma centrálnej banky pre rok 2004. Aktualizovaný program predpokladá, že inflácia HICP dosiahne v roku 2004 priemerne 2,7%. Česká koruna sa medzi júlom 2002 a marcom 2004 oproti euru znehodnotila asi o 11%, čím došlo ku čiastočnej kompenzácii jej výrazného posilňovania v predchádzajúcom období. Koruna sa zhodnocovala od apríla 2004 a napriek dočasnej stabilizácii v letných mesiacoch získala voči euru počas prvých jedenástich mesiacoch roka 2004 asi 4,5%. Po období v prvej polovici roka 2003, kedy výnosy zo štátnych dlhopisov nedosahovali úroveň eurozóny, sa rozpätie začalo v októbri 2003 pomaly zvyšovať, dosiahlo maximálnu úroveň na úrovni asi 100 bodov v septembri 2004 a vo štvrtom štvrťroku znova klesalo. Česká republika má v úmysle pripojiť sa k eurozóne v rokoch 2009-2010 a dovtedy postupovať v režime plánovania miery inflácie. Od 1. januára 2006 bude cieľom ustálená miera inflácie 3% s toleranciou ( 1 percentuálneho bodu. České orgány zamýšľajú obmedziť obdobie účasti v systéme ERM II na dva roky.-  Program je zameraný na zníženie deficitu z 5,2% HDP v roku 2004 (vrátane jednorázových výdavkov vo výške asi 1,2% HDP) pod referenčnú hodnotu 3% HDP v roku 2008, v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7. Cieľom programu je znížiť deficit verejných financií o 1,9 percentuálneho bodu a primárny deficit o 2,3 percentuálneho bodu v rozmedzí rokov 2004 až 2007. Avšak, ak sa neberie do úvahy účinok dvoch jednorázových operácií, zlepšenie nominálneho deficitu je na úrovni asi 0,7 percentuálneho bodu. Úpravy by mali byť postupné vo výške asi 0,5% HDP ročne, s výnimkou roku 2006, kedy by sa mal deficit znížiť takmer o 1% HDP. Predpokladá sa, že počas obdobia programu by malo dôjsť k poklesu na strane príjmov i výdavkov (ako podielu na HDP), pričom sa očakáva, že verejné investície budú jedinou výdavkovou položkou, ktorá sa bude zvyšovať, a to zo 4,2% HDP v roku 2003 na 4,6% HDP v roku 2007, čo značne prekračuje priemer EÚ (2,4% HDP v roku 2004). Cesta na zníženie deficitu obsiahnutá v konvergentnom programe sa do značnej miery zhoduje s postupom uvedeným v predvstupovom hospodárskom programe z augusta 2003. V porovnaní s programom z mája 2004 nedošlo k žiadnym zmenám v deficitoch plánovaných na roky 2005-2007 vyjadrených ako podiel na HDP, a to napriek tomu, že rast HDP bol výrazne revidovaný smerom nahor a odhadovaný výsledný deficit na rok 2004 (bez jednorázových operácií) je lepší než sa očakávalo.-  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na jednej strane pomerne opatrný makroekonomický scenár naznačuje, že príjmy by mohli byť vyššie, než sa predpokladá, a že výdavky by mohli byť nižšie, než sú naplánované v rozpočte. Navyše sa zdá, že riziká ohrozujúce rozpočtové ciele, ktoré sú spojené so štátnymi zárukami a predpokladaným zadlžením, sú obmedzené. Na druhej strane je však ešte potrebné prijať dôležité opatrenia na zníženie výdavkov, najmä pokiaľ ide o spotrebu verejnej správy, aby bolo možné splniť právne záväzné výdavkové stropy v rokoch 2006 a 2007. Zavedenie výdavkových stropov je ohrozené pred ďalšími parlamentnými voľbami plánovanými na jún 2006. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočný na zníženie deficitu pod 3% HDP do roku 2008, ako je cieľom programu.-  Program predpokladá, že miera zadlženia sa zvýši s 37,8% HDP v roku 2003 na 40% HDP v roku 2007, čo znamená, že zostane dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60% HDP. Očakáva sa, že v rozmedzí rokov 2003 a 2006 sa miera zadlženia zvýši o 1,4 percentuálneho bodu, čo je menej, než predpokladali prognózy útvarov Komisie, ktoré predpovedajú vyšší primárny deficit v roku 2006 a miernejší účinok úpravy medzi stavovými a tokovými veličinami. Prognózy útvarov Komisie najmä nezahŕňali príjmy z privatizácie v roku 2005, ktoré prispeli k dočasnému miernemu zníženiu miery zadlženia v roku 2005. Očakáva sa, že miera zadlženia bude v rokoch 2006-2007 ďalej rásť, ale omnoho pomalším tempom, keďže činnosť transformačných inštitúcií by podľa plánu mala byť postupne obmedzovaná. Hlavnou hybnou silou rastúcej miery zadlženia je naďalej primárny deficit, ale jeho podiel sa znižuje súbežne s fiškálnou konsolidáciou.