               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 9. 2017
            COM(2017) 469 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o dohode o voľnom obchode s Novým Zélandom
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               ·Dôvody a ciele návrhu

               Európska únia (EÚ) má s Novým Zélandom vynikajúce politické vzťahy a rozvinuté obchodné a investičné vzťahy založené na spoločných hodnotách demokracie a ľudských práv. Nový Zéland uzavrel viaceré dohody o voľnom obchode s inými krajinami. EÚ nemá uzavretú dvojstrannú dohodu o voľnom obchode s Novým Zélandom, a podniky z EÚ tak majú porovnateľne menej priaznivé podmienky, pokiaľ ide o prístup na trh Nového Zélandu.

               V spoločnom vyhlásení z 29. októbra 2015
                  1
                sa vedúci predstavitelia EÚ a Nového Zélandu zaviazali začať proces rokovaní, ktoré povedú k rýchlemu uzavretiu prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode vysokej kvality.

                  Hlavným dôvodom tohto návrhu je vytvoriť priaznivejšie podmienky na ďalšie zintenzívnenie obchodu a investícií medzi EÚ a Novým Zélandom. Všeobecné ciele tohto návrhu zahŕňajú:

               ·podporu inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu prostredníctvom rozširovania obchodu,

               ·vytváranie pracovných miest a pracovných príležitostí a nárast prosperity,

               ·väčšie výhody pre spotrebiteľa,

               ·zlepšenie konkurencieschopnosti Európy na globálnych trhoch a

               ·posilnenie spolupráce v otázkach obchodu s partnerom podobného zmýšľania.

                  Je to v súlade s oznámením Komisie „Obchod pre všetkých – Smerom k účinnejšej, transparentnejšej a zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike“
                     2
                  . V oznámení sa zdôrazňuje potreba napredovať v našich dvojstranných vzťahoch s cieľom vytvoriť pracovné miesta a zabezpečiť rast prostredníctvom riešenia obchodných a investičných bariér komplexným spôsobom. Zároveň je potrebné zaistiť aj vysokú úroveň sociálnej ochrany a ochrany životného prostredia EÚ a prispieť k ďalším politickým cieľom súvisiacim s obchodom vrátane trvalo udržateľného rozvoja a osobitných potrieb malých a stredných podnikov (MSP).

                  V oznámení Obchod pre všetkých sa predovšetkým zdôraznilo, že „Austrália a Nový Zéland sú blízkymi partnermi Európy, majú spoločné európske hodnoty a názory na mnohé otázky a zohrávajú dôležitú úlohu v ázijsko-tichomorskej oblasti a vo viacstrannom kontexte. Silnejšie hospodárske vzťahy s týmito krajinami takisto poskytnú pevnú platformu pre hlbšiu integráciu so širšími ázijsko-tichomorskými hodnotovými reťazcami. Posilniť tieto vzťahy by malo byť prioritou.“

                  Ciele sú navyše v súlade so závermi Rady o obchode z 21. novembra 2014
                     3
                  , v ktorých sa zdôrazňuje, že v tomto smere môžu byť významným prínosom pri dosahovaní cieľov, na ktoré sa sústreďuje „Strategický program pre Úniu v časoch zmien“, obchod s tovarom a službami, ako aj investície. V záveroch sa takisto uviedlo, že na základe viditeľného pokroku, ktorý sa dosiahol v rámci programu EÚ v oblasti bilaterálneho obchodu, by sa malo úsilie zamerať na dohody s kľúčovými partnermi. Tento cieľ je podobne v súlade so záverom Rady o obchode a investíciách z 27. novembra 2015
                     4
                  , v ktorom sa podporilo uzatváranie ambicióznych, komplexných a vzájomne prínosných obchodných a investičných dohôd a Komisia sa vyzýva na dosiahnutie pokroku pri rokovaniach v ázijsko-tichomorskom regióne.

               ·Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Opísané ciele sú v úplnom súlade so Zmluvou o Európskej únii (ZEÚ), v ktorej sa zakotvuje, že EÚ by mala povzbudzovať integráciu všetkých krajín do svetového hospodárstva aj prostredníctvom postupného odstraňovania prekážok v medzinárodnom obchode
                  5
               .

               Tieto ciele sú takisto v súlade s oznámením „Európa 2020 – stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“
                  6
               , v ktorom sa stanovuje, že európska obchodná stratégia bude zahŕňať „návrhy strategických dialógov na vysokej úrovni s kľúčovými partnermi s cieľom prediskutovať strategické otázky siahajúce od prístupu na trh, regulačný rámec, globálnu nerovnováhu, energetiku a zmenu klímy, prístup k surovinám, až po globálnu chudobu, vzdelávanie a rozvoj“.

               Ciele sú navyše v úplnom súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Európskej komisie „Small Business Act pre Európu“
                  7
                (2008) a „Malý podnik, veľký svet“
                  8
                (2011). Podpora ekonomickej činnosti MSP mimo EÚ je zakotvená aj v celkovej stratégii Únie pre konkurencieschopnosť, ako je naznačené v oznámení „Za obnovu európskeho priemyslu“
                  9
                (2014).

               Ciele sú takisto v súlade so zásadami stanovenými v ZEÚ, podľa ktorých by politiky a činnosti EÚ mali mať za cieľ upevňovať a podporovať ... ľudské práva
                  10
                a prispievať k vypracovaniu medzinárodných opatrení na zachovávanie a zlepšovanie kvality životného prostredia a trvalo udržateľného hospodárenia so svetovými prírodnými zdrojmi
                  11
               .

               Ciele sú v súlade s ostatnými politikami EÚ a Chartou základných práv Európskej únie.

               Ciele sú napokon aj v súlade s prioritou Junckerovej Komisie obnoviť rast v Európe a zvýšiť počet pracovných miest bez ďalšieho zadlžovania sa, s investičným plánom (alebo Európskym fondom pre strategické investície)
                  12
               , ako aj s osobitnými prioritami stanovenými v pracovnom programe Komisie na rok 2017
                  13
               .

               Toto odporúčanie sa týka dohody, ktorý by pokrývala liberalizáciu obchodu s tovarom, službami, verejné obstarávanie a priame zahraničné investície spolu s doplnkovými pravidlami týkajúcimi sa napríklad práv duševného vlastníctva.

               ·Súlad s ostatnými politikami Únie

               Opis otázky súladu s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky sa nachádza v oddiele s názvom Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               ·Právny základ

               Článok 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               ·Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Podľa článku 5 ods. 3 ZEÚ sa zásada subsidiarity neuplatňuje v oblastiach vo výlučnej právomoci EÚ. Spoločná obchodná politika sa uvádza medzi oblasťami vo výlučnej právomoci Únie v článku 3 ZFEÚ. Táto politika zahŕňa rokovanie o obchodných dohodách okrem iného podľa článku 207 ZFEÚ.

               ·Proporcionalita

               V súlade so zásadou proporcionality sa zvážili všetky primerané možnosti politiky s cieľom posúdiť pravdepodobný účinok takýchto politických zásahov, ako je podrobne opísané v správe o posúdení vplyvu.

               ·Výber nástroja

                  Rozhodnutie Rady Európskej únie.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               ·Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               ·Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Komisia aktívne spolupracovala so zainteresovanými stranami a viedla rozsiahlu verejnú online konzultáciu
                  14
                s cieľom zhromaždiť podrobné názory na budúce obchodné a hospodárske vzťahy medzi EÚ a Novým Zélandom
                  15
               .

