title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na roky 2012 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/71

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na roky 2012 – 2016
   2013/C 217/18
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 prijali rozhodnutie o Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa majú prijať na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (3) k národnému programu reforiem Slovenska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Slovenska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) prijala správu o mechanizme varovania, v ktorej nie je Slovensko uvedené medzi členskými štátmi, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu na rok 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu na rok 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Slovensko 24. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a 30. apríla 2013 predložilo svoj program stability na roky 2012 – 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Na základe posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že Slovensko znížilo deficit verejných financií zo 7,7 % HDP v roku 2010 na 4,3 % HDP v roku 2012 vďaka výraznému konsolidačnému úsiliu a na základe súčasných očakávaní smeruje k odstráneniu nadmerného deficitu. Makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz v programe stability, je realistický. V porovnaní s prognózami útvarov Komisie orgány predpokladajú podobnú mieru rastu HDP, no s mierne odlišným zložením. Cieľom rozpočtovej stratégie, ktorá je načrtnutá v programe stability, je dosiahnuť fiškálnu pozíciu, ktorou sa zabezpečí dlhodobá udržateľnosť verejných financií. V záujme dosiahnutia tohto zámeru vláda potvrdzuje cieľ znížiť v roku 2013 celkový deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Upravené priemerné ročné fiškálne úsilie v rokoch 2010 – 2013 predstavuje 1,4 % HDP, čo je výrazne nad požadovanou úrovňou 1 % HDP, ktorú odporúčala Rada. Veľká časť úspor na výdavkoch v roku 2013 sa očakáva od miestnych samospráv a ostatných organizačných jednotiek štátnej správy, na ktoré ústredná vláda nemá priamy vplyv. Dosiahnutie cieľa môže byť preto ohrozené, a to aj v dôsledku nadmerných výdavkov, ktoré boli zaznamenané v minulosti.
               V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ –0,5 %, ktorý sa má dosiahnuť do roku 2018. Strednodobý cieľ je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. V rokoch po očakávanom dátume odstránenia nadmerného deficitu je predpokladané zlepšenie (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda v rokoch 2014 a 2015 (0,6 percentuálneho bodu a 0,7 percentuálneho bodu HDP) primerané, no v roku 2016 je nedostatočné (0,3 percentuálneho bodu HDP). Očakáva sa, že Slovensko splní referenčnú hodnotu pre výdavky stanovenú v Pakte stability a rastu. V programe stability sa očakáva, že verejný dlh zostane až do roku 2016 pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. V prognóze útvarov Komisie z jari sa predpokladá zvýšenie pomeru dlhu na 54,6 % HDP v roku 2013 a 56,7 % HDP v roku 2014.
               S cieľom zaistiť rozsiahle zníženie celkového deficitu sa orgány od roku 2011 spoliehajú aj na znižovanie investícií financovaných z verejného rozpočtu, čo nemusí byť udržateľné či žiadúce v strednodobom až dlhodobom horizonte, ako aj na jednorazové opatrenia. Pri ďalšom plánovaní bude treba, aby prebiehajúca konsolidácia a proces konvergencie zabezpečili výdavky pre kategórie podporujúce rast, ako napr. vzdelávanie, inovácie a dopravná infraštruktúra.

               (10)

               Na Slovensku existuje priestor na získanie dodatočných zdrojov, a to rozšírením daňového základu, obmedzením priestoru na porušovanie daňovej disciplíny a daňové úniky a zvýšeným využívaním daní, ktoré sú menej škodlivé pre rast, ako je napr. zdaňovanie majetku a environmentálne dane. V roku 2012 bol prijatý akčný plán boja proti daňovým podvodom s osobitným dôrazom na DPH. Aby bola táto stratégia úspešná, sú potrebné ďalšie opatrenia najmä s cieľom zlepšiť infraštruktúru informačných technológií, rozšíriť právomoci a auditové kapacity orgánov a zaistiť následné právne kroky.

               (11)

               Slovensko uskutočnilo v roku 2012 dôchodkovú reformu s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Tým sa znížila odhadovaná dlhodobá medzera udržateľnosti o 2 % HDP, pri úrovni 4,9 % HDP však medzera zostáva výrazne nad priemerom EÚ, ktorý je na úrovni 3 % HDP. Do veľkej miery je odzrkadlením starnutia obyvateľstva, pričom dôchodkové výdavky sa na dlhovej medzere podieľajú 1,5 percentuálnym bodom HDP a výdavky na zdravotnú starostlivosť 2 percentuálnymi bodmi HDP. Vzhľadom na to, že sa predpokladá výrazné zvýšenie výdavkov Slovenska na zdravotnú starostlivosť v dlhodobom horizonte, pokrok dosiahnutý pri zlepšovaní udržateľnosti dôchodkov bude potrebné spojiť s reformou zdravotnej starostlivosti, aby boli verejné financie postavené na udržateľných základoch. Zavedenie účinných motivačných štruktúr a kontrolných mechanizmov by pomohlo zlepšiť nákladovú efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti.

               (12)

               Pretrvávajúca vysoká nezamestnanosť najmä v kontexte pomalého oživenia po kríze je pre slovenské hospodárstvo naďalej jedným z hlavných problémov. V uplynulých mesiacoch Slovensko prijalo opatrenia s cieľom zreformovať aktívne politiky trhu práce. Úspech tejto reformy však bude do veľkej miery závisieť od schopnosti verejných služieb zamestnanosti účinným spôsobom realizovať túto reformu. Potrebné sú ďalšie, cielenejšie opatrenia pre najviac znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie. Poskytovanie sociálnej pomoci by malo byť lepšie naviazané na aktivačné činnosti a potrebné je aj odstrániť demotivačné faktory v systéme daňových úľav pre tých, ktorí začínajú pracovať na slabo platených miestach. Zvýšenie účasti žien a starších ľudí na trhu práce by pomohlo zvýšiť celkovú mieru zamestnanosti a dosiahnuť vnútroštátny cieľ stratégie 2020 v oblasti zamestnanosti vo výške 72 %. Návrat matiek na pracovný trh však sťažuje nedostatok adekvátnych zariadení starostlivosti o deti, a to najmä do troch rokov veku.

               (13)

               Nezamestnanosť mládeže na Slovensku je jedna z najvyšších v Únii. Napriek reformným opatreniam v roku 2012 zameraným na zlepšenie kvality a relevantnosti vzdelávania pre potreby trhu práce je prechod zo školy do zamestnania naďalej náročný a systém vzdelávania nereaguje pohotovo na potreby trhu práce. Financovanie vzdelávania na jedného obyvateľa je viac orientované na kvantitu než na kvalitu a podiel financovania určený na výučbové činnosti (na učiteľov, materiály a vybavenie) je nízky. Zlepšenie kvality vysokoškolského vzdelania a spolupráca medzi podnikmi a vzdelávacími inštitúciami by takisto pomohli pri rozvíjaní dobre fungujúceho vedomostného trojuholníka, vyššej účinnosti a príťažlivosti investícií do výskumu a vývoja a pri zvyšovaní inovačnej kapacity slovenského hospodárstva.

               (14)

               Nedostatočne využitý pracovný potenciál sa zároveň týka aj marginalizovaných komunít, ktoré pri snahe vstúpiť na pracovný trh a do vzdelávacieho systému čelia značným prekážkam. Po prijatí Stratégie Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020 sa v roku 2012 neprijali žiadne účinné opatrenia a životné podmienky marginalizovaných komunít vrátane Rómov ostávajú neľahké. Je dôležité zintenzívniť snahu o zlepšenie výsledkov vzdelávania marginalizovaných skupín a zároveň zabezpečiť, aby sa dospelým poskytovali cielené aktivačné opatrenia.

               (15)

               Napriek výraznému pokroku sa Slovensko nachádza spomedzi všetkých členských štátov na piatom mieste, pokiaľ ide o energetickú náročnosť, čo čiastočne vysvetľuje skutočnosť, že priemysel predstavuje najväčší podiel celého hospodárstva (25,9 % HDP). Ceny elektrickej energie sú zároveň pomerne vysoké, najmä pre malých a stredne veľkých priemyselných zákazníkov. Slovensko vyvinulo v uplynulých rokoch úsilie čiastočne liberalizovať trh s energiou, stále však existuje priestor na zlepšenie toho, ako trh funguje; a to najmä prostredníctvom väčšej transparentnosti – vrátane stanovovania sieťových taríf – a zlepšením podkladových ekonomických analýz a predvídateľnosti regulačných rozhodnutí. Zároveň existuje aj priestor na zlepšenie bezpečnosti dodávok a stanovenie ambicióznejších cieľov v oblasti energetickej účinnosti.

               (16)

               Slovensko v roku 2012 spustilo zásadnú reformu verejnej správy s cieľom zlepšiť orientáciu verejných služieb pre občanov a podniky na potreby zákazníkov. V tejto fáze sa reforma nezameriava na ústrednú štátnu správu a na jej celkovú kvalitu a účinnosť, čo neplatí pre miestnu štátnu správu. Keďže v reforme justičného systému nedošlo k žiadnemu pokroku, súdne konania sú stále – najmä v prípadoch konkurzných konaní – zdĺhavé a v dostatočnej miere sa nevyužíva alternatívne riešenie sporov. Slovensko nedávno zreformovalo svoje predpisy týkajúce sa verejného obstarávania, pričom zlepšilo nezávislosť Úradu pre verejné obstarávanie, ale skúsenosti pri využívaní štrukturálnych fondov EÚ naznačujú, že účinné uplatňovanie predpisov v oblasti verejného obstarávania je stále problematické.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčaní 1 a 2.