-  Zníženie deficitu verejných financií počas programového obdobia by malo byť dosiahnuté znížením podielu výdavkov (asi o 3,7% HDP), čo viac než vyváži plánovaný pokles podielu príjmov (o 1,8% HDP). Okrem zníženia vplyvu verejného sektora na hospodárstvo plánuje konsolidačná stratégia zmeniť štruktúru príjmov aj výdavkov. Na strane výdavkov by k ich zníženiu malo najviac prispieť obmedzenie transferov a subvencií a to najmä na úrovni ústrednej správy. Na strane príjmov je najvýznamnejšou štrukturálnou zmenou posun daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu. Zámerom programu je tiež ukončenie činnosti transformačných inštitúcií, najmä Fondu národného majetku (do konca roku 2005) a Českej konsolidačnej agentúry (do konca roku 2007)-  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Česká republika je vážne ohrozená veľmi významnými predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím populácie. Stratégiu fiškálnej konsolidácie vytýčenú v programe je potrebné doplniť najmä ďalšími reformami na zníženie rizík udržateľnosti spojených s plánovaným nárastom vo výdavkoch na dôchodkovú oblasť a na zdravotnú starostlivosť.-  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii len čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny v oblasti verejných financií. Na jednej strane je program v súlade so znižovaním deficitu verejných financií odporučeným Radou a toto znižovanie je založené na právne záväzných strednodobých výdavkových stropoch. Na druhej strane sa ukazuje, že implementácia odporúčaného znižovania mzdových výdavkov ústrednej správy, s ktorým počítal májový konvergentný program, postupuje len ťažko a program neobsahuje dostatočné opatrenia na kontrolu deficitov a dlhov miestnej správy a miestnej samosprávy. Program navyše neobsahuje konkrétne kroky, ktoré by mali zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä prostredníctvom realizácie reformy dôchodkového systému a reformy systému zdravotnej starostlivosti.-  Vzhľadom na vyššie uvedené hodnotenie a s prihliadnutím na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 sa Českej republike odporúča, aby na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je plánované v rozpočte a aby prísne dodržiavala strednodobé výdavkové stropy pre ústrednú správu, ktoré budú právne záväzné od roku 2006. Česká republika je ďalej vyzvaná, aby urýchlila realizáciu dôchodkovej reformy a aby uskutočnila reformu systému zdravotnej starostlivosti a zlepšila tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (% zmena) | KP december 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |KOM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | - |KP máj 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |HICP inflácia (%) | KP december 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |KOM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | - |KP máj 2004 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |Saldo verejných financií (% z HDP) | KP december 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |KOM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | - |KP máj 2004 | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |Primárne saldo (% z HDP) | KP december 2004 | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1,7 |KOM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | - |KP máj 2004 | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 |Hrubý dlh verejných financií (% z HDP) | KP december 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 |KOM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | - |KP máj 2004 | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |1 Prognóza útvarov Komisie na rok 2004 nezahŕňala zaúčtovanie štátnej záruky vo výške 0,8% HDP. Zdroje: Zdroje: Konvergentný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM). |Na základe tohto zhodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergentnému programu Českej republiky a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho Spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [17. januára] 2005 Rada preskúmala aktualizovaný konvergentný program Českej republiky na obdobie rokov 2004 až 2007. Program čiastočne zodpovedá požiadavkám na údaje podľa revidovaného „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“. Napriek revízii údajov poskytnutou po predložení aktualizácie nie je najmä podiel výdavkov a príjmov v plnej miere konsolidovaný v súlade so štatistickými normami ESA95. Česká republika je preto vyzvaná, aby zaistila súlad s požiadavkami kladenými na tieto údaje.2.  Program obsahuje rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: „základný“ scenár, „optimistický“ scenár a „pesimistický“ scenár. „Základný“ scenár je považovaný za východiskový scenár na posúdenie rozpočtových prognóz, pretože na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že odráža hodnoverné predpoklady rastu. Tento scenár predpokladá, že reálny rast HDP v roku 2004 bude na úrovni 3,8%. Odhaduje sa, že v roku 2005 reálny rast HDP dosiahne 3,6%, následne sa bude mierne zvyšovať a v roku 2007 dosiahne 3,8%. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistické.3.  Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Česká republika má nadmerný deficit a odporučila ho upraviť do roku 2008.4.  