title: 2014/724/EÚ: Odporúčanie Komisie z  10. októbra 2014 o vzore na posúdenie vplyvu inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov na ochranu údajov

text:
               18.10.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 300/63

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 10. októbra 2014
   o vzore na posúdenie vplyvu inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov na ochranu údajov

      (2014/724/EÚ)

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Inteligentné siete vytvárajú možnosti na vykonávanie kľúčových energetických politík. V kontexte politického rámca do roku 2030 inteligentné siete, ako základ budúceho dekarbonizovaného energetického systému, sa považujú za sprostredkovateľa transformácie energetickej infraštruktúry s cieľom reagovať na potrebu vyššieho podielu energie z obnoviteľných zdrojov, zlepšenia energetickej účinnosti a zaistenia bezpečnosti dodávok. Inteligentné siete poskytujú príležitosť na podporu konkurencieschopnosti poskytovateľov technológií z EÚ, ako aj platformu pre tradičné energetické spoločnosti a nových účastníkov trhu na rozvoj inovatívnych energetických služieb a produktov v oblasti sieťovej infraštruktúry a súvisiacich informačných a komunikačných technológií (IKT), domácich automatizovaných spotrebičov a zariadení.

               (2)

               Inteligentné meracie systémy predstavujú odrazový mostík smerom k inteligentným sieťam. Poskytujú nástroje na posilnenie aktívnej účasti spotrebiteľov na trhu s energiou a umožňujú pružnosť systému prostredníctvom reakcie na dopyt a iné inovované služby. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (1) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (2) sa od členských štátov požaduje, aby zabezpečili zavedenie inteligentných meracích systémov, ktoré napomáhajú aktívnu účasť spotrebiteľov na trhoch s dodávkami elektriny a zemného plynu.

               (3)

               Prevádzka inteligentných meracích systémov – a teda aj akýkoľvek ďalší vývoj inteligentných sietí a zariadení – má potenciál spracovať údaje týkajúce sa jednotlivých, t. j. osobných údajov, ako sú vymedzené v článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (3).

               (4)

               V stanovisku 12/2011 (4) pracovnej skupiny pre ochranu jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov, ktorá bola vytvorená v súlade s článkom 29 smernice 95/46/ES, sa uvádza, že inteligentné meracie systémy a inteligentné siete majú potenciál spracovať rastúci objem osobných údajov a sprístupniť tieto osobné údaje širšiemu okruhu príjemcov ako v súčasnosti, čím sa vytvoria nové riziká pre dátové subjekty, ktoré boli predtým pre energetické odvetvie neznáme.

               (5)

               V Stanovisku 04/2013 (5) pracovnej skupiny sa uvádza, že inteligentné meracie systémy a inteligentné siete sú predzvesťou blížiaceho sa „internetu vecí“ a že možné riziká spojené s zberom podrobných údajov o spotrebe sa v budúcnosti pravdepodobne zvýšia v kombinácii s údajmi z iných zdrojov, ako sú geolokalizačné dáta, sledovanie a profilovanie na internete, systémy videomonitoringu a systémy rádiofrekvenčnej identifikácie (RFID) (6).

               (6)

               Zvyšovanie povedomia o vlastnostiach a značných výhodách inteligentných sietí by mali tejto technológii pomôcť naplniť bez zvyšku jej potenciál a súčasne zmierniť riziko, že sa bude používať na úkor verejného záujmu, čím sa posilní jej prijateľnosť.

               (7)

               Práva a povinnosti stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES a smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (7) sa v plnom rozsahu vzťahujú na prostredia inteligentných meracích systémov a inteligentných sietí pri spracovaní osobných údajov.

               (8)

               Balík, ktorý Komisia prijala na zreformovanie smernice 95/46/ES, obsahuje „navrhované nariadenie o ochrane údajov“ (8), ktoré by sa po prijatí uplatňovalo na inteligentné meracie systémy a prostredia inteligentných sietí v prípade spracúvania osobných údajov.

               (9)

               V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 12. apríla 2011„Inteligentné siete: od inovácií k zavedeniu“ (9) sa zdôraznila ochrana a bezpečnosť údajov ako jedna z piatich výziev pri zavádzaní inteligentných sietí a identifikoval sa celý rad opatrení na urýchlenie tohto zavádzania, vrátane prístupu vychádzajúceho z ochrany súkromia už v štádiu návrhu a posúdenia bezpečnosti a odolnosti sietí a informácií.

               (10)

               Digitálna agenda pre Európu obsahuje zoznam vhodných opatrení, najmä pokiaľ ide o ochranu údajov v Únii, bezpečnosť sietí a informácií a kybernetické útoky. V dokumente „Stratégia kybernetickej bezpečnosti pre Európsku úniu: otvorený, bezpečný a chránený kybernetický priestor“ (10) a v návrhu Komisie na smernicu o opatreniach na zaistenie vysokej úrovne bezpečnosti sietí a informácií v Únii zo 7. februára 2013 (11) sú navrhnuté právne opatrenia a stimuly na podporu investícií, transparentnosti a informovanosti používateľov, ktorých cieľom je zaistiť, aby online prostredie EÚ bolo bezpečnejšie. Členské štáty v spolupráci s priemyselným odvetvím, Komisiou a inými zainteresovanými stranami by mali prijať vhodné opatrenia na zaistenie koherentného prístupu k bezpečnosti a ochrane osobných údajov.

               (11)

               Stanoviská pracovnej skupiny pre ochranu jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov, ktorá bola vytvorená v súlade s článkom 29 smernice 95/46/ES, a stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 8. júna 2012 (12) obsahujú usmernenia pre ochranu osobných údajov a zaručenie bezpečnosti dát pri ich spracúvaní v rámci inteligentných meracích systémov a inteligentných sietí. V stanovisku 12/2011 pracovnej skupiny pre inteligentné meranie sa členským štátom odporúča, aby pokračovali vo vykonávaní plánov, ktoré vyžadujú posúdenie vplyvu na ochranu údajov.

               (12)

               Pokiaľ ide o využívanie výhod získaných v rámci inteligentných meracích systémov, jedným z kľúčových predpokladov využívania tejto technológie je nájdenie vhodných technických a právnych riešení na zaručenie ochrany súkromia jednotlivca a ochrany osobných údajov ako základného práva podľa článkov 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie a článku 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V odporúčaní Komisie 2012/148/EÚ (13) sa stanovujú osobitné usmernenia o ochrane údajov a bezpečnostných opatreniach týkajúce sa inteligentných meracích systémov, pričom členské štáty a zainteresované strany sa vyzývajú, aby zabezpečili monitorovanie inteligentných meracích systémov a inteligentných sietí a rešpektovanie základných práv a slobôd jednotlivcov.

               (13)

               V odporúčaní 2012/148/EÚ sa uvádza, že posúdenie vplyvu na ochranu údajov by malo umožniť od začiatku identifikovať riziká týkajúce sa ochrany údajov pri rozvoji inteligentných sietí, podľa zásady ochrany údajov už v štádiu návrhu. Ohlasuje sa v ňom, že Komisia vypracúva vzor na posúdenie vplyvu inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov na ochranu údajov, ku ktorému by pracovná skupina pre ochranu jednotlivcov mala zaujať stanovisko so zreteľom na spracovanie osobných údajov.

               (14)

               Odporúčanie 2012/148/EÚ ďalej naznačuje, že vzor na posúdenie vplyvu na ochranu údajov by mal viesť prevádzkovateľov k vykonaniu dôkladného posúdenia vplyvu na ochranu údajov, v ktorom sa opíšu predpokladané postupy spracovania, posúdia riziká ohrozujúce práva a slobody dátových subjektov, predpokladané opatrenia na odstránenie rizík, záruky, bezpečnostné opatrenia a mechanizmy na zaistenie ochrany osobných údajov a preukázanie súladu so smernicou 95/46/ES, pričom sa zohľadnia práva a legitímne záujmy dotknutých dátových subjektov.

               (15)

               „Navrhovaným nariadením o ochrane údajov“, ktorým sa nahrádza smernica 95/46/ES, by sa zaviedlo povinné posúdenie vplyvu na ochranu údajov za určitých podmienok ako kľúčového nástroja na posilnenie zodpovednosti prevádzkovateľov. V tejto súvislosti posúdenie vplyvu inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov na ochranu údajov, hoci je nepovinné, ako nástroj na hodnotenie a rozhodovanie pomôže prevádzkovateľom v sektore inteligentných sietí pri plnení budúcich právnych povinností vyplývajúcich z „navrhovaného nariadenia o ochrane údajov“.

               (16)

               Vzor vypracovaný na úrovni Únie na vykonávanie posúdení vplyvu na ochranu údajov má za cieľ zabezpečiť, aby sa ustanovenia smernice 95/46/ES a odporúčania 2012/148/EÚ dodržiavali jednotne vo všetkých členských štátoch a aby sa podporila spoločná metodika pre prevádzkovateľov, ktorá by zaručila primerané a harmonizované spracovanie osobných údajov v celej EÚ.

               (17)

               Takýto vzor by mal by mal uľahčiť uplatňovanie zásady ochrany údajov už v štádiu návrhu nabádaním prevádzkovateľov, aby vykonávali posúdenie vplyvu na ochranu údajov čo najskôr, čo im umožní predvídať možné vplyvy na práva a slobody dátových subjektov a vykonávať prísne ochranné opatrenia. Takéto opatrenia by mal prevádzkovateľ monitorovať a skúmať počas celého životného cyklu aplikácie alebo systému.

               (18)

               Správa vypracovaná na základe implementácie vzoru by mala prispieť aj k činnosti vnútroštátnych orgánov na ochranu údajov, pokiaľ ide o monitorovanie súladu s predpismi a dohľad nad dodržiavaním predpisov týkajúcich sa spracovania a najmä rizík ohrozujúcich ochranu osobných údajov.