               Online verejná konzultácia prebiehala od 11. marca do 3. júna 2016. Bola spustená na webovom sídle Generálneho riaditeľstva pre obchod a bola uverejnená na portáli EU Survey (online portál Komisie pre verejné konzultácie). Zainteresované strany z EÚ aj mimo nej boli vyzvané, aby odpovedali na otázky týkajúce sa širokej škály tém v oblasti obchodu a investícií medzi EÚ a Novým Zélandom.

               Komisia dostala 108 odpovedí od širokej škály respondentov. Zhrnutie odpovedí je súčasťou správy o posúdení vplyvu a jednotlivé odpovede boli zverejnené, pokiaľ respondent neuviedol inak.

               ·Získavanie a využívanie expertízy

                  Vykonaním analýzy ex ante možných vplyvov predpokladaných scenárov týkajúcich sa dohody o voľnom obchode bol poverený externý konzultant.

                  Komisia bola v kontakte aj s rôznymi zainteresovanými stranami, ktoré poskytli svoje stanoviská k otázke prístupu na konkrétne trhy a k iným obchodným prekážkam, ktorým čelia pri svojich obchodných a investičných vzťahoch s Novým Zélandom.

               ·Posúdenia vplyvu

                  Hoci posúdenie vplyvu zahŕňajúce obchod, investície a ďalšie otázky malo širšiu pôsobnosť než toto odporúčanie, jeho závery platia aj pre toto odporúčanie.

                  Správa o posúdení vplyvu a sprievodné zhrnutie, ako aj kladné stanovisko s výhradami výboru pre kontrolu regulácie budú zverejnené.

                  Okrem posúdenia vplyvu sa potenciálne hospodárske a sociálne vplyvy a vplyvy na ľudské práva a životné prostredie dohody o voľnom obchode preskúmajú v rámci nezávislého posúdenia vplyvu na udržateľnosť, ktoré vykonajú externí konzultanti. Posúdenie vplyvu na udržateľnosť sa uskutoční súbežne s rokovaniami o dohode o voľnom obchode a bude sa opierať o rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami, najmä s občianskou spoločnosťou. Posúdenie vplyvu na udržateľnosť sa dokončí pred parafovaním dohody o voľnom obchode a jeho zistenia poslúžia ako podklad pre proces rokovaní.

               ·Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  MSP by mali mať prospech z nových podnikateľských príležitostí a vďaka liberalizácii, upevnenému právnemu rámcu, lepším colným režimom a zvýšenej regulačnej transparentnosti dosiahnuť v rámci dohody o voľnom obchode úspory. Správa o posúdení vplyvu obsahuje podrobné informácie o možných vplyvoch na zainteresované strany a hospodárske odvetvia.

               ·Základné práva

                  Správa o hodnotení vplyvu sa zaoberá otázkami základných práv v rámci sociálnych aspektov a aspektov životného prostredia a ľudských práv.

                  Dohoda o voľnom obchode by mala v súlade so zaužívanou politikou EÚ obsahovať kapitolu o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Dohoda o voľnom obchode bude mať obmedzený negatívny vplyv na rozpočet EÚ vo forme zníženia príjmov z ciel v dôsledku liberalizácie colných sadzieb. Nepriame pozitívne vplyvy sa očakávajú z hľadiska zvyšovania zdrojov spojených s daňou z pridanej hodnoty a hrubým národným dôchodkom.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               ·Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  V súlade so záväzkom prijatým v oznámení z roku 2015 „Obchod pre všetkých“ sa vykoná dôkladné ex post hodnotenie účinkov dohody o voľnom obchode, ktorá sa má uzatvoriť s Novým Zélandom, keď už bude v platnosti dostatočne dlho na to, aby boli k dispozícii relevantné údaje. Správa o posúdení vplyvu obsahuje podrobné informácie o plánovaných dojednaniach týkajúcich sa monitorovania a hodnotenia.

                  •
                        Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               ·Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Neuplatňuje sa.

               ·Procedurálne aspekty

               Komisia bude rokovať v mene EÚ.

               V súlade s článkom 218 ods. 4 ZFEÚ sa navrhuje, aby Rada Európskej únie určila Výbor pre obchodnú politiku za výbor, po porade s ktorým sa musia viesť rokovania.

               Európsky parlament bude informovaný vo všetkých etapách konania v súlade s článkom 218 ods. 10 ZFEÚ.

               Komisia víta, že členovia Rady Európskej únie sa spolu so svojimi parlamentmi čoraz častejšie zapájajú do rokovaní o obchode v skorej etape, a to v súlade so svojimi inštitucionálnymi postupmi. Vyzýva členov Rady Európskej únie, aby postupovali rovnako, pokiaľ ide o toto odporúčanie na rozhodnutie Rady, s náležitým zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ
                  16
               .

               Komisia bude informovať Nový Zéland o vnútorných pravidlách EÚ týkajúcich sa transparentnosti a prístupu Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu k rokovacím dokumentom

               Komisia zverejní toto odporúčanie a dodatok k nemu bezprostredne po ich prijatí.

               Komisia odporúča, aby sa smernice na rokovania zverejnili bezprostredne po ich prijatí.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o dohode o voľnom obchode s Novým Zélandom

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               KEĎŽE by sa mali začať rokovania s cieľom uzavrieť dohodu o voľnom obchode s Novým Zélandom,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa poveruje rokovať v mene Únie o dohode o voľnom obchode s Novým Zélandom.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v dodatku.

               Článok 3

               Rokovania sa povedú po porade s Výborom pre obchodnú politiku.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie a dodatok k nemu sa zverejnia bezprostredne po ich prijatí.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-5947_en.htm

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/january/tradoc_154150.pdf

                     (3)

                  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145908.pdf.

                     (4)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/11/st14688_en15_pdf/.

                     (5)
                  Článok 21 ods. 2 písm. e) ZEÚ.

                     (6)

                  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:SK:PDF

                     (7)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52008DC0394.

                     (8)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/sk/ALL/?uri=CELEX:52011DC0702.

                     (9)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52014DC0014.

                     (10)
                  Článok 21 ods. 2 písm. b) ZEÚ.

                     (11)
                  Článok 21 ods. 2 písm. f) ZEÚ.

                     (12)

                  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_en.htm.

                     (13)
                  https://ec.europa.eu/info/publications/work-programme-commission-key-documents-2017_sk.

                     (14)
                  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=195.

                     (15)
                  Verejná online konzultácia sa týkala aj budúcich obchodných a hospodárskych vzťahov medzi EÚ a Austráliou.

                     (16)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:32013D0488.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 9. 2017
            COM(2017) 469 final
            PRÍLOHY
            k
            odporúčaniu na rozhodnutie Rady
            o poverení začať rokovania o dohode o voľnom obchode s Novým Zélandom
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               DODATOK

               SMERNICE NA ROKOVANIA O UZAVRETÍ DOHODY O VOĽNOM OBCHODE S NOVÝM ZÉLANDOM

               A.
                     POVAHA A ROZSAH PÔSOBNOSTI DOHODY

               Dohoda by mala obsahovať výlučne ustanovenia o obchode a oblastiach súvisiacich s priamymi zahraničnými investíciami, ktoré sú v rámci vzájomných vzťahov relevantné.

               Dohoda by mala byť ambiciózna, komplexná a plne v súlade s pravidlami a povinnosťami vyplývajúcimi z členstva vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO). Rokovania by sa mali viesť a uzavrieť tak, aby boli zohľadnené záväzky v rámci WTO. Dohoda by sa mala vyznačovať vysokými ambíciami, ktoré presiahnu existujúce záväzky v rámci WTO.