               (19)

               V kontexte Európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Slovensko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Podľa plánu splniť rozpočet na rok 2013, aby sa udržateľným spôsobom odstránil nadmerný deficit a dosiahlo fiškálne úsilie uvedené v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Po odstránení nadmerného deficitu pokračovať v úsilí o štrukturálnu úpravu, ktorá Slovensku umožní dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2017. Predchádzať škrtom výdavkov, ktoré podporujú rast, a zintenzívniť úsilie na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov. Vychádzajúc z už prijatej dôchodkovej reformy ďalej zlepšovať dlhodobú udržateľnosť verejných financií znížením medzery financovania vo verejnom dôchodkovom systéme a zvýšením nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti.

               2.

               Zrýchliť realizáciu akčného plánu na boj proti daňovým podvodom a naďalej sa usilovať o zlepšenie výberu DPH, a to najmä posilnením analytických a auditových kapacít daňovej správy. Zlepšiť daňovú disciplínu. Prepojiť zdaňovanie nehnuteľností s trhovou hodnotou majetku.

               3.

               Prijať opatrenia s cieľom zlepšiť schopnosť verejných služieb zamestnanosti poskytovať uchádzačom o zamestnanie individualizované služby a posilniť prepojenie medzi aktivačnými opatreniami a sociálnou pomocou. Účinnejším spôsobom riešiť dlhodobú nezamestnanosť prostredníctvom aktivačných opatrení a individualizovanej odbornej prípravy. Zvýšiť motiváciu žien zamestnať sa, a to zlepšovaním poskytovania zariadení starostlivosti o deti, najmä pre deti do veku troch rokov. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie pre pracovníkov s nízkymi príjmami a upraviť systém dávok.

               4.

               Zintenzívniť úsilie riešiť vysokú nezamestnanosť mládeže, napríklad prostredníctvom záruky pre mladých. Prijať opatrenia s cieľom prilákať mladých ľudí k učiteľskej profesii a zlepšiť výsledky vzdelávania. V odbornom vzdelávaní a príprave posilniť poskytovanie praktickej výučby priamo v podnikoch. Vo vysokoškolskom vzdelávaní vytvoriť bakalárske programy viac orientované na pracovné miesta. Podporiť účinné odovzdávanie znalostí podporou spolupráce medzi vysokými školami, výskumnou komunitou a podnikateľských sektorom. Zintenzívniť úsilie o zlepšenie prístupu k vysoko kvalitnému a inkluzívnemu predškolskému a školskému vzdelávaniu marginalizovaných komunít vrátane Rómov.

               5.

               Zintenzívniť úsilie o dosiahnutie lepšieho fungovania trhu s energiou; najmä zlepšiť transparentnosť mechanizmu stanovovania taríf a zvýšiť schopnosť regulačného orgánu zdôvodňovať svoje rozhodnutia. Posilniť vzájomné prepojenia so susednými krajinami. Zlepšiť energetickú účinnosť najmä v budovách a v priemysle.

               6.

               Prijať opatrenia vrátane zmeny zákona o verejnej službe s cieľom posilniť nezávislosť verejnej služby. Zlepšiť vo verejnej správe riadenie ľudských zdrojov. Zintenzívniť úsilie o posilnenie analytických kapacít kľúčových ministerstiev, a to aj s cieľom zlepšiť využívanie fondov EÚ. Realizovať opatrenia na zlepšenie efektívnosti justičného systému. Podporiť postupy alternatívneho riešenia sporov a zasadiť sa o ich častejšie využívanie.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 74.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.


title: 2011/516/EÚ: Odporúčanie Komisie z  23. augusta 2011 o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a polychlórovaných bifenylov (PCB) v krmivách a potravinách  Text s významom pre EHP

text:
               24.8.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 218/23

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 23. augusta 2011
   o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a polychlórovaných bifenylov (PCB) v krmivách a potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   (2011/516/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V rámci celkovej stratégie na zníženie prítomnosti dioxínov, furánov a PCB v životnom prostredí sa prijalo viacero opatrení.

               (2)

               Najvyššie prípustné obsahy dioxínov, sumy dioxínov a PCB podobných dioxínom boli stanovené pre krmivá v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá (1) a pre potraviny v nariadení Komisie (ES) č. 1881/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (2).

               (3)

               Akčné hladiny pre dioxíny a PCB podobné dioxínom v potravinách boli stanovené odporúčaním Komisie 2006/88/ES zo 6. februára 2006 o znížení prítomnosti dioxínov, furánov a polychlórovaných bifenylov (PCB) v krmivách a potravinách (3) s cieľom podporiť proaktívny prístup k znižovaniu prítomnosti dioxínov a PCB podobných dioxínom v potravinách. Tieto akčné hladiny slúžia príslušným orgánom a hospodárskym subjektom ako nástroj na vymedzenie prípadov, v ktorých je žiaduce zistiť zdroj kontaminácie a prijať opatrenia na jeho obmedzenie alebo odstránenie. Vzhľadom na to, že dioxíny a PCB podobné dioxínom majú rôzne zdroje, je vhodné stanoviť pre dioxíny a PCB podobné dioxínom rôzne akčné hladiny.

               (4)

               Aktívne prahové koncentrácie pre dioxíny a PCB podobné dioxínom boli stanovené v smernici 2002/32/ES.

               (5)

               Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) zorganizovala v dňoch 28. až 30. júna 2005 odborný seminár týkajúci sa prehodnotenia hodnôt faktorov toxickej ekvivalencie (toxic equivalency factors, TEF), ktoré zaviedla v roku 1998. Zmenilo sa niekoľko hodnôt TEF, najmä pre PCB, oktachlórované kongenéry a pentachlórované furány. Údaje o účinkoch nových hodnôt TEF a nedávnom výskyte sú zhromaždené vo vedeckej správe Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) s názvom Výsledky monitorovania hodnôt dioxínov v potravinách a krmivách (Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed) (4). Preto je vhodné preskúmať akčné hladiny s prihliadnutím na nové hodnoty TEF.

               (6)

               Zo skúseností vyplýva, že v prípade niektorých potravín, pri ktorých sa prekračujú akčné hladiny, nie je nutné vykonávať vyšetrovanie. V týchto prípadoch nesúvisí prekročenie akčnej hladiny s konkrétnym zdrojom kontaminácie, ktorý možno obmedziť alebo odstrániť, ale s celkovým znečistením životného prostredia. Preto je vhodné, aby sa v prípade týchto potravín nestanovili akčné hladiny.

               (7)

               Za týchto okolností by sa odporúčanie 2006/88/ES malo nahradiť týmto odporúčaním,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   1.   Členské štáty by mali v rozsahu primeranom k ich výrobe, používaniu a spotrebe krmív a potravín vykonávať náhodné monitorovanie prítomnosti dioxínov a PCB podobných dioxínom a podľa možnosti aj PCB nepodobných dioxínom v krmivách a potravinách.
   2.   V prípadoch nesúladu s ustanoveniami smernice 2002/32/ES a nariadenia (ES) č. 1881/2006 a v prípadoch zistenia, že hodnoty dioxínov a PCB podobných dioxínom presahujú akčné hladiny stanovené v prílohe k tomuto odporúčaniu, pokiaľ ide o potraviny, a v prílohe II k smernici 2002/32/ES, pokiaľ ide o krmivá, členské štáty v spolupráci s hospodárskymi subjektmi:

               a)

               začnú vyšetrovanie s cieľom identifikovať zdroj kontaminácie;

               b)

               prijmú opatrenia na zníženie alebo odstránenie zdroja kontaminácie.

         3.   Členské štáty by mali informovať Komisiu a ostatné členské štáty o svojich zisteniach, výsledkoch svojich vyšetrovaní a opatreniach prijatých s cieľom znížiť alebo odstrániť zdroj kontaminácie.
   Odporúčanie 2006/88/ES sa týmto zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2012.

      V Bruseli 23. augusta 2011

            Za Komisiu

         John DALLI

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10.

      (2)  Ú. v. EÚ L 364, 20.12.2006, s. 5.

      (3)  Ú. v. EÚ L 42, 14.2.2006, s. 26.

      (4)  Vestník EFSA 2010; 8(3):1385, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/1385.pdf.

      PRÍLOHA
      Dioxíny [suma polychlórovaných dibenzo-para-dioxínov (PCDD) a polychlórovaných dibenzofuránov (PCDF) vyjadrená v toxickom ekvivalente Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) s použitím faktorov toxickej ekvivalencie WHO (WHO-TEF)] a polychlórované bifenyly (PCB) podobné dioxínom vyjadrené v toxickom ekvivalente WHO s použitím WHO-TEF. WHO-TEF pre hodnotenie rizík pre ľudské zdravie vychádzajú zo záverov zo stretnutia odborníkov Medzinárodného programu chemickej bezpečnosti (International Programme on Chemical Safety – IPCS) Svetovej zdravotníckej organizácie konaného v Ženeve v júni 2005 [Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)].