Program je zameraný na zníženie deficitu z 5,2% HDP v roku 2004 (vrátane jednorázových výdavkov vo výške asi 1,2% HDP) pod referenčnú hodnotu 3% HDP v roku 2008, v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7. Cieľom programu je znížiť deficit verejných financií o 1,8 percentuálneho bodu a primárny deficit o 2,3 percentuálneho bodu v rozmedzí rokov 2004 až 2007. Úprava by mala byť postupná vo výške asi 0,5% HDP ročne, s výnimkou roku 2006, kedy by sa mal deficit znížiť takmer o 1% HDP. Predpokladá sa, že počas obdobia programu by malo dôjsť k poklesu na strane príjmov i výdavkov (ako podielu na HDP), pričom sa očakáva, že verejné investície budú jedinou výdavkovou položkou, ktorá sa bude zvyšovať, a to zo 4,2% HDP v roku 2003 na 4,6% HDP v roku 2007, čo značne prekračuje priemer EÚ (2,4% HDP v roku 2004). V porovnaní s konvergentným programom z mája 2004 nedošlo k žiadnym zmenám v deficitoch plánovaných na roky, a to napriek tomu, že rast HDP bol výrazne revidovaný smerom nahor a rozpočtový výsledok (bez jednorázových operácií) bol v roku 2004 lepší než sa očakávalo.5.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na jednej strane pomerne opatrný makroekonomický scenár naznačuje, že príjmy by mohli byť vyššie, než sa predpokladá, a že výdavky by mohli byť nižšie, než sú naplánované v rozpočte. Navyše sa zdá, že riziká ohrozujúce rozpočtové ciele, ktoré sú spojené so štátnymi zárukami a predpokladaným zadlžením, sú obmedzené. Na druhej strane je však ešte potrebné prijať dôležité opatrenia na zníženie výdavkov, najmä pokiaľ ide o spotrebu verejnej správy, aby bolo možné splniť výdavkové stropy v rokoch 2006 a 2007. Zavedenie výdavkových stropov je tiež ohrozené pred ďalšími regulárnymi parlamentnými voľbami plánovanými na jún 2006. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočný na zníženie deficitu pod 3% HDP do roku 2008, ako je cieľom programu.6.  Odhaduje sa, že miera zadlženia dosiahla 38,6% HDP v roku 2004, teda dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia nárast miery zadlženia o 1,4 percentuálneho bodu.7.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Česká republika je vážne ohrozená veľmi významnými predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím populácie. Stratégiu fiškálnej konsolidácie vytýčenú v programe je potrebné doplniť najmä ďalšími reformami na zníženie rizík udržateľnosti spojených s plánovaným nárastom vo výdavkoch na dôchodkovú oblasť a na zdravotnú starostlivosť.8.  Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii len čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny v oblasti verejných financií. Na jednej strane je program v súlade so znižovaním deficitu verejných financií odporučeným Radou a toto znižovanie je založené na právne záväzných strednodobých výdavkových stropoch. Na druhej strane sa ukazuje, že implementácia odporúčaného znižovania mzdových výdavkov ústrednej správy, s ktorým počítal májový konvergentný program, postupuje len ťažko a program neobsahuje dostatočné opatrenia na kontrolu deficitov a dlhov miestnej správy a miestnej samosprávy. Program navyše neobsahuje konkrétne kroky, ktoré by mali zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä prostredníctvom realizácie reformy dôchodkového systému a reformy systému zdravotnej starostlivosti.* * *Vzhľadom na vyššie uvedené hodnotenie a s prihliadnutím na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 sa Českej republike odporúča, aby na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je plánované v rozpočte a aby prísne dodržiavala strednodobé výdavkové stropy pre ústrednú správu, ktoré budú právne záväzné od roku 2006. Česká republika je ďalej vyzvaná, aby urýchlila realizáciu dôchodkovej reformy a aby uskutočnila reformu systému zdravotnej starostlivosti a zlepšila tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Kľúčové prognózy aktualizovaného konvergentného programu Českej republiky2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny rast HDP (%) HICP inflácia (%) Saldo verejných financií (% z HDP) Primárne saldo (% z HDP) Hrubý dlh verejných financií (% z HDP) | 3.1 -0.1 -12.6 -11.3 37.8 | 3.8 2.7 -5.2 -4.0 38.6 | 3.6 3.2 -4.7 -3.3 38.3 | 3.7 2.6 -3.8 -2.3 39.2 | 3.8 2.2 -3.3 -1.7 40.0 |[1] Ú. v. ES L 209, 2. 8. 1997 Všetky dokumenty, na ktoré sú v tomto texte odkazy, je možné nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[2] SEC(2004) 1630, 22.12.2004.[3] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergentných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sú v tomto texte odkazy, je možné nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.


