               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 528 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2018 – 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2018 – 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2019
                  2
                bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Spojené kráľovstvo 23. apríla 2019 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj konvergenčný program na roky 2018 – 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (4)Spojené kráľovstvo 29. marca 2017 oznámilo Európskej rade svoj úmysel vystúpiť z Európskej únie. Keď Spojené kráľovstvo z Európskej únie vystúpi, stane sa treťou krajinou. Keďže panuje neistota, pokiaľ ide o dátum a podmienky vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie, ako aj o budúce vzťahy Spojeného kráľovstva s EÚ, tento dokument nešpekuluje o možných hospodárskych dôsledkoch rozličných scenárov. Ak Spojené kráľovstvo vystúpi z Európskej únie na základe dohody o vystúpení, s ktorou súhlasila vláda Spojeného kráľovstva a ktorú Európska rada (článok 50) schválila 25. novembra 2018, právo Únie vrátane európskeho semestra sa bude naďalej uplatňovať na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve počas prechodného obdobia, ktoré je stanovené v uvedenej dohode.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  3
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  4
               .

               (6)Na Spojené kráľovstvo sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo až do roku 2019 – 2020. Vo svojom konvergenčnom programe na roky 2018 – 2019 vláda očakáva zvýšenie celkového deficitu z 1,2 % HDP v rokoch 2018 – 2019 na 1,4 % HDP v rokoch 2019 – 2020 a následne jeho zníženie na 1,1 % HDP v rokoch 2020 – 2021. Konvergenčný program nezahŕňa strednodobý rozpočtový cieľ. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži z 85,5 % v rokoch 2018 – 2019 na 83,3 % v rokoch 2019 – 2020 a na 82,9 % HDP v rokoch 2020 – 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Hoci sú opatrenia, ktoré sú potrebné na dosiahnutie plánovaných cieľových deficitov, celkovo dobre konkretizované, rizikom ohrozujúcim dosiahnutie plánovaného postupu znižovania deficitu sú rastúce tlaky na verejné výdavky
                  5
                v niekoľkých oblastiach.

               (7)Rada 13. júla 2018 odporučila Spojenému kráľovstvu, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v rokoch 2019 – 2020 neprekročí 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od požiadaviek preventívnej časti paktu v rokoch 2019 – 2020.

               (8)Vzhľadom na pomer dlhu verejnej správy Spojeného kráľovstva k HDP nad úrovňou 60 % HDP a predpokladanú produkčnú medzeru vo výške 0,3 % v rokoch 2020 – 2021 by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nemala presiahnuť 1,9 %, čo na základe matice požiadaviek v rámci Paktu stability a rastu zodpovedá štrukturálnej úprave 0,6 % HDP. Ak nedôjde k zmene politiky, v rokoch 2020 – 2021 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Predpokladá sa, že Spojené kráľovstvo v dôsledku povolenej ročnej odchýlky vo výške 0,25 % dodrží prechodné dlhové pravidlo v rokoch 2019 – 2020 a dlhové pravidlo v rokoch 2020 – 2021. Rada celkovo zastáva názor, že Spojené kráľovstvo musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia počnúc rokmi 2019 – 2020, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (9)Spojené kráľovstvo je v rámci G7 už dlho hospodárstvom s najnižšou mierou kapitálových investícií meranou ako podiel na HDP. Investície sa výrazne znížili aj počas finančnej krízy a oživenie súkromných investícií po kríze stagnuje. Intenzita investícií Spojeného kráľovstva do výskumu a vývoja je za posledné desaťročie na úrovni okolo 1,7 % HDP, čo je pod priemerom EÚ. Investície do výskumu a vývoja sú sústredené v obmedzenom počte spoločností a regiónov. Tieto rozsiahle nedostatky v oblasti fyzického i ľudského kapitálu sú hlavnou príčinou pomerne nízkej a stagnujúcej produktivity práce v Spojenom kráľovstve.

               (10)Spojené kráľovstvo zaznamenáva pretrvávajúci nedostatok bývania. Oživenie výstavby obytných nehnuteľností v pokrízovom období stratilo dynamiku. Objavujú sa kapacitné obmedzenia, zatiaľ čo rezidenčná výstavba zostáva pod úrovňou, ktorá je potrebná na uspokojenie odhadovaného dopytu. Ceny obytných nehnuteľností a nájomného zostávajú vysoké, a to najmä v oblastiach s vysokým dopytom po bývaní, pričom existujú náznaky nadhodnotenia. Svoje vlastné bývanie teraz vlastní oveľa nižší počet mladých dospelých ľudí. Vláda zavádza rad opatrení na podporu ponuky bývania. Rozloha a umiestnenie pôdy, ktorá je k dispozícii na nové bývanie, je však zároveň aj naďalej obmedzená prísnou reguláciou trhu s pozemkami, a to najmä v okolí veľkých miest.

               (11)Na modernizáciu a rozšírenie infraštruktúrnych sietí treba realizovať nemalé investície, pričom sa zároveň musia znížiť projektové náklady a emisie skleníkových plynov. Zaznamenaný bol rastúci tlak na kapacity cestných, železničných a leteckých dopravných sietí. Spojené kráľovstvo musí vytvoriť značné nové a ekologickejšie kapacity na výrobu a dodávanie energie. Vývoj infraštruktúry v Spojenom kráľovstve bol zvyčajne nákladný a pomalý. Po desaťročiach nedostatočného verejného investovania sa vláda začína zaoberať nedostatočnou infraštruktúrou, no bude náročné zabezpečiť dostatočný objem financovania zvonka tak, aby sa nákladovo efektívnym spôsobom mohli realizovať plány vlády.

               (12)Hoci je nezamestnanosť nízka, reálne mzdy zostávajú pod úrovňou svojho vrcholu spred krízy. Vysoký podiel pracovníkov s nízkou kvalifikáciou má obmedzené vyhliadky na kariérny postup, čo má negatívny vplyv na produktivitu a prispieva k vysokej miere chudoby zamestnaných osôb. Existuje priestor na zlepšenie účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti základných a technických zručností. Vláda realizuje reformy odbornej prípravy v školách aj na pracovisku, celkový počet registrácií do nových duálnych systémov je však oveľa nižší, než sa očakávalo.

               (13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na roky 2018 – 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie. Odzrkadľuje sa v tom potreba posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na roky 2018 – 2019 a jej stanovisko
                  6
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v rokoch 2020 – 2021 neprekročí 1,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP.

               2.Zamerať hospodársku politiku týkajúcu sa investícií na výskum a inovácie, bývanie, odbornú prípravu a zvyšovanie úrovne zručností, udržateľnú dopravu a prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a energetickú transformáciu, berúc ohľad na regionálnu rozmanitosť.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1027 final.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátne financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie 4 rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (6)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 527 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Švédska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Švédska na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Švédsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o krajine na rok 2019 bola pre Švédsko
                  3
                uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 27. februára 2019
                  4
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s ďalším zvýšením dlhu domácností predstavujú riziko neusporiadanej nápravy. Vysoký dlh domácností v pomere k HDP sa ďalej zvyšoval. V druhej polovici roku 2017 došlo ku korekcii cien nehnuteľností na bývanie, ktoré sa odvtedy postupne stabilizovali. Napriek tomu indikátory určovania hodnoty naznačujú, že ceny nehnuteľností na bývanie sú vo vzťahu k fundamentom naďalej vysoké. Hoci sa zdá, že bankový sektor je primerane kapitalizovaný, nekontrolovaná korekcia by mala negatívny vplyv na finančný sektor vzhľadom na veľkú expozíciu voči hypotékam domácností. V takomto prípade by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohlo dôjsť aj k negatívnym presahom do susedných krajín. Pokiaľ ide o ponuku bývania, naďalej existujú štrukturálne problematické miesta a stavebná produkcia zoslabla. Hoci sa v posledných rokoch prijali kroky v makroprudenciálnej oblasti na riešenie rastu hypotekárneho dlhu, ich vplyv sa zatiaľ javí ako obmedzený. V politikách pretrvávajú zásadné medzery, najmä pokiaľ ide o daňové stimuly pre vlastníkov nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom a prenájmom nehnuteľností na bývanie.