               (19)

               Vzor by mal nielen uľahčiť riešenie vznikajúcich problémov ochrany údajov, súkromia a bezpečnosti v prostredí inteligentných sietí, ale prispieť aj k riešeniu výziev, ktoré sa týkajú spracovania údajov v súvislosti s rozvojom maloobchodného trhu s energiou. Významná časť hodnoty budúceho maloobchodného trhu bude vyplývať z údajov a širšej integrácie IKT do energetického systému. Zber týchto údajov a organizácia prístupu k nim sú kľúčovým momentom pre vytvorenie obchodných príležitostí pre nováčikov, najmä agregátorov, spoločnosti poskytujúce energetické služby alebo IKT. Otázky ochrany údajov, súkromia a bezpečnosti budú preto pre sieťové odvetvia čoraz dôležitejšie. Vzor pomôže zaistiť, najmä v počiatočnej fáze zavádzania inteligentných meračov, aby sa uplatňovanie inteligentných meracích systémov monitorovalo a aby sa rešpektovali základné práva a slobody jednotlivcov, a to tým, že bude od začiatku identifikovať riziká týkajúce sa ochrany údajov pri rozvoji inteligentných sietí.

               (20)

               Po predložení vzoru – po jeho sformulovaní hlavnými zainteresovanými stranami odvetvia prostredníctvom procesu, ktorý monitorovala Komisia – pracovnej skupine na formálne prekonzultovanie, bolo uverejnené stanovisko 04/2013. Po predložení vzoru s revíziami zapracovanými na základe stanoviska 04/2013 pracovná skupina vydala stanovisko 07/2013 zo 4. decembra 2013 (14). Zainteresované strany zohľadnili odporúčania formulované v týchto stanoviskách.

               (21)

               V stanovisku 07/2013 pracovnej skupiny sa odporúča organizovanie skúšobnej fázy zavádzania vzoru/šablóny, v rámci ktorej jednotlivé orgány na ochranu údajov môžu zvážiť poskytnutie podpory. Táto skúšobná fáza by mala prispieť k zabezpečeniu toho, aby vzor umožňoval lepšiu ochranu údajov jednotlivcov v kontexte zavádzania inteligentných sietí.

               (22)

               Vzhľadom na prínosy vzoru pre priemyselné odvetvie, spotrebiteľov a vnútroštátne orgány na ochranu údajov by členské štáty mali spolupracovať s priemyselným odvetvím, zainteresovanými stranami z prostredia občianskej spoločnosti a vnútroštátnymi orgánmi na ochranu údajov s cieľom stimulovať a podporiť využívanie a zavádzanie vzoru na posúdenie vplyvu inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov na ochranu údajov už v ranej fáze zavádzania inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov.

               (23)

               Komisia by mala prispieť k vykonávaniu tohto odporúčania priamo i nepriamo uľahčovaním dialógu a spolupráce medzi zainteresovanými stranami, najmä prostredníctvom centralizácie a šírenia informačnej spätnej väzby počas skúšobnej fázy medzi priemyselným odvetvím a vnútroštátnymi orgánmi na ochranu údajov.

               (24)

               Vzhľadom na závery zo skúšobnej fázy a po revízii smernice 95/46/ES by Komisia mala posúdiť potrebu prehodnotiť a spresniť metodológiu použitú vo vzore.

               (25)

               Toto odporúčanie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady stanovené Chartou základných práv EÚ. Cieľom tohto odporúčania je predovšetkým zabezpečiť úplné rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 7 charty) a ochranu osobných údajov (článok 8 charty).

               (26)

               Po porade s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

               1.

               Týmto odporúčaním sa poskytuje členským štátom usmernenie v otázke opatrení, ktoré sa majú prijať pre pozitívne a ďalekosiahle rozšírenie, uznávanie a používanie vzoru na posúdenie vplyvu inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov na ochranu údajov (ďalej len „vzoru DPIA“) s cieľom prispieť k zabezpečeniu základných práv na ochranu osobných údajov a súkromia pri zavádzaní inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov.
               Vzor DPIA je dostupný na internetovej stránke Pracovnej skupiny pre inteligentné siete (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

         II.   VYMEDZENIE POJMOV

               2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby zobrali na vedomie toto vymedzenie pojmov:

                           a)

                           „inteligentná sieť“ (15) je zdokonalená energetická sieť, ku ktorej bola pridaná obojsmerná digitálna komunikácia medzi dodávateľom a spotrebiteľom, inteligentné meranie a monitorovacie a riadiace systémy;

                           b)

                           „inteligentný merací systém“ je elektronický systém schopný merať spotrebu energie a poskytovať viac informácií než konvenčný merač a schopný vysielať a prijímať dáta s využitím niektorej formy elektronickej komunikácie (16);

                           c)

                           „posúdenie vplyvu na ochranu údajov“ je systematický proces hodnotenia potenciálneho vplyvu rizík, ktorý má vykonať prevádzkovateľ alebo spracovávateľ alebo spracovávateľ poverený prevádzkovateľom v prípadoch, keď postupy spracovania môžu pravdepodobne predstavovať špecifické riziká pre práva a slobody dátových subjektov, a to z dôvodu povahy, rozsahu alebo účelu týchto postupov;

                           d)

                           „ochrana údajov už v štádiu návrhu“ vyžaduje vykonanie, tak pri výbere spôsobu spracovania, ako aj v čase samotného spracovania, primeraných technických a organizačných opatrení, pri ktorých sa zohľadnia najnovšie poznatky a realizačné náklady, a to takým spôsobom, aby spracovávanie spĺňalo požiadavky smernice 95/46/ES a zaistilo ochranu dátového subjektu;

                           e)

                           „ochrana údajov ako štandard“ vyžaduje realizáciu mechanizmu, ktorý štandardne zabezpečí, aby sa spracovali len tie osobné údaje, ktoré sú potrebné na každý jeden špecifický účel spracovania, a najmä aby sa nezbierali a neuchovávali vo väčšom rozsahu, než je minimálny rozsah potrebný na tieto účely, a to tak z hľadiska množstva údajov, ako aj z hľadiska dĺžky ich uchovávania;

                           f)

                           „najlepšie dostupné techniky“ sú najúčinnejšie a najpokročilejšie štádium vo vývoji činností a ich operačných metód, ktoré naznačuje praktickú vhodnosť konkrétnych techník na to, aby v zásade slúžili ako základ pre porovnávanie súladu s rámcom ochrany údajov EÚ. Sú navrhnuté tak, aby predchádzali rizikám ohrozujúcim súkromie, osobné údaje a bezpečnosť alebo ich zmierňovali;

                           g)

                           Pracovná skupina podľa článku 29 pre ochranu údajov bola zriadená podľa smernice 95/46/ES.

         III.   VYKONÁVANIE

               3.

               S cieľom zaručiť ochranu osobných údajov v rámci celej Únie by členské štáty mali nabádať prevádzkovateľov, aby používali vzor DPIA na inteligentné siete a inteligentné meracie systémy a zároveň zohľadnili odporúčania pracovnej skupiny pre ochranu jednotlivcov, pokiaľ ide o spracovanie osobných údajov, najmä jej stanovisko 07/2013 (17). Stanoviská pracovnej skupiny sú k dispozícii na webovej stránke Pracovnej skupiny pre inteligentné siete (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

               4.

               Členské štáty by mali v ranom štádiu zavádzania inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov spolupracovať so zainteresovanými stranami z priemyselného odvetvia a občianskej spoločnosti a s vnútroštátnymi orgánmi zaoberajúcimi sa ochranou osobných údajov na stimulácii a podpore šírenia a využívania vzoru DPIA.

               5.

               Členské štáty by mali podporovať prevádzkovateľov, aby ako doplnkový prvok posúdenia vplyvu na ochranu údajov zvážili najlepšie dostupné techniky, ktoré určia členské štáty v spolupráci s priemyselným odvetvím, Komisiou a ďalšími zainteresovanými stranami pre každú zo spoločných minimálnych funkčných požiadaviek na inteligentné meranie spotreby elektrickej energie, ako sa uvádza v bode 42 odporúčania 2012/148/EÚ.

               6.

               Členské štáty by mali podporovať prevádzkovateľov pri vypracúvaní a prijímaní riešení ochrany údajov už v štádiu návrhu a ochrany údajov ako štandardu umožňujúcich účinnú ochranu údajov.

               7.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia konzultovali s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi na ochranu údajov posúdenie vplyvu na ochranu údajov ešte pred jeho vypracovaním.

               8.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby prevádzkovatelia po vykonaní posúdenia vplyvu na ochranu údajov a v súlade so svojimi ďalšími povinnosťami podľa smernice 95/46/ES prijali vhodné technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie ochrany osobných údajov a prehodnocovali posúdenie a ďalšiu primeranosť identifikovaných opatrení počas celého životného cyklu aplikácie alebo systému.

         IV.   SKÚŠOBNÁ FÁZA

               9.

               Členské štáty by mali podporovať organizovanie skúšobnej fázy (18) s využitím skutočných prípadov vrátane vyhľadávania a povzbudzovania testujúcich z odvetvia inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov, aby sa zapojili do tejto fázy skúšok.

               10.

               Členské štáty by mali v tejto fáze skúšok zabezpečiť, aby všetky príslušné aplikácie alebo systémy využívali vzor, odporúčania (19) pracovnej skupiny týkajúce sa ochrany jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov, ako aj ustanovenia obsiahnuté v oddiele III tohto odporúčania s cieľom dosiahnuť čo najlepší vplyv na ochranu údajov a poskytovať čo najviac podkladov pre neskoršiu revíziu vzoru.

               11.

               Členské štáty by mali povzbudzovať a podporovať vnútroštátne orgány zodpovedné za ochranu údajov v ich snahe poskytovať prevádzkovateľom počas skúšobnej fázy podporu a usmernenia (20).

               12.

               Komisia hodlá priamo prispievať k vykonávaniu a monitorovaniu skúšobnej fázy prostredníctvom uľahčovania dialógu a spolupráce medzi zainteresovanými stranami, najmä prostredníctvom vytvorenia platformy zainteresovaných strán (21) na organizáciu stretnutí zainteresovaných strán za účasti testujúcich, zástupcov priemyselných odvetví a občianskej spoločnosti, vnútroštátnych orgány na ochranu údajov a energetických regulátorov.