title: Odporúčanie Rady z 8. marca 2005 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (siedmy ERF) za rozpočtový rok 2003

text:
               23.3.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 77/13

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. marca 2005
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (siedmy ERF) za rozpočtový rok 2003
   (2005/255/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – ES, podpísaný v Lomé 15. decembra 1989, zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995,
   so zreteľom na vnútornú dohodu 91/401/EHS o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa štvrtého dohovoru AKT – EHS (1), ktorá ustanovila medziiným siedmy Európsky rozvojový fond (siedmy ERF), a najmä na článok 33 ods. 3 tejto dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 29. júla 1991, uplatniteľné na rozvojovú finančnú spoluprácu podľa štvrtého dohovoru AKT – EHS (2), a najmä na jeho články 69 až 77,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách siedmeho ERF k 31. decembru 2003 a správy Dvora audítorov o finančnom roku 2003, spolu s odpoveďami Komisie (3),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie siedmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Keďže celkové vykonávanie operácií siedmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roku 2003 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA,
   aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium v súvislosti s vykonávaním operácií siedmeho ERF za rozpočtový rok 2003.

      V Bruseli 8. marca 2005

            Za Radu

            predseda

         J.-C. JUNCKER

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 288.

      (2)  Ú. v. ES L 266, 21.9.1991, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 293, 30.11.2004, s. 315.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 7. apríla 2005 — Rade Európskej únie o externom audítorovi Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ECB/2005/8)

text:
               15.4.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 91/5

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   zo 7. apríla 2005
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ECB/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ďalej len „NBB/BNB“) skončil a nebude obnovený. Preto je nevyhnutné vymenovať externého audítora od finančného roku 2005.

               (3)

               NBB/BNB vybrala spoločnosť Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises ako svojho nového externého audítora v súlade so svojimi pravidlami verejného obstarávania a ECB je toho názoru, že vybraný audítor spĺňa požiadavky nevyhnutné na vymenovanie.

               (4)

               Mandát externého audítora bude na obdobie troch rokov a môže sa jedenkrát obnoviť,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby spoločnosť Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises bola vymenovaná za externého audítora NBB/BNB od finančného roku 2005 na obdobie troch rokov, ktoré možno jedenkrát obnoviť.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 7. apríla 2005

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie Komisie z  22. decembra 2008 o bezpečnom uskladnení kovovej ortuti, ktorá sa už nepoužíva v priemysle alkalických chloridov [oznámené pod číslom K(2008) 8422]

text:
               20.1.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 14/10

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 22. decembra 2008
   o bezpečnom uskladnení kovovej ortuti, ktorá sa už nepoužíva v priemysle alkalických chloridov
   [oznámené pod číslom K(2008) 8422]
   (Iba anglické znenie je autentické)
   (2009/39/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211 druhú zarážku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala Stratégiu Spoločenstva týkajúcu sa ortuti (1).

               (2)

               Krok 9 stratégie Spoločenstva týkajúcej sa ortuti ustanovuje uskladnenie ortuti z priemyslu alkalických chloridov a zaväzuje Komisiu, aby preskúmala priestor na dohodu s predstaviteľmi tohto priemyslu.

               (3)

               Rada prijala pozitívne závery o stratégii 24. júna 2005 a vyzvala Komisiu, aby začala bezpečné uskladnenie alebo zneškodnenie ortuti okrem iného z priemyslu alkalických chloridov na základe harmonogramu v súlade s plánovaným postupným skončením vývozu ortuti.

               (4)

               Európsky parlament prijal 14. marca 2006 uznesenie, v ktorom privítal stratégiu a požiadal Komisiu, aby podnikla kroky na zabezpečenie bezpečného uskladnenia všetkej ortuti pochádzajúcej z priemyslu alkalických chloridov.

               (5)

               Európsky parlament a Rada prijali nariadenie (ES) č. 1102/2008 z 22. októbra 2008 o zákaze vývozu kovovej ortuti a niektorých zlúčenín a zmesí ortuti a o bezpečnom uskladnení kovovej ortuti (2).

               (6)

               Združenie priemyslu alkalických chloridov v Európe Euro Chlor prijalo s podporou svojich členských spoločností záväzok o bezpečnom uskladnení ortuti, ktorá už nie je potrebná vo výrobnom procese alkalických chloridov (vyradená ortuť). Všetky spoločnosti priemyslu alkalických chloridov, ktoré pôsobia v Spoločenstve, môžu podpísať tento záväzok za objektívnych a nediskriminačných podmienok.

               (7)

               Komisia je spokojná s krokmi, ktoré podniklo združenie Euro Chlor vo svojom záväzku doplňujúcom ustanovenia nariadenia.

               (8)

               Záväzok spĺňa kritériá ustanovené v oznámení Komisie o environmentálnych zmluvách na úrovni Spoločenstva v rámci akčného plánu na zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia (3),

         TÝMTO ODPORÚČA:
   1.   Členovia združenia Euro Chlor spolu s ostatnými spoločnosťami z priemyslu alkalických chloridov, ktoré pôsobia v Spoločenstve a ktoré dodržiavajú dobrovoľnú dohodu združenia Euro Chlor o bezpečnom uskladnení vyradenej ortuti, by mali veľmi starostlivo vybrať uskladňovacie zariadenia pre vyradenú ortuť (t. j. kovovú ortuť, ktorá sa nepožaduje na ďalšiu prevádzku zariadení založenú na výrobe ortuťových článkov) a mali by sa zaviazať k zmluvám s prevádzkovateľmi takýchto uskladňovacích zariadení, ktoré sa klasifikujú ako zariadenia na zneškodňovanie nebezpečného odpadu a sú na tieto činnosti oprávnené. Takéto zmluvy by mali vychádzať z objektívnych a nediskriminačných požiadaviek.
   2.   Členovia združenia Euro Chlor by mali rešpektovať vysokú úroveň technických požiadaviek v súvislosti s bezpečnostným uskladnením ortuti, úkonmi prípravy a plnenia, nakladaním a vykladaním kontajnerov.
   3.   Združenie Euro Chlor by malo každoročne zabezpečiť relevantné údaje o vyradenej ortuti.
   Toto odporúčanie je určené združeniu Euro Chlor.

      V Bruseli 22. decembra 2008

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  KOM(2005) 20 v konečnom znení, 28.1.2005.