               V dohode by sa mala stanoviť postupná liberalizácia obchodu s tovarom a službami a priamych zahraničných investícií. Bude obsahovať pravidlá týkajúce sa oblastí súvisiacich s obchodom s cieľom podporovať, uľahčovať alebo upravovať obchod a priame zahraničné investície. Všetky záväzky v rámci dohody sa prijímajú s cieľom dosiahnuť ich priamy a okamžitý účinok na obchod, v náležitých prípadoch v rámci rozsahu pôsobnosti spoločných pravidiel EÚ.

               Súčasťou dohody by mali byť povinnosti v oblastiach, ktoré patria do pôsobnosti všetkých príslušných orgánov a subjektov oboch strán dohody.

               B.
                     NAVRHOVANÝ OBSAH DOHODY

               Preambula, všeobecné zásady

               V preambule by sa malo pripomenúť, že partnerstvo s Novým Zélandom je založené na spoločných zásadách a hodnotách vyjadrených v partnerskej dohode medzi EÚ a Novým Zélandom o vzťahoch a spolupráci (ďalej tiež „PARC“) roku 2016. Dohoda by mala byť súčasťou všestranného politického partnerstva a inštitucionálneho rámca, ktoré sa stanovujú v PARC.

               Vzhľadom na liberalizáciu bilaterálneho obchodu a priamych zahraničných investícií by sa tiež v dohode mali okrem iného uvádzať:

               ·odkaz na zásady a ciele vonkajšej činnosti EÚ,

               ·záväzok strán, pokiaľ ide o trvalo udržateľný rozvoj a príspevok medzinárodného obchodu k trvalo udržateľnému rozvoju z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska vrátane hospodárskeho rozvoja, znižovania chudoby, úplnej a produktívnej zamestnanosti a dôstojnej práce pre všetkých, ochrany a uchovania životného prostredia a prírodných zdrojov,

               ·záväzok strán postupovať plne v súlade so svojimi právami a povinnosťami vyplývajúcimi z členstva vo WTO,

               ·záväzok strán zvýšiť blahobyt spotrebiteľov, a to prostredníctvom politík zaisťujúcich vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa a hospodársku prosperitu,

               ·právo vo verejnom záujme regulovať hospodársku činnosť s cieľom dosiahnuť legitímne ciele politiky, ako je ochrana a podpora verejného zdravia, sociálnych služieb, verejného vzdelávania, bezpečnosti, životného prostredia, verejnej morálky, sociálna ochrana alebo ochrana spotrebiteľa, ochrana súkromia a údajov a podpora a ochrana kultúrnej rozmanitosti,

               ·cieľ, podľa ktorého by sa dohodou mal vytvoriť nový rámec pre hospodárske vzťahy medzi stranami, a predovšetkým pre rozvoj obchodu a priamych zahraničných investícií,

               ·spoločný cieľ strán zohľadniť osobitné výzvy, ktorým čelia malé a stredné podniky (MSP) pri svojej účasti na rozvoji obchodu a priamych zahraničných investícií,

               ·záväzok strán komunikovať so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane súkromného sektora a organizácií/zástupcov občianskej spoločnosti.

               Ciele

               V dohode by sa malo potvrdzovať, že spoločný cieľ spočíva v postupnej a recipročnej liberalizácii v podstate celého obchodu s tovarom a so službami a priamych zahraničných investícií, a to plne v súlade s pravidlami WTO, najmä s článkom XXIV Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) a článkom V Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS).

               Dohoda by mala zabezpečovať vysokú úroveň prístupu na trh v prípade verejného obstarávania a práv duševného vlastníctva súvisiacich s obchodom vrátane zemepisných označení a utužovať dialóg a spoluprácu, pokiaľ ide o technický a regulačný rámec.

               V dohode by sa malo zároveň uznávať, že trvalo udržateľný rozvoj je univerzálnym cieľom strán, a mala by zaručiť a uľahčovať dodržiavanie medzinárodných dohôd a noriem v oblasti životného prostredia a v sociálnej oblasti v záujme podpory obchodu. Trvalo udržateľný rozvoj by sa mal zohľadňovať v celej dohode, pričom by sa mal vzťahovať na sociálne otázky aj na otázky životného prostredia. Dohodou by sa malo zaistiť, aby strany nepodnecovali obchod alebo priame zahraničné investície znižovaním požiadaviek vnútroštátnych právnych predpisov alebo noriem v oblasti životného prostredia, práce alebo zdravia a bezpečnosti pri práci, ani zmierňovaním základných pracovných noriem alebo zákonov zameraných na ochranu a podporu kultúrnej rozmanitosti.

               Obchod s tovarom

               Dovozné a vývozné clá a nesadzobné opatrenia

               Cieľom dohody je zabezpečiť čo najrozsiahlejšiu liberalizáciu obchodu. Dohoda by sa mala vzťahovať v podstate na celý obchod s tovarom medzi stranami. Pri nadobudnutí platnosti dohody by sa mali odstrániť clá vo väčšine položiek. Cieľom dohody by malo byť v zásade najneskôr do siedmich rokov odstrániť na oboch stranách dovozné clá a poplatky s rovnocenným účinkom. Výnimky by mali existovať len v minimálnom rozsahu a na najcitlivejšie výrobky by sa mali vzťahovať osobitné ustanovenia. Týka sa to napríklad niektorých poľnohospodárskych výrobkov, pre ktoré by sa mali zvážiť colné kvóty, dlhšie prechodné obdobia alebo iné dojednania.

               Rokovania o znížení ciel by sa mali uskutočniť na základe ciel, ktoré v čase začatia rokovaní EÚ uplatňuje erga omnes, a ciel, ktoré v čase začatia rokovaní uplatňuje erga omnes Nový Zéland.

               Mali by sa zakázať všetky clá alebo poplatky pri vývoze alebo akékoľvek opatrenia s rovnocenným účinkom a nemali by sa zavádzať žiadne nové.

               Pravidlá pôvodu

               Pravidlá pôvodu a ustanovenia, ktorými sa stanoví administratívna spolupráca, by mali uľahčovať obchod, byť jednoduchšie a zohľadňovať štandardné preferenčné pravidlá pôvodu EÚ a záujmy výrobcov z EÚ.

               Opatrenia proti podvodom

               V dohode o posilnenej administratívnej spolupráci by sa mali uviesť postupy a vhodné opatrenia, ktoré môžu strany prijať, ak sa zistí nedostatočná administratívna spolupráca v colných záležitostiach, odhalia sa nezrovnalosti alebo podvod.

               Náprava administratívnych chýb

               Do dohody by sa mali zahrnúť aj ustanovenia o spoločnom preskúmaní možnosti prijatia vhodných opatrení, ak sa príslušné orgány pri uplatňovaní preferenčných pravidiel pôvodu dopustia chýb.

               Colné postupy a uľahčenie obchodu

               Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia zamerané na uľahčenie obchodu medzi stranami, pričom sa zabezpečia účinné kontroly. Na tieto účely by mala dohoda obsahovať záväzky týkajúce sa pravidiel, požiadaviek, formalít a postupov strán súvisiacich s dovozom, vývozom a tranzitom. Tieto ustanovenia by mali zohľadňovať parafovanú dohodu o colnej spolupráci a vzájomnej pomoci medzi EÚ a Novým Zélandom alebo jej budúce zmeny.

               Dohoda by mala podporovať účinné vykonávanie a uplatňovanie medzinárodných pravidiel a noriem v oblasti colných režimov a iných postupov súvisiacich s obchodom vrátane ustanovení WTO, Dohody WTO o uľahčení obchodu, nástrojov Svetovej colnej organizácie a revidovaného Kjótskeho dohovoru.