                  Potravina

                  Akčná hladina pre dioxíny a furány (WHO-TEQ) (1)

                  Akčná hladina pre PCB podobné dioxínom (WHO-TEQ) (1)

                  Mäso a mäsové výrobky (s výnimkou jedlých drobov) (2) z týchto zvierat:

                              —

                              hovädzí dobytok a ovce

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                              —

                              hydina

                  1,25 pg/g tuku (3)

                  0,75 pg/g tuku (3)

                              —

                              ošípané

                  0,75 pg/g tuku (3)

                  0,5 pg/g tuku (3)

                  Zmesové tuky

                  1,00 pg/g tuku (3)

                  0,75 pg/g tuku (3)

                  Svalovina z rýb a produktov rybného hospodárstva z farmových chovov

                  1,5 pg/g čerstvej hmotnosti

                  2,5 pg/g čerstvej hmotnosti

                  Surové mlieko (2) a mliečne výrobky (2) vrátane maslového tuku

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  2,0 pg/g tuku (3)

                  Slepačie vajcia a výrobky z vajec (2)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  1,75 pg/g tuku (3)

                  Ovocie, zelenina a obilniny

                  0,3 pg/g produktu

                  0,1 pg/g produktu

         (1)  Horné hranice koncentrácie: pri výpočte horných hraníc koncentrácie sa vychádza z predpokladu, že všetky hodnoty rôznych kongenérov, ktoré sú nižšie ako je medza stanoviteľnosti, sa rovnajú medze stanoviteľnosti.

         (2)  Potraviny uvedené v tejto kategórii definované v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 55).

         (3)  Akčné hladiny sa nevzťahujú na potravinové výrobky s obsahom tuku menej ako 2 %.


				|

		52012PC0005

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 7. júla 2009 /* COM/2012/05 final - 2012/ () */

			   	.
Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY
ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo
účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 7. júla 2009
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 8,
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
keďže:
(1)
Podľa článku 126 zmluvy majú členské štáty
predchádzať nadmerným deficitom verejných financií.
(2)
Pakt o stabilite a raste vychádza
z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie
podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci
k vytváraniu pracovných miest. Pakt o stabilite a raste zahŕňa nariadenie
Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania
postupu pri nadmernom schodku[1],
ktoré bolo prijaté s cieľom ďalej podporiť rýchlu korekciu nadmerných deficitov
verejných financií.
(3)
Rada konajúc na základe odporúčania Komisie
rozhodla 5. júla 2004 v súlade s článkom 104 ods. 6 zmluvy, že v Maďarsku
existuje nadmerný deficit[2].
Ten istý deň a tiež na základe odporúčania Komisie Rada prijala podľa článku
104 ods. 7 odporúčania, v ktorých žiadala maďarské orgány, aby prijali
opatrenia v strednodobom rámci s cieľom znížiť do roku 2008 deficit pod
3 % HDP.
(4)
Rada v januári 2005 v súlade s článkom 104 ods. 8 Zmluvy
o ES dospela k záveru, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na
jej odporúčanie, a v marci 2005 vydala na základe článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES
ďalšie odporúčanie, v ktorom potvrdila rok 2008 ako termín na korekciu
nadmerného deficitu. Po značnom zhoršení rozpočtových vyhliadok Maďarska Rada v
novembri 2005 rozhodla, že Maďarsko druhýkrát nedodržalo súlad s odporúčaniami
na základe článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES. Rada následne vydala v októbri 2006
pre Maďarsko tretie odporúčanie na základe článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES, v
ktorom predĺžila termín na korekciu nadmerného deficitu do roku 2009. V júli
2009 dospela k záveru, že by bolo možné domnievať sa, že maďarské orgány
prijali účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie z októbra 2006. Vzhľadom
na závažný pokles v kontexte hospodárskej a finančnej krízy Rada na základe
článku 104 ods. 7 Zmluvy o ES vydala zrevidované (tretie) odporúčanie.
(5)
Rada vo svojom odporúčaní z júla 2009 vyzvala
maďarské orgány, aby problém s nadmerným deficitom vyriešili najneskôr do roku
2011. Maďarsku odporučila konkrétne obmedziť zhoršenie fiškálnej pozície v roku
2009 zaistením dôkladnej implementácie prijatých a oznámených nápravných
opatrení v záujme dosiahnutia cieľa vo výške 3,9 % HDP. Od roku 2010 mu
navyše odporučila dôkladne implementovať potrebné konsolidačné opatrenia s
cieľom zaistiť pokračujúce znižovanie štrukturálneho deficitu a opätovný pokles
nominálneho deficitu s posilneným využitím štrukturálnych opatrení, a to v
záujme zaručenia trvalého zlepšenia verejných financií. Rada takisto odporučila
včas objasniť a prijať konsolidačné opatrenia potrebné na korekciu nadmerného
deficitu do roku 2011 a na zaistenie fiškálnej konsolidácie v kumulovanej výške
aspoň 0,5 % HDP v rokoch 2010 a 2011. Maďarským orgánom takisto
odporučila, aby zabezpečili stabilné znižovanie pomeru hrubého verejného dlhu.
(6)
Komisia 27. januára 2010 prijala oznámenie Rade, v
ktorom dospela k záveru, že na základe informácií dostupných v tom čase sa
domnieva, že Maďarsko prijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie
Rady z júla 2009, najmä s prihliadnutím na konsolidačné opatrenia vo výške
1,5 % HDP v záujme splnenia cieľa na rok 2009 týkajúceho sa deficitu vo
výške 3,9 % HDP, štrukturálne reformy dôchodkového systému a systému
sociálneho zabezpečenia podporujúce dosiahnutie cieľa na rok 2010 týkajúceho sa
deficitu vo výške 3,8 % HDP, ako aj na pokrok v súvislosti s
implementáciou nového fiškálneho rámca, ale upozornila aj na značné riziká.
(7)
Nové posúdenie opatrení prijatých Maďarskom na korekciu
nadmerného deficitu do roku 2011 v reakcii na odporúčanie Rady podľa
článku 104 ods. 7 zmluvy, okrem iného aj na základe 9. správy o pokroku v rámci
EDP predloženej Komisii a Rade 15. decembra 2011, vedie k týmto záverom:
–
V roku 2010 skutočný rozpočtový deficit prekročil
cieľ o 0,4 % HDP, zatiaľ čo hospodársky rast bol v roku 2010 silnejší, než
predpokladali útvary Komisie vo svojej prognóze z jari 2009, ktorá slúžila ako
základ pre odporúčanie Rady z júla 2009. V roku 2011 sa očakáva prebytok salda verejných
financií (tak podľa prognózy vlády, ako aj podľa prognózy útvarov Komisie z
jesene 2011), ale len vďaka jednorazovým príjmom vo výške 9,75 % HDP
spojeným s presunom dôchodkových aktív zo súkromných dôchodkových systémov do
štátneho piliera a vo výške 0,9 % HDP zo sektorálnych odvodov (sektor
telekomunikácií, energetiky, maloobchodu a financií). Bez jednorazových
opatrení by deficit dosiahol približne 6 % HDP a výrazne by prekročil
referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Maďarské orgány vo svojom
oznámení z jesene 2011 týkajúcom sa EDP predpokladali prebytok vo výške
3,9 % HDP. Útvary Komisie v prognóze z jesene 2011 predpokladali o niečo
nižší prebytok (3,6 % HDP), najmä z dôvodu, že táto prognóza počítala s časťou
dlhu spoločností zabezpečujúcich verejnú dopravu (0,2 % HDP). Na základe