      (2)  Ú. v. EÚ L 304, 14.11.2008, s. 75.

      (3)  KOM(2002) 412 v konečnom znení, 17.7.2002.


				|

		52014PC0100

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Priložený návrh predstavuje právny nástroj na
odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje uzavretie
Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá
partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi
na jednej strane a Ruskou federáciou na strane druhej, s cieľom
zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii
Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre
atómovú energiu:
i)       odporúčanie na rozhodnutie Rady,
ktorým sa schvaľuje uzavretie protokolu Európskou komisiou konajúcou
v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
Tento návrh sa predkladá spolu s:
ii)      návrhom rozhodnutia Rady o podpísaní
a predbežnom vykonávaní protokolu v mene Európskej únie a jej
členských štátov;
iii)     návrhom rozhodnutia Rady o uzavretí
protokolu v mene Európskej únie a jej členských štátov;
V zmysle Aktu o pristúpení
Chorvátskej republiky k medzinárodným dohodám podpísaným alebo uzavretým
Európskou úniou a jej členskými štátmi Chorvátska republika pristúpi
k uvedeným dohodám prostredníctvom protokolu.
Dohoda o partnerstve a spolupráci,
ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich
členskými štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na strane
druhej, bola podpísaná 24. júna 1994. Dohoda nadobudla platnosť 1. decembra
1997.
Rozhodnutím Rady zo 14. septembra
2012[1] bola
Komisia poverená začať rokovania s dotknutými tretími krajinami
s cieľom uzavrieť príslušné protokoly. Rokovania s Ruskou
federáciou boli úspešne ukončené. Ruská federácia súhlasila so znením
protokolu vo verbálnej nóte zo 4. septembra a Európska služba pre
vonkajšiu činnosť (ESVČ) vo verbálnej nóte z 24. septembra.
Touto výmenou verbálnych nót, ktorú požadovala Ruská federácia, bolo nahradené
podpísanie protokolu.
Navrhovaným
protokolom sa Chorvátska republika stáva zmluvnou stranou dohody a EÚ sa
zaväzuje zabezpečiť autentické znenie dohody v novom úradnom
jazyku EÚ.
Protokol obsahuje
doložku, v ktorej sa stanovuje, že dohoda sa mení po nadobudnutí platnosti
Zmluvy o pristúpení Chorvátskej republiky k Európskej únii 1. júla
2013.
Dohoda o partnerstve
a spolupráci s Ruskou federáciou je zameraná najmä na podporu obchodu
a investícií, ako aj obchodu v oblasti dopravných služieb a vytvára
rámec na spoluprácu v rôznych odvetviach, ktorý je obmedzený na celkovú
hospodársku, finančnú a technickú spoluprácu. Preto by Európska únia
mala popri uplatniteľných procesných právnych základoch protokol
podpísať a uzavrieť aj na základe článku 6 ods. 2 Aktu
o pristúpení Chorvátskej republiky na jednej strane a článku 91,
článku 100 ods. 2 a článkov 207 a 212 ZFEÚ na strane druhej
Komisia pokladá výsledky rokovaní za uspokojivé a žiada Radu, aby:
–
odporučila rozhodnutie Rady, ktorým sa
schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci,
ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich
členskými štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na strane
druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej
republiky k Európskej únii Európskou komisiou konajúcou v mene
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
Európsky parlament bude vyzvaný, aby vyjadril svoj súhlas s týmto
protokolom.
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu
k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá
partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými
štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na strane druhej, s cieľom
zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii
Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre
atómovú energiu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej
článok 101 druhý odsek,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa podmienok
článku 6 ods. 2 Aktu o pristúpení Chorvátskej republiky sa
pristúpenie Chorvátskej republiky k Dohode o partnerstve a spolupráci,
ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich
členskými štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na strane
druhej[2],
(ďalej len „dohoda“), odsúhlasí uzavretím Protokolu k tejto dohode
(ďalej len „protokol“).
(2)       Dňa 14. septembra 2012
Rada poverila Komisiu, aby začala rokovania s dotknutými tretími
krajinami[3].
Rokovania s Ruskou federáciou boli úspešne ukončené. Táto skutočnosť
bola potvrdená výmenou nót 24. septembra 2013.
(3)       Uzavretie protokolu Komisiou
by sa malo schváliť, pokiaľ ide o otázky patriace do právomoci
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
(4)       Podpísanie a uzavretie
protokolu podlieha osobitnému postupu, pokiaľ ide o otázky patriace
do právomoci Európskej únie a jej členských štátov.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Jediný
článok
Uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve
a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi
spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ruskou
federáciou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie
Chorvátskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou konajúcou
v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu sa týmto
schvaľuje.
Znenie
protokolu je pripojené k tomuto rozhodnutiu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Rozhodnutie Rady o poverení začať
rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou
úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi s jednou
alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so
zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii
(dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).
[2]               Ú. v. ES L 327, 28.11.1997, s. 3.
[3]               Rozhodnutie Rady o poverení začať
rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou
úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi s jednou
alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so
zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii
(dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 7. apríla 2005 — Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank of Greece (ECB/2005/7)

text:
               15.4.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 91/4

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   zo 7. apríla 2005
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank of Greece
   (ECB/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa gréckeho práva nemôže byť ten istý externý audítor vymenovaný na viac ako štyri finančné roky. Mandát Charalambosa Stathakisa, ktorý je jedným z dvoch súčasných externých audítorov, nemožno preto obnoviť. Bank of Geece môže ponechať spoločnosť Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA ako svojho externého audítora za podmienky, že sa zmení zodpovedný partner.