               13.

               Členské štáty by mali povzbudzovať testujúcich v tom, aby komunikovali a podelili sa o výsledky skúšobnej fázy s vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za ochranu údajov a s ostatnými relevantnými zainteresovanými stranami v rámci platformy zainteresovaných strán na základe troch kategórií hodnotiacich kritérií:

                           a)

                           efektívnosť vzoru pri posudzovaní vplyvu jednotlivých aplikácií inteligentných sietí na ochranu údajov;

                           b)

                           užitočnosti vzoru ako vodidla pre prevádzkovateľa pri vykonávaní posúdení vplyvu podľa konkrétnych okolností aplikácie alebo systému; a

                           c)

                           používateľská prístupnosť vzoru z hľadiska prevádzkovateľa;

                     Podávanie správ o týchto hodnotiacich kritériách by sa malo zamerať na poskytovanie informácií týkajúcich sa uplatňovania odporúčania Komisie a vzoru vo všetkých relevantných aplikáciách alebo systémoch.

               14.

               Komisia hodlá zabezpečiť zostavenie súpisu posúdení vplyvu na ochranu údajov vykonaných počas skúšobnej fázy. Súpis posúdení vplyvu na ochranu údajov bude k dispozícii na webovej stránke pracovnej skupiny pre inteligentné siete počas celej skúšobnej fázy a bude sa pravidelne aktualizovať, aby sa podporilo priebežné a rýchle zlepšovanie uplatňovania vzoru.

         V.   REVÍZIA

               15.

               Do dvoch rokov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie by členské štáty mali poskytnúť Komisii hodnotiacu správu, v ktorej sa zdôraznia príslušné závery vyplývajúce zo skúšobnej fázy.

               16.

               Dva roky po uverejnení tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie Komisia plánuje posúdiť potrebu revízie vzoru DPIA na základe správ o skúšobnej fáze, ktoré poskytli členské štáty, ako aj na základe uvedených kritérií hodnotenia. Komisia zváži zorganizovanie stretnutia zainteresovaných strán zameraného na výmenu názorov o tomto hodnotení pred uskutočnením revízie.

               17.

               Táto revízia by mala prispieť k zabezpečeniu toho, že vzor DPIA umožní lepšiu ochranu údajov jednotlivcov v kontexte zavádzania inteligentných sietí a že sa v ňom budú primerane odrážať ustanovenia revidovanej smernice 95/46/ES a stanovisko pracovnej skupiny 07/2013.

      V Bruseli 10. októbra 2014

            Za Komisiu

         Günther OETTINGER

            člen Komisie

      (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55).

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).

      (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (4)  Pracovná skupina pre ochranu údajov zriadená podľa článku 29, Stanovisko 12/2011 k inteligentnému meraniu, 00671/11/EN, WP 183, 4. apríla 2011.

      (5)  Pracovná skupina pre ochranu údajov zriadená podľa článku 29, Stanovisko 04/2013 k vzoru na posúdenie vplyvu inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov na ochranu údajov („vzor DPIA“), ktoré vypracovala skupina expertov č. 2 pracovnej skupiny Komisie pre inteligentné siete, 00678/13/EN, WP 205, 22. apríla 2013.

      (6)  Tamže a Odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy členským štátom CM/Rec(2010)13 z 23. novembra 2010 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov v súvislosti s profilovaním.

      (7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).

      (8)  COM(2012) 11 final.

      (9)  KOM(2011) 202 v konečnom znení.

      (10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Stratégia kybernetickej bezpečnosti Európskej únie: otvorený, bezpečný a chránený kybernetický priestor“, 7. február 2013, JOIN(2013) 1 final.

      (11)  COM(2013) 48 final.

      (12)  Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 8. júna 2012 k odporúčaniu Komisie o prípravách na zavádzanie inteligentného merania: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-06-08_Smart_metering_EN.pdf

      (13)  Odporúčanie Komisie 2012/148/EÚ z 9. marca 2012 o prípravách na zavádzanie inteligentných meracích systémov (Ú. v. EÚ L 73, 13.3.2012, s. 9).

      (14)  Pracovná skupina pre ochranu údajov zriadená podľa článku 29, Stanovisko 07/2013 k vzoru na posúdenie vplyvu inteligentných sietí a inteligentných meracích systémov na ochranu údajov („vzor DPIA“), ktoré vypracovala skupina expertov č. 2 pracovnej skupiny Komisie pre inteligentné siete, 2064/13/EN, WP209, 4. decembra 2013.

      (15)  Vzor DPIA, ktorý pripravila Európska pracovná skupina pre inteligentné siete, vymedzuje inteligentné siete ako energetické siete, ktoré dokážu cenovo efektívne integrovať správanie a konanie všetkých používateľov, ktorí sú na ne pripojení, v záujme zabezpečenia ekonomicky efektívneho, udržateľného systému výroby elektrickej energie s nízkymi stratami a s vysokou kvalitou, spoľahlivosťou a bezpečnosťou dodávok: http://ec.europa.eu/energy/gas_ electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (16)  Výkladová poznámka k smernici 2009/72/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a smernici 2009/73/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom — Maloobchodné trhy, s. 7.

      (17)  Pozri poznámky pod čiarou č. 4, 5 a 14.

      (18)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

      (19)  Pozri poznámky pod čiarou č. 4, 5 a 14.

      (20)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

      (21)  Platforma zainteresovaných strán bude pracovná skupina pre inteligentné siete, ktorú vytvorila Európska komisia v roku 2009 ako platformu na podporu politík s cieľom umožniť diskusiu a poskytovať Komisii poradenstvo v otázkach smerovania politických a regulačných opatrení, ako aj koordinovať prvé kroky smerujúce k zavedeniu inteligentných sietí: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.