najnovších informácií o jednorazových príjmoch po konečnom termíne v prognóze z
jesene 2011 môže byť prebytok ešte nižší. Pokiaľ ide o štrukturálny deficit, v
roku 2010 došlo k jeho zhoršeniu o 1,5 % a v roku 2011 o 1,25 %, teda
k zhoršeniu v kumulovanej výške 2,75 % HDP, čo je v rozpore s odporúčaním
Rady zabezpečiť fiškálnu konsolidáciu v kumulovanej výške aspoň 0,5 % HDP
počas uvedených dvoch rokov s cieľom zaistiť udržateľnú korekciu deficitu do
konečného termínu, ktorým je rok 2011. Toto štrukturálne zhoršenie je
odzrkadlením skutočnosti, že daňové škrty predstavujúce viac ako 2 % HDP
sa dostatočne nevyvážili štrukturálnymi opatreniami.
–
V súvislosti s rokom 2012 si návrh rozpočtu kladie
za cieľ deficit vo výške 2,5 % HDP v súlade s aktualizovaným konvergenčným
programom na rok 2011. Na dosiahnutie tohto cieľa návrh rozpočtu zahŕňa
niekoľko opatrení, ktoré podľa názoru maďarských orgánov predstavujú spolu
takmer 4 % HDP, pričom odkladajú 0,7 % HDP ako mimoriadnu rezervu. Na
rozdiel od toho útvary Komisie v prognóze z jesene 2011 predpokladajú, že
deficit verejných financií dosiahne v roku 2012 výšku 2,8 % HDP. V
porovnaní s návrhom rozpočtu tento vyšší deficit odzrkadľuje okrem iných
faktorov aj prognózu hospodárskeho rastu na rok 2012 nižšieho o jeden
percentuálny bod, ako aj obozretnejšie posúdenie vývoja príjmov a výdavkov.
Zároveň prognóza predpokladá v súlade s príslušnými právnymi predpismi, že
podľa očakávaní nedôjde k vyčerpaniu mimoriadnej rezervy. Prahová hodnota
3 % HDP sa však dosahuje len vďaka jednorazovým príjmom predstavujúcim
takmer 0,9 % HDP a vyplývajúcim z uvedených mimoriadnych odvodov.
–
Podľa prognózy útvarov Komisie z jesene 2011 a
vychádzajúc z predpokladu nezmenenej politiky sa v roku 2013 počítalo s
opätovným zhoršením rozpočtového deficitu na 3,7 %, čo je hlavne dôsledkom
skutočnosti, že sa neočakáva, že postupné ukončenie mimoriadnych odvodov vo
výške približne 0,9 % HDP sa vyváži dodatočnými úsporami vyplývajúcimi z programu
štrukturálnych reforiem na daný rok.
–
Na základe vývoja v oblasti rozpočtu od zverejnenia
prognózy z jesene 2011 sa predpoklad vo výške 2,8 % HDP na rok 2012 zdá
byť stále realistický (bez toho, aby sa prihliadalo na nedávne zhoršenie
makroekonomického prostredia). To sa vysvetľuje skutočnosťou, že vplyv nového
konsolidačného balíka prijatého vládou 15. decembra 2011, výsledkom ktorého je
zníženie deficitu vo výške 0,4 % HDP, do značnej miery vyvažujú prijaté
zmeny a doplnenia návrhu rozpočtu, výsledkom ktorých je zvýšenie deficitu, ako
aj čisté rozpočtové náklady vyplývajúce z dohody uzavretej s bankovým sektorom
15. decembra 2011, ktoré ešte nie sú dostatočne vyvážené dodatočnými
konsolidačnými opatreniami.
–
Pokiaľ ide o rok 2013, s prihliadnutím na niektoré
ďalšie špecifikácie programu štrukturálnych reforiem (súvisiace vládne a
parlamentné rozhodnutia sa podrobne uvádzajú v správe o pokroku z decembra
2011), pozitívny bázický efekt od roku 2012 a čisté náklady vyplývajúce z
dohody uzavretej s bankovým sektorom sa v prognóze z jesene 2011 predpokladá,
že deficit v roku 2013 by sa mohol znížiť z 3,7 % HDP na 3,25 % HDP,
čo je však stále jasným spôsobom nad prahovou hodnotou deficitu vo výške
3 %. Rozdiel medzi týmto aktualizovaným posúdením a oficiálnym cieľom
(2,2 % HDP) vyplýva najmä zo skutočnosti, že vzhľadom na neprijatie
konkrétnych opatrení nebolo možné zohľadniť približne polovicu programu
štrukturálnych reforiem. Zvyšný rozdiel v porovnaní s oficiálnym cieľom sa týka
predpovede vyšších výdavkov najmä v oblasti štátnych dopravných podnikov a
údržby ciest a zahŕňa aj určitý rozdiel v predpokladoch rastu.
–
Riziká pre tieto aktualizované strednodobé
predpoklady majú sklon k zhoršovaniu. Existujú určité pozitívne riziká
vyplývajúce najmä z pokračujúceho prílevu príjmov v rokoch 2012 a 2013, ktorý
je lepší, než sa očakávalo. Tieto riziká budú však podľa očakávaní viac než
vyvážené negatívnymi rizikami. Zdá sa, že od 10. novembra 2011, kedy bola
zverejnená prognóza z jesene 2011, došlo najmä k zvýšeniu úrokových sadzieb v
prípade všetkých období splatnosti, oslabeniu výmenného kurzu a zhoršeniu
strednodobých hospodárskych vyhliadok. Ak by sa vo všeobecnosti zohľadnili
všetky tieto faktory, predpokladá sa, že deficit by sa v roku 2012 aj 2013
ďalej zvýšil o 0,5 % HDP, čo by malo za následok jeho zvýšenie na viac než
3 % HDP v roku 2012 a 3,75 % HDP v roku 2013.
–
Podľa prognózy z jesene 2011 sa vzhľadom na
predpokladané údaje o deficite a predpoklady v oblasti výmenného kurzu do roku
2013 očakáva opätovný nárast hrubého verejného dlhu na takmer 77 % HDP po
tom, ako v roku 2011 došlo k jeho dočasnému poklesu v dôsledku presunu
súkromných dôchodkových aktív. Ak by sa strednodobé rozpočtové prognózy
aktualizovali len na základe nových opatrení prijatých po konečnom termíne v
prognóze, predpokladaný pomer dlhu na rok 2012 by ostal prevažne rovnaký a v
roku 2013 by sa zlepšil len mierne. Ďalšie prípadné revízie rozpočtových
prognóz by však s prihliadnutím najmä na zvýšenie výnosov, výmenný kurz HUF/EUR
na konci roku 2011 vo výške 311 (výmenný kurz je približne o 12 % slabší
než odborný predpoklad použitý v prognóze z jesene), ako aj slabšie
makroeknomické prostredie mali za následok pomer dlhu vo výške približne
80 % v roku 2011, po čom by sa v rokoch 2012 a 2013 stabilizoval vo výške
približne 78,5 %, zatiaľ čo Rada odporučila, aby sa zabezpečilo stabilné
znižovanie pomeru hrubého verejného dlhu.
(8)
Všeobecným záverom je, že hoci Maďarsko formálne
dodržiava referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2011, tento vývoj nevychádza
zo štrukturálnej a udržateľnej korekcie. Rozpočtový prebytok v roku 2011 závisí
od značných jednorazových príjmov vo výške viac než 10 % HDP a sprevádza
ho kumulatívne štrukturálne zhoršenie v rokoch 2010 a 2011 vo výške 2,75 %
HDP v porovnaní s odporúčaným kumulatívnym fiškálnym zlepšením vo výške
0,5 % HDP. Navyše hoci orgány vykonávajú v roku 2012 významné štrukturálne
opatrenia, referenčnú hodnotu 3 % HDP sa opäť darí dodržať len vďaka
jednorazovým opatreniam vo výške takmer 1 % HDP. Napokon, v roku 2013
deficit (vo výške 3,25 % HDP) podľa očakávaní opäť prekročí referenčnú
hodnotu stanovenú v zmluve, dokonca aj po zohľadnení dodatočných opatrení
oznámených od zverejnenia prognózy útvarov Komisie z jesene 2011. Vyšší deficit
v roku 2013 súvisí najmä so skutočnosťou, že dočasné jednorazové príjmy sa
postupne ukončujú podľa plánu, zatiaľ čo nie všetky plánované štrukturálne
reformy sa dostatočne spresnili. Vo všeobecnosti uvedené skutočnosti podporujú
záver, že reakcia maďarských orgánov na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods.
7 zmluvy zo 7. júla 2009 nie je dostatočná,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Maďarsko neprijalo účinné opatrenia
v reakcii na odporúčanie Rady zo 7. júla 2009 podľa článku 104 ods. 7
zmluvy.
Článok 2
Toto
rozhodnutie je určené Maďarsku.
V Bruseli 11. 1. 2012
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Ú. v. EÚ L 389, 30.12.2004, s. 27. Všetky dokumenty
týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite Maďarska sa nachádzajú na tejto
webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm.