               (3)

               Bank of Greece rozhodla, že spoločnosť Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA by mala byť jej jediným externým audítorom na finančný rok 2005, a ECB je toho názoru, že uvedená spoločnosť spĺňa požiadavky nevyhnutné na takéto vymenovanie.

               (4)

               Existujúci mandát externého audítora by mal pokračovať a mal by byť na obdobie jedného roka, ktoré možno obnoviť.

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby spoločnosť Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA bola vymenovaná za externého audítora Bank of Greece na finančný rok 2005 s tým, že toto vymenovanie možno obnoviť na jeden rok.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 7. apríla 2005

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Spojeného kráľovstva na obdobie rokov 2011 – 2014

text:
               23.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/12

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Spojeného kráľovstva na obdobie rokov 2011 – 2014
   2011/C 217/04
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Spojené kráľovstvo predložilo 28. apríla 2011 svoj aktualizovaný konvergenčný program na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014 a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť vzájomné prepojenia boli tieto dva programy posúdené súčasne. Po prvýkrát konvergenčný program Veľkej Británie obsahuje hospodárske a fiškálne predpovede vypracované novým, nezávislým Úradom pre rozpočtovú zodpovednosť (OBR), ktorý je vítaným zlepšením fiškálneho rámca Spojeného kráľovstva.

               (6)

               Spojené kráľovstvo bolo medzinárodnej finančnej kríze vystavené najmä pre jeho veľký, celosvetovo integrovaný finančný sektor a vysokú mieru zadlženia domácností. HDP klesol o 0,1 % v roku 2008 a 4,9 % v roku 2009. Vláda Spojeného kráľovstva mohutne zasiahla s cieľom podporiť bankový sektor a zaistila celému tomuto sektoru mimoriadnu dodatočnú likviditu. Deficit verejných financií vzrástol v priebehu dvoch rokov o 8,5 percentuálnych bodov na 11,2 % HDP v roku 2009. Nezamestnanosť sa zvýšila z 5,3 % v roku 2007 na 7,6 % v roku 2009. Štvrťročný rast sa vrátil vo štvrtom štvrťroku 2009, hoci produkcia zostáva pod svojím predkrízovým vrcholom. V krátkodobom výhľade sa očakáva mierny rast poháňaný silnými podnikovými investíciami a oživenie čistého dovozu v dôsledku priaznivého výmenného kurzu. Rast však bude zdržiavaný nedostatočným alebo záporným rastom v spotrebe domácností a verejnej správy. Očakáva sa, že inflácia zostane výrazne nad oficiálnym cieľom 2 % počas roku 2011, pričom sa odzrkadlia nárasty dane z pridanej hodnoty a vyššie ceny dovozu a energií, a to ešte skôr, než dôjde k ich poklesu v roku 2012. Vysoká inflácia pravdepodobne naruší reálne príjmy, pretože rast miezd bude aj naďalej nízky. Hlavné riziká ohrozujúce prognózu spočívajú v tom, že oživenie podnikových investícií alebo čistý vývoz sa možno neuskutoční a že pretrvávajúca vysoká inflácia môžu brániť využitiu menovej politiky na vyrovnanie nižšej verejnej spotreby.

               (7)

               Na základe posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je realistický, no s výnimkou roku 2012, keď je azda príliš optimistický. V konvergenčnom programe sa neuvádza strednodobý cieľ, ako sa predpokladá v kódexe správania, hoci ho možno odvodiť z cieľov, ktoré sú v ňom uvedené. Cieľom rozpočtovej stratégie je znížiť deficit z 9,9 % v období rokov 2010 – 2011 na úroveň 1,7 % v rokoch 2015 – 2016, najmä na základe obmedzenia výdavkov, stratégie v súlade s preukázanými fiškálnymi konsolidáciami, ktoré podporujú rast. V konvergenčnom programe sa plánuje zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % do obdobia rokov 2014 – 2015, čo je lehota, ktorú stanovila Rada. V rozpočtových prognózach uvedených v konvergenčnom programe sa predpokladá, že od počiatočného pomeru dlhu vo výške 78,7 % v rokoch 2010 – 2011 sa do obdobia rokov 2013 – 2014 pomer dlhu zvýši na 87,2 %, a to predtým, než sa pomaly začne znižovať. Priemerné ročné fiškálne úsilie počas obdobia rokov 2010 – 2011 až 2014 – 2015 je 1,6 %. To znamená, že je to mierne pod hodnotou odporúčanou Radou v decembri 2009 (1,75 % HDP), no i napriek tomu je to primerané vzhľadom na skutočnosť, že toto úsilie sa vyvíja od výrazne nižšieho než očakávaného rozpočtového deficitu v rokoch 2009 – 2010 a je preto konzistentné so znižovaním nominálneho deficitu pod referenčnú hodnotu do obdobia rokov 2014 – 2015. Podľa posledného posúdenia Komisie, riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia ako vysoké.
               Dlhodobé náklady spojené so starnutím obyvateľstva presahujú priemer EÚ a súčasná rozpočtová pozícia zvyšuje náklady spojené so starnutím obyvateľstva. Na základe súčasnej fiškálnej pozície by sa do roku 2020 dlh zvýšil na 128 % HDP. Plné uskutočnenie konvergenčného programu by však bolo dostatočné na to, aby dlh začal klesať, ale do roku 2020 by ešte stále presahoval 80 %. Okrem konsolidačných plánov, vláda Spojeného kráľovstva oznámila opatrenia, ktoré podporia dlhdobú udržateľnosť, a ktoré zahŕňajú posunutie plánovaného dátumu, od ktorého sa zvýši hranica pre odchod do dôchodku zo 65 rokov na 66 rokov a zmeny metódy výpočtu určitých dávok a daňových limitov.