               (3)Švédsko 26. apríla 2019 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2019 a 29. apríla 2019 svoj konvergenčný program na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (5)Na Švédsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 vláda plánuje dosiahnuť prebytok vo výške 0,6 % HDP v roku 2019, ktorý by sa mal počas programového obdobia ešte viac zvýšiť. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  7
                sa počas celého programového obdobia naďalej počíta s prekonaním strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP. Podľa konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži na 34,5 % v roku 2019 a bude naďalej klesať na úroveň 28,2 % v roku 2022. Zdravé verejné financie a stabilný hospodársky rast sú hlavnými faktormi spôsobujúcimi pokles pomeru verejného dlhu k HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 0,5 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,6 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Švédsko podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Dlh domácností sa neustále zvyšuje, hoci už aj predtým dosahoval vysoké úrovne. Dlh domácností vzrástol v roku 2018 o 5,5 % na zhruba 88 % HDP a dosiahol 186 % disponibilného príjmu, čo znamená, že patrí k najvyšším v EÚ. Dochádza k tomu najmä v dôsledku vyššieho objemu hypotekárnych úverov spojených s vysokými cenami nehnuteľností a štrukturálnymi deformáciami zvýhodňujúcimi hypotékou financovanú kúpu nehnuteľností. Švédsko zaviedlo v posledných rokoch niekoľko makroprudenciálnych opatrení vrátane sprísneného pravidla splácania v prípade hypoték s vysokým pomerom dlhu k príjmu, ktoré platí od marca 2018, a rozhodnutia o zvýšení proticyklickej kapitálovej rezervy bánk od septembra 2019. Zdá sa však, že doteraz prijaté politické kroky mali celkovo obmedzený vplyv na rast poskytovania hypotekárnych úverov a pokiaľ ide o reformu daňových stimulov v oblasti vlastníctva nehnuteľností a hypotekárneho zadlženia, neboli prijaté žiadne politické opatrenia.

               (7)Ceny obytných nehnuteľností sa po dlhom období výrazného zvyšovania na konci roku 2017 znížili a odvtedy sú vo všeobecnosti stabilné, pričom ocenenia zostávajú výrazne nad ekonomickými fundamentmi. Ku kľúčovým problémom patria daňové stimuly zvýhodňujúce vlastníctvo obytných nehnuteľností a hypotekárne zadlženie, ako aj priaznivé úverové podmienky spojené s relatívne nízkymi splátkami hypoték. Napriek výraznému nárastu novej výstavby za posledných päť rokov naďalej pretrváva nedostatok najmä cenovo dostupného bývania v blízkosti veľkých miest. Nová ponuka bývania neuspokojila plánované krátkodobé potreby, ktoré boli odhadnuté na zhruba 90 000 nových bytových jednotiek ročne v období rokov 2018 – 2020. Táto nedostatočná ponuka je spojená so štrukturálnymi nedostatkami, ako je obmedzená hospodárska súťaž v stavebníctve v dôsledku prekážok brániacich vstupu malých a zahraničných firiem na trh, a s možnosťami veľkých developerov ovládať pozemkové zdroje. Bytový fond sa nevyužíva efektívne. Prenájmy pod úrovňou trhových cien na trhu s nájomným bývaním vytvárajú stav pripútanosti a efekty polarizácie na insiderov a outsiderov. Dane z kapitálových ziskov na trhu s nehnuteľnosťami obývanými vlastníkmi obmedzujú mobilitu vlastníkov obydlí. Nedostatok bytov a domov sťažuje ľuďom zmenu zamestnania a môže prispievať k medzigeneračnej nerovnosti. Švédske úrady naďalej postupne zavádzajú 22-bodový plán zvýšenia bytovej výstavby a efektivity sektora obytných nehnuteľností. Doteraz neboli prijaté žiadne konkrétne politické kroky na liberalizáciu prísnych predpisov pre trh s nájomným bývaním a na revíziu majetkovej dane z nehnuteľností určených na bývanie obývaných majiteľmi, hoci v januári 2019 oznámila nová vláda plány na zavedenie reforiem v týchto oblastiach po preskúmaní situácie.

               (8)V niektorých odvetviach, ako napríklad v stavebníctve, vo vzdelávaní a v informačných a komunikačných technológiách, sa objavuje nedostatok pracovných síl. Zabezpečenie ponuky špecializovaného ľudského kapitálu je nevyhnutné na podporu investícií do výskumu a vývoja, ako aj na digitalizáciu. Investície do vzdelávania a zručností vrátane digitálnych pomôžu pri riešení týchto výziev. V oblasti vzdelávania sa výsledky zatiaľ mierne zlepšili, no medzi rôznymi sociálnymi skupinami stále existujú veľké rozdiely v úrovni dosiahnutého vzdelania, ktoré sa ešte väčšmi prehlbujú. Demografický vývoj povedie k zvýšeniu počtu žiakov a zhoršeniu súčasného nedostatku učiteľov. Situácia migrantov z krajín mimo EÚ a ich potomkov a účinky nedávno prijatých programov si vyžadujú podrobnejšie monitorovanie, keďže integrácia žiakov narodených v zahraničí do školského systému a udržateľné začlenenie migrantov s nízkou kvalifikáciou a migrantov z tretích krajín (najmä žien) do pracovného trhu predstavujú naďalej značnú výzvu.

               (9)Zachovanie investícií do dopravnej infraštruktúry môže prispieť k zlepšeniu mobility pracovnej sily, regionálnej súdržnosti a trhu s obytnými nehnuteľnosťami a podporiť dlhodobý rast produktivity vo Švédsku. Vláda oznámila významné investície do dopravnej infraštruktúry prostredníctvom národného plánu pre infraštruktúru na roky 2018 – 2029 na modernizáciu rôznych druhov dopravy (najmä železničnej a cestnej). Plán zahŕňa veľké investície na rozvoj železničnej siete, ktorými sa podporí presun prepravy tovaru z ciest na železnice, a tým aj znižovanie emisií. Udržanie vysokej úrovne investícií do výskumu a vývoja, priaznivé rámcové podmienky a širšia inovačná základňa sú kľúčom k zabezpečeniu pozície Švédska ako lídra v oblasti inovácií. Inovačný model Švédska tradične spočíval na obmedzenom počte veľkých, celosvetovo aktívnych technologických spoločností. Dôležité je vytvoriť prostredie, ktoré podporuje aj inovačný potenciál malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikov. Inovačnú kapacitu Švédska možno ďalej zlepšiť intenzívnejšou spoluprácou medzi akademickou obcou a MSP.

               (10)Predchádzanie praniu špinavých peňazí sa stalo pre Švédsko prioritou v súvislosti s postupne odhaľovaným škandálom prania špinavých peňazí, ktorý sa týka jednej z najväčších finančných inštitúcií v krajine. Švédske a estónske orgány finančného dohľadu spolu s lotyšskými a litovskými partnermi rozbehli spoločné vyšetrovanie. Rámec pre boj proti praniu špinavých peňazí vo Švédsku bol síce posilnený v roku 2017, keď účinnosť nadobudol zákon o praní špinavých peňazí, stále je však dôležité usilovať sa o to, aby sa všetky prípadné pretrvávajúce nedostatky tohto rámca identifikovali a napravili. Problémy pretrvávajú a orgán finančného dohľadu musí prijať ešte dodatočné opatrenia a usmernenia na posilnenie dohľadu v tejto oblasti. Pozornosť by sa mala venovať účinnému vykonávaniu uvedených opatrení, keď budú prijaté.

               (11)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . To by Švédsku umožnilo vo vybraných odvetviach využiť uvedené prostriedky čo najlepšie a pritom zohľadniť aj regionálne rozdiely.

               (12)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (13)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a zastáva názor, že Švédsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (14)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a konvergenčný program na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Riešiť riziká týkajúce sa vysokého dlhu domácností postupným znižovaním daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo zvýšením periodických daní z nehnuteľného majetku. Stimulovať investície do bytovej výstavby, kde je nedostatok najnaliehavejší, a to najmä odstránením štrukturálnych prekážok výstavby. Zlepšiť efektívnosť trhu s bývaním, a to aj zavedením väčšej pružnosti cien nájomného a prehodnotením koncepcie dane z kapitálových ziskov.

               2.Zamerať investičnú hospodársku politiku na vzdelávanie a zručnosti a zároveň zachovať investície do udržateľnej dopravy na modernizáciu jednotlivých druhov dopravy, najmä železníc, a na výskum a inovácie, berúc ohľad na regionálne rozdiely.

               3.Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1026 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 z 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (8)

                        SWD(2019) 1026 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 502 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Bulharsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Bulharsku na rok 2019
                  3
                bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Bulharska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 27. februára 2019
                  4
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Bulharsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabé miesta finančného sektora sú spojené predovšetkým s vysokou mierou zadlženosti a nesplácaných úverov v podnikovom sektore. Hoci došlo k pokroku pri riešení zdrojov nerovnováh, zásadný význam bude mať úplné vykonanie a monitorovanie nedávnych reforiem dohľadu a správy v bankovom a nebankovom finančnom sektore.