				|

		52014DC0407

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2014 /* COM/2014/0407 final */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Estónska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok
2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a
finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli
o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný
rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s
využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že
treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa
v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a
splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré
sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2013, a vydala svoje
stanovisko k aktualizovanému programu stability Estónska na roky 2012 – 2017.
Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013[4] predložila svoje
stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estónska na rok 2014[5].
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], v ktorej
neurčila Estónsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority
na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj
opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať
diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné
úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Estónsko predložilo 8. mája 2014 svoj národný
program reforiem na rok 2014 a 29. apríla 2014 svoj program stability na
rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
programy posudzovali súčasne.
(8)
Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej
v programe stability na rok 2014 je dosiahnuť strednodobý cieľ a
zotrvať na ňom a vybudovať si dostatočné
rozpočtové rezervy pre prípad náročnej hospodárskej situácie.
V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ
spočívajúci v štrukturálnom prebytku, čo je prísnejší cieľ,
než sa požaduje v Pakte stability a rastu. Prepočítané štrukturálne
saldo Estónska sa má v roku 2014 podľa očakávania zhoršiť
o 0,1 percentuálneho bodu HDP, čím dochádza k odklonu od
požadovaného postupu úprav pred tým, než dôjde v roku 2015
k zlepšeniu o 0,4 percentuálneho bodu HDP a v období
rokov 2016 – 2017 bude takmer vyrovnané. V programe sa okrem
toho poukazuje na riziko odklonu od referenčnej hodnoty pre výdavky v roku
2014 a na riziko významného odklonu v roku 2015. Celkovo plánovaný
postup úprav zameraný na dosiahnutie strednodobého cieľa prináša so sebou
riziká, pokiaľ ide o súlad s požiadavkami Paktu stability
a rastu. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú fiškálne
prognózy uvedené v programe a ktorý nebol schválený nezávislým orgánom, je
vierohodný a vo veľkej miere sa zhoduje s prognózou Komisie
z jari 2014. Podľa prognózy Komisie sa predpokladá, že štrukturálny
deficit sa v roku 2014 zhorší o 0,1 % HDP, čo bude
znamenať rozdiel vo výške 0,3 % HDP v porovnaní
s požadovanou úpravou a pri posúdení o dva roky to bude
znamenať výrazný odklon. Na rok 2015 Komisia prognózuje ďalšie
zhoršenie štrukturálneho salda o 0,2 % HDP, čo poukazuje na
výrazný odklon od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu.
Výrazný odklon očakáva tiež v súvislosti s referenčnou
hodnotou pre výdavky v rokoch 2014 – 2015. Na základe posúdenia
programu stability na rok 2014 a prognózy Komisie podľa nariadenia
Rady (ES) č. 1466/97 Rada dospela k záveru, že v rokoch 2014
a 2015 hrozí výrazný odklon od strednodobého cieľa. Pravidlo,
podľa ktorého má byť štrukturálne saldo v súlade so Zmluvou o
stabilite, koordinácii a správe, nadobudlo účinnosť prostredníctvom
nového estónskeho zákona o štátnom rozpočte 23. marca 2014, ale
toto pravidlo je ešte potrebné dovŕšiť tým, že sa posilní záväzný charakter
viacročných cieľov na strane výdavkov.
(9)
Pokiaľ ide o trh práce, dosiahol sa
významný pokrok pri znížení nezamestnanosti mladých a dlhodobej
nezamestnanosti. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať opatreniam na
zabezpečenie stimulačných faktorov, ktoré pracovníkov s nízkymi
zárobkami nabádajú k práci. Sú potrebné ďalšie snahy o riešenie
narastajúceho nedostatku pracovnej sily, ktorý okrem iného spôsobuje starnutie
obyvateľstva a prípady odchodov z trhu práce zo zdravotných dôvodov
a z dôvodu zdravotného postihnutia. Preto je veľmi dôležité
včasné prijatie a vykonanie reformy v oblasti pracovnej
spôsobilosti a súčasné zabezpečenie dostupnosti podporných
služieb. Nákladová efektívnosť výdavkov v oblasti rodinnej politiky
by sa mohla ďalej zlepšiť okrem iného tým, že sa financovanie
určené na rodičovské dávky prerozdelí na také opatrenia, ako sú
služby starostlivosti o deti. Očakáva sa, že to by podporilo skorý návrat
žien na trh práce a znížilo by to stále vysoké rozdiely v odmeňovaní
medzi mužmi a ženami. Je potrebné zintenzívniť snahy o podporu
podnikania a vytvárania pracovných miest v regiónoch mimo Tallinnu
a Tartu s cieľom zabrániť prehlbovaniu rozdielov
v hospodárskom vývoji a znížiť nezamestnanosť, a to najmä
v prípade osôb s nízkou kvalifikáciou.
(10)
V oblasti vzdelávania a odbornej prípravy
boli nedávno prijaté reformy s cieľom zosúladiť vzdelávanie s
požiadavkami na trhu práce. Budú sa vyžadovať ďalšie snahy
s cieľom uľahčiť prechod zo vzdelávania do
zamestnania. Bude potrebné vynakladať systematické úsilie, najmä za
účasti sociálnych partnerov, v záujme zvýšenia účasti na
odbornom vzdelávaní a príprave a v oblasti učenia sa
prácou, najmä v učňovskej príprave. Vykonávanie stratégie
celoživotného vzdelávania bude vyžadovať skutočné úsilie, aby sa
mohlo zabezpečiť veľmi potrebné zvýšenie kvalifikácií,
rekvalifikácia a dosiahnutie určitých kvalifikačných úrovní, najmä
v prípade osôb, ktoré sú v znevýhodnenom postavení voči trhu
práce. Rámec pre inteligentnú špecializáciu, ktorý pozostáva zo stratégie pre
podnikanie a rast a zo stratégie pre výskum, vývoj a inovácie,
sa popri hlbšej špecializácii na tematické oblasti zameriava na spoločné
priority. Vzhľadom na malú veľkosť hospodárstva by sa malo
pokračovať v snahách o internacionalizáciu
a prioritizáciu výskumu a vývoja a inovačných systémov.
(11)
Intenzita využívania zdrojov v Estónsku je
stále veľmi vysoká. Došlo k pokroku pri riešení energetickej hospodárnosti
verejných budov, ale je aj naďalej potrebné vyvíjať snahy
a zintenzívniť ich, najmä v sektore bývania a priemyslu.
Významný pokrok sa dosiahol v súvislosti s nakladaním s odpadom
a skládkovaním odpadu, je však potrebné zabezpečiť hospodársku
životaschopnosť recyklácie. Je potrebné vykonať opatrenia v rámci
plánu rozvoja dopravy, a to najmä preto, aby sa Estónsku umožnilo
udržať emisie CO2 pod kontrolou v odvetviach nezahrnutých do systému
obchodovania s emisiami. Energetická účinnosť nákladnej dopravy
sa môže zlepšiť tým, že sa zavedú udržateľnejšie spôsoby dopravy.
Využívanie verejnej dopravy možno ďalej zvýšiť zlepšením
komplementárnosti regionálnych sietí a prepojení medzi autobusovou
a železničnou osobnou dopravou. Používanie osobných vozidiel narastá,
pričom priemerný vek vozového parku osobných automobilov je takmer
dvojnásobný v porovnaní s priemerom EÚ a nové osobné vozidlá
patria k najviac znečisťujúcim vozidlám v EÚ. Je potrebné
významne posilnenie environmentálnych stimulačných faktorov vrátane
zdanenia. Hoci sa prijali sľubné kroky, pokiaľ ide
o cezhraničné energetické prepojenia, úplné prepojenie estónskeho
trhu s energiou na EÚ si bude vyžadovať čas a investície.
(12)
Prehlbujúce sa regionálne rozdiely spolu
s negatívnym demografickým vývojom, neefektívnosťou
a nedostatočnou spoluprácou medzi miestnymi samosprávami brzdia
vývojový potenciál Estónska. . To sčasti odzrkadľuje neustály nepomer
medzi fiškálnou kapacitou a prenesenými právomocami v malých obciach,
ako aj obmedzené úspory z rozsahu. Efektívnejšie poskytovanie služieb na
miestnej úrovni a ich lepšia dostupnosť, v závislosti od oblasti
služieb a minimálnych štandardov poskytovania služieb, a to najmä
v doprave, dlhodobej starostlivosti, predškolskej výchove a
v sociálnych službách, je základným predpokladom nato, aby boli aktivácia
a opatrenia trhu práce účinné.
(13)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska. Komisia posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Estónska, ale aj
ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú
premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.
(14)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Estónska a jej stanovisko je premietnuté[8] najmä do ďalej
uvedeného odporúčania 1.
(15)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala tiež
analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada
vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých
menou je euro. Estónsko by malo takisto zaistiť úplné a včasné
vykonanie ďalej uvedených odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na to, že v prognóze Komisie z jari 2014 sa poukazuje na
vznikajúci rozdiel vo výške 0,3 % HDP, ktorý predstavuje
riziko významného odklonu oproti požiadavkám Paktu stability a rastu. V
roku 2015 významne posilniť rozpočtovú stratégiu s cieľom
zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa a následne na
ňom zotrvať. Doplniť pravidlo týkajúce sa rozpočtu
o záväznejšie viacročné pravidlá týkajúce sa výdavkov
v strednodobom rozpočtovom rámci a pokračovať vo
zvyšovaní efektívnosti verejných výdavkov.
2.           Zlepšiť stimuly, ktoré
by motivovali ľudí pracovať, prostredníctvom opatrení zameraných na
osoby s nízkym príjmom. Zamerať aktivačné snahy na osoby, ktoré majú
najhoršie možnosti prístupu na trh práce, najmä tým, že sa zabezpečí
včasné prijatie a vykonanie reformy pracovnej spôsobilosti.
Zvýšiť efektívnosť a nákladovú efektívnosť v rámci rodinnej
politiky a súčasne zlepšovať dostupnosť a prístupnosť
služieb starostlivosti o deti. Zaviesť koordinované opatrenia na podporu
hospodárskeho vývoja a podnikania v regiónoch, v ktorých existuje
vysoká nezamestnanosť.
3.           Zabezpečiť
relevantnosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce,
zlepšiť úrovne zručností a kvalifikácií prostredníctvom
rozšírenia opatrení celoživotného vzdelávania a systematického zvyšovania
účasti na odbornom vzdelávaní a príprave vrátane učňovskej
prípravy. Ďalej zintenzívniť prioritizáciu a špecializáciu v
rámci výskumných a inovačných systémov a zlepšiť spoluprácu
medzi podnikmi, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a výskumnými
inštitúciami s cieľom prispieť k medzinárodnej
konkurencieschopnosti.
4.           Zintenzívniť snahy
o zlepšenie energetickej hospodárnosti najmä obytných a priemyselných
budov. Významne posilniť environmentálne stimuly v odvetví dopravy
s cieľom prispieť k mobilite, ktorá by bola menej
náročná na zdroje. Pokračovať v rozvoji cezhraničných
prepojení so susediacimi členskými štátmi v záujme diverzifikácie
zdrojov energie a podporovať konkurencieschopnosť
prostredníctvom lepšej integrácie baltských trhov s energiou.
5.           Lepšie vyvážiť príjmy
miestnych samospráv s prenesenými právomocami. Zlepšiť
efektívnosť miestnych samospráv a zabezpečiť poskytovanie
kvalitných verejných služieb na miestnej úrovni, najmä sociálnych služieb,
ktoré dopĺňajú aktivačné opatrenia.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 407 final.
[3]               P7_TA(2014)0128
a P7_TA(2014)0129.
[4]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[5]               C(2013) 8002 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady zo  14. marca 2006  o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2004

text:
               18.3.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 81/12

      ODPORÚČANIE RADY

   zo 14. marca 2006
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii v súvislosti s vykonávaním operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2004
   (2006/223/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1),
   so zreteľom na vnútornú dohodu o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve AKT – ES (2), ktorá ustanovila medziiným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na jej článok 32 ods. 3,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003, uplatňované na deviaty Európsky fond rozvoja (3), a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2004 a správy Dvora audítorov za rozpočtový rok 2004 spolu s odpoveďami Komisie (4),
   keďže podľa článku 32 ods. 3 uvedenej vnútornej dohody má absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF udeliť Komisii Európsky parlament na odporúčanie Rady,
   keďže celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roku 2004 bolo uspokojivé,
   TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium v súvislosti s vykonávaním operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2004.