				|

		52012DC0326

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Slovenska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0326 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Slovenska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na roky 2012
– 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148
ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia
Európskeho parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky
členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala
rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok
2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Slovenska
na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[5], v ktorej
neurčila Slovensko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov
krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(7)       Slovensko 30. apríla 2012
predložilo svoj program stability, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2012
– 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(8)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2012 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je realistický. Je vo všeobecnosti v súlade
s prognózou Komisie z jari 2012, hoci v prognóze sa predpokladá o trochu vyšší
rast reálneho HDP v roku 2012. Stanoveným cieľom rozpočtovej
stratégie načrtnutým v programe je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť
verejných financií. Medzistupňami určenými na dosiahnutie uvedeného
cieľa sú dôsledné plnenie rozpočtu na rok 2012 a zníženie celkového
deficitu pod 3 % HDP v roku 2013, čo je termín na nápravu nadmerného
deficitu stanovený Radou. Dosiahnutie cieľa týkajúceho sa celkového deficitu
v roku 2013 však nemusí ísť podľa plánov. V programe sa zmenil
strednodobý rozpočtový cieľ z takmer vyváženého rozpočtu na
štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP, ktorého dosiahnutie počas
programového obdobia sa nepredpokladá. Nový strednodobý rozpočtový
cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Priemerné
ročné fiškálne úsilie v rokoch 2010 – 2013, založené na
(prepočítanom) štrukturálnom rozpočtovom salde[6], dosahuje
1,3 % HDP, čo je dostatočne nad požadovanou hodnotou, ktorú
odporučila Rada, pričom reziduálne fiškálne úsilie je do určitej
miery odložené na rok 2013. Cieľ pre rok 2013 je vystavený rizikám,
keďže navrhované opatrenia na strane príjmov nemusia dosiahnuť
cieľ. Súčasné vykonávanie opatrení menšieho rozsahu môže byť
náročné na realizáciu a Slovensko už v minulosti zaznamenalo výrazné
zvýšenie cieľových deficitov ex-post. Okrem toho ďalšie plošné
škrty vo výdavkoch sa môžu ukázať ako neudržateľné zo strednodobého
hľadiska. Priemerné fiškálne úsilie v rokoch 2014 a 2015 je na úrovni 0,3
% HDP ročne, čo je pod požadovanou úpravou vo výške 0,5 % HDP pre
krajiny, ktoré ešte nedosiahli strednodobý rozpočtový cieľ.
Podľa programu je miera rastu výdavkov verejnej správy, s prihliadnutím na
diskrečné príjmové opatrenia, napriek tomu v súlade s referenčnou
hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste v neskorších rokoch
programu. Verejný dlh by zostal značne pod 60 % HDP. Hoci Slovensko
prijalo právne predpisy, ktorými sa zriaďuje fiškálna rada, doposiaľ
nebola vytvorená a právne predpisy pre výdavkové stropy sa ešte neprijali.
(9)       Vzhľadom na zmenšujúci
sa priestor na ďalšiu konsolidáciu založenú na výdavkoch
a vzhľadom na potrebu podporovať pokračujúcu konvergenciu
prostredníctvom výdavkov v kľúčových oblastiach, ako je vzdelávanie,
inovácie a dopravná infraštruktúra, existuje priestor na opatrenia zamerané na
rozšírenie základu dane, obmedzenie daňových únikov a zlepšenie
daňovej disciplíny bez narušenia krátkodobých perspektív rastu. Vyriešením
jedného z najväčších výpadkov príjmov z DPH v EÚ by sa dosiahli významné
dodatočné príjmy. Takisto existuje priestor na zvýšenie príjmov z daní,
ktoré sú najmenej škodlivé pre rast, vrátane daní z nehnuteľností a
environmentálnych daní.            Účinné zdaňovanie pracovného
príjmu sa líši podľa rôznych typov zamestnania. Toto podporuje prechod na
pružnejšie pracovné formy s nepriaznivými krátkodobými a dlhodobými
účinkami na verejné financie.
(10)     Slovensko len
čiastočne vyriešilo dlhodobú udržateľnosť svojich verejných
financií, keďže nevykonalo predpokladané zmeny v priebežne financovanom
pilieri svojho dôchodkového systému. Prijali sa opatrenia na posilnenie
životaschopnosti plne kapitalizačného dôchodkového piliera. Nestále právne
prostredie s častými významnými zmenami v minulosti si však vyžiadalo
nezanedbateľné náklady na prispôsobenie a vnieslo do plne
kapitalizačného piliera neistotu.
(11)     Na vyriešenie problému
Slovenska týkajúceho sa nezamestnanosti sa neprijali žiadne významné opatrenia.
Naďalej existuje potreba zlepšiť účinnosť aktívnych politík
trhu práce a kapacitu verejnej služby zamestnanosti. Takisto sú potrebné
opatrenia na zvýšenie účasti starších pracovníkov a žien na trhu práce,
najmä prostredníctvom zabezpečenia starostlivosti o deti.
Daňovo-odvodové zaťaženie vrátane všetkých povinných platieb zostáva
pre zamestnancov s nízkymi príjmami relatívne vysoké a pomerná časť
uchádzačov o zamestnanie má malú motiváciu prejsť od sociálnej pomoci
k nízko platenému zamestnaniu.
(12)     Na zlepšenie nízkej kvality
systému vzdelávania a odbornej prípravy sa prijali len obmedzené opatrenia. Na
vyriešenie vysokej miery nezamestnanosti mladých ľudí na Slovensku by sa
mal prijať a bezodkladne vykonať akčný plán pre mládež v súlade
s výsledkami spoločného akčného tímu Slovenska a Komisie pre
nezamestnanosť mladých ľudí vrátane reformy odborného vzdelávania a
prípravy, ako aj vyššieho vzdelávania. Prijala sa aktualizovaná stratégia
celoživotného vzdelávania. Na zabezpečenie vyššej miery zapojenia sa však
nezaviedli žiadne osobitné stimuly.
(13)     Marginalizované komunity
vrátane Rómov sú vo veľkej miere vylúčené z trhu práce a všeobecného
systému vzdelávania, čo pre hospodárstvo Slovenska predstavuje významný
nevyužitý pracovný potenciál. Slovensko by malo na vyriešenie tohto problému
zintenzívniť úsilie na zlepšenie výsledkov marginalizovaných skupín v
oblasti vzdelávania a posilniť svoje politiky reintegrácie pre dospelých.
(14)     Slovensko podstatne zvýšilo
transparentnosť pravidiel verejného obstarávania a súdnictva, hoci súdne
konania sú aj naďalej zdĺhavé a nákladné. Celková kvalita a kapacita
verejných inštitúcií je však aj naďalej slabá. Vo verejnej správe chýba
strategický prístup, negatívne na ňu vplýva vysoká fluktuácia zamestnancov
a nedostatočné budovanie kapacít, čo sťažuje rozvoj a
vykonávanie politiky a poskytovanie verejných služieb.
(15)     Slovensko v rámci Paktu Euro
Plus prijalo niekoľko záväzkov. Záväzky a plnenie záväzkov predstavených v
roku 2011 sa vzťahuje na podporu zamestnanosti, zlepšenie hospodárskej
súťaže, posilnenie udržateľnosti verejných financií a finančnej
stability. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus.
Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach.
(16)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska. Posúdila
program stability a národný program reforiem.   Zohľadnila nielen ich
význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na
Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie
tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho
rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté
do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (7).
(17)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Slovenska a jej stanovisko[7] je
premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko
prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Prijať dodatočné
opatrenia v roku 2012 a špecifikovať potrebné opatrenia v roku 2013 na
nápravu nadmerného deficitu udržateľným spôsobom a zabezpečiť
úsilie o štrukturálnu úpravu podľa odporúčaní Rady v rámci postupu
pri nadmernom deficite. Realizovať cielené zníženie výdavkov pri
zabezpečení výdavkov podporujúcich rast a zintenzívniť úsilie na
zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov. Ďalej zabezpečiť
primerané úsilie o štrukturálnu úpravu na dosiahnutie dostatočného pokroku
smerom k strednodobému cieľu vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre
výdavky. Urýchliť vytvorenie fiškálnej rady a prijať pravidlá pre
výdavkové stropy.
2.           Zvýšiť daňovú
disciplínu, a to predovšetkým zlepšením efektívnosti výberu DPH; znížiť nezrovnalosti v zdaňovaní práce v
rámci odlišných typov zamestnania, a to aj obmedzením daňových
odpočtov; prepojiť zdaňovanie
nehnuteľností s trhovou hodnotou majetku; viacej využívať
environmentálne dane.
3.           Ďalej upraviť
priebežne financovaný dôchodkový pilier, najmä zmenou mechanizmu indexácie,
priamym prepojením zákonného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou
života a zavedením faktora udržateľnosti do vzorca na výpočet
dôchodku, v ktorom sa premietne demografická zmena. Zabezpečiť
stabilitu a životaschopnosť plne kapitalizačného piliera.
4.           Zvýšiť administratívnu
kapacitu verejných služieb zamestnanosti s cieľom zlepšiť zameranie,
navrhovanie a hodnotenie aktívnych politík trhu práce na zabezpečenie
individualizovanejších služieb zamestnanosti pre mládež, dlhodobo nezamestnaných,
starších pracovníkov a ženy. Zabezpečiť
poskytovanie zariadení starostlivosti o deti. Znížiť
daňovo-odvodové zaťaženie pre zamestnancov s nízkymi mzdami a
upraviť systém dávok.
5.           Prijať a vykonať
akčný plán pre mládež, najmä pokiaľ ide o kvalitu a význam
vzdelávania a odborného vzdelávania pre trh práce, a to aj prostredníctvom
zavedenia systému učňovského vzdelávania. Zlepšiť kvalitu
vyššieho vzdelávania posilnením zabezpečenia kvality a orientácie na
výsledky.
6.           Prijať aktívne
opatrenia, aby mali zraniteľné skupiny vrátane Rómov lepší prístup ku
školskému a predškolskému vzdelávaniu lepšej kvality.
Zabezpečiť opätovné začlenenie dospelých na trhu práce
prostredníctvom aktivačných opatrení a cielených služieb zamestnanosti,
druhej šance na vzdelávanie a krátkodobého odborného vzdelávania.
7.           Posilniť kvalitu
verejnej služby, a to aj zlepšením riadenia ľudských zdrojov. Ešte viac skrátiť dĺžku súdnych konaní a
posilniť úlohu Úradu pre verejné obstarávanie ako nezávislého orgánu.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012)
325 final.
[3]               P7_TA(2012)0048
a P7_TA(2012)0047
[4]               Rozhodnutie
Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012
[5]               COM(2012)
68 final.
[6]               Saldo
očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných
opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v
programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.
[7]               Podľa
článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


				|

		52011SC0825

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Romaniaand delivering a Council opinionon the updated Convergence Programme of Romania 2011-2014

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
k národnému programu reforiem Rumunska na rok
2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Rada 6. mája 2009 prijala podľa ustanovení
článku 143 Zmluvy
rozhodnutie (2009/459/ES) o
poskytnutí strednodobnej finančnej pomoci Rumunsku po
dobu troch rokov.
V sprievodnom memorande o porozumení podpísanom 23. júna 2009 a jeho následných
doplnkoch sa stanovujú podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých sa
finančná pomoc vyplatila. Rozhodnutie Rady bolo zmenené a doplnené 16.
marca 2010 rozhodnutím 2010/183. Následne po tom, ako Rumunsko
úspešne tento program realizovalo,
a vzhľadom k
čiastočnej úprave bežného účtu z dôvodu zostávajúcich štrukturálnych nedostatkov na
trhu Rumunska s produktmi a na jeho trhu práce, ktoré robia
krajinu citlivou voči
medzinárodným cenovým otrasom, Rada 12. mája 2011 prijala rozhodnutie
(2011/288/EÚ), aby bola podľa článku 143 Zmluvy preventívna
strednodobá finančná pomoc Rumunsku k
dispozícii po dobu
troch rokov. Sprievodné
memorandum o porozumení bude podpísané [v júni
2011].
(2)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(3)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3], ktoré spolu tvoria „integrované
usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia
zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách
zamestnanosti.
(4)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej
koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(6)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(7)
Rumunsko predložilo 2. mája 2011 aktualizáciu
svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorá sa vzťahuje na
obdobie rokov 2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. Tieto
dva programy sa posudzovali súčasne.
(8)
Medzi rokmi
2002 a 2008
rumunské hospodárstvo výrazne rástlo, pričom rast reálneho HDP
bol v priemere
6,3 % nad jeho úrovňou potenciálneho rastu. Hybnou silou hospodárskeho rastu bol predovšetkým
domáci dopyt, pretože silný vývoj úverov a miezd posilnil súkromnú spotrebu a
investície. Tento rozmach bol tiež poháňaný
prílevom zahraničného kapitálu, viedol k
prehriatiu a neudržateľným
vonkajším, ako aj fiškálnym nerovnováham. Deficit bežného
účtu dosiahol maximum na úrovni 13,6 % HDP v roku 2007 a v roku 2008
klesol len mierne na 11,4 % HDP. Vysoká miera úverov zo zahraničia
bola ťahaná procyklickou fiškálnou politikou, pričom celkový deficit
sa zvýšil z 1,2 % HDP v roku 2005 na 5,7 % HDP v roku 2008 v dôsledku
opakujúcich sa rozpočtových sklzov, najmä pokiaľ ide o bežné výdavky.
Finančná kríza a z toho vyplývajúci celosvetový hospodársky pokles zvýšil
averziu investorov voči riziku, čo viedlo k výraznému obmedzeniu
kapitálových tokov do Rumunska. Účasť na trhu práce nevzrástla ani
napriek priaznivým hospodárskym podmienkam; miera zamestnanosti sa počas
rokov rozmachu len veľmi málo zmenila. Miera zamestnanosti potom klesla na
63,3 % v roku 2010, zatiaľ čo miera nezamestnanosti sa v
dôsledku hospodárskeho poklesu zvýšila z 5,8 % v roku 2008 na 7,3 % v
roku 2010. Nezamestnanosť je stále veľmi vysoká medzi rómskou
populáciou. V tejto súvislosti a vzhľadom na to, že čelili akútnym
finančným potrebám, rumunské
orgány v máji 2009
požiadali o medzinárodnú finančnú pomoc a o finančnú pomoc EÚ.
(9)
V nadväznosti na úspešnú
realizáciu ozdravného programu EÚ-MMF a
v snahe upevniť tieto pozitívne výsledky
prebehli rokovania s úradmi o preventívnom programe EÚ-MMF na roky 2011 – 2013. V rámci nového programu sa pokračuje vo
fiškálnej konsolidácii, fiškálnych reformách správy
a zachovávaní finančnej
stability, ktoré sa začali v
rámci programu na roky 2009 – 2011. Okrem toho
sa v programe kladie veľký dôraz na štrukturálne
reformy trhu s produktmi (v sektoroch energetiky
a dopravy) a
trhu práce, ktoré sú potrebné, aby sa
uvoľnil rastový potenciál Rumunska, podporilo sa vytváranie pracovných miest
a zvýšilo sa čerpanie
prostriedkov EÚ. Rumunsko
aj naďalej zostáva na dobrej
ceste smerom k dosiahnutiu
cieľovej hodnoty deficitu na 4,4 % HDP
v roku 2011
(pod 5 % HDP
podľa ESA). Takisto
by sa tým mal poskytnúť
primeraný základ na dosiahnutie
cieľového deficitu pod
3 % HDP v
roku 2012, hoci
by sa podľa ekonomických prognóz útvarov Komisie z jari 2011 ešte mali
prijať ďalšie opatrenia. Orgány tiež podnikli kroky na dosiahnutie
cieľov štrukturálnej reformy v rámci nového programu
a naďalej udržiavajú
finančnú stabilitu.
(10)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného
konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
zastáva Rada názor, že makroekonomické predpoklady, o ktoré sa prognózy v rámci
programu opierajú, sú realistické. Konvergenčný program má za cieľ
korekciu nadmerného deficitu do konečného termínu v roku 2012, ktorý
stanovila Rada vo svojom odporúčaní zo 16. februára 2010. Program sa
zameriava na celkový deficit vo výške 2,6 % HDP v roku 2013 a 2,1 %
HDP v roku 2014 s plánovanou konsolidáciou, ktorá je prevažne založená na
výdavkoch. Podľa štrukturálneho
salda, ktoré prepočítali útvary
Komisie, sa do konca programového obdobia strednodobý cieľ
nedosiahne. Konsolidačná stratégia sa zdá byť
urýchlená a štrukturálne zlepšenie sa sústredí na roky 2011 a 2012. Naopak
počas rokov 2013 a 2014 sa zlepšenie štrukturálneho salda neočakáva.
Predpokladaný vývoj deficitu je vhodný len počas rokov 2011 a 2012, nie
počas rokov 2013 a 2014. Hlavné riziká
pre rozpočtové ciele sú riziká
vyplývajúce z realizácie, dlhy štátnych podnikov, ktoré pre rozpočet predstavujú vážny podmienený
záväzok, a výhrady,
ktoré Komisia (Eurostat)
mala v súvislosti s oznamovaním Rumunska v rámci postupu
pri nadmernom deficite[4].
(11)
Rumunsko sa vo svojom národnom programe
reforiem a konvergenčnom
programe, ktoré predložilo 2. mája 2011, zaviazalo k plneniu Paktu Euro Plus[5]. Väčšina
z týchto záväzkov
bola alebo je plnená
v rámci strednodobého
programu finančnej pomoci a sú vo všeobecnosti vhodné na riešenie existujúcich problémov
v rámci paktu.