               (3)Bulharsko predložilo 24. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj konvergenčný program na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (5)Bulharsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 má pri východisku celkového prebytku 2 % HDP v roku 2018 za cieľ dosiahnuť deficit 0,3 % HDP v roku 2019 a prebytok 0,4 % HDP v roku 2020, 0,2 % v roku 2021 a 0,1 % v roku 2022. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  7
                sa strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, naďalej prekračuje počas celého programového obdobia. Na základe konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne z 22,6 % HDP v roku 2018 na 16,7 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 0,7 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,6 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Bulharsko v roku 2019 a 2020 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)Daňové príjmy a dodržiavanie daňových predpisov sa zlepšujú a zavádzajú sa viaceré iniciatívy. Zdá sa však, že výber daní sa nezlepšuje všade rovnakým tempom. Týka sa to najmä daní z práce a príspevkov na sociálne zabezpečenie a niektorých kategórií spotrebných daní. Existujú aj dôkazy o tom, že nedeklarovaná práca a nezákonný obchod s palivami zostávajú naďalej problémom. Pre ďalšie zníženie stále rozsiahlej tieňovej ekonomiky je mimoriadne dôležité pokračovať v úsilí o zlepšenie výberu daní a prijať dodatočné cielené opatrenia na riešenie problémov v konkrétnych oblastiach daňového systému.

               (7)Vláda podnikla kroky na zlepšenie účinnosti verejných výdavkov. Svetová banka dokončila preskúmanie výdavkov, ktoré sa týkalo viacerých verejných inštitúcií (ministerstiev a obcí), a dve pilotné štúdie týkajúce sa policajnej práce, protipožiarnej ochrany a odpadových vôd a pre vládu vydala príručku zameranú na budúce preskúmania. V strednodobej fiškálnej stratégii z roku 2018 vláda zaviedla niekoľko nových ukazovateľov výkonnosti s cieľom posudzovať dosah výdavkov v rôznych oblastiach politiky v čase a poskytnúť podklady na hodnotenie a plánovanie rozpočtu. V nadväznosti na tieto iniciatívy sa očakáva zvýšenie kvality, účinnosti a transparentnosti verejných výdavkov a následne aj kvantity a kvality verejných statkov.

               (8)Štátom vlastnené podniky trpia z dôvodu slabej správy a riadenia, čo sa do značnej miery odzrkadľuje aj v ich hospodárskej výkonnosti. Reforma právneho rámca pre správu a riadenie štátom vlastnených podnikov prebieha v spolupráci s Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a s podporou služby Európskej komisie na podporu štrukturálnych reforiem. Cieľom reformy je riešiť súčasné nedostatky zosúladením vnútroštátnych právnych predpisov s usmerneniami OECD o správe a riadení pre štátom vlastnené podniky. Prijatie a účinné vykonávanie rámca zabezpečí kontinuitu a bude rozhodujúce pre úspech reformy.

               (9)V priaznivom hospodárskom prostredí sa v priemere zlepšili podiely kapitálu a likvidity bánk. Zároveň sa znížili nesplácané úvery nefinančných korporácií, aj keď stále zostávajú vysoké. Hoci sa sekundárny trh s nesplácanými úvermi stal dynamickejším, na tento účel sa neprijali žiadne osobitné politické opatrenia. Nadväzujúce opatrenia vyplývajúce z preskúmaní finančného sektora posilnili bankový sektor, ale niektoré slabé miesta pretrvávajú. Nové regulačné iniciatívy v roku 2018 zahŕňali pravidlá týkajúce sa veľkej majetkovej angažovanosti a identifikácie prepojených klientov, zvýšenia miery proticyklickej kapitálovej rezervy a zavedenia makroprudenciálnych nástrojov pre opatrenia zamerané na dlžníkov. V nadväznosti na legislatívne iniciatívy týkajúce sa expozícií spriaznených osôb je pre podporu riadnych obchodných postupov kľúčové vyvíjať udržateľné úsilie v oblasti dohľadu v záujme obmedzenia úverov pre spriaznené osoby a ukladania sankcií za porušenie ustanovení o kolaterále. Ďalším nedokončeným opatrením, ktoré prispeje k odolnosti finančného sektora, je posilnenie rámca pre riešenie krízových situácií bánk.

               (10)Dokončenie reformy platobnej neschopnosti by mohlo pomôcť znížiť vysoký nesplatený dlh súkromného sektora a stále vysoký podiel nesplácaných úverov. Niektoré chýbajúce prvky znižujú efektívnosť a účinnosť rámca pre platobnú neschopnosť, čo vedie k pomalým a nákladným insolvenčným konaniam. Absencia primeraných nástrojov monitorovania zároveň bráni náležitej analýze súčasných a nových postupov predinsolvenčných a insolvenčných konaní a neumožňuje identifikovať konkrétne prekážky alebo slabé miesta. V októbri 2018 požiadalo Bulharsko o pomoc službu Európskej komisie na podporu štrukturálnych reforiem, aby mu pomohla pokročiť v reforme rámca pre platobnú neschopnosť. Tento projekt identifikuje nedostatky v rámci pre platobnú neschopnosť a vypracuje plán na ich odstránenie. Je dôležité udržať tempo reforiem a vykonať pripravovaný plán.

               (11)Bulharsko v roku 2018 prijalo legislatívne zmeny a pracuje na úplnej transpozícii smernice 2015/849 (štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí). Pozornosť by sa mala venovať účinnému vykonávaniu týchto opatrení. Orgány stále nefinalizovali a neoznámili vnútroštátne posúdenie rizika, ktoré je základným kameňom pre navrhnutie primeraných vnútroštátnych politík na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Z nedávneho vývoja v bankovom sektore navyše vyplýva, že treba zlepšiť vnútroštátny dohľad nad medzinárodnými finančnými transakciami a zabezpečiť účinné presadzovanie rámca boja proti praniu špinavých peňazí. Je potrebné lepšie riešiť riziko korupcie, pretože ide o predikatívny trestný čin vedúci k prianiu špinavých peňazí. Bulharské orgány budú musieť preukázať konkrétne výsledky a dosiahnuť úspešnú bilanciu, ktorá bude doložená konečnými rozhodnutiami v prípadoch korupcie na vysokých miestach. Využívanie finančného vyšetrovania a profilovania na základe finančných informácií je obmedzené.

               (12)Vykonáva sa reforma nebankového dohľadu. Komisia pre finančný dohľad prijala v septembri 2017 v spolupráci s Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov akčný plán na reformovanie nebankového finančného dohľadu. Úplné a včasné vykonávanie a presadzovanie tohto akčného plánu, ktoré stále prebieha, prispeje k primeranému dohľadu nad nebankovým finančným sektorom. Zaviedli sa zmeny sekundárnych právnych predpisov zamerané na zlepšenie pravidiel oceňovania a na ich uplatňovanie. Ich účinné vykonávanie a presadzovanie by riešilo zostávajúce problematické otázky oceňovania, ktoré boli identifikované v minulosti. A napokon, dohľad na úrovni skupiny zostáva aj naďalej výzvou pre zabezpečenie primeraného rizikovo orientovanému dohľadu nad poistením.

               (13)Určité slabé miesta sú v odvetví poistenia vozidiel. Presne vymedzené pravidlá týkajúce sa náhrady by uľahčili harmonizovanejší prístup sudcov pri rozhodovaní o jednotlivých prípadoch. Z dlhodobého hľadiska by takáto metodika pomohla znížiť náklady, volatilitu a upisovacie riziko pri podnikaní v oblasti poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla. Udržateľnosť tohto odvetvia by zvýšila aj lepšia tvorba cien, pri ktorej by sa zohľadňovali údaje o tom, ako klienti jazdili v minulosti. Komisia pre finančný dohľad navrhla systém bonusov a malusov, ktorý je predmetom širokej verejnej diskusie s neistým výsledkom. Vážne obavy vyvolala napokon aj likvidita kancelárie systému zelenej karty, a to najmä preto, lebo dvaja bulharskí poisťovatelia nevyplácali pohľadávky. Pre dôveryhodnosť a efektívnosť systému je rozhodujúce, aby všetci členovia dôsledne dodržiavali svoje povinnosti.