               Dohoda by mala obsahovať ustanovenia na podporu výmeny najlepších postupov a skúseností z konkrétnych oblastí spoločného záujmu. Medzi tieto oblasti môžu patriť záležitosti ako modernizácia a zjednodušenie pravidiel a postupov, štandardizovaná dokumentácia, nomenklatúrne zatriedenie, transparentnosť, vzájomné uznávanie a spolupráca medzi príslušnými orgánmi..

               Dohoda by mala podporiť konvergenciu v oblasti uľahčenia obchodu, pričom bude podľa potreby vychádzať z príslušných medzinárodných noriem a nástrojov.

               Dohoda by mala podporiť účinné a efektívne presadzovanie práv duševného vlastníctva colnými orgánmi v prípade každého tovaru pod colnou kontrolou.

               Dohoda by mala zabezpečovať rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekty, pričom v ustanoveniach o uľahčení obchodu by sa mali zohľadniť problémy, ktorým čelia MSP.

               Cieľom dohody by malo byť stanovenie protokolu o vzájomnej administratívnej pomoci v colných otázkach, ktorý sa bude vzťahovať na pomoc pri vyšetrovaní colných podvodov (vrátane pomoci na požiadanie, spontánnej pomoci a zachovania dôvernosti), resp. by dohoda mala odkazovať na protokol k dohode o colnej spolupráci a vzájomnej administratívnej pomoci medzi EÚ a Novým Zélandom.

               Necolné prekážky

               Dohoda by sa mala venovať otázkam regulácie obchodu a necolným prekážkam obchodu (NTB). V dohode by sa preto mal zakazovať akýkoľvek zákaz, obmedzenie alebo iné necolné prekážky obchodu, ktoré nie sú podložené všeobecnými výnimkami uvedenými ďalej v texte a ktoré by mohli spôsobiť svojvoľnú diskrimináciu alebo skryté obmedzenie obchodu medzi stranami. Prioritne by sa mali do nej zahrnúť ustanovenia a postupy na odstránenie neoprávnených necolných prekážok obchodu. V dohode by sa malo predpokladať aj ustanovenie primeraných postupov na zabránenie necolným prekážkam a iným nepotrebným prekážkam obchodu. Dohoda by sa mala zaoberať aj požiadavkami týkajúcimi sa lokalizácie.

               Necolné prekážky obchodu špecifické pre konkrétne výrobky by sa mali riešiť na základe dopytu a ponuky súčasne s rokovaniami o colných koncesiách. Vzhľadom na význam presadzovania cieľov dohody a výraznejšieho rozšírenia prístupu na trh, než aký umožňujú horizontálne pravidlá, by mala dohoda obsahovať záväzky týkajúce sa necolných prekážok špecifické pre jednotlivé sektory.

               Dohoda by mala zahŕňať pravidlá týkajúce sa štátnych obchodných podnikov, pričom sa posúdi akékoľvek možné narušenie hospodárskej súťaže a prekážky obchodu, ktoré by mohli spôsobiť.

               Technické predpisy, normy a postupy posudzovania zhody

               Strany by mali potvrdiť ustanovenia Dohody WTO o technických prekážkach obchodu a zároveň prijať ustanovenia, ktoré vychádzajú z uvedených ustanovení a dopĺňajú ich, s cieľom uľahčiť si navzájom prístup na trhy druhej strany.

               Dohoda by mala obsahovať niekoľko všeobecných zásad (ako napr. proporcionalita, žiadne neopodstatnené obmedzenia, transparentnosť, nediskriminácia) a ustanovenia, ktoré vychádzajú z pravidiel WTO a dopĺňajú ich. K jej cieľom by mali okrem iného patriť zvyšovanie transparentnosti, podpora osvedčených regulačných postupov, prijatie príslušných medzinárodných noriem, snaha o dosiahnutie kompatibility a konvergenciu technických predpisov na základe medzinárodných noriem, zefektívnenie požiadaviek v oblasti skúšobníctva a osvedčovania, a to napríklad prostredníctvom uplatňovania prístupu k posudzovaniu zhody založeného na riziku (vrátane uplatňovania samoosvedčovania v sektoroch, kde je to vhodné a primerané) a zavedenia ustanovení zameraných na dosiahnutie kompatibility požiadaviek v oblasti skúšobníctva vo viacerých prioritných sektoroch a presadzovania používania akreditácie.

               Dohoda by mala obsahovať ustanovenia zamerané na zlepšenie poskytovania informácií dovozcom a vývozcom.

               V rámci rokovaní by sa mala venovať pozornosť vzťahu medzi dohodou a existujúcou dohodou o vzájomnom uznávaní, aby sa zlepšilo jej vykonávanie a zabezpečila efektívnejšia spolupráca.

               Sanitárne a fytosanitárne opatrenia

               Strany by mali vychádzať z Dohody WTO o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a ísť nad jej rámec, pričom budú sledovať cieľ vzájomného uľahčenia prístupu na trh druhej strany a chrániť pritom život a zdravie ľudí, zvierat alebo rastlín. Kapitola súvisiaca so sanitárnymi a fytosanitárnymi opatreniami by mala pokrývať otázky, ako je transparentnosť, proporcionalita, zbytočné prieťahy, harmonizácia, uznávanie rovnocennosti a alternatívne opatrenia, regionalizácia, postupy kontrol, inšpekcií a schvaľovania, audity, dovozné kontroly, núdzové opatrenia, súhlas s usadením sa bez predchádzajúcej kontroly, možnosť zavedenia celoúniových autorizačných postupov (jediný subjekt), regulačná spolupráca, lepšia spolupráca v oblasti antimikrobiálnej rezistencie, ako aj vytvorenie mechanizmu na urýchlené riešenie konkrétnych obáv v oblasti obchodu spojených so sanitárnymi a s fytosanitárnymi opatreniami.

               Rokovania by sa mali riadiť ustanoveniami smerníc na rokovania, ktoré prijala Rada 20. februára 1995 (dokument Rady č. 4976/95). Rokovania by sa mali zaoberať vzťahom medzi dohodou a dohodou medzi EÚ a Novým Zélandom o sanitárnych opatreniach pri obchodovaní so živými zvieratami a živočíšnymi výrobkami, pričom sa zachová jej obsah a zabezpečí efektívnejšia spolupráca.

               Dobré životné podmienky zvierat

               Dohoda by mala podporovať nepretržitú spoluprácu a výmenu v oblasti dobrých životných podmienok zvierat, ktorých cieľom bude okrem iného prípadné záväzky týkajúce sa rovnocennosti medzi stranami v oblasti dobrých životných podmienok zvierat.

               Záruky

               Dohoda by mala obsahovať doložku o ochranných opatreniach, podľa ktorej môže každá strana prijať primerané opatrenia v súlade s Dohodou WTO o vykonávaní článku  XIX Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 alebo Dohodou WTO o ochranných opatreniach. Zároveň by sa malo v dohode stanoviť, že rušivý vplyv takýchto ochranných opatrení na vzájomný obchod by mal byť čo najmenší.

               V záujme maximalizácie záväzkov k liberalizácii a zabezpečenia potrebnej ochrany so zreteľom na osobitosti citlivých sektorov by dohoda mala v zásade obsahovať bilaterálnu ochrannú doložku, prostredníctvom ktorej môže každá strana čiastočne alebo úplne zrušiť preferencie, ak zvýšenie dovozu určitého výrobku z druhej strany spôsobuje vážnu ujmu jej domácemu výrobnému odvetviu alebo ak existuje hrozba vyvolania vážnej ujmy.

               Antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia

               Dohoda by mala obsahovať doložku o antidumpingových a vyrovnávacích opatreniach, podľa ktorej môže každá strana prijať primerané opatrenia proti dumpingu a/alebo napadnuteľným subvenciám v súlade s Dohodou WTO o vykonávaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 alebo Dohodou WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Do dohody by sa mali zároveň začleniť záväzky nad rámec pravidiel WTO v tejto oblasti v súlade s pravidlami EÚ a predchádzajúcimi dohodami.

               V dohode by sa malo uznať, že platby v rámci „zeleného koša“ nenarúšajú obchod a v zásade by sa teda na ne nemali vzťahovať antidumpingové ani vyrovnávacie opatrenia.

               Obchod so službami, priame zahraničné investície a digitálny obchod

               V súlade s článkom V Všeobecnej dohody o obchode so službami by dohoda mala mať značné sektorové pokrytie a mala by sa vzťahovať na všetky spôsoby dodávok. Z rozsahu pôsobnosti dohody by sa a priori nemal vylúčiť žiadny sektor, okrem vylúčenia audiovizuálnych služieb a služieb a činností, ktoré sú poskytované, resp. vykonávané pri výkone verejnej moci. Cieľom rokovaní by mala byť postupná a recipročná liberalizácia obchodu so službami a priamych zahraničných investícií, ktorá sa má dosiahnuť odstránením obmedzení prístupu na trh a národného zaobchádzania, nad rámec záväzkov a ponúk v rámci WTO, ktoré obe strany predložili v kontexte rokovaní o dohode o obchode so službami. Dohoda by mala zahŕňať pravidlá pre požiadavky na plnenie v spojitosti s priamymi zahraničnými investíciami.

               Dohoda by mala navyše obsahovať regulačné pravidlá. Na tieto účely by rokovania mali zahŕňať napríklad tieto záležitosti:

               ·regulačné ustanovenia týkajúce sa transparentnosti a vzájomného uznávania,

               ·horizontálne ustanovenia týkajúce sa vnútroštátnej regulácie, napr. ustanovenia na zaistenie nestrannosti a riadneho procesu, pokiaľ ide o požiadavky a postupy pre udeľovanie povolení a kvalifikácií, a

               ·regulačné ustanovenia pre konkrétne sektory – vrátane telekomunikačných služieb, finančných služieb, doručovacích služieb a služieb medzinárodnej námornej dopravy.

               V kontexte čoraz rozšírenejšej digitalizácie obchodu by rokovania mali vyústiť do pravidiel vzťahujúcich sa na digitálny obchod a cezhraničné toky údajov, dôveryhodné elektronické služby a elektronické autentifikačné služby, ako aj nevyžiadanú priamu marketingovú komunikáciu, ktoré budú riešiť neoprávnené požiadavky na lokalizáciu dát, bez toho, aby  sa predmetom rokovaní stali alebo boli dotknuté pravidlá EÚ v oblasti ochrany osobných údajov.

               V súlade so záväzkami strán v Mode4 môžu byť súčasťou dohody procedurálne záväzky týkajúce sa vstupu a pobytu fyzických osôb na účely podnikania. Žiadne ustanovenie dohody by však nemalo stranám brániť v uplatňovaní ich vnútroštátnych právnych predpisov, nariadení a požiadaviek týkajúcich sa vstupu a pobytu, za predpokladu, že sa pritom neodstránia ani neobmedzia výhody vyplývajúce z dohody. Naďalej by sa mali uplatňovať právne predpisy, nariadenia a požiadavky týkajúce sa pracovných podmienok a pracovných práv, ktoré platia v EÚ.

               V dohode by sa mala opätovne potvrdiť právo vo verejnom záujme regulovať hospodársku činnosť s cieľom dosiahnuť legitímne ciele politiky, ako je ochrana a podpora verejného zdravia, sociálnych služieb, verejného vzdelávania, bezpečnosti, životného prostredia, verejnej morálky, sociálna ochrana alebo ochrana spotrebiteľa, ochrana súkromia a údajov a podpora a ochrana kultúrnej rozmanitosti, Vysoká kvalita verejných služieb EÚ by sa mala zachovať v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä Protokolom č. 26 o službách všeobecného záujmu a so zreteľom na záväzky EÚ v tejto oblasti vrátane GATS.

               Pohyb kapitálu a platby

               Dohoda by sa mala usilovať o odstránenie prekážok bežných platieb a pohybu kapitálu súvisiacich s transakciami, ktoré sa liberalizujú v rámci dohody, a mala by obsahovať doložku o zachovaní súčasného stavu.. Mala by obsahovať ochranné ustanovenia a ustanovenia o výnimkách (napr. v súvislosti s hospodárskou a menovou úniou a platobnou bilanciou Únie), ktoré by mali byť v súlade s ustanoveniami ZFEÚ o voľnom pohybe kapitálu.

               Práva duševného vlastníctva

               Dohoda by mala dopĺňať Dohodu WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (dohoda TRIPS) a vychádzať z nej tak, aby sa zaistila primeraná a účinná úroveň ochrany a presadzovanie práv duševného vlastníctva.

               Kapitola venovaná právam duševného vlastníctva by mala upravovať oblasti, akými sú autorské práva, ochranné známky, dizajn, patenty, práva k odrodám rastlín, nezverejnené informácie vrátane obchodných tajomstiev, zemepisné označenia a dôraznejšie presadzovanie. Dohoda by sa mala usilovať o väčšiu efektívnosť presadzovania práv duševného vlastníctva, a to aj v digitálnom prostredí a na hraniciach (aj pri vývoze)

               Na podporu vykonávania kapitoly venovanej právam duševného vlastníctva by sa mal dohodou zaviesť vhodný mechanizmus spolupráce strán, ako aj nadviazať pravidelný dialóg o právach duševného vlastníctva, ktorého cieľom bude podporiť výmenu informácií o pokroku jednotlivých strán v oblasti legislatívy, výmenu skúseností o presadzovaní a konzultácie v súvislosti s tretími krajinami.

               V rámci rokovaní by sa mala preskúmať otázka genetických zdrojov, tradičných znalostí a folklóru bez toho, aby boli dotknuté príslušné mnohostranné diskusie v tejto súvislosti.

               Zemepisné označenia

               Dohoda by mala poskytovať priamu ochranu zahrnutím  zoznamu zemepisných označení (vína, liehoviny, poľnohospodárske výrobky a potraviny), a to s vysokým stupňom ochrany vychádzajúc z článku 23 dohody TRIPS vrátane evokovania iných označení, dôraznejšieho presadzovania, koexistencie s predchádzajúcimi obchodnými známkami v dobrej viere, ochrany pred následnými nechránenými generickými označeniami a možnosti doplniť nové zemepisné označenia. Mali by sa riešiť aj otázky individuálnych predchádzajúcich práv, napríklad v súvislosti s odrodami rastlín, ochrannými známkami, generickými alebo inými zákonnými predchádzajúcimi použitiami. Rokovania budú zároveň zahŕňať dojednania o ochrane zemepisných označení na trhoch tretích krajín.

               Verejné obstarávanie

               Na základe záväzkov jednotlivých strán podľa Dohody WTO o vládnom obstarávaní by sa dohoda mala zameriavať na dosiahnutie komplexného a lepšieho prístupu na trhy verejného obstarávania. To by malo zahŕňať komplexné a obojstranne prijateľné pokrytie obstarávania na všetkých úrovniach verejnej správy, tzv. crown entities, štátom vlastnené podniky a podniky s osobitnými alebo výhradnými právami, a obstarávanie tovaru, služieb a verejných prác. Strany pritom navzájom uznávajú osobitosti a citlivý charakter svojho prostredia verejného obstarávania. Malo by sa zvážiť, či dohoda bude zahŕňať aj záväzky týkajúce sa verejno-súkromných partnerstiev/koncesií v súlade s príslušnými právnymi predpismi v tejto oblasti. Strany uznávajú význam zásady národného zaobchádzania s cieľom zabezpečiť zaobchádzanie, ktoré nie je menej priaznivé ako zaobchádzanie priznané miestnym usadeným dodávateľom tovaru alebo poskytovateľom služieb.