(12)
Komisia posúdila konvergenčný program a
národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus[6]. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj ich
súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť
celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že sa v rámci
prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú vstupy na úrovni EÚ.
(13)
Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri
zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie zo 16. februára 2010 Rada preskúmala aktualizáciu
konvergenčného programu Rumunska na rok 2011 a jej stanovisko[7] sa odzrkadľuje v odporúčaní ustanovenom
ďalej. Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada
preskúmala národný program reforiem Rumunska,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko:
vykonávalo opatrenia stanovené v rozhodnutí Rady 2009/459/ES zmenenom
a doplnenom rozhodnutím Rady 2010/183/EÚ,
spolu s opatreniami
stanovenými v rozhodnutí
Rady 2011/288/EÚ a
ďalej špecifikované v memorande o porozumení z 23. júna
2009 a jeho následných doplnkoch, a v memorande o porozumení
zo dňa [jún 2011] a jeho následných
doplnkoch.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               Eurostat vyslovil
výhrady ku kvalite
rumunských údajov týkajúcich sa postupu pri nadmernom
deficite vzhľadom na: i) neistotu ohľadom
vplyvu niektorých verejných korporácií na
deficit verejných financií, ii) podávanie správ v rámci kategórie ESA95 „ostatné
pohľadávky a záväzky“, iii) povahu a
vplyv niektorých finančných
transakcií a iv) konsolidáciu
vnútrovládnych tokov.
[5]               Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci
Paktu Euro Plus možno nájsť v SEK(2011) 731.
[6]               Pozri SEK(2011) 731.
[7]               Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 28. septembra 2005 o uľahčení vydávania jednotných krátkodobých víz členskými štátmi výskumným pracovníkom z tretích krajín, ktorí sa pohybujú v Spoločenstve s cieľom uskutočňovať vedecký výskum

text:
               3.11.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 289/23

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

   z 28. septembra 2005
   o uľahčení vydávania jednotných krátkodobých víz členskými štátmi výskumným pracovníkom z tretích krajín, ktorí sa pohybujú v Spoločenstve s cieľom uskutočňovať vedecký výskum
   (2005/761/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 62 ods. 2 písm. b) bod ii),
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),
   keďže:

               (1)

               Na účely konsolidácie a reštrukturalizácie európskej politiky v oblasti výskumu Komisia vo svojom oznámení pod názvom „Smerom k európskemu výskumnému priestoru“ z 18. januára 2000 uviedla, že je potrebné vytvoriť európsky výskumný priestor ako ústrednú časť budúcich opatrení Spoločenstva v tejto oblasti.

               (2)

               Európska rada na svojom zasadnutí 23. a 24. marca 2000 v Lisabone zdôraznila význam európskeho výskumného priestoru a určila Spoločenstvu cieľ stať sa do roku 2010 najkonkurenčnejšou, najdynamickejšou a na vedomostiach založenou ekonomikou na svete.

               (3)

               Globalizácia ekonomiky si vyžaduje väčšiu mobilitu výskumných pracovníkov, čo uznal šiesty rámcový program Spoločenstva pre výskum (4), keď svoje programy sprístupnil výskumným pracovníkom z tretích krajín ešte vo väčšom rozsahu.

               (4)

               Počet výskumných pracovníkov, ktorých Spoločenstvo bude potrebovať na splnenie cieľa stanoveného Európskou radou na svojom zasadnutí 15. a 16. marca 2002 v Barcelone, investovať 3 % HDP do výskumu, sa hodnotí na 700 000 osôb. Tento cieľ by sa mal uskutočniť prostredníctvom súboru navzájom prepojených opatrení, ako je zvýšenie príťažlivosti vedeckých kariér pre mladých ľudí, podpora účasti žien na vedeckom výskume, rast možností vzdelávania a mobility vo výskume, zlepšovanie perspektív kariéry výskumných pracovníkov v rámci Spoločenstva a otvorenosť Spoločenstva pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým by sa mohol umožniť vstup a pohyb v spoločnom priestore na účely výskumu.

               (5)

               Aby členské štáty boli konkurencieschopné a atraktívne na medzinárodnej úrovni, mali by prijať potrebné kroky na uľahčenie vstupu výskumných pracovníkov do Spoločenstva a pohybu v ňom na krátke obdobia.

               (6)

               Členské štáty by sa mali zaviazať, že budú výskumných pracovníkov z tretích krajín, ktorí podliehajú vízovej povinnosti na krátkodobé pobyty podľa nariadenia (ES) č. 539/2001 (5), na účely postupov pri vydávaní krátkodobých víz považovať za ľudí konajúcich v dobrej viere a rozšíria na nich výhody stanovené v acquis communautaire.

               (7)

               Mali by sa prijať opatrenia na výmenu informácií a najvhodnejších postupov s cieľom zdokonaliť postupy pri vydávaní krátkodobých víz výskumným pracovníkom.

               (8)

               Toto odporúčanie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady ustanovené najmä v Charte základných práv Európskej únie.

               (9)

               V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, Dánsko sa nezúčastňuje na prijímaní tohto odporúčania a nie je ním dotknuté. Keďže toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, podľa ustanovení hlavy IV tretej časti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa Dánsko v súlade s článkom 5 uvedeného protokolu rozhodne v období šiestich mesiacov po prijatí tohto odporúčania Európskym parlamentom a Radou, či ho bude implementovať do svojho vnútroštátneho práva.

               (10)

               Toto odporúčanie rozvíja ustanovenia schengenského acquis, na ktorom sa nezúčastňuje Spojené kráľovstvo, v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
                   (6); Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijímaní a nie je ním dotknuté.

               (11)

               Toto odporúčanie rozvíja ustanovenia schengenského acquis, na ktorom sa nezúčastňuje Írsko, v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
                   (7); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijímaní a nie je ním dotknuté.

               (12)

               Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov k vykonávaniu, uplatňovaniu a rozvíjaniu schengenského acquis
                   (8), ktoré patrí do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k dohode (9).

               (13)

               Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle dohody podpísanej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré patrí do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 4 ods. 1 rozhodnutia Rady 2004/849/ES (10) a rozhodnutia Rady 2004/860/ES (11) o podpísaní tejto dohody v mene Európskej únie a o podpísaní tejto dohody v mene Európskeho spoločenstva a o predbežnom uplatňovaní jej určitých ustanovení.

               (14)

               Toto odporúčanie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003.