               (14)Infraštruktúra trpí z dôvodu veľkých investičných medzier. Pokrytie a kvalita dopravnej infraštruktúry sa zlepšili, ale zostávajú pod priemerom EÚ. Transeurópska dopravná sieť v Bulharsku je stále nedokončená. Za posledných 5 rokov navyše došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Je potrebné ďalej rozvíjať železničné a cestné úseky, ako aj príslušné európske systémy riadenia železničnej dopravy a inteligentné dopravné systémy. Bulharsko má nízku mieru pripojenia a úpravy komunálnych odpadových vôd, vysokú mieru znečistenia ovzdušia a skládkovania komunálneho odpadu a úroveň recyklácie, ktorá je výrazne nižšia ako priemer EÚ. Potrebné sú investície na podporu udržateľného vodného hospodárstva, efektívneho využívania zdrojov a prechodu na obehové hospodárstvo. Značné investičné potreby existujú okrem toho v oblasti energetiky, zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na túto zmenu. Vysoká energetická náročnosť hospodárstva a pomalý pokrok pri plnení cieľov energetickej efektívnosti, najmä v sektore budov, brzdia produktivitu a konkurencieschopnosť podnikov v krajine. Preto je potrebné zintenzívniť úsilie, aby sa zabezpečilo dosiahnutie výrazných úspor energie prostredníctvom cielených investícií do odvetví priemyslu, dopravy a budov. Zvýšené investície do infraštruktúry čistej energie (ako je čistá a nízkouhlíková výroba elektrickej energie, prepojenia a inteligentné siete) v súlade s prioritami uvedenými v návrhu národného plánu Bulharska v oblasti klímy a energetiky by ďalej pomohli zlepšiť celkovú konkurencieschopnosť hospodárstva a kvalitu života ľudí.

               (15)Napriek tomu, že v roku 2018 sa zvýšil rozpočet na verejný výskum, výdavky na výskum a vývoj zostávajú veľmi nízke v súkromnom aj vo verejnom sektore. Súkromné investície do výskumu a vývoja ovládajú veľké nadnárodné spoločnosti a sústreďujú sa v regióne hlavného mesta. Pomalé tempo vykonávania reforiem a veľká roztrieštenosť v systéme výskumu, vývoja a inovácií obmedzujú prínos výskumu a vývoja pre produktivitu a rast. Veľký počet univerzít a výskumných ústavov naďalej dosahuje slabé výsledky v špičkovom vedeckom výskume. Prepojenia medzi vedou a podnikmi sú naďalej veľmi slabé a zdrojom značných obáv je dostupnosť ľudského kapitálu v systéme výskumu a vývoja. Klastre a ich potenciál v Bulharsku sú nedostatočne rozvinuté, pretože často nedosahujú kritickú masu. Ďalšie reformy v kombinácii s účinným riadením a efektívnejšími verejnými investíciami môžu maximalizovať vplyv na produktivitu a zlepšiť konkurencieschopnosť hospodárstva. Zvýšenie digitalizácie spoločností a zavedenie nových obchodných modelov majú okrem toho zásadný význam pre produktivitu krajiny.

               (16)Reformy verejnej správy a elektronickej verejnej správy sú naďalej pomalé a prinášajú nedostatočné zlepšenia, zatiaľ čo podnikateľské prostredie je aj naďalej slabé. Boli prijaté viaceré reformné opatrenia, ale ich vykonávanie v praxi zaostáva. Medzi hlavné prekážky brániace investovaniu naďalej patria inštitucionálne nedostatky, regulačná neistota, korupcia a nedostatočná ponuka pracovnej sily. Viac transparentnosti, zrozumiteľnejšie pravidlá a dlhodobá perspektíva by boli pre riadenie vo verejnom sektore prínosom. Nedostatky v dôsledku obmedzených finančných a ľudských zdrojov sú zjavné aj v oblasti skúšania a bezpečnosti výrobkov. Okrem toho, aj keď veľká väčšina opatrení zahrnutých do národnej stratégie verejného obstarávania bola prijatá, ich vykonávanie si vyžaduje nepretržité monitorovanie, kontrolu a posudzovanie. Časté využívanie priameho zadávania zákaziek a vysoký počet tendrov s jedinou ponukou predstavuje hrozbu pre transparentnosť a účinnosť systému. Pretrvávajúcou výzvou sú administratívne kapacity v sektore verejného obstarávania, rovnako ako profesionalizácia verejných obstarávateľov a hromadné obstarávanie. Značné oneskorenie pri zavádzaní elektronického obstarávania bráni ďalšiemu zlepšeniu transparentnosti a efektívnosti postupov verejného obstarávania.

               (17)Hoci sa situácia na trhu práce zlepšila, problémy pretrvávajú. Miera zamestnanosti dosiahla najvyššiu úroveň od pristúpenia Bulharska k EÚ a miera nezamestnanosti je nižšia ako priemer EÚ. Napriek tomuto pozitívnemu vývoju sa niektoré skupiny, ako napríklad nízkokvalifikovaní pracovníci, mladí ľudia, Rómovia a ľudia so zdravotným postihnutím, stále stretávajú s ťažkosťami pri hľadaní práce. Zavádzajú sa osobitné opatrenia na podporu pre dlhodobo nezamestnaných, ktorí v roku 2018 stále predstavovali 3 % aktívneho obyvateľstva. Kombinácia účinných a udržateľných podporných opatrení, aktívnych politík trhu práce a integrovaných služieb zamestnanosti a sociálnych služieb by mohla zlepšiť zamestnateľnosť znevýhodnených skupín a ich šance nájsť si prácu.

               (18)Prehlbujúci sa nedostatok zručností v Bulharsku si vyžaduje značné investície. Zamestnateľnosť mladých ľudí by sa mohla zvýšiť, keby sa zlepšila kvalita a účinnosť stáží a učňovskej prípravy. Účasť na zvyšovaní úrovne zručností a rekvalifikačných opatreniach u dospelej populácie je navyše veľmi nízka. Napriek zavedeniu opatrení na posilnenie rozvoja digitálnych zručností patrí úroveň základných digitálnych zručností Bulharska (základné digitálne zručnosti má 29 % osôb v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 57 %) aj naďalej medzi najnižšie v EÚ.

               (19)Napriek tomu, že bol ratifikovaný Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o určovaní minimálnej mzdy majú zamestnávatelia a odborové zväzy aj po niekoľkých kolách rokovaní v priebehu roka 2018 stále odlišné názory na kritériá, ktoré sa majú uplatňovať pri stanovovaní minimálnej mzdy. Pokiaľ ide o objektívny a transparentný mechanizmus stanovovania miezd, existuje priestor na väčší konsenzus. Aj keď sa zdá, že sa zapojenie sociálnych partnerov do tvorby a vykonávania politík a reforiem zvýšilo, naďalej je potrebná podpora posilneného sociálneho dialógu.

               (20)Výsledky v oblasti vzdelávania sú stále slabé a naďalej sú výrazne ovplyvňované sociálno-ekonomickým postavením rodičov. To odzrkadľuje výzvy týkajúce sa kvality a inkluzívnosti systému vzdelávania a odbornej prípravy. Bulharsko neinvestuje dostatočne do vzdelávania, najmä do predškolského a základného vzdelávania, čo sú dve oblasti, ktoré prispievajú k vytváraniu rovnakých príležitostí už od raného veku. Účasť na kvalitnom vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve je nízka, a to najmä v prípade Rómov a detí z iných znevýhodnených skupín. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je stále vysoká, čo negatívne vplýva na ich budúcu zamestnateľnosť a šance na trhu práce. Relevantnosť odborného vzdelávania a prípravy pre trh práce a dostupnosť duálneho odborného vzdelávania a prípravy zostávajú naďalej nedostatočné. Aj keď sa niektoré opatrenia vykonávajú, je potrebné ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť, aby súbor zručností absolventov vysokých škôl mohol konzistentne riešiť nedostatok zručností v krátkodobom a strednodobom horizonte. Zaviedli sa niektoré opatrenia na rekvalifikáciu učiteľov a na zatraktívnenie tejto profesie. Počiatočné a priebežné vzdelávacie programy pre učiteľov si však vyžadujú ďalšie posilnenie a stále je potrebné ďalšie úsilie na zlepšenie pracovných podmienok pedagogických pracovníkov.