               Procedurálne záväzky by sa mali zakladať na pravidlách, postupoch a požiadavkách stanovených v Dohode WTO o vládnom obstarávaní. Záväzky by mali v prvom rade zaistiť riadny postup (zahŕňajúci napr. účinné mechanizmy preskúmania) a transparentnosť v príslušnom obstarávaní. S cieľom poskytnúť podnikom jednoducho dostupné informácie by sa mali zvážiť osobitné prvky týkajúce sa transparentnosti, aby sa zabezpečila zrozumiteľnosť, pokiaľ ide o uplatniteľné pravidlá verejného obstarávania a dostupné príležitosti v oblasti verejného obstarávania,

               Obchod a hospodárska súťaž

               Dohoda by mala obsahovať ustanovenia o hospodárskej súťaži, ktoré sa budú týkať pravidiel hospodárskej súťaže a ich presadzovania.

               Dohoda by mala obsahovať ustanovenia o subvenciách. Okrem toho by sa mala zaoberať aj štátom kontrolovanými podnikmi, určenými monopolmi a podnikmi, ktorým boli udelené osobitné práva alebo privilégiá.

               Malé a stredné podniky

               Súčasťou dohody by mala byť samostatná kapitola venovaná MSP. Dohoda by mala napomáhať MSP, aby v plnej miere využili obchodné príležitosti, ktoré poskytuje, a to aj prostredníctvom opatrení na výmenu informácií o požiadavkách týkajúcich sa prístupu na trh a vhodnej inštitucionálnej štruktúry.

               Obchod a trvalo udržateľný rozvoj

               Dohoda by mala zahŕňať ustanovenia o aspektoch obchodu a trvalo udržateľného rozvoja týkajúcich sa práce a životného prostredia s významom v rámci obchodu a priamych zahraničných investícií. Mala by obsahovať ustanovenia na podporu dodržiavania a účinného vykonávania príslušných zásad a pravidiel dohodnutých na medzinárodnej úrovni vrátane základných pracovných noriem a základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce a mnohostranných environmentálnych dohôd (aj tých, ktoré sa týkajú zmeny klímy).

               Dohoda by mala opätovne potvrdiť právo strán na reguláciu v oblastiach týkajúcich sa práce a životného prostredia, ktorá je v súlade s ich medzinárodnými záväzkami, v snahe dosiahnuť vysokú úroveň ochrany. Mala by obsahovať ustanovenia o úrovniach ochrany v oblasti práce a životného prostredia, ktoré sa nesmú znížiť v záujme podpory obchodu a priamych zahraničných investícií. Súčasťou toho by mal byť záväzok neodchyľovať sa od vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti práce alebo životného prostredia ani ich neprestať presadzovať.

               Dohoda by mala presadzovať, aby obchod a priamre zahraničné investície viac prispievali k trvalo udržateľnému rozvoju, pričom by sa mala zaoberať aj oblasťami ako uľahčenie obchodu s environmentálnym tovarom a službami šetrnými ku klíme a podpora dobrovoľných systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti a sociálnej zodpovednosti podnikov, so zreteľom na nástroje uznané na medzinárodnej úrovni

               Dohoda by mala obsahovať aj záväzky podporujúce obchod so zákonne nadobudnutými a trvalo udržateľne obhospodarovanými prírodnými zdrojmi, predovšetkým v súvislosti s biodiverzitou, voľne žijúcou zverou, produktmi lesného hospodárstva, rybolovom a pokrývať príslušné medzinárodné nástroje a postupy. Mala by podporovať aj obchod, ktorý napomáha nízkoemisný rozvoj odolný proti zmene klímy.

               V dohode by sa mali stanoviť vhodné ustanovenia na zaistenie účinného vykonávania a monitorovania týchto ustanovení, ako aj postupy na urovnávanie prípadných sporov, ku ktorým dôjde medzi stranami, a mala by sa upraviť účasť občianskej spoločnosti.

               Energetika a suroviny

               Súčasťou dohody by mali byť ustanovenia zamerané na aspekty energetiky a surovín, ktoré súvisia s obchodom a priamymi zahraničnými investíciami. Cieľom dohody by malo byť zabezpečenie otvoreného, transparentného nediskriminačného a predvídateľného podnikateľského prostredia, ako aj obmedzenie protisúťažných praktík v tejto oblasti. Do dohody by sa mali takisto začleniť pravidlá, ktoré podporujú a ďalej podnecujú obchod a priame zahraničné investície v sektore energie z obnoviteľných zdrojov. Dohodou by sa takisto mala zintenzívniť spolupráca v uvedených oblastiach.

               Transparentnosť právnych predpisov

               Dohoda by mala obsahovať ustanovenia o:

               ·uverejňovaní návrhov na všeobecne záväzné opatrenia (vrátane verejného sprístupnenia všeobecne záväzných opatrení) nediskriminačným spôsobom a pri poskytnutí primeraného času na pripomienkovanie,

               ·žiadostiach o informácie a kontaktných miestach spolu s mechanizmami na vybavenie žiadostí zainteresovaných strán v súvislosti s navrhovanými opatreniami,

               ·správnych konaniach založených na právnych predpisoch a v súlade s právnymi predpismi, ktoré zabezpečia, aby boli informácie o vykonávaní všeobecne záväzných opatrení dostupné zainteresovaným osobám a aby subjekty dotknuté určitým konaním dostali primeranú príležitosť predložiť svoje stanoviská skôr, než sa prijme konečné správne opatrenie,

               ·primeraných možnostiach preskúmania správneho opatrenia a odvolania sa voči nemu v oblastiach upravených dohodou,

               ·podpore kvalitnej regulácie a osvedčenej správnej praxe.

               Spolupráca v oblasti regulácie

               Dohoda by mala obsahovať prierezové pravidlá týkajúce sa regulačnej súdržnosti a transparentnosti pri navrhovaní, prijímaní a vykonávaní účinných, nákladovo efektívnych a lepšie vzájomne zlučiteľných právnych predpisov s cieľom uľahčiť obchod. Dohoda by mala obsahovať ustanovenia o podpore výmeny informácií, lepšom využívaní osvedčených regulačných postupov a intenzívnejšej spolupráci v oblasti regulácie.

               Na tieto účely by sa malo zvážiť zavedenie ustanovení o spolupráci v oblasti regulácie v určitých osobitných oblastiach, na ktoré sa nevzťahuje súčasný rámec, ako aj mechanizmy odhaľovania potenciálnych prekážok, ktorým je v rámci spolupráce v oblasti regulácie potrebné venovať pozornosť.

               Inštitucionálne a záverečné ustanovenia

               Malo by sa stanoviť jasné právne a inštitucionálne prepojenie medzi dohodou a PARC. Mal by sa tým zabezpečiť vonkajší súlad, najmä pokiaľ ide o existenciu, uplatňovanie, pozastavenie a ukončenie platnosti príslušných ustanovení.

               Dohodou by sa mal zriadiť osobitný zastrešujúci orgán, ktorý bude monitorovať jej vykonávanie. Podľa potreby sa môžu v konkrétnych oblastiach zriadiť výbory a pracovné skupiny, ktoré by mali pôsobiť v rámci pôsobnosti zastrešujúceho orgánu.