               (15)

               Cieľom tohto odporúčania je aj poskytnutie flexibilného nástroja výskumným pracovníkom, ktorí si želajú udržiavať pracovný vzťah s organizáciou v ich krajine pôvodu (napríklad tak, že každý semester strávia obdobie v dĺžke do troch mesiacov v európskej hosťovskej výskumnej organizácii, nachádzajúcej sa v spoločnom priestore, a súčasne budú naďalej zvyšok času pracovať vo výskumnej organizácii v krajine pôvodu),

         TÝMTO ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

               1.

               uľahčiť vydávanie víz zaviazaním sa urýchliť preskúmanie žiadostí o víza predložených výskumnými pracovníkmi z tretích krajín, ktorí podliehajú vízovej povinnosti podľa nariadenia (ES) č. 539/2001;

               2.

               podporovať medzinárodnú mobilitu výskumných pracovníkov z tretích krajín, ktorí potrebujú často cestovať v rámci Európskej únie, tým, že sa im budú vydávať víza s viacnásobným vstupom. Pri určovaní lehoty platnosti víz by členské štáty mali brať do úvahy dĺžku trvania výskumných programov, na ktorých sa výskumní pracovníci zúčastňujú;

               3.

               zaviazať sa, že uľahčia schválenie harmonizovaného prístupu k podporným dôkazom, ktoré musia výskumní pracovníci priložiť k žiadosti o víza. O tejto otázke by mali konzultovať s uznávanými výskumnými organizáciami;

               4.

               podporovať vydávanie víz výskumným pracovníkom bez správnych poplatkov v súlade s pravidlami stanovenými v acquis communautaire;

               5.

               brať do úvahy cieľ uľahčenia vydávania víz výskumným pracovníkom z tretích krajín pri zapojení sa do miestnej konzulárnej spolupráce s cieľom podporiť výmenu najvhodnejších postupov;

               6.

               zaviazať sa, že Komisii predložia informácie o najvhodnejších postupoch prijatých na uľahčenie vydávania jednotných víz výskumným pracovníkom, aby Komisia mohla vyhodnotiť dosiahnuté pokroky, do 28. septembra 2006. So zreteľom na prijatie alebo neprijatie smernice o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov z tretích krajín na účely vedeckého výskumu (12) a na výsledok hodnotenia mala by sa preskúmať možnosť začlenenia ustanovení tohto odporúčania do zodpovedajúceho právne záväzného predpisu.

      V Štrasburgu 28. septembra 2005

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            predseda

         D. ALEXANDER

      (1)  Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005, s. 60.

      (2)  Ú. v. EÚ C 71, 22.3.2005, s. 6.

      (3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 12. apríla 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 18. júla 2005.

      (4)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES z 27. júna 2002, ktoré sa týka šiesteho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností prispievajúcich k vytvoreniu európskeho výskumného priestoru a k inovácii (2002 až 2006) (Ú. v. ES L 232, 29.8.2002, s. 1). Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím č. 786/2004/ES (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 7).

      (5)  Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001, uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1). Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 851/2005 (Ú. v. EÚ L 141, 4.6.2005, s. 3).

      (6)  Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43.

      (7)  Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20.

      (8)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

      (9)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

      (10)  Ú. v. EÚ L 368, 15.12.2004, s. 26.

      (11)  Ú. v. EÚ L 370, 17.12.2004, s. 78.

      (12)  Pozri stranu 15 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Komisie z 28. júna 2016 o monitorovaní prítomnosti niklu v krmive (Text s významom pre EHP)

text:
               29.6.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 235/1

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 28. júna 2016
   o monitorovaní prítomnosti niklu v krmive
   (Text s významom pre EHP)
   (2016/C 235/01)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Prítomnosť niklu (Ni) v krmive môže pochádzať z prírodných aj antropogénnych zdrojov. Niektoré kŕmne suroviny okrem toho obsahujú kovový nikel, ktorý slúži ako katalyzátor pri ich výrobe.

               (2)

               Vedecký panel pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „panel CONTAM“) pôsobiaci v rámci Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) poskytol vedecké stanovisko k rizikám pre zdravie zvierat, verejné zdravie a životné prostredie súvisiacim s prítomnosťou niklu v krmive (1).

               (3)

               Panel CONTAM dospel k záveru, že je nepravdepodobné, aby došlo k akémukoľvek negatívnemu vplyvu niklu prostredníctvom krmiva na dobytok, ošípané, zajace, kačice, ryby, psy, kurčatá, kone, ovce, kozy a mačky. V súvislosti s posúdením rizika pre ľudské zdravie, ktoré predstavuje prítomnosť niklu v potravinách živočíšneho pôvodu, dospel panel CONTAM k záveru, že v priemernej populácii by súčasné úrovne chronickej expozície niklu, berúc do úvahy len potraviny živočíšneho pôvodu, mohli vzbudzovať potenciálne obavy, pokiaľ ide populáciu mladých ľudí. Vzhľadom na akútnu dietetickú expozíciu dospel panel CONTAM k záveru, že jednotlivci, ktorí sú citliví na nikel, môžu na konzumáciu potravín živočíšneho pôvodu reagovať aj ekzémovým sčervenaním pokožky. Podiel potravín živočíšneho pôvodu na dietetickej expozícii človeka niklu by sa preto nemal podceňovať, najmä vo vekových skupinách s vysokou dietetickou expozíciou niklu. Z dostupných údajov však nebolo možné určiť miery prenosu niklu z krmiva do potravín živočíšneho pôvodu.

               (4)

               Treba poznamenať, že údaje o výskyte niklu v krmive, ktoré boli použité vo vedeckom stanovisku EFSA, pochádzali prevažne z jedného členského štátu, a preto nie sú nevyhnutne reprezentatívne pre prítomnosť niklu v krmive v EÚ.

               (5)

               Skôr než sa pristúpi k úvahám o stanovení maximálneho množstva niklu v krmive alebo k akýmkoľvek iným opatreniam na zníženie rizík, ktoré sú potrebné na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany zdravia zvierat a ľudského zdravia, je preto potrebné monitorovať prítomnosť niklu v krmive v celej EÚ,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali za aktívnej účasti prevádzkovateľov krmivárskych podnikov monitorovať prítomnosť niklu v krmive.

               2.

               S cieľom zabezpečiť, aby boli vzorky reprezentatívne pre šaržu, z ktorej sa odoberajú, by členské štáty mali dodržiavať postup odberu vzoriek stanovený v nariadení Komisie (ES) č. 152/2009 (2).

               3.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa výsledky analýz poskytovali úradu EFSA pravidelne a najneskôr do 31. októbra 2017 na formulári EFSA na predkladanie údajov v súlade s požiadavkami v usmerneniach EFSA o štandardnom opise vzorky (SSD) pre potraviny a krmivá (3) a dodatočnými osobitnými požiadavkami EFSA týkajúcimi sa podávania správ.

      V Bruseli 28. júna 2016

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  EFSA CONTAM Panel (EFSA Panel on Contaminants in the Food Chain), 2015. Scientific Opinion on the risks to animal and public health and the environment related to the presence of nickel in feed. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2015) 13(4):4074, 76 s doi:10.2903/j.efsa.2015.4074 www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 152/2009 z 27. januára 2009, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analýzy na účely úradných kontrol krmív (Ú. v. EÚ L 54, 26.2.2009, s. 1).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.


Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0218

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. mája 1997 o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie, vypracovaného na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii  /* KOM/2007/0218 v konečnom znení - CNS 2007/0072 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 25.4.2007KOM(2007) 218 v konečnom znení2007/0072 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. mája 1997 o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie, vypracovaného na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii(predložen  Komisiou)ODÔVODNENIEAkt o pristúpení Bulharska a Rumunska[1] z roku 2005 zaviedol zjednodušený systém pre pristúpenie Bulharska a Rumunska k dohovorom (a protokolom), ktoré uzatvorili členské štáty na základe článku 34 Zmluvy o EÚ (predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ) alebo článku 293 Zmluvy o ES. V súčasnosti už nie je potrebné rokovať o osobitných prístupových protokoloch k týmto dohovorom a uzatvárať ich, ako to bolo v minulosti (vyžadovala by sa ratifikácia 27 štátov): článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristúpia k týmto dohovorom a protokolom na základe tohto aktu.Článok 3 ods. 3 a ods. 4 Aktu o pristúpení v tejto súvislosti stanovujú, že Rada prijme rozhodnutie, v ktorom určí dátum nadobudnutia platnosti týchto dohovorov pre Bulharsko a Rumunsko a urobí k nim všetky potrebné úpravy, ktoré sa vyžadujú v dôsledku pristúpenia dvoch nových členských štátov (ide najmä o prijatie dohovorov v bulharskom a rumunskom jazyku, aby aj tieto znenia boli „rovnako autentické“). Rada bude konať na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Európskym parlamentom.V prílohe I k Aktu o pristúpení je uvedených sedem dohovorov a protokolov, ktoré patria do oblasti Spravodlivosť a vnútorné veci.Tento zoznam zahŕňa aj Dohovor z 26. mája 1997, vypracovaný na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii, o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie.Cieľom odporúčania Komisie pre rozhodnutie Rady je urobiť úpravy potrebné v dôsledku pristúpenia Bulharska a Rumunska k uvedenému dohovoru v súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení.2007/0072 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru z 26. mája 1997 o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie, vypracovaného na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej úniiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Bulharska a Rumunska,so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska (ďalej len „Akt o pristúpení“), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,so zreteľom na odporúčanie Komisie[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[3],keďže:1.  Dohovor o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie (ďalej len „Dohovor proti korupcii úradníkov“) bol podpísaný 26. mája 1997 a nadobudol platnosť 28. septembra 2005.2.  Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko, Slovinsko a Slovensko po svojom pristúpení k Európskej únii uložili listiny o pristúpení k Dohovoru proti korupcii úradníkov.3.  Článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristúpia k dohovorom a protokolom, ktoré uzatvorili medzi sebou členské štáty a ktoré sú uvedené v prílohe I k Aktu o pristúpení, inter alia k Dohovoru o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie. Vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku nadobudnú platnosť v deň, ktorý určí Rada.4.  V súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení Rada urobí všetky úpravy potrebné v dôsledku pristúpenia k uvedeným dohovorom a protokolom,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Dohovor proti korupcii úradníkov nadobudne platnosť pre Bulharsko a Rumunsko prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po prijatí tohto rozhodnutia.Článok 2Znenie Dohovoru proti korupcii úradníkov, ktoré je vyhotovené v bulharskom a rumunskom jazyku a tvorí prílohu k tomuto rozhodnutiu, je autentické za rovnakých podmienok ako ostatné znenia uvedeného dohovoru.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V Bruseli […]Za RadupredsedaPRÍLOHA Znenie Dohovoru z 26. mája 1997 o boji proti korupcii úradníkov Európskych spoločenstiev alebo úradníkov členských štátov Európskej únie, vypracovaného na základe článku K.3 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii, v bulharskom a rumunskom jazyku.[1] Ú. v. EÚ L 157, 2005, s.203.[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].