               (21)Bulharsko naďalej čelí vysokej príjmovej nerovnosti a riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia. Aj keď sa miera chudoby alebo sociálneho vylúčenia znižuje a v roku 2018 predstavovala 32,8 %, je stále výrazne nad priemerom EÚ. Systém sociálneho zabezpečenia sa nevzťahuje na všetky zamestnané osoby a systém sociálnej ochrany nie je dostatočný na riešenie závažných sociálnych problémov. To odzrkadľuje nízku úroveň sociálnych výdavkov, nerovnomernú dostupnosť sociálnych služieb na celom území a obmedzené prerozdeľovacie účinky daňového systému. V roku 2018 boli príjmy najbohatších 20 % obyvateľov 7,7-násobne vyššie než príjmy najchudobnejších 20 % domácností, čo stále patrí k najvyšším rozdielom v EÚ. Napriek určitým opatreniam zostáva primeranosť a pokrytie minimálneho príjmu aj naďalej obmedzené a stále chýba objektívny mechanizmus na pravidelnú aktualizáciu. Sociálne služby sú brzdené nízkou kvalitou a chýbajúcim integrovaným prístupom k aktívnemu začleňovaniu. Pretrvávajú rozdiely v prístupe k sociálnym službám, zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti. Tým sa oslabuje schopnosť týchto služieb poskytovať komplexnú podporu najzraniteľnejším osobám, ako sú Rómovia, deti, starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a ľudia žijúci vo vidieckych oblastiach. Časť obyvateľov má ťažkosti so získaním prístupu k cenovo dostupnému bývaniu. Preto je potrebné väčšie úsilie s cieľom podporiť aktívne začleňovanie, posilniť sociálno-ekonomickú integráciu zraniteľných skupín vrátane Rómov, zlepšiť prístup ku kvalitným službám a riešiť materiálnu depriváciu.

               (22)Odvetvie zdravotnej starostlivosti je stále charakterizované nízkymi verejnými výdavkami. Obyvatelia Bulharska majú obmedzený prístup k zdravotnej starostlivosti, a to v dôsledku nerovnomerného rozdelenia limitovaných zdrojov a nízkej miery krytia zdravotného poistenia. Priame platby od pacientov sú značné, pretože musia kompenzovať nízku úroveň verejných výdavkov. Nízka dostupnosť všeobecných lekárov obmedzuje poskytovanie primárnej starostlivosti. Značný je aj nedostatok zdravotných sestier, pričom ich počet na obyvateľa patrí k najnižším v EÚ. Tieto nedostatky by pomohlo riešiť rýchlejšie a účinnejšie vykonávanie národnej stratégie v oblasti zdravia.

               (23)V rámci mechanizmu spolupráce a overovania Komisia aj naďalej sleduje reformu súdnictva a boj proti korupcii a organizovanému zločinu v Bulharsku. Tieto oblasti preto v odporúčaniach pre Bulharsko nie sú zahrnuté, ale sú dôležité pre rozvoj priaznivého podnikateľského prostredia v krajine. V správe o mechanizme spolupráce a overovania z novembra 2018 sa uvádza, že Bulharsko pokračovalo vo svojom úsilí o reformu súdnictva a riešenie nedostatkov v boji proti korupcii a organizovanému zločinu, vo viacerých oblastiach by však bolo potrebné ďalšie úsilie. Očakáva sa, že Komisia opäť posúdi dosiahnutý pokrok začiatkom jesene 2019.

               (24)Programovanie fondov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť pri riešení niektorých nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  8
               . Bulharsku by to umožnilo čo najlepšie využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech týchto investícií je posilnenie administratívnych kapacít krajiny, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

               (25)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Bulharsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (26)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a zastáva názor, že Bulharsko podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (27)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a konvergenčný program na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 2,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zlepšiť výber daní prostredníctvom cielených opatrení v oblastiach, ako sú dane z palív a práce. Zmodernizovať správu a riadenie štátom vlastnených podnikov prijatím a vykonaním pripravovaných právnych predpisov.

               2.Zabezpečiť stabilitu bankového sektora posilnením dohľadu, podporou primeraného oceňovania aktív vrátane bankového kolaterálu a podporou fungujúceho sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi. Zabezpečiť účinný dohľad a presadzovanie, pokiaľ ide o rámec boja proti praniu špinavých peňazí. Posilniť nebankový finančný sektor prostredníctvom účinného presadzovania dohľadu založeného na riziku, nedávno prijatých usmernení pre oceňovanie a dohľadu na úrovni skupiny. Implementovať pripravovaný plán na riešenie nedostatkov identifikovaných v rámci pre platobnú neschopnosť. Posilniť stabilitu odvetvia poistenia vozidiel, a to riešením problémov trhu a pretrvávajúcich štrukturálnych nedostatkov.

               3.Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a inovácie, dopravu, najmä na jej udržateľnosť, vodohospodársku, odpadovú a energetickú infraštruktúru a energetickú účinnosť, berúc pritom ohľad na regionálne rozdiely, a zlepšiť podnikateľské prostredie.

               4.Posilniť zamestnateľnosť prostredníctvom posilnenia zručností vrátane digitálnych. Zlepšiť kvalitu, relevantnosť pre trh práce a inkluzívnosť vzdelávania a odbornej prípravy, najmä v prípade Rómov a iných znevýhodnených skupín. Riešiť sociálne začlenenie prostredníctvom lepšieho prístupu k integrovaným službám zamestnanosti a sociálnym službám a účinnejšej podpory minimálneho príjmu. Zlepšiť prístup k zdravotníckym službám, a to aj znížením priamych platieb od pacientov a riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1001 final.

                     (4)

                        COM (2019) 150 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (8)

                        SWD(2019) 1001 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 515 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 2 a 3. Predovšetkým sa konštatuje, že investičné opatrenia pomôžu riešiť druhé odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií, pričom opatrenia v oblasti vzdelávania pomôžu riešiť tretie odporúčanie pre eurozónu, pokiaľ ide o fungovanie trhu práce.

               (3)Správa o Litve na rok 2019
                  2
                bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jej národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Litva predložila 10. mája 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a 30. apríla 2019 svoj program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  3
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  4
               .

               (6)Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 plánuje dosiahnuť v roku 2019 celkový prebytok 0,4 % HDP a v roku 2020 prebytok 0,2 % HDP a následne ďalšie zníženie na úroveň 0,1 % HDP v roku 2021. Z prepočítaného štrukturálneho salda
                  5
                vyplýva, že počas programového obdobia sa prekročí strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP. Litva navyše získala v roku 2017 povolenie na dočasnú odchýlku spojenú s vykonávaním štrukturálnych reforiem. Táto odchýlka sa prenáša do nasledujúceho trojročného obdobia. Na základe programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne z 34,2 % HDP v roku 2018 na 32,9 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových prebytkov na obdobie od roku 2020 neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 deficit vo výške 1 % HDP a v roku 2020 deficit vo výške 0,9 % HDP, čo je v súlade so strednodobým rozpočtovým cieľom. Vývoj v oblasti výdavkov by sa však mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä so zreteľom na možné budúce riziká ohrozujúce rozsah príjmov. Rada vo všeobecnosti zastáva názor, že Litva v rokoch 2019 a 2020 podľa prognóz dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (7)Vláda prijala v júni 2018 súbor legislatívnych aktov s cieľom zaviesť komplexný balík šiestich štrukturálnych reforiem týkajúcich sa kľúčových oblastí vzdelávania, zdravotníctva, zdaňovania, neformálnej ekonomiky, dôchodkov a inovácií.

               (8)Litva naďalej prijímala opatrenia na boj proti tieňovej ekonomike a zlepšenie daňovej disciplíny. Hoci tieto opatrenia vykazujú povzbudivé výsledky, celková daňová disciplína ostáva na nízkej úrovni. Litva má stále jeden z najväčších výpadkov príjmov z DPH v EÚ. Ďalšie zlepšenie daňovej disciplíny by zvýšilo príjmy a prispelo k spravodlivejšiemu daňovému systému. Neboli prijaté žiadne opatrenia na rozšírenie daňového základu na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Environmentálne dane a dane z nehnuteľností zostávajú pod priemerom Európskej únie a neplánujú sa žiadne zmeny v súvislosti so zdaňovaním automobilov ani daňou z používania osobných automobilov na cestách.