      V Bruseli 14. marca 2006

            Za Radu

            predseda

         K.-H. GRASSER

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (3)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 301, 30.11.2005, s. 249.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2011 – 2015

text:
               20.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 213/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2011, a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2011 – 2015
   2011/C 213/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení k politikám zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu uprednostniť obnovenie stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženie nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženie nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Dánsko 9. mája 2011 predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie 2011 – 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ konvergenčného programu, je realistický. Hoci vychádza z mierne priaznivejších prognóz rastu na rok 2012 a v nasledujúcom období, je viac-menej v súlade s predpoveďou útvarov Komisie z jari 2011. Cieľom rozpočtovej stratégie stanovenej v konvergenčnom programe je do roku 2013 znížiť deficit pod 3 %-nú referenčnú úroveň v súlade s odporúčaním Rady z 13. júla 2010 a dosiahnuť zrevidovaný strednodobý cieľ najskôr pre štrukturálne rozpočtové saldo nie menej ako – 0,5 % HDP do roku 2015 a potom do roku 2020 dosiahnuť rozpočtovú rovnováhu. Cesta úprav smerujúca k dosiahnutiu tohto cieľu je primeraná. Opatrenia konvergenčného programu, ktoré parlament prijal na jar 2010, sa považujú za primerané na podporenie rozpočtových cieľov a predstavovali by ročné fiškálne úsilie vo výške približne 1 % HDP v období 2011 – 2013. Dánsko dosiahne svoj zrevidovaný strednodobý cieľ v rámci horizontu konvergenčného programu. Riziká ohrozujúce rozpočtové ciele sú viac-menej vyvážené.

               (8)

               Rast dánskeho hospodárstva sa začal spomaľovať v roku 2007 v kontexte korekcie na trhu s nehnuteľnosťami, čo prispelo k problémom domáceho bankového sektora, a toto spomalenie ešte posilnila rastúca platobná neschopnosť a nezamestnanosť. Recesia bola ťažká, produkcia sa v období jeseň 2007 až jar 2009 znížila o 8 % a miera nezamestnanosti sa v roku 2010 zvýšila na 7,4 %. Miera zamestnanosti poklesla zo 79,8 % v roku 2008 na 76,1 % v roku 2010, pričom tento pokles sa dotkol najmä mladých ľudí. Produkcia sa začala v roku 2009 zotavovať a rast reálneho HDP dosiahol v roku 2010 hodnotu 2,1 %. Oživenie bolo poháňané neprerušeným domácim dopytom (aj v dôsledku fiškálnej expanzie), silným zotavením zásob a výrazným oživením hospodárstiev hlavných obchodných partnerov Dánska.

               (9)

               Automatické stabilizátory a krízové opatrenia spôsobili, že celkové saldo verejných financií sa zmenilo z prebytku vo výške 3,2 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 2,7 % HDP v roku 2009. Na základe oznámenia Dánska z jari 2010 a predpovede útvarov Komisie z jari 2010, že deficit rozpočtu presiahne v roku 2010 úroveň 5 % HDP, sa v júli 2010 začal vzhľadom na Dánsko postup pri nadmernom deficite. Hoci nepredvídané a dočasné neočakávané zisky spojené so zdanením dôchodkových výnosov viedli v minulom roku k stabilizácii rozpočtového deficitu na úrovni 2,7 % HDP, v predpovedi útvarov Komisie z jari 2011 sa očakáva, že deficit sa v roku 2011 znovu zvýši na približne 4 % HDP, čo zdôrazňuje potrebu nepretržitých a ambicióznych konsolidačných snáh v rokoch 2012 a 2013 podľa plánu. V tomto kontexte je dôležité prísne vykonávanie opatrení prijatých v konsolidačnej dohode z roku 2010 a kontrola výdavkov v súlade s konvergenčným programom, aby sa zaistila korekcia nadmerného deficitu do roku 2013. Ak sa posudzujú vzhľadom k predpokladanej úrovni strednodobého potenciálu rastu výroby a berúc do úvahy diskrečné opatrenia se zdá, že projekcia výdajov zaručuje vhodnú úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Podľa posledného posúdenia Komisie sa riziká s ohľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií zdajú byť na nízkej úrovni.

               (10)

               Na dosiahnutie rozpočtových cieľov je potrebná prísna kontrola zameraná na zabránenie opakovanému prekračovaniu výdavkov na úrovniach miestnych a regionálnych samospráv. Počas uplynulých 20 rokov verejné výdavky neustále presahovali rozpočtové ciele. Vláda už prijala isté opatrenia na riešenie tohto problému a plánuje zaviesť nový systém kontroly výdavkov podliehajúci nezávislemu dohľadu Dánskej hospodárskej rady a opísaný v konvergenčnom programe.

               (11)

               V dôsledku demografických faktorov sa počet obyvateľov v produktívnom veku (15 – 64 rokov) v rokoch 2010 až 2025 zníži približne o 1,5 % a o takmer 5 % do roku 2040. Oživenie hospodárstva by v strednodobom horizonte mohlo viesť k zúženiu trhu práce, ako sa to stalo počas rokov rozmachu. Napriek vysokej miere účasti pracovnej sily na trhu práce existuje priestor na ďalšie zvýšenie ponuky pracovných síl. Dobrovoľný predčasný odchod do dôchodku je rozšírený medzi ľuďmi vo veku 60 až 64 rokov, čo vedie k tomu, že miera zamestnanosti v vekovom segmente 60 až 64 rokov je len 40 %. Okrem toho 10 % obyvateľov v produktívnom veku mladších ako 40 rokov poberá buď invalidné dávky alebo je zamestnaná formou dotovaných pracovných miest (flex-job).

               (12)

               Rast produktivity vykazuje od roku 1995 klesajúcu tendenciu, pričom jedným z možných dôvodov sú slabé výsledky v oblasti vzdelávania. Hoci Dánsko aj naďalej veľkoryso vynakladá finančné prostriedky na svoj vzdelávací systém, výsledky, ktoré sa vo vzdelávaní dosahujú, sú v niekoľkých kľúčových oblastiach len priemerné a Dánsko má štvrtú najnižšiu úroveň dosiahnutého vzdelania mladých ľudí v EÚ. V roku 2009 iba 70,1 % obyvateľov vo veku 20 až 24 rokov ukončilo aspoň vyššie stredoškolské vzdelanie (pre porovnanie: v EÚ je to v priemere 78,6 %) (3) a výsledky v štúdii PISA sú priemerné. Miery predčasného ukončenia školskej dochádzky v rámci inštitúcií vzdelávania mladých ľudí a inštitúcií odborného vzdelávania sú pomerne vysoké, keď takmer 50 % študentov systému odborného vzdelávania mladých ľudí predčasne ukončuje školskú dochádzku. Okrem toho približne 20 % mladých ľudí nedosiahlo ani 10 rokov po ukončení základnej školy vzdelanie presahujúce nižšie stredoškolské vzdelanie. Zlepšením kvality vzdelávacieho systému by sa takisto pomohlo predchádzať budúcemu nerovnomernému zastúpeniu zručností na trhu práce, na ktorom sa v súčasnosti naznačuje možný prebytok nekvalifikovaných pracovných síl a nedostatok kvalifikovaných pracovných síl. Rast produktivity je slabý najmä v sektore stavebníctva a sektore služieb. Platí to najmä v rámci miestnych služieb, maloobchodného sektora, veľkoobchodu a osobných služieb, kde nízky stupeň hospodárskej súťaže v určitých sektoroch, napr. výrazné prekážky vstupu na trh, môžu viesť k nie práve najpriaznivejšiemu prerozdeľovaniu zdrojov. Právne predpisy upravujúce vymedzenie pásiem sú prísne a v maloobchodnom sektore obmedzujú možnosti úspor z rozsahu, ktoré by posilnili produktivitu. S cieľom reagovať na skutočnosť, že otvorené verejné obstarávanie sa vzťahuje len na približne 25 % verejného obstarávania, vláda zaviedla stratégiu zameranú na zvýšenie hospodárskej súťaže v rámci verejných služieb, a to postupným zvýšením verejného obstarávania v obciach a regiónoch, a stanovila pre obce nový cieľ, podľa ktorého by do roku 2015 malo 31,5 % všetkých obstarávaní mať formu verejného obstarávania.

               (13)

               Zadlženosť domácností v pomere k HDP je najvyššia v EÚ. Nárast úrovní zadlženosti, ktorý podporil rozmach v sektore bývania z rokov 2004 až 2007, vytvára možné riziká pre hospodárstvo a finančnú stabilitu. Hoci tieto riziká zmierňujú charakteristiky dômyselného dánskeho trhu s dlhopismi zaistenými hypotékami a celosvetovo silná finančná situácia väčšiny domácnosti (aktíva zďaleka presahujú pasíva), na stlmenie procyklických výkyvov cien nehnuteľností sa po korekcii cien nehnuteľností zaviedli len obmedzené opatrenia.