Dôležité právne oznámenie

|

52004SC0836

Odporúčanie pre odporúčanie Rady slovensku s cieľom odstrániť nadmerný štátny deficit  /* SEK/2004/0836 v konečnom znení */

	Brusel, 24.6.2004SEK(2004) 836 v konečnom zneníOdporúčanie preODPORÚČANIE RADY SLOVENSKUs cieľom odstrániť nadmerný štátny deficit(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA7. apríla 2004 Komisia uverejnila svoje prognózy z jari 2004[1]. Podľa týchto prognóz zohľadňujúcich údaje, ktoré im oznámilo Slovensko v marci 2004, sa celkový vládny deficit na Slovensku znížil z 5,7% HDP v roku 2002 na 3,6% HDP v roku 2003, čím prekročil referenčnú hodnotu zmluvy 3% HDP.Na základe tohto jasného dôkazu iniciovala Komisia 12. mája 2004 pre Slovensko postup pri nadmernom deficite a prijala správu predpokladanú v článku 104 ods. 3 zmluvy[2]. 14. mája 2004 Komisia dostala konvergentný program Slovenska, ktorý potvrdil deficit 3,6% HDP za rok 2003.Uplatňovanie postupu pri nadmernom deficite (PNS) sa riadi článkom 104 zmluvy a nariadením Rady (ES) č. 1467/97 „o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom deficite“, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu[3]. Krajiny, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004 sú členskými krajinami s výnimkou a majú sa vyhnúť nadmernému deficitu, ale nemôžu sa na ne uplatňovať sankcie v súlade s článkom 104 ods. 9 a 11.Správa Komisie v súlade s článkom 104 ods. 3 zmluvy vo svojich záveroch uvádza, že prekročenie slovenského deficitu v roku 2003 nad referenčnú hodnotu zmluvy 3% HDP nevyplývalo z mimoriadnej udalosti mimo kontroly slovenských orgánov, ani z výrazného hospodárskeho poklesu v zmysle Paktu stability a rastu, keďže skutočný rast HDP v roku 2003 dosiahol 4,2%. Čo sa týka vývoja v roku 2004, správa vo svojich záveroch uvádza, že celkový vládny deficit sa pravdepodobne zvýši a zostane nad úrovňou 3% HDP. Konkrétne prognóza Komisie z jari 2004 predpovedá, že celkový vládny deficit dosiahne v roku 2004 hodnotu 4,1% HDP, čo sa približuje k hodnote 4,0% HDP predpovedanej slovenskými orgánmi v konvergentnom programe.Na základe prognóz Komisie z jari 2004, správa Komisie vo svojich záveroch taktiež uvádza, že pomer dlhu k HDP, ktorý v roku 2003 dosiahol 42,8% HDP, by mal v roku 2004 ostať pod referenčnou hodnotou zmluvy 60%. Konkrétne prognóza Komisie z jari 2004 predpokladá, že pomer dlhu v roku 2004 dosiahne 45,1% HDP, čo zodpovedá hodnote 45,1% HDP, ktorú predpokladali slovenské orgány v konvergentnom programe.Článok 104 ods. 4 zmluvy hovorí, že „Výbor uvedený v článku 114 (t.j. Hospodársky a finančný výbor) musí vyjadriť stanovisko k správe Komisie“. Výbor vydal svoje stanovisko 24. mája 2004, v ktorom sa prihlásil k hodnoteniu v správe Komisie. Konkrétne výbor došiel k záveru, že rozpočtová situácia na Slovensku ukazuje prítomnosť nadmerného deficitu podľa prvého z dvoch kritérií predpokladaných v článku 104 ods. 2 na určenie takýchto deficitov. Zohľadnenie ďalších príslušných faktorov, konkrétne strednodobej rozpočtovej pozície a pomeru verejných investícií nezmenilo hodnotenie na základe samotných kritérií. Výbor taktiež očakáva, že celkový vládny deficit ostane v roku 2004 nad referenčnou hodnotu podľa zmluvy a celkový vládny celkový dlh ostane v roku 2004 výrazne pod referenčnú hodnotu zmluvy 60% HDP.Po preskúmaní príslušných faktorov zohľadnených vo svojej správe a s ohľadom na stanovisko výboru, zastáva Komisia stanovisko, že na Slovensku existuje nadmerný deficit. Toto stanovisko, ktoré prijala Komisia 24. júna 2004, je určené Rade v súlade s článkom 104 ods. 5 zmluvy. Komisia odporúča, aby sa Rada príslušným spôsobom rozhodla v súlade s článkom 104 ods. 6. Komisia okrem toho predkladá Rade odporúčanie na odporúčanie Rady, ktoré je určené Slovensku s cieľom odstrániť nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy. Keďže článok 104 ods. 9 nemožno uplatniť na členské štáty s výnimkou, monitorovanie implementácie krokov, ktoré Slovensko prijme, si môže vyžadovať ďalšie odporúčania Rady v súlade s článkom 104 ods. 7.Odporúčanie preODPORÚČANIE RADY SLOVENSKUs cieľom odstrániť nadmerný štátny deficitRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 104 ods. 7,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:V súlade s článkom 104 Zmluvy sa členské štáty majú vyhnúť nadmernému štátnemu deficitu;Pakt stability a rastu je založený na podstate zdravých štátnych financií ako prostriedkov posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti;V súlade s článkom 104 ods. 6 Rada [5. júla] 2004 rozhodla, že na Slovensku existuje nadmerný deficit;V súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 Rada po rozhodnutí, že na Slovensku existuje nadmerný deficit, zároveň predloží príslušnému členskému štátu odporúčania, aby ho v priebehu stanovenej lehoty odstránil;V súlade s článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 by toto odporúčanie malo špecifikovať, že príslušný členský štát má do štyroch mesiacov podniknúť účinné kroky, a že úprava nadmerného deficitu by sa mala ukončiť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, pokiaľ nenastanú zvláštne okolnosti. Takéto zvláštne okolnosti existujú v prípade Slovenska, a to menovite z dôvodu prebiehajúcej štrukturálnej zmeny v hospodárstve;Existencia zvláštnych okolností oprávňuje Radu povoliť úpravu nadmerného deficitu v strednodobom rámci. Treba považovať konvergentný program predložený Slovenskom v máji 2004, ako aj jeho následné aktualizácie a stanoviská Rady za také, ktoré ustanovujú postup prispôsobovania na úpravu nadmerného deficitu. Konvergentný program z mája 2004 predpokladá ukončenie úpravy nadmerného deficitu v roku 2007 s týmito ročnými cieľmi pre celkový štátny deficit: 4,0 % HDP v roku 2004, 3,9 % HDP v roku 2005, 3,9 % HDP v roku 2006 a 3,0 % HDP v roku 2007. Postup prispôsobovania vychádza z makroekonomického scenára, ktorý je, v súlade so stanoviskom Rady z [5. júla] 2004 o konvergentnom programe, prijateľný;Podľa Rady by opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu mali zabezpečiť trvalé zlepšenie v celkovom salde verejných financií, zamerajúc sa na zvýšenie kvality verejných financií a potenciálu hospodárskeho rastu,TÝMTO ODPORÚČA:-  slovenským orgánom, aby čo najskôr odstránili súčasný nadmerný deficit;-  slovenským orgánom, aby v strednodobom rámci podnikli kroky smerujúce k spoľahlivému a udržateľnému zníženiu deficitu pod úroveň 3 % HDP v roku 2007, v súlade s postupom na zníženie deficitu bližšie určenom v stanovisku Rady [z 5. júla 2004] o konvergentnom programe predloženom v máji 2004;-  slovenským orgánom, aby rázne vykonali opatrenia naplánované v konvergentnom programe v máji 2004, a najmä opatrenia týkajúce sa navrhovaných reforiem zdravotnej starostlivosti a ďalšej racionalizácie verejného sektoru;-  slovenským orgánom, aby do 5. novembra 2004 podnikli účinné kroky s ohľadom na opatrenia plánované na dosiahnutie cieľového deficitu pre rok 2005;Okrem toho, Rada vyzýva slovenské orgány:-  aby využili každú príležitosť na urýchlenie finančného prispôsobenia, predovšetkým pridelením vyšších príjmov presahujúcich rozpočtované čiastky na zníženie deficitu;-  aby posilnili záväzný charakter trojročného rozpočtového rámca zavedením podrobných strednodobých maximálnych výšok výdavkov, ktoré má schváliť parlament.Toto odporúčanie je adresované Slovenskej republike.V Bruseli [5. júla] 2004.Za Radupredseda […] [1] Prognóza Komisie z jari 2004 je prístupná na internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[2] Celé znenie správy je prístupné na internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.[3] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997.