               (9)Od roku 2018 sa verejné dôchodky automaticky indexujú podľa rastu miezd. Očakáva sa, že to povedie k zníženiu verejných výdavkov na dôchodky zo 6,9 % HDP v roku 2016 na 5,2 % v roku 2070. Vzhľadom na prognózovaný pokles zamestnanosti sa však bude znižovať primeranosť dôchodkov, pretože dôchodkové dávky nebudú schopné držať krok s rastom miezd. Očakáva sa, že pomer dôchodkových dávok, ktorý vyjadruje priemerný dôchodok v pomere k priemernej mzde, bude postupne klesať, pričom už teraz je na jednej z najnižších úrovní v Únii. V súčasných právnych predpisoch sa uvádza, že keď sa pomer dávok zníži, vláda musí navrhnúť nápravné opatrenia. Z dôvodu neistoty, pokiaľ ide o presnú povahu a načasovanie takýchto budúcich opatrení, nie sú tieto opatrenia zohľadnené v prognózach správy o starnutí obyvateľstva. Predstavujú však riziko pre udržateľnosť verejných financií. Ak by celkový pomer dávok zostal v nezmenenej podobe do roku 2070, výdavky na dôchodky by namiesto predpokladaného zníženia na 5,2 % vzrástli na 7 % HDP. Je teda neisté, ako sa budú dôchodkové právne predpisy uplatňovať v praxi a aké by boli postupom času ich dôsledky na fiškálnu udržateľnosť a primeranosť dôchodkov.

               (10)Vysoký podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením spolu s vysokou príjmovou nerovnosťou zostávajú pre Litvu hlavnými výzvami, ktoré bránia jej vyhliadkam na inkluzívny hospodársky rast. Napriek neustálemu hospodárskemu rastu čelia mnohí členovia litovskej spoločnosti (napríklad staršie osoby, ľudia so zdravotným postihnutím, deti, domácnosti s jedným rodičom a nezamestnaní) mimoriadne vysokému riziku chudoby a sociálneho vylúčenia. Zatiaľ čo záchranná sociálna sieť sa v posledných rokoch zlepšila, celková nápravná sila litovského daňovo-dávkového systému a výdavkov na sociálnu ochranu vyjadrená ako podiel na HDP zostáva medzi najnižšími v Európskej únii. Prijali sa určité prvé kroky na riešenie vysokej úrovne chudoby a príjmovej nerovnosti, ako je zavedenie „sumy minimálnych spotrebných potrieb“, zvýšenie univerzálnych prídavkov na deti a indexácia starobných dôchodkov. Pretrvávajúce vysoké úrovne chudoby a nerovnosti však ukazujú, že krajina má pred sebou ešte dlhú cestu v snahe priblížiť sa priemerným úrovniam sociálneho zabezpečenia v Európskej únii, pričom sú potrebné investície do riešenia otázky sociálneho vylúčenia. Stratégie aktívneho začleňovania zraniteľných skupín sú účinnejšie, keď spájajú lepšiu primeranosť systémov minimálneho príjmu a dôchodkového zabezpečenia, aktiváciu trhu práce a posilnené poskytovanie sociálnych služieb vrátane starostlivosti o deti a sociálneho bývania.

               (11)Na trhu práce dochádza k zvyšovaniu napätia v dôsledku rastu zamestnanosti, ale aj v dôsledku nepriaznivého demografického vývoja vrátane vysťahovalectva. Na zmiernenie vplyvu klesajúceho počtu obyvateľov v produktívnom veku sú potrebné investície do ľudského kapitálu, ako aj lepší prístup na trh práce pre všetkých. Vzhľadom na pretrvávajúci nedostatok zručností a nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami je dôležité, aby Litva urýchlila reformy s cieľom zlepšiť kvalitu a efektívnosť na všetkých úrovniach vzdelávania a zabezpečila spravodlivý prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave. Demografický pokles vyvíja tlak na školskú sieť. Demografický posun si vyžaduje stratégie na zachovanie prístupu k vysokokvalitnému vzdelávaniu pre všetkých a súčasné zabezpečenie efektívnosti školskej siete a podporovanie učiteľov postihnutých konsolidáciou škôl. Na konsolidáciu siete vysokoškolského vzdelávania, ktorá zahŕňa viac ako 40 štátnych a súkromných univerzít, sú stále potrebné významné kroky. Poskytovatelia odborného vzdelávania a prípravy musia zmodernizovať učebné osnovy, ako aj zlepšiť ich schopnosť reagovať na potreby miestnych a regionálnych trhov práce. Účinné a ľahko dostupné opatrenia v oblasti vzdelávania dospelých, rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností spolu s poskytovaním sociálnych služieb by mohli priviesť viac ľudí na trh práce. Účasť na vzdelávaní dospelých je naďalej nízka, pričom v roku 2018 sa zaznamenala úroveň 6,6 %, čo je výrazne pod priemerom EÚ na úrovni 11,1 %. Litovské hospodárstvo má potenciál ťažiť z investícií do zlepšovania zručností vrátane digitálnych zručností, inovácie a lepšej integrácie znevýhodnených ľudí do trhu práce (napríklad osôb so zdravotným postihnutím a starších, nezamestnaných alebo neaktívnych dospelých). V širšom kontexte je posilnenie kapacít sociálnych partnerov dôležité na podporu ich zapojenia.

               (12)Pretrvávajúcimi výzvami sú slabé výsledky v oblasti zdravia a nízke investície do zdravotnej starostlivosti. Naďalej existuje významný potenciál na racionalizáciu využívania zdrojov prostredníctvom ďalšieho presunu z nemocničnej na ambulantnú starostlivosť. Využívanie nemocničných služieb je aj naďalej vysoké, pričom sa zaznamenala vysoká miera hospitalizácie v prípade chronických ochorení a pomerne nízka miera obsadenosti lôžok. Ďalšia racionalizácia využívania nemocničných zdrojov spolu s cielenými investíciami do posilnenia služieb primárnej starostlivosti, a to aj do pracovných síl v zdravotníctve, sú potrebné na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie výsledkov v oblasti zdravia. Kvalita starostlivosti zostáva jedným z hlavných dôvodov zlých výsledkov v oblasti zdravia. Opatrenia na zlepšenie kvality starostlivosti sú roztrieštené, pričom sa vykazuje veľmi nízka miera využívania akreditácie v odvetví primárnej zdravotnej starostlivosti a nedostatočné uplatňovanie akreditačného systému v nemocniciach. Mimoriadne nízke sú investície do opatrení na prevenciu chorôb. Okrem toho kroky prijaté s cieľom posilniť opatrenia na prevenciu chorôb na miestnej úrovni nemajú všeobecnú víziu a sú oslabené nedostatočnou systémovou spoluprácou medzi úradmi verejného zdravia a primárnou starostlivosťou. Napokon má nízka úroveň výdavkov na zdravotníctvo spolu s relatívne vysokými neformálnymi platbami a vysokými doplatkami negatívny vplyv na rovnosť prístupu k zdravotnej starostlivosti.

               (13)Prijalo sa niekoľko opatrení na boj proti korupcii, no stále chýba integrovaný register vyhlásení o záujmoch. V roku 2018 boli prijaté vykonávacie právne predpisy k zákonu o ochrane oznamovateľov a v súčasnosti sa diskutuje o novom zákone, ktorým sa upravuje lobizmus. Nezrovnalosti pretrvávajú aj pri riešení korupcie v systéme zdravotnej starostlivosti.

               (14)Investície ako podiel na HDP Litvy zostávajú pod úrovňou priemerov v EÚ a v iných pobaltských krajinách. Úroveň inovácií a kapacita na absorpciu technológií v podnikoch v Litve sú nízke. Potrebné sú vyššie úrovne investícií do výskumu a inovácií, najmä v súkromnom sektore. To by zvýšilo produktivitu, ktorá aj napriek nedávnemu oživeniu zostáva výrazne pod úrovňou EÚ. Nedostatok odborníkov na informačné a komunikačné technológie poukazuje na potrebu investovať do digitálnych zručností, ktoré podporujú konkurencieschopnosť, inovácie a schopnosť Litvy absorbovať technológie, a podporovať prechod k vedomostnej ekonomike s vyššou pridanou hodnotou.

               (15)Hospodárstvo je relatívne náročné na zdroje a vysoko závislé od dovozu energie a materiálov. Produktivita zdrojov je nízka, zatiaľ čo spotreba energie je vysoká, najmä v sektoroch bývania a dopravy. Viac investícií do energetickej efektívnosti, najmä v sektore budov, a domáca výroba energie z obnoviteľných zdrojov by prispeli k ekologizácii hospodárstva a udržateľnejšiemu rastu, pričom by sa znížila závislosť od dovozu energie.