               Urovnávanie sporov a mediácia

               Dohoda by mala obsahovať účinný a záväzný mechanizmus urovnávania sporov so skráteným konaním, predovšetkým pokiaľ ide o zloženie rozhodcovského tribunálu a vedenie rozhodcovského konania. Mechanizmus urovnávania sporov by mal byť transparentný, otvorený a inovačný. Mala by zahŕňať ustanovenia o pružnom a rýchlom mediačnom mechanizme.

               Všeobecné výnimky

               Dohoda by mala zahŕňať všeobecné výnimky vzťahujúce sa na príslušné časti dohody vrátane výnimiek týkajúcich sa bezpečnosti, platobnej bilancie, prudenciálneho dohľadu a daní.

               Autentické jazyky

               Dohoda by mala byť rovnako autentická vo všetkých úradných jazykoch EÚ a na tento účel by mala obsahovať jazykovú doložku.

               Iné otázky

               V dohode by sa mala uznať dôležitosť otázok súvisiacich s ochranou spotrebiteľa a podporovať účinná ochrana spotrebiteľa, a to aj v digitálnom prostredí.

               V nadväznosti na analýzu Komisie, po predchádzajúcej konzultácii s Výborom pre obchodnú politiku a v súlade so zmluvami o EÚ môže dohoda obsahovať ďalšie ustanovenia súvisiace s obchodnými a hospodárskymi vzťahmi, ak bude v priebehu rokovaní vyjadrený spoločný záujem takéto ustanovenia do dohody začleniť.

               Waitangi

               Dohoda by mala zohľadňovať záväzky vlády Nového Zélandu v súvislosti s Dohodou z Waitangi. Žiadne opatrenia prijaté podľa tohto ustanovenia by sa v tejto súvislosti nemali používať ako prostriedok svojvoľnej alebo neopodstatnenej diskriminácie osôb druhej strany, ani ako skryté obmedzenie obchodu s tovarom, obchodu so službami a priamych zahraničných investícií.


				|

		52014PC0147

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa schvaľuje, aby Komisia v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu uzavrela Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej /* COM/2014/0147 final */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Tento návrh je pripravený s ohľadom na
plánované podpísanie, predbežné uplatňovanie a uzavretie Dohody
o pridružení medzi EÚ a Moldavskou republikou s cieľom
schváliť uzavretie dohody o pridružení Komisiou v mene Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu.
Keďže Európske spoločenstvo pre
atómovú energiu je takisto zmluvnou stranou Dohody o pridružení medzi Európskou
úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na
strane druhej, Komisia vypracuje pre Radu na schválenie samostatné
odporúčanie týkajúce sa uzavretia tých častí dohody, ktoré patria do
pôsobnosti Zmluvy o Euratome.
Podpísanie a uzavretie medzinárodných dohôd
Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu upravujú odlišné postupy. V
súlade s článkom 101 Zmluvy o Euratome má takéto dohody uzatvárať
Komisia so súhlasom Rady. Je preto nevyhnutné prijať samostatné
rozhodnutia pre podpísanie a uzavretie dohody o pridružení Európskou úniou a
Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu.
Na účely uzavretia dohody o pridružení v
mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu Komisia odporúča,
aby Rada udelila svoj súhlas v súlade s druhým odsekom článku 101 Zmluvy o
Euratome.
Vzhľadom na výsledky
rokovaní uvedené v návrhu rozhodnutia Rady o podpise v mene Európskej únie a
predbežnom vykonávaní Dohody o pridružení medzi EÚ a Moldavskou republikou, ako
aj v návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o pridružení medzi EÚ
a Moldavskou republikou, Komisia navrhuje, aby Rada rozhodla, že dohoda o pridružení
medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich
členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane
druhej, by sa mala podpísať v mene Únie, a aby vymenovala osobu(-y) riadne
splnomocnenú(-é) na podpis dohody v mene Únie.
Po udelení súhlasu Rady a
prijatí príslušného rozhodnutia Komisie bude Komisia môcť podpísať a
uzavrieť dohodu o pridružení v mene Európskeho spoločenstva pre
atómovú energiu.
2.           VÝSLEDKY A PRÁVNE PRVKY
NÁVRHU
Komisia odporúča, aby Rada schválila
podľa druhého odseku článku 101 Zmluvy o Euratome uzavretie Dohody o
pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú
energiu a jeho členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou
na strane druhej, pokiaľ ide o otázky patriace do pôsobnosti Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu.
Znenie dohody je priložené k tomuto
odporúčaniu.
Pokiaľ
ide o Úniu, právnym základom na uzavretie tejto dohody je článok 217 ZFEÚ
v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a) a článkom 218 ods. 8
druhým pododsekom.
Pokiaľ
ide o Európske spoločenstvo pre atómovú energiu, právnym základom pre túto
dohodu je článok 101 Zmluvy o Euratome.
Pripojený
návrh predstavuje, spolu s rozhodnutím Komisie o uzavretí dohody, právny
nástroj na uzavretie dohody o pridružení v mene Európskeho spoločenstva
pre atómovú energiu.
Skutočnosť, že Komisia
predložila svoj návrh ako dohodu medzi Úniou a jej členskými štátmi a
Moldavskou republikou súvisí s genézou tejto dohody vychádzajúcou z ustanovení
zmluvy platných pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy.
Podľa článku 102 Zmluvy o Euratome
dohoda nemôže nadobudnúť platnosť pre Európske spoločenstvo pre
atómovú energiu skôr, ako členské štáty oznámia Komisii, že daná dohoda sa
stala vykonateľnou v súlade s ustanoveniami ich príslušných vnútroštátnych
právnych predpisov.
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa schvaľuje, aby Komisia v mene
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu uzavrela Dohodu o pridružení
medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich
členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o Euratome, a najmä
na jej článok 101 druhý odsek,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rada 15. júna 2009 poverila
Komisiu začatím rokovaní s Moldavskou republikou o uzavretí novej dohody
medzi Európskou úniou a Moldavskou republikou s cieľom nahradiť
dohodu o partnerstve a spolupráci.[1]

(2)       S prihliadnutím na úzke
vzťahy v minulosti a prehlbujúce sa väzby medzi zmluvnými stranami, ako aj
na ich želanie posilniť a rozšíriť svoje vzťahy ambicióznym a
inovačným spôsobom boli rokovania o Dohode o pridružení medzi Európskou
úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými
štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej (ďalej
len „dohoda“), úspešne ukončené parafovaním dohody 29. novembra 2013.

(3)       Komisia navrhuje Rade, aby sa
dohoda podpísala v mene Únie a predbežne vykonávala v súlade s jej článkom
465 až do jej uzavretia k neskoršiemu dátumu.
(4)       Dohoda sa tiež vzťahuje
na oblasti patriace do pôsobnosti Európskeho spoločenstva pre atómovú
energiu, konkrétne jej článok 77 písm. i).
(5)       Na podpísanie a uzavretie
dohody sa vzťahuje samostatný postup, pokiaľ ide o otázky patriace do
pôsobnosti Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
(6)       Z tohto dôvodu by sa aj v
mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu mala uzatvoriť
dohoda týkajúca sa oblastí v pôsobnosti Zmluvy o Euratome.
(7)       Podľa článku 102
Zmluvy o Euratome dohoda nemôže nadobudnúť platnosť pre Európske
spoločenstvo pre atómovú energiu skôr, ako členské štáty oznámia
Európskej komisii, že daná dohoda sa stala vykonateľnou v súlade s
ustanoveniami ich príslušných vnútroštátnych právnych predpisov.
(8)       Uzavretie dohody Európskou
komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu by
sa malo schváliť.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Uzavretie
Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre
atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou
republikou na strane druhej Európskou komisiou v mene Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu sa týmto schvaľuje[2]. [3]
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho prijatí.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 181, 24.6.1998, s. 1 – 48.
[2]               Znenie dohody je pripojené k rozhodnutiu o podpise v
mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Dohody o pridružení medzi Európskou
úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiou a ich členskými
štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej.
[3]               Ú. v.: Uveďte v predchádzajúcej poznámke pod
čiarou odkaz na uverejnenie rozhodnutia v dokumente [...]