               (14)

               Dánsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus celý rad záväzkov. S cieľom zlepšiť fiškálnu udržateľnosť sa prijala dohoda zameraná na posilnenie právnych predpisov upravujúcich sankcie, pokiaľ ide o kontrolu výdavkov na miestnej úrovni a vláda zamýšľa predložiť návrh zákona o stropoch výdajov. Opatrenia v oblasti zamestnanosti sa zameriavajú na podporu zamestnanosti predĺžením produktívneho veku prostredníctvom dôchodkovej reformy. Na posilnenie konkurencieschopnosti sa prijal balík v oblasti hospodárskej súťaže, ktorý obsahuje konkrétne iniciatívy zamerané najmä na sektor stavebníctva a sektor služieb. Okrem týchto záväzkov sa zavádza systém kompenzácií s cieľom uľahčiť súkromné riešenie pomoci bankám v ťažkej situácii a podporiť finančnú stabilitu. Tieto opatrenia a záväzky spolu sa vťahujú na štyri oblasti paktu. Celkovo možno povedať, že opatrenia sú zhodné s opatreniami prijatými v následnosti na ročný prieskum rastu s cieľom dosiahnuť pokrok smerom k cieľom stratégie Európa 2020, najmä v oblasti zamestnanosti. Hoci niekoľko oznámených záväzkov sa už zaviedlo, dôležité opatrenia na zlepšenie a posilnenie rozpočtovej disciplíny (na miestnej úrovni) a na podporu zamestnanosti by sa mali realizovať v blízkej budúcnosti. Tieto záväzky sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

               (15)

               Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-hospodársku politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ, a to vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa na úrovni EÚ poskytnú podnety pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Komisia vzhľadom na tieto skutočnosti zastáva názor, že v roku 2011 a ďalších rokoch by sa malo realizovať nepretržité a ambiciózne fiškálne konsolidačné úsilie. Ďalšie opatrenia by sa takisto mali prijať s cieľom zvýšiť ponuku pracovných síl prostredníctvom obmedzenia predčasného odchodu do dôchodku a zamerania sa na konkrétne skupiny, s cieľom zlepšiť kvalitu vzdelávania, posilniť hospodársku súťaž v kľúčových sektoroch a ďalej stabilizovať trh s nehnuteľnosťami.

               (16)

               Vzhľadom na toto posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zo 16. júla 2010 Rada preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Dánska na rok 2011 a jej stanovisko (4) sa odráža najmä v odporúčaní uvedenom nižšie v bode 1. Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Dánska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonať opatrenia fiškálnej konsolidácie v rokoch 2011, 2012 a 2013 a zaistiť priemerné ročné fiškálne úsilie ve výške 0,5 % HDP v období 2011 – 2013 podľa plánu a opraviť nadmerný deficit do roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Potom zabezpečiť plánované vhodné úpravy, ktoré smerujú k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Urýchliť znižovanie celkového deficitu verejných financií, ak sa ukáže, že hospodárske podmienky sú lepšie, ako sa v súčasnosti očakáva. Posilniť kontrolu výdavkov prijatím záväzných viacročných výdavkových stropov pre miestne, regionálne a ústredné orgány verejnej správy, ktoré sú v súlade s celkovými strednodobými cieľmi pre všeobecný rozpočet.

               2.

               Za účelom posilnenia zamestnanosti a udržateľnosti verejných financií prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie dlhodobej ponuky práce, a to formou zavedenia nedávno prijatej reformy systému dobrovoľného predčasného odchodu do dôchodku, zreformovania invalidného dôchodku a lepšieho zamerania systémov dotovaných pracovných miest (tzv. systém flex-job) na najzraniteľnejšie skupiny.

               3.

               Urýchliť vykonávanie reforiem na zlepšenie kvality vzdelávacieho systému. Znížiť miery predčasného ukončenia školskej dochádzky, najmä v sektore odborného vzdelávania, a zvýšiť počet dostupných učňovských miest.

               4.

               Prijať opatrenia na odstránenie prekážok hospodárskej súťaže, najmä v sektore miestnych služieb a maloobchodu, a to prostredníctvom revízie právnych predpisov o využívaní pôdy a prostredníctvom otvorenia verejného obstarávania v obciach a regiónoch.

               5.

               Za podpory prebiehajúcej stabilizácie trhu s nehnuteľnosťami po nedávnej korekcii cien zvážiť preventívne opatrenia na posilnenie strednodobej stability trhu s nehnuteľnosťami a finančného systému vrátane prieskumu fungovania hypotekárnych systémov a systémov dane z nehnuteľnosti.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Je však potrebné poznamenať, že žiaci v Dánsku sa všeobecne začínajú vzdelávať neskôr ako v ostatných členských štátov, a preto dosahujú vyššie sekundárne vzdelanie vo veku nad 24 rokov. Vo vekovej skupine 25 – 34 rokov ukončilo vyššie sekundárne vzdelanie 85 % obyvateľstva.