               (16)Litva má stále obmedzenú medzinárodnú dostupnosť, pokiaľ ide o železničnú, cestnú, námornú a leteckú dopravu, a je potrebné ju viac prepojiť so zvyškom Európy. Lepšie prepojenie dopravy by zvýšilo produktivitu hospodárstva a umožnilo by plne využívať výhody jednotného trhu. Výkonnosť sektora dopravy je výrazne pod priemerom EÚ, pokiaľ ide o rozsah cestnej a železničnej transeurópskej dopravnej siete, investície do výskumu a inovácií v sektore dopravy, aspekty udržateľnosti a bezpečnosť cestnej premávky. V železničnej doprave prevládajú toky východ – západ, zatiaľ čo os sever – juh zostáva nedostatočne rozvinutá. Na rozvoj udržateľnej, inteligentnej, bezpečnej a intermodálnej transeurópskej dopravnej siete odolnej proti zmene klímy a jej dostupnosti, ako aj na podporu udržateľnej mestskej mobility sú preto potrebné značné investície. Za posledných 5 rokov navyše došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Synchronizácia elektrického systému Litvy s európskou kontinentálnou sieťou je kľúčom k zaisteniu bezpečnosti dodávok elektrickej energie v celom baltskom regióne.

               (17)Regionálne rozdiely v Litve sú v porovnaní s priemerom EÚ výraznejšie a v posledných dvoch desaťročiach sa prehĺbili. Prínosy rýchlej hospodárskej konvergencie Litvy sa vo veľkej miere sústreďujú na obe metropolitné oblasti. Prevažne vidiecke regióny, ktoré pokrývajú väčšinu územia a v ktorých býva takmer 55 % obyvateľstva, zažívajú výrazný pokles obyvateľstva, čo je znásobené zhoršením prístupu ku kvalitným verejným službám. Výrazné sociálno-ekonomické rozdiely v rámci krajiny ukazujú, že určité regióny majú rozdielne investičné potreby. Výzvou zostáva aj zlepšenie prepojenia medzi susediacimi územiami v Litve, a to aj v oblasti dopravných a digitálnych prepojení.

               (18)S cieľom zlepšiť efektívnosť verejných investícií litovské orgány aktualizovali pravidlá prípravy a výberu investičných projektov financovaných zo štátneho rozpočtu. Od roku 2018 by sa všetky nové investičné projekty mali podrobiť analýze nákladov a prínosov a mali by spĺňať dodatočné výberové kritériá. Hoci ide o dôležitý prvý krok, je potrebné ďalšie úsilie, aby sa maximalizoval dosah verejných investícií na zvyšovanie potenciálu dlhodobého rastu a riešenie rastúcich regionálnych rozdielov. Orgány začali revíziu štátneho rozpočtového systému s cieľom predĺžiť časový horizont pre zostavovanie rozpočtu a posilniť prepojenie medzi výdavkami a celkovými hospodárskymi cieľmi. Je veľmi dôležité zabezpečiť, aby bol nový systém strategického plánovania investícií pripravený pre rozpočtový postup na roky 2021 – 2023 a začiatok nového cyklu financovania EÚ v roku 2021.

               (19)Litva nemá jednotnú stratégiu pre výskum a inovácie. Pre krajinu sú príznačné nejednotné politiky a rozrastajúce sa systémy podpory, ktorým chýbajú synergie. Existencia niekoľkých implementujúcich agentúr, ktoré nemajú zosúladený prístup k podpore súboru politík pre oblasť výskumu a inovácií, prispieva k zložitému systému riadenia, ktorý podľa všetkého obmedzuje prístup používateľov k celej škále dostupných nástrojov. Táto situácia je obzvlášť škodlivá pre spoluprácu medzi vedou a podnikmi a brzdí sa ňou inovačná činnosť. Nové rozdelenie zodpovednosti za politiku v oblasti výskumu a inovácií medzi ministerstvom hospodárstva a inovácií a ministerstvom školstva a vedy už vôbec neprispieva k vytvoreniu koherentného politického rámca so synergickými systémami podpory, ktorý by bol dostupný v prípade jednotného kontaktného miesta pre potenciálnych príjemcov.

               (20)Programovanie fondov EÚ na obdobie 2021 – 2027 by mohlo pomôcť pri riešení niektorých nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  6
               . Litve by to umožnilo využiť tieto finančné prostriedky čo najlepšie so zreteľom na identifikované sektory, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely.

               (21)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (22)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor
                  7
               , že Litva podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2019 a 2020 prijala opatrenia s cieľom:

               1.Zlepšiť daňovú disciplínu a rozšíriť daňový základ na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Riešiť nerovnosť príjmov, chudobu a sociálne vylúčenie, a to aj zlepšením koncepcie daňovo-dávkového systému.

               2.Zlepšiť kvalitu a efektívnosť na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy vrátane vzdelávania dospelých. Zvýšiť kvalitu, cenovú dostupnosť a efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti.

               3.Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na inovácie, efektívnosť pri používaní energie a zdrojov, ako aj na udržateľné dopravné a energetické prepojenia, a zohľadniť popritom regionálne rozdiely. Stimulovať rast produktivity zlepšením efektívnosti verejných investícií. Vytvoriť koherentný politický rámec na podporu spolupráce medzi vedou a podnikmi a konsolidovať výskumné a inovačné implementujúce agentúry.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1014 final.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (6)

                        SWD(2019) 1014 final.

                     (7)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 516 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Luxembursko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje ďalej v odporúčaniach 1 až 4.

               (3)Správa o Luxembursku
                  2
                na rok 2019 bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Luxembursko predložilo 30. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a svoj program stability na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  3
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  4
               .

               (6)Na Luxembursko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2019 vláda plánuje znížiť celkový prebytok z 2,4 % HDP v roku 2018 na 1,0 % HDP v roku 2019, po čom by malo dôjsť k takmer stabilnému zvyšovaniu a v roku 2023 by sa mal dosiahnuť prebytok 2,2 % HDP. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda
                  5
                sa strednodobý rozpočtový cieľ – ktorý bol zmenený zo štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2019 na prebytok 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení od roku 2020 – počas celého programového obdobia prekračuje. Na základe programu stability na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je priaznivý počas celého obdobia, na ktoré sa program vzťahuje – s výnimkou roku 2023, kedy je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že pokiaľ ide o štrukturálne saldo, zaznamená sa v roku 2019 prebytok vo výške 0,9 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,5 % HDP, čo je najmä v roku 2020 menej než v programe stability na rok 2019, čo je však stále nad, resp. v súlade so strednodobým rozpočtovým cieľom. Vývoj v oblasti nákladov by sa zároveň mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä so zreteľom na možné budúce riziká ohrozujúce výšku príjmov. Rada celkovo zastáva názor, že Luxembursko podľa predpokladov dodrží v rokoch 2019 a 2020 ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (7)Napriek nedávnym reformám sa očakáva, že výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva v Luxembursku (náklady súvisiace s dôchodkami, náklady na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť) v dlhodobom horizonte výrazne stúpnu. Ak sa v súčasnom systéme nevykonajú žiadne zmeny politiky, mohlo by to z dlhodobého hľadiska ohroziť udržateľnosť verejných financií. Je to tak aj napriek súčasnej nízkej úrovni verejného dlhu a akumulovaným rezervám systému sociálneho zabezpečenia, ktoré by mali podľa očakávania zabezpečiť životaschopnosť systému až do roku 2041. Luxembursku sa odporúčania týkajúce sa tejto výzvy adresovali od roku 2011, ale doteraz sa dosiahol len nepatrný pokrok. Vládna pracovná skupina pre dôchodky sa vo svojej správe z roku 2018 zaoberala rôznymi spôsobmi, ako zlepšiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, vrátane postupného zvyšovania miery príspevkov, zvyšovania veku odchodu do dôchodku s cieľom zohľadniť dlhšiu strednú dĺžku života a podporovať postupný odchod do dôchodku. V správe sa navrhuje viacrozmerná stratégia kalibrovaných reforiem, ktorá by zaručila dlhodobú udržateľnosť systému a zároveň by minimalizovala vplyvy na hospodárstvo a na dôchodcov. Predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva ohrozuje aj dlhodobú udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti. Viac než tri štvrtiny výdavkov na dlhodobú starostlivosť pochádzajú z verejných zdrojov. Očakáva sa, že reforma z roku 2018 zabezpečí finančnú životaschopnosť do roku 2030 tým, že umožní postupne zvyšovať príspevky pracovníkov do systému zdravotnej starostlivosti z 1,4 % mzdového základu na 1,7 %, aby sa náklady udržali v súlade s podielom závislých osôb. Vplyvy z hľadiska dlhodobej fiškálnej udržateľnosti však ešte nie sú jasné. V záujme zachovania sociálnej súdržnosti a verejných financií v dlhodobom horizonte by bolo treba, aby boli demografické politiky v súlade s politikami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Mal by sa pri tom uplatňovať celostný prístup k úvahám o výzvach a príležitostiach týkajúcich sa zmien v demografii a v digitálnom hospodárstve, a to vzhľadom na očakávaný vplyv starnutia obyvateľstva na ponuku pracovnej sily v blízkej budúcnosti. V niektorých odvetviach sa nedávno objavil nedostatok pracovných síl, ktorý by mohol zabrzdiť rast produktivity a znížiť dlhodobý rastový potenciál.