               (8)

               Uskutočnenie navrhovanej fiškálnej konsolidácie zostáva hlavnou výzvou. Na obnovenie udržateľnej fiškálnej pozície bude životne dôležité zaručiť, že nedôjde k odchýleniu sa od uverejnených plánov výdavkov. Historicky nízke miery investícií do verejnej infraštruktúry, najmä v súvislosti s dopravou, vzhľadom na to znamenajú, že prednosť by mali mať výdavky, ktorými sa posilňuje rast. Zaručením dostatočných primárnych prebytkov v strednodobom horizonte, ako sa už predpokladá v konvergenčnom programe, sa zlepší udržateľnosť verejných financií.

               (9)

               Pružný trh práce v Spojenom kráľovstve umožnil dostatočne sa vyrovnať s veľkým poklesom HDP počas krízy. Nárast nezamestnanosti sa však výrazne dotkol najmä mladých ľudí: nezamestnanosť mladých ľudí sa medzi rokmi 2008 a 2010 zvýšila z 15 % na takmer 20 %. Slabé výsledky trhu práce v prípade mladých ľudí súvisia so všeobecnejšími a štrukturálnymi nedostatkami týkajúcimi sa vybavenosti zručnosťami. Podiel 18-ročných až 24-ročných osôb v Spojenom kráľovstve, ktoré predčasne skončili vzdelávanie a odbornú prípravu, je na úrovni 15,7 %, čo je viac, než priemer EÚ, ktorý je 14,4 %. V Spojenom kráľovstve je na jednej strane podiel ľudí vo veku 25 – 64 rokov s dosiahnutou vysokou úrovňou kvalifikácie mimoriadne vysoký, na druhej strane slabou stránkou sú kvalifikácie na strednej úrovni, pretože podiel ľudí nachádzajúcich sa v tejto skupine je v súčasnosti nižší než priemer EÚ. Ďalšou veľmi dôležitou výzvou na trhu práce v Spojenom kráľovstve je významná časť detí žijúcich v domácnostiach, ktorých členovia sú nezamestnaní: pri 17,5 % je to najvyššia úroveň v EÚ, kde celkový priemer je 10,2 %. Problém je výslovne naliehavý v prípade domácností s jedným rodičom, do ktorých sa premietajú veľmi slabé finančné motivačné faktory a nedostatok reálnych možností zvoliť si starostlivosť o deti: viac než 32 % ľudí s povinnosťou starať sa o deti sú neaktívni alebo pracujú na čiastočný pracovný úväzok, pretože chýbajú služby starostlivosti o deti (to je o 4 percentuálne body viac, než priemer EÚ).

               (10)

               V Spojenom kráľovstve zaznamenali v desaťročí pred krízou rozmach cien obytných domov. Ceny prudko klesli potom, keď udrela kríza, ale odvtedy sa čiastočne zotavili a zostávajú na historicky vysokých úrovniach. Úrovne transakcií sa prudko znížili a zostali veľmi nízke. Rozmach cien obytných domov prispel k veľkým nárastom v zadlženosti domácností a neudržateľnému rastu spotreby domácností v predkrízovom desaťročí. Prepad transakcií s bytovým fondom uviedol do pohybu zodpovedajúce poklesy príjmov daní z týchto transakcií, čo prispievalo k zhoršovaniu fiškálnej pozície Spojeného kráľovstva. Nedostatky na trhu s bytovým fondom takisto pomáhajú objasniť vysoké výdavky Spojeného kráľovstva na príspevky na bývanie a vysoký podiel obyvateľstva, ktoré býva v bytoch subvencovaných štátom. Spojené kráľovstvo oznámilo počiatočnú reformu svojho systému plánovania a reformu právnej regulácie hypoték. Skutočnosť, že dôležitosť tejto úlohy sa premieta do všetkých sektorov hospodárstva Spojeného kráľovstva, je dôvod, aby sa nadviazalo na opatrenia a vypracoval komplexnejší balík reforiem vrátane trhu s hypotékami a majetkovej dane, s cieľom riešiť tieto problémy.