      (4)  Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


				|

		52014DC0427

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2014 /* COM/2014/0427 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Fínska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok
2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148
ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich
koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii
a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2012
– 2016. Komisia 15. novembra
2013 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013[5] predložila
svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Fínska na rok 2014[6].
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[7],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych
politík na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej určila
Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa
vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania Fínska[9]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto
analýzy dospela Komisia k záveru, že Fínsko naďalej zažíva
makroekonomickú nerovnováhu, ktorá si vyžaduje monitorovanie a politické
opatrenia. Pozornosť si naďalej vyžadujú najmä slabé výsledky v oblasti
vývozu za posledné roky, ktoré sú dôsledkom reštrukturalizácie vo výrobnom
odvetví, ako aj nákladových a iných faktorov súvisiacich s konkurencieschopnosťou.
(8)
Fínsko predložilo 17. apríla 2014 svoj národný
program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na rok 2014.
S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto
programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v programe stability z roku 2014 je návrat k strednodobému
cieľu v roku 2015, udržanie štrukturálnej rovnováhy počas zvyšku
programového horizontu nad hodnotou stanovenou v tomto cieli, ako aj
vyrovnanie štátneho rozpočtu počínajúc rokom 2017. Strednodobý
cieľ Fínska vo výške 0,5 % štrukturálneho deficitu HDP
odzrkadľuje požiadavky Paktu stability a rastu. Fínsko dosiahlo svoj
strednodobý cieľ v roku 2013 a v roku 2014 plánuje pohybovať
sa v blízkosti tohto cieľa a zároveň dodržiavať súlad
s referenčnou hodnotou pre výdavky. Fínsko plánuje prekročiť
svoj strednodobý cieľ v roku 2015, pričom naďalej dodržiava
súlad s referenčnou hodnotou pre výdavky. Celkovo je to v zásade
v súlade s Paktom stability a rastu. Zároveň stúpa hrubá
miera zadlženia a očakáva sa, že v roku 2015 prekročí,
a to najmä z dôvodov hospodárskej situácie, prahovú hodnotu 60 %
HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy
programu a ktorý nebol vypracovaný nezávisle, je síce realistický, no
o niečo optimistickejší, ako jarná prognóza Komisie, pokiaľ ide
o hospodársky rast v rokoch 2014 a 2015. V prognóze
Európskej komisie z jari 2014 sa ráta so zhoršením štrukturálnej rovnováhy
o 0,3 % HDP v roku 2014, čo znamená odchýlku od strednodobého
cieľa, a so zlepšením o 0,6 % HDP v roku 2015,
pričom referenčná hodnota pre výdavky bude podľa plánu dodržaná
v oboch rokoch. Rada na základe posúdenia programu a na základe
prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva názor,
že možno očakávať, že Fínsko splní ciele svojho programu, ktoré sú vo
všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu.
(10)
Fínsko je v dôsledku vplyvu nákladov
súvisiacich so starnutím obyvateľstva na rozpočet vystavené riziku,
pokiaľ ide o udržateľnosť v dlhodobom horizonte.
Fínsko si je vedomé medzery udržateľnosti a vypracovalo v roku
2013 program štrukturálnej politiky zameraný na preklenutie tejto medzery
a opätovné naštartovanie rastu. Ďalší závažný krok predstavujú
obmedzenia výdavkov ústrednej štátnej správy a štátny fiškálny plán na
roky 2015 až 2018 z marca 2014, v ktorom sa predpokladajú úpravy,
štrukturálne reformy a investície do rastu. Úpravy na strane príjmov sa
týkajú predovšetkým zvyšovania dane z príjmov a výrobkov.
(11)
Efektivita verejných služieb neudržala krok s vývojom
produktivity v súkromnom sektore. Fínsko pripravuje administratívne
reformy týkajúce sa štruktúry mestských samospráv a služieb v oblasti
zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb. Reforma mestských
samospráv je založená na dobrovoľnom zlúčení samospráv a na
finančných stimuloch od štátu. Výsledok týchto dobrovoľných fúzií je
k dnešnému dňu neistý. Pokiaľ ide o služby v oblasti
sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti, má sa ich
ujať päť regionálnych poskytovateľov, pričom na poskytovaní
týchto služieb sa budú naďalej zúčastňovať aj samosprávy.
Podrobnosti ešte nie sú známe a legislatívny návrh sa plánuje na
jeseň 2014. Nové štruktúry by mali začať fungovať
začiatkom roku 2017. Zákon o podpore funkčných schopností
starších ľudí z júla 2013 s väčším zameraním na prevenciu,
rehabilitáciu a nezávislé bývanie by mal prispieť ku zníženiu potreby
inštitucionálnej starostlivosti a obmedziť budúce výdavky na dlhodobú
starostlivosť.
(12)
Hlavnou výzvou Fínska na trhu práce je aj
naďalej dlhodobá ponuka pracovných síl, keďže počet osôb
odchádzajúcich z trhu práce je v súčasnosti vyšší, ako
počet osôb, ktorí na tento trh vstupujú. Aby sa v budúcnosti
uspokojil dopyt po pracovných silách, je potrebné predĺžiť pracovný
život a zlepšiť ponuku pracovných síl. Vládny program štrukturálnej
politiky z roku 2013 zahŕňa opatrenia na predĺženie
pracovného života a zlepšenie ponuky práce, pričom takisto zvyšuje
stimuly na akceptovanie pracovných miest. Fínsko znižuje možnosti
predčasného odchodu do dôchodku, niektoré z nich, ako napr. tzv.
tunel nezamestnanosti, v rámci ktorého môžu staršie nezamestnané osoby za
určitých podmienok poberať dávky v nezamestnanosti, kým neodídu
do dôchodku, sú však naďalej prítomné. Zdá sa, že nedávno zavedený
koeficient strednej dĺžky života a strojnásobenie akruálnej sadzby
pre stanovenie nároku majú iba obmedzený účinok na praktiky odchodu do
dôchodku. Keďže sa však stredná dĺžka života zvyšuje rýchlejšie, ako
sa očakávalo, a ľudia nepracujú dlhšie, hrozí, že
primeranosť dôchodkov sa zníži. Fínsko si stanovilo cieľ do roku 2025
zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku na minimálne 62,4 roka. Je
nepravdepodobné, že by tento cieľ bolo možné dosiahnuť bez nových
opatrení, akými sú napr. zvýšenie zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku
a zintenzívnenie úsilia o zvýšenie zamestnateľnosti starších
pracovníkov. Sociálni partneri vypracúvajú návrh, aby nová vláda po parlamentných
voľbách na jar 2015 realizovala dôchodkovú reformu a aby táto
nadobudla platnosť začiatkom roka 2017. Fínsko prijalo relevantné
a ambiciózne opatrenia na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí
a dlhodobej nezamestnanosti. Dosiahnutie permanentného zlepšenia
pracovných zručností cieľových skupín, ako aj ich postavenia na trhu
práce si bude vyžadovať čas.
(13)
Fínsko prijalo opatrenia na zlepšenie celkového
prostredia hospodárskej súťaže a pri realizácii programu zdravej
hospodárskej súťaže už došlo k určitému pokroku. Došlo k zlúčeniu
orgánu pre hospodársku súťaž a orgánu na ochranu spotrebiteľov,
čím vznikla nová štruktúra, ktorá je v ranej fáze realizácie. Zákon
o hospodárskej súťaži ukladá limity na dominantné postavenie, pokiaľ
ide o spotrebiteľský tovar v maloobchodnom sektore, pričom
fínskemu orgánu pre hospodársku súťaž a na ochranu spotrebiteľov
boli udelené konkrétne právomoci, ktoré mu umožňujú za určitých
podmienok zasiahnuť voči hospodárskym činnostiam verejných
orgánov, ktoré narúšajú hospodársku súťaž na trhu. Maloobchodný trh vo
Fínsku je veľmi koncentrovaný a v príslušných právnych
predpisoch sa vyskytujú niektoré faktory, ktoré vedú k potenciálne nižšej
efektívnosti hospodárskej súťaže a k posilneniu pozície dvoch
lídrov na maloobchodnom trhu. Medzi príklady patria veľmi prísne
požiadavky na územné plánovanie pre veľké komerčné priestory aj pre
malé prevádzky. Nariadenie o využívaní pôdy a územnom plánovaní sa
v súčasnosti preskúmava a predstavuje príležitosť na podporu
zdravej hospodárskej súťaže. Maloobchodný sektor patrí naďalej medzi
najprísnejšie regulované sektory v členských štátoch, a to
vrátane prekážok brániacich hospodárskej súťaži vytvorených v dôsledku
regulácie rozľahlých maloobchodných priestorov.
(14)
Obnova rastu a konkurencieschopnosti je
hlavnou výzvou fínskeho hospodárstva. Fínsko je veľmi dobre umiestnené
v rebríčkoch medzinárodnej konkurencieschopnosti, napriek tomu
v rokoch 2007  2012 prišlo o podiely na vývoznom trhu najrýchlejšie
z celej EÚ. Intenzita výskumu a vývoja v podnikateľskom
sektore má klesajúcu tendenciu a zdá sa, že dosiahnutie vnútroštátneho
cieľa stanoveného v oblasti výdavkov na výskum a vývoj je
v nedohľadne. Efektívnosť fínskeho výskumného a inovačného
systému, pokiaľ ide o premenu investícií do výskumu a vývoja na
nové inovatívne produkty a služby, má najzásadnejší význam. V súčasnosti
nie je dostatok investícií, ktoré by bolo možné použiť na premenu
potenciálu výskumu a vývoja na nové produkty. Obmedzený počet
veľkých vývozných podnikov zameraných na predaj úzkeho sortimentu
výrobkov, ako aj nižšia tendencia malých fínskych podnikov vyvážať,
ovplyvňujú obchodné výkony a potenciál rastu. Potenciál vývozu by sa
mohol zvýšiť poskytnutím podpory na mieru, ktorá by sa použila na
internacionalizáciu menších podnikov. Fínsko zaviedlo reformy s cieľom
zlepšiť schopnosť dodávať inovačné výrobky a podporovať
diverzifikáciu priemyslu vrátane komplexnej reformy výskumných ústavov a financovania
výskumu. Program štrukturálnej politiky z roku 2013 a obmedzenia
štátnych výdavkov, ako aj fiškálny plán na roky 2015  2018 z marca 2014
nielenže obsahujú úpravy a štrukturálne reformy, ale zahŕňajú aj
iniciatívy na podporu rastu a inovácií. Fínsko by mohlo mať úžitok
z diverzifikácie svojich dodávok energie, predovšetkým vzhľadom na
to, že sa spolieha na jediný zdroj plynu.
(15)
Komisia vykonala v kontexte európskeho
semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Fínska. Posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku,
ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie Európskej únie
tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho
rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú
premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.
(16)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Fínska a jej stanovisko[10]
je premietnuté najmä do odporúčania 1.
(17)
Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného
Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem
a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2, 4,
a 5.
(18)
Komisia v kontexte európskeho semestra
vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto
analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Fínsko by malo takisto zaistiť úplné
a včasné vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko prijalo
v priebehu obdobia rokov 2014  2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na vznikajúcu medzeru
súvisiacu so strednodobým cieľom. V roku 2015 a v nasledujúcich
rokoch rešpektovať plánovaný strednodobý cieľ a zabezpečiť
splnenie dlhového kritéria a zároveň presadzovať fiškálnu
politiku, ktorá podporuje rast. Urýchlene realizovať reformy stanovené
v programe štrukturálnej politiky a obmedzenia vládnych výdavkov, ako
aj fiškálny plán na obdobie rokov 2015  2018 s cieľom zúžiť
medzeru udržateľnosti vo fiškálnej oblasti a posilniť podmienky
pre rast.
2.           Zabezpečiť
účinnú realizáciu prebiehajúcich administratívnych reforiem týkajúcich sa štruktúry
miestnych samospráv, sociálnych služieb a služieb v oblasti zdravotnej
starostlivosti s cieľom zvýšiť nákladovú účinnosť pri
poskytovaní verejných služieb.
3.           Zlepšiť využitie plného
potenciálu pracovnej sily na trhu práce, a to aj prostredníctvom zvýšenia
miery zamestnanosti a zamestnateľnosti starších pracovníkov, obmedzenia
možnosti odchodu do predčasného dôchodku a zosúladenia zákonom
stanoveného veku odchodu do dôchodku so zmenou strednej dĺžky života.
Zlepšiť pozíciu mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných na trhu
práce a zamerať sa pritom predovšetkým na odborné vzdelávanie a cielené
aktivačné opatrenia.
4.           Naďalej vyvíjať
úsilie o zlepšenie hospodárskej súťaže na trhoch s výrobkami
a službami, najmä v maloobchodnom sektore, a to prostredníctvom
nového programu na podporu zdravej hospodárskej súťaže vrátane zmien
v právnych predpisoch o využívaní pôdy a v stavebnom zákone
s cieľom podporiť zdravú hospodársku súťaž.
5.           Naďalej zvyšovať
schopnosť Fínska dodávať inovačné výrobky, služby a rýchlo
rastúce firmy v rýchlo sa meniacom prostredí a pokračovať
v diverzifikácii priemyslu, predovšetkým prostredníctvom zvyšovania
stimulov zameraných na investície vo Fínsku a ďalšieho
uľahčovania vstupu na vývozné trhy malým firmám. Zintenzívniť
rozvoj cezhraničného plynárenského prepojenia na Estónsko.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 427 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               C(2013) 8012 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 89 final.
[10]             Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.