               (8)Napriek celkovým dobrým výsledkom na trhu práce miera zamestnanosti stagnuje a určité skupiny stále čelia na trhu práce osobitným ťažkostiam. Miera zamestnanosti starších pracovníkov zostáva obzvlášť nízka – preto je potrebné prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie ich účasti na trhu práce. Systémy predčasného odchodu do dôchodku, ktoré nabádajú pracovníkov, aby odišli zo zamestnania, sú i naďalej rozšírené, pričom 57,5 % novo pridelených dôchodkov predstavovali v roku 2017 predčasné starobné dôchodky. Vláda zrušila v roku 2018 jednu z preddôchodkových schém, ktorá umožňovala ľuďom odísť do dôchodku vo veku 57 rokov, ale účinok tejto reformy bol oslabený tým, že sa súčasne zmiernili obmedzenia týkajúce sa iných systémov predčasného odchodu do dôchodku. Nízka miera ekonomickej aktivity v starobe je tiež vo veľkej miere zapríčinená demotivačnými finančnými faktormi, ktoré odrádzajú od práce a spočívajú v systéme daňových výhod, ktoré sú pre túto vekovú skupinu pomerne vysoké. Podporovanie zamestnávania starších pracovníkov si vyžaduje ucelenú stratégiu vrátane opatrení, ktoré im pomôžu, aby zostali pracovne aktívni dlhšie. Takzvaný pakt o veku, teda návrh zákona, ktorý bol parlamentu predložený v apríli 2014 a ktorého účelom je podnecovať podniky s viac než 150 zamestnancami, aby prijímali do pracovného pomeru a ponechávali si starších pracovníkov, ešte stále nebol prijatý.

               (9)Aj keď je Luxembursko naďalej odhodlané zlepšovať regulačné prostredie pre sektor služieb pre podniky, regulačné prekážky sú podľa ukazovateľov reštriktívnosti Európskej komisie
                  6
                stále vysoké v niektorých odvetviach, ako sú napríklad právne poradenstvo, účtovníctvo, služby v oblasti architektúry a inžinierske služby. V indexe OECD reštriktívnosti obchodu so službami v rámci EHP uverejnenom v decembri 2018 sa takisto potvrdilo, že úroveň regulačnej reštriktívnosti v uvedených odvetviach je v Luxembursku oproti iným členským štátom EÚ vyššia než priemer jednotného trhu.

               (10)Hospodársky model Luxemburska obsahuje veľmi dobré výsledky, ktoré sú v súlade so stabilným a trvalým vytváraním kvalifikovaných pracovných miest. To je podporované vysokou úrovňou produktivity, ktorá vo veľkej miere odráža zvýšenie efektívnosti vyplývajúce z účasti na svetových trhoch, najmä vo finančnom sektore. V posledných rokoch sa však rast produktivity zastavil – brzdila ho nízka úroveň investícií podnikov do inovácií a digitálnej integrácie. Luxemburská stratégia diverzifikácie hospodárstva pomocou rozvoja kľúčových odvetví založených na intenzívnom využívaní znalostí pri prechode na hospodárstvo založené na údajoch vykazuje silný potenciál stimulovať investície s vysokou pridanou hodnotou a podporovať rast produktivity. V tejto súvislosti zostávajú verejné investície aj naďalej vysoké a zamerané na spomenuté odvetvia vrátane silného odvetvia informačných a komunikačných technológií. Tieto výrazné verejné investície sa však nepremietli do podobného vývoja, pokiaľ ide o súkromné investície do inovácií a digitalizácie, ani takéto investície nepomohli podnietiť. Zvýšené investície do výskumu, inovácií a digitálnej integrácie, najmä v podnikoch a osobitne malých a stredných podnikoch, sú dôležité pre zlepšenie rastu produktivity a ďalšiu diverzifikáciu luxemburského hospodárstva. Na to, aby Luxembursko mohlo plne využiť potenciál svojho inovačného ekosystému, je nevyhnutné vytvorenie súdržného a integrovaného vnútroštátneho rámca pre politiky výskumu a inovácií a pre podporné nástroje vrátane stanovenia priorít na základe dôkladného posúdenia očakávaných hospodárskych vplyvov.

               (11)Pre zlepšovanie produktivity, zamestnanosti a dlhodobého rastového potenciálu Luxemburska a pre podporu rovnakých príležitostí sú dôležité zvýšené investície do zručností, najmä zručnosti v oblasti informačných a komunikačných technológií, zamestnateľnosti, vzdelávania a odbornej prípravy vrátane lepšieho zosúladenia učebných osnov s potrebami trhu práce, a podpora technologických a digitálnych transformácií.

               (12)Znečistenie ovzdušia a dopravné zápchy v časoch špičky stále predstavujú hlavné problémy z hľadiska konkurencieschopnosti a životného prostredia. Emisie CO2 z cestnej dopravy navyše prispievajú k zmene klímy. Podľa vnútroštátnych prognóz z roku 2017 predložených Komisii sa očakáva, že ak Luxembursko neprijme dodatočné opatrenia, nesplní svoj cieľ v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov na rok 2020 o 3 percentuálne body a svoj cieľ na rok 2030 o 20 percentuálnych bodov. Počet cezhraničných pracovníkov, ktorí v súčasnosti predstavujú približne 45 % pracovnej sily Luxemburska, nízke zdaňovanie pohonných hmôt a vysoké ceny obytných nehnuteľností podnecujú intenzívnejšie využívanie automobilov a predstavujú prekážku pre zlepšenie kvality ovzdušia a dopravných podmienok. V priebehu posledných rokov sa v nových osobných automobiloch predávaných v Luxembursku zvýšilo používanie alternatívnych palív.

               (13)Nedostatočná ponuka bývania môže mať na príťažlivosť Luxemburska negatívny vplyv. Vysoký dopyt po bývaní je aj naďalej poháňaný rastom populácie, priaznivými podmienkami financovania a vysokým počtom cezhraničných pracovníkov. Ponuka bývania a investície do bývania sa zdajú nedostatočné a sú obmedzené v dôsledku nedostatočnej dostupnosti pôdy a nízkej zastavanosti obytnými budovami, najmä kvôli nedostatku stimulov pre majiteľov pôdy, aby budovali nové obytné budovy alebo aby pôdu predávali. Ponuka sociálneho bývania sa takisto zdá nedostatočná a poukazuje na potrebu značných investícií na zmiernenie zvyšujúceho sa napätia na trhu s bývaním.

               (14)Nevyhnutným predpokladom toho, aby daňové systémy boli efektívnejšie a spravodlivejšie, je boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ako sa to potvrdzuje v odporúčaní pre eurozónu na rok 2019. Účinky presahovania stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu EÚ. Luxembursko prijalo opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu, no vysoká úroveň výplat dividend a licenčných poplatkov ako percentuálneho podielu na HDP naznačuje, že jeho daňové predpisy využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Väčšina priamych zahraničných investícií je v držbe „účelovo vytvorených subjektov“. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich úrokových platieb licenčných poplatkov (t. j. od rezidentov EÚ pre rezidentov tretích krajín) a oslobodenie výplat dividend od zrážkových daní za určitých okolností môže viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdanené ani v prijímajúcej jurisdikcii.

               (15)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  7
               . Luxembursku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie.

               (16)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (17)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a zastáva názor, že Luxembursko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov zlepšením ich pracovných príležitostí a zamestnateľnosti. Zlepšiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému vrátane ďalšieho obmedzovania predčasného odchodu do dôchodku.

               2.Zredukovať prekážky hospodárskej súťaže v oblasti regulovaných profesionálnych služieb pre podniky.

               3.Zacieliť hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na podporu digitalizácie a inovácií, stimulovanie rozvoja zručností, zlepšovanie udržateľnej dopravy a zvyšovanie ponuku bývania, a to aj prostredníctvom zvyšovania stimulov a odstraňovania prekážok pri výstavbe.

               4.Odstrániť tie prvky daňového systému, ktoré môžu umožňovať agresívne daňové plánovanie, a to najmä prostredníctvom odchádzajúcich platieb.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1015 final.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (6)

                        SWD(2016) 436 final.

                     (7)

                        SWD(2019) 1015 final.