				|

		52013PC0653

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY ktorým sa schvaľuje uzavretie Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej Komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu /* COM/2013/0653 final - 2013/ () */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Komisia predložila 15. mája 2013 dva návrhy
rozhodnutí Rady týkajúce sa dohody EÚ a Ukrajiny o pridružení . Prvý návrh
sa týkal podpisu v mene Európskej únie a predbežného vykonávania Dohody o
pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a
Ukrajinou na strane druhej [COM(2013) 289]. Druhý návrh sa týkal uzavretia
Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej
strane a Ukrajinou na strane druhej [COM(2013) 290].
Keďže Európske spoločenstvo pre
atómovú energiu (ďalej len „ESAE“) je takisto zmluvnou stranou Dohody o
pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane
a Ukrajinou na strane druhej, Komisia v dôvodovej správe uviedla, že Rade
predloží na schválenie samostatné odporúčanie týkajúce sa uzavretia tých
častí dohody, ktoré patria do pôsobnosti Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu.
Na podpísanie a uzavretie medzinárodných dohôd
Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu sa uplatňujú rôzne
postupy. Konkrétne v súlade s článkom 101 Zmluvy o ESAE má takéto dohody
uzatvárať Komisia so schválením Rady. Je preto nevyhnutné prijať
samostatné rozhodnutia pre podpísanie a uzavretie dohody o pridružení Európskou
úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu.
Na účely uzavretia dohody o pridružení v
mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu Komisia odporúča,
aby Rada k tomu dala svoj súhlas v súlade s druhým odsekom článku 101
Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
So zreteľom na výsledky rokovaní uvedené
v dokumentoch COM(2013) 289 a COM(2013) 290 a za predpokladu, že
ukrajinské orgány preukážu rozhodné konanie a viditeľný pokrok v
troch oblastiach určených v záveroch Rady z 10. decembra 2012 o Ukrajine,
Komisia navrhuje, aby Rada rozhodla, že Dohoda o pridružení medzi Európskou
úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej
by sa mala podpísať v mene Únie, a aby vymenovala osobu(-y) riadne
splnomocnenú(-é) podpísať túto dohodu v mene Únie.
Vzhľadom na schválenie Radou a na
príslušné rozhodnutie Komisie Komisia bude môcť dohodu o pridružení
podpísať a ratifikovať v mene ESAE.
2.           VÝSLEDKY A PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Komisia odporúča, aby Rada schválila
podľa druhého odseku článku 101 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu uzavretie Dohody o pridružení medzi
Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na
strane druhej, pokiaľ ide o otázky patriace do pôsobnosti ESAE.
Keďže znenie dohody sa v nadväznosti na
návrh Komisie z 15. mája 2013 už predložilo Rade a v snahe zjednodušiť
postup samotná dohoda nie je pripojená k tomuto návrhu, ale uvádza sa v prílohe
ku COM(2013) 289.
Pokiaľ ide o
Úniu, právnym základom na uzavretie tejto dohody je článok 217 ZFEÚ
v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a) a článkom 218 ods. 8
druhým pododsekom.
Pokiaľ ide o
ESAE, právnym základom pre túto dohodu je článok 101 Zmluvy o založení
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
Pripojený návrh
predstavuje spolu s rozhodnutím Komisie o uzavretí dohody právny nástroj na
uzavretie dohody o pridružení v mene ESAE.
Skutočnosť,
že Komisia predložila svoj návrh ako dohodu medzi Úniou a jej členskými
štátmi a Ukrajinou, súvisí s genézou tejto dohody vychádzajúcou z pravidiel
zmluvy uplatniteľných pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy.
Podľa článku 102 Zmluvy o Euratome
dohoda nemôže nadobudnúť platnosť pre ESAE skôr, ako členské
štáty oznámia Komisii, že daná dohoda sa stala uplatniteľnou v súlade
s ustanoveniami ich príslušných vnútroštátnych právnych predpisov.
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
ktorým sa schvaľuje uzavretie Dohody o
pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a
Ukrajinou na strane druhej Komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre
atómovú energiu
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok
101 druhý odsek,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rada 22. januára 2007
poverila Komisiu začatím rokovaní s Ukrajinou o uzavretí novej dohody
medzi Európskou úniou a Ukrajinou s cieľom nahradiť dohodu o partnerstve
a spolupráci.
(2)       S prihliadnutím na blízke
historické vzťahy a prehlbujúce sa väzby medzi zmluvnými stranami, ako aj
na ich želanie posilniť a rozšíriť svoje vzťahy ambicióznym
a inovačným spôsobom boli rokovania o dohode o pridružení úspešne
uzavreté parafovaním dohody v roku 2012.
(3)       Komisia 15. mája 2013 navrhla
Rade, že dohoda by sa mala podpísať v mene Únie a vykonávať predbežne
v súlade s jej článkom 486 až do jej uzavretia k neskoršiemu dátumu a
schválenia pripojeného(-ých) vyhlásenia(-í).
(4)       Na podpísanie a uzavretie
dohody sa vzťahuje samostatný postup, pokiaľ ide o otázky patriace do
pôsobnosti Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
(5)       Z tohto dôvodu by sa dohoda,
pokiaľ ide o otázky patriace do pôsobnosti Zmluvy o Euratome, mala
uzatvoriť aj v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
(6)       Podľa článku 102
Zmluvy o Euratome dohoda nemôže nadobudnúť platnosť pre Európske
spoločenstvo pre atómovú energiu skôr, ako členské štáty oznámia
Komisii, že daná dohoda sa stala uplatniteľnou v súlade s ustanoveniami
ich príslušných vnútroštátnych právnych predpisov.
(7)       Uzavretie dohody Komisiou konajúcou
v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu by sa malo
schváliť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Jediný
článok
1.           Uzavretie Dohody o pridružení
medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou
na strane druhej Komisiou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú
energiu sa týmto schvaľuje.
2.           Znenie dohody je pripojené k
rozhodnutiu Rady o podpise v mene Európskej únie a o predbežnom
vykonávaní Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a jej členskými
štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 16. februára 2009 Rade Európskej únie o externom audítorovi Deutsche Bundesbank (ECB/2009/3)

text:
               21.2.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 43/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   zo 16. februára 2009
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Deutsche Bundesbank
   (ECB/2009/3)
   (2009/C 43/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“) a národných centrálnych bánk Eurosystému overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasných externých audítorov Deutsche Bundesbank sa skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2008. Je preto potrebné vymenovať externých audítorov od finančného roka 2009.

               (3)

               Deutsche Bundesbank si za svojho externého audítora na finančné roky 2009 až 2014 vybrala spoločnosť Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft vymenovaná za externého audítora Deutsche Bundesbank na finančné roky 2009 až 2014.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 16. februára 2009

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


|

52010DC0151

 Odporúčanie Komisie Rade o návrhu v mene Európskej komisie na zmenu a doplnenie príloh A a C k Štokholmskému dohovoru o perzistentných organických látkach  /* KOM/2010/0151 v konečnom znení */

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 15.4.2010KOM(2010)151 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEo návrhu v mene Európskej komisie na zmenu a doplnenie príloh A a C k Štokholmskému dohovoru o perzistentných organických látkachODPORÚČANIE KOMISIE RADE,o návrhu v mene Európskej komisie na zmenu a doplnenie príloh A a C k Štokholmskému dohovoru o perzistentných organických látkachA. Dôvodová správa1.  Štokholmský dohovor o perzistentných organických látkach vstúpil do platnosti 17. mája 2004. Cieľom dohovoru je chrániť ľudské zdravie a životné prostredie pred perzistentnými organickými látkami. Na základe zásady prevencie Dohovor ustanovuje rámec na vylúčenie výroby, používania a vývozu aktuálne dvadsaťjeden prioritných perzistentných organických látok, bezpečné zaobchádzanie s nimi a ich likvidáciu, ako aj vylúčenie alebo obmedzenie uvoľňovania určitých neúmyselne vyrobených perzistentných organických látok.2.  Nariadením (ES) č. 850/2004 sa v rámci práva Únie vykonávajú záväzky stanovené v Štokholmskom dohovore o perzistentných organických látkach, ďalej len „dohovor“, schválený rozhodnutím Rady 2006/507/ES[1] a v protokole o perzistentých organických látkach k dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov schválenom rozhodnutím Rady 259/2004/ES[2].3.  V článku 8 ods. 1 dohovoru sa stanovuje, že každá strana môže predložiť sekretariátu návrh na zaradenie chemickej látky do zoznamu v prílohe A, B alebo C. Návrh obsahuje informácie podľa prílohy D. Postup prijímania zmien a doplnení príloh upravuje článok 22 dohovoru.4.  Podľa dostupných vedeckých informácií a hodnotiacich správ, ako aj s prihliadnutím na výberové kritériá ustanovené v prílohe D dohovoru, preukazujú hexachlórbutadién, pentachlórbenzén a polychlórované naftalény vlastnosti perzistentných organických látok.5.  Výroba, uvádzanie na trh a používanie týchto látok sa už v Únii ukončili alebo sa prísne obmedzili, nie je však možné vylúčiť, že sa budú naďalej vyrábať, používať, či vo väčšom rozsahu neúmyselne uvoľňovať v iných krajinách. Z dôvodu možného diaľkového prenosu týchto chemických látok do životného prostredia nestačia opatrenia prijaté na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany životného prostredia a ľudského zdravia, a preto je potrebné konať v širšom medzinárodnom kontexte.6.  Radou udelené poverenie na rokovania vychádza z článku 218 ods. 2 ZFEÚ.B. ODPORÚČANIENa základe uvedených skutočností Komisia odporúča, aby:na účely začatia postupu revízie, ktorý má viesť k rokovaniam o prípadných zmenách a doplneniach príloh A a C k Štokholmskému dohovoru o perzistentných organických látkach, poverila Rada Komisiu, aby v mene Európskej únie v dostatočnom predstihu pred najbližším zasadnutím revízneho výboru pre perzistentné organické látky v októbri 2010 predložila na zváženie Výkonnému sekretariátu Dohovoru návrh na zmenu a doplnenie príslušných príloh k dohovoru doplnením týchto látok do prílohy A a/alebo prílohy C:-  hexachlórbutadién (CAS číslo: 87-68-3),-  pentachlórfenol (CAS číslo: 87-86-5);-  polychlórované naftalény (skupina 75 polychlórovaných naftalénov obsahujúcich jeden až osem atómov chlóru);Komisia spolu s členskými štátmi zabezpečia, aby sa príslušné informácie na podporu týchto návrhov predložili revíznemu výboru pre perzistentné organické látky.V BruseliZa Radu, predseda [1] Ú. v. EÚ L 209, 31.7.2006, s. 1.[2] Ú. v. EÚ L 81, 19. 2. 2004, s. 35.