               (11)

               Oživenie v súkromných investíciách by bolo základným komponentom opätovného vyváženia hospodárstva, nie však v domácej spotrebe, a malo by slúžiť ako hnacia sila rastu produktivity. Z prieskumov vyplýva, že dostupnosť úverov a náklady na ne sú významným obmedzením investícií a plánov na expanziu v súkromnom sektore, najmä v prípade menších firiem odkázaných na financovanie prostredníctvom bánk. Ročný rast poskytovania úverov malým a stredným podnikom bol od konca roku 2009 negatívny, pričom objem poskytovaných úverov malým podnikom sa zmenšil ešte prudšie. Okrem toho, zatiaľ čo sa zdá, že v prípade stredných podnikov sa rozpätia referenčných sadzieb stabilizovali, trochu narástli v prípade malých podnikov. Spojené kráľovstvo nedávno zaviedlo niekoľko opatrení na zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k finančným prostriedkom vrátane štátom sponzorovaných investičných nástrojov, pričom dosiahlo dohodu s bankami Spojeného kráľovstva, v ktorej sa od nich požaduje, aby zvýšili poskytovanie svojich úverov malým a stredným podnikom. Je takisto dôležité uznať výzvy na strane dopytu a to, že podniky by mali zohrávať svoju úlohu pri využívaní systémov, ktoré sú im k dispozícii. Pri vypracovaní riešenia, ktoré bude ďalej fungovať bez pravidelného štátneho zasahovania, je dôvod na ďalšiu reformu s cieľom zlepšiť hospodársku súťaž v bankovom sektore a uľahčiť ďalší rozvoj trhov v prípade nebankových finančných prostriedkov prístupných malým a stredným podnikom.

               (12)

               Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí EÚ tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Domnieva sa, že v programoch sa vytýčili ambiciózne opatrenia na zníženie deficitu a nabáda vládu pokračovať tak, ako sa naplánovalo. Ďalej by sa takisto mali podniknúť kroky na reformu trhu s bytovým fondom, zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí a počtu žiakov, ktorí predčasne ukončia školskú dochádzku, a riešenie situácie detí žijúcich v domácnostiach, ktorých členovia nemajú prácu, a na zlepšenie dostupnosti úverov pre súkromný sektor.

               (13)

               Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. júna 2010 Rada preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Spojeného kráľovstva na rok 2011 a jej stanovisko (3) sa odzrkadľuje najmä v odporúčaní v ďalej uvedených bodoch 1 a 2. Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Spojeného kráľovstva,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonať plánovanú fiškálnu konsolidáciu zameranú na deficit vo výške 6,2 % HDP v období rokov 2012 – 2013 v súlade s odporúčaniami Rady o korekcii nadmerného deficitu a znižovať vysokú mieru verejného dlhu, keď bude nadmerný deficit napravený na konci obdobia programu. Zaručiť, aby nedošlo k odklonu od ambicióznych cieľov týkajúcich sa zníženia výdavkov, a tým posilniť dlhodobú udržateľnosť a vzhľadom na to uprednostniť výdavky, ktorými sa posilňuje rast.

               2.

               Vypracovať program reforiem, ktorý sa zaoberá destabilizujúcim vplyvom cyklu cien nehnuteľností na verejné financie, finančný sektor a hospodárstvo, a to so zreteľom na zmiernenie problémov finančnej dostupnosti a potrebu štátnych subvencií na bývanie. Mal by sa zvážiť rozsiahly súbor opatrení a politických nástrojov vrátane reformy hypotekárneho trhu, finančných predpisov, dane z majetku a reformy systému plánovania, aby sa zabránilo nadmernej volatilite.

               3.

               Do konca roku 2012 podniknúť kroky, aby sa zabezpečil vyšší podiel mladých ľudí, ktorí vstupujú na trh práce s adekvátnymi schopnosťami a zlepšila zamestnateľnosť 18- až 24- ročných, ktorí ukončili vzdelávanie alebo odbornú prípravu bez kvalifikácie. V súlade s potrebami trhu práce riešiť nedostatok kvalifikovaných síl pomocou zvýšenia počtu osôb, ktoré dosiahli strednú úroveň kvalifikácie.

               4.

               Prijať opatrenia v rámci súčasných rozpočtových plánov na zníženie počtu domácností, ktorých členovia nemajú prácu tým, že sa zamerajú na tých, ktorí nie sú aktívni kvôli svojim rodičovským povinnostiam, vrátane rodičov samoživiteľov.

               5.

               Vykonať už oznámené opatrenia a pokračovať v zlepšení dostupnosti bankového a nebankového financovania súkromnému sektoru, a najmä malým a stredným podnikom, pričom sa uznajú potencionálne výzvy na strane dopytu. Podporovať hospodársku súťaž v bankovom sektore a preskúmať spôsoby na zlepšenie dostupnosti nebankového financovania, ako napríklad prístup k rizikovému kapitálu a podielovému rizikovému kapitálu a verejne emitovanému dlhu.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa ustanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.