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 243 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/589/ES o existencii nadmerného deficitu v Poľsku

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/589/ES o existencii nadmerného deficitu v Poľsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,

               so zreteľom na odporúčanie Komisie,

               keďže:

               (1)Rada na základe odporúčania Komisie 7. júla 2009 v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla, že v Poľsku existuje nadmerný deficit.

               (2)Rada v ten istý deň v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
                  1
                na základe odporúčania Komisie vydala odporúčanie Poľsku, aby odstránilo nadmerný deficit najneskôr do konca roku 2012.

               (3)Rada dospela 21. júna 2013 k záveru, že Poľsko prijalo účinné opatrenia, ale po prijatí pôvodného odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými dôsledkami na verejné financie. Rada preto na základe odporúčania Komisie dospela k záveru, že boli splnené podmienky stanovené v článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 a vydala nové odporúčanie Poľsku podľa článku 126 ods.7 zmluvy, aby do roka 2014 odstránilo nadmerný deficit
                  2
               .

               (4)Rada 10. decembra 2013 podľa článku 126 ods. 8 Zmluvy rozhodla, že Poľsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013 na vykonanie nápravy svojho nadmerného deficitu do roku 2014
                  3
                a podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy odporučila Poľsku, aby odstránilo nadmerný deficit do roku 2015
                  4
               . Poľsko dostalo odporúčanie dosiahnuť celkový deficit vo výške 4,8 % HDP v roku 2013, 3,9 % HDP v roku 2014 a 2,8 % HDP v roku 2015 (bez vplyvu presunu aktív z druhého piliera dôchodkového systému). Na základe makroekonomickej prognózy, z ktorej vychádzalo odporúčanie Rady, zodpovedalo zlepšovanie deficitu zlepšovaniu štrukturálneho salda o 1 % HDP v roku 2014 a 1,2 % HDP v roku 2015. Poľsko takisto dostalo odporúčanie dôsledne vykonať opatrenia, ktoré už oznámilo a prijalo, a doplniť ich o dodatočné opatrenia na dosiahnutie udržateľnej nápravy nadmerného deficitu do roku 2015. Poľsku bola na predloženie správy o prijatých opatreniach na dosiahnutie súladu s týmto odporúčaním stanovená lehota do 15. apríla 2014.

               (5)Komisia dospela 2. júna 2014 k záveru, že v danom okamihu neboli potrebné v rámci postupu pri nadmernom deficite žiadne ďalšie kroky.

               (6)V súlade s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k zmluvám, Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva
                  5
               .

               (7)Rada by mala prijať rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len vtedy, keď i) Komisia vo svojich predpovediach uvedie, že deficit nepresiahne hranicu 3 % HDP za obdobie, na ktoré sa predpoveď vzťahuje
                  6
                a (ii) pomer dlhu spĺňa výhľadový prvok referenčnej výšky dlhu.

               (8)Okrem toho by sa v súlade s Paktom stability a rastu mali riadne zohľadniť systémové dôchodkové reformy, ktorými sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne kapitalizačný pilier.

               (9)Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Poľska z apríla 2015 a na základe konvergenčného programu na rok 2015 a prognózy Komisie z jari 2015 možno prijať tieto závery:

               –Deficit verejných financií v roku 2014 dosiahol 3,2 % HDP. Keďže táto hodnota sa môže považovať za blízku k referenčnej hodnote a pomer dlhu k HDP Poľska sa dostal pod referenčnú úroveň 60 % HDP udržateľným spôsobom, Poľsko je oprávnené uplatniť ustanovenia týkajúce sa systémových dôchodkových reforiem podľa článku 2 ods. 7 nariadenia (ES) č. 1467/97. Poľská systémová dôchodková reforma z roku 1999 bola zvrátená zákonom prijatým v decembri 2013. Na základe tejto zmeny sa časť aktív naakumulovaných v súkromných plne kapitalizačných dôchodkových fondoch (ktoré tvoria druhý pilier poľského dôchodkového systému) previedla do verejného systému sociálneho zabezpečenia (prvý pilier poľského dôchodkového systému). Okrem toho druhý pilier dôchodkového systému stratil univerzálne pokrytie v tom zmysle, že účasť v ňom už nie je povinná. V dôsledku toho sa v dôsledku zmeny v roku 2013 ukončila systémová povaha reformy z roku 1999. Sociálne príspevky všetkých účastníkov však do konca júla 2014 ešte smerovali do druhého piliera. Tieto príspevky sú čisté náklady reformy dôchodkového systému z roku 1999 a musia sa zohľadniť pri posudzovaní nápravy nadmerného deficitu. Celkové priame čisté náklady za obdobie január – júl 2014 sa odhadujú na 0,4 % HDP, a sú teda dostatočné na vysvetlenie prekročenia deficitu verejných financií v roku 2014 nad referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.

               –V konvergenčnom programe, ktorý predložila poľská vláda 30. apríla 2015, sa uvádza cieľový deficit na rok 2015 vo výške 2,7 % HDP a na rok 2016 vo výške 2,3 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 by mal deficit dosiahnuť v roku 2015 úroveň 2,8 % HDP a na základe predpokladu nezmenenej politiky v roku 2016 úroveň 2,6 % HDP. Deficit by mal teda počas prognózovaného obdobia zostať pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve.

               –Komisia odhaduje, že štrukturálne saldo, teda saldo verejných financií upravené o hospodársky cyklus a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v roku 2014 zlepšilo o 0,9 % HDP.

               –Hrubý verejný dlh v roku 2014 predstavoval 50,1 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 by sa mal hrubý verejný dlh v roku 2015 nachádzať na úrovni 50,9 % HDP a v roku 2016 na úrovni 50,8 % HDP, t. j. bude pod referenčnou hodnotou 60 % HDP.

               (10)Od roku 2015, čo je rok nasledujúci po náprave nadmerného deficitu, sa Poľsko nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu, pričom by malo primeraným tempom dosiahnuť pokrok smerom k strednodobému cieľu, a to pri dodržaní referenčnej hodnoty pre výdavky. V prognóze Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že v rokoch 2015 a 2016 sa štrukturálne saldo zlepší o 0,2 % HDP, na základe predpokladu nezmenenej politiky. Na základe celkového posúdenia sa predpokladá, že Poľsko dodrží požadovanú úpravu smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2015 založenú na čistom raste výdavkov pod referenčnou hodnotou, i keď existuje riziko určitej odchýlky od požadovanej úpravy v roku 2016, keďže štrukturálna úprava nespĺňa požiadavku v roku 2016, takže v danom roku budú potrebné ďalšie opatrenia.

               (11)V súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu má zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný deficit upraví.

               (12)Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit v Poľsku upravený, a preto by sa malo rozhodnutie 2009/589/ES zrušiť.

               (13)Rada pripomína, že systémová dôchodková reforma z roku 1999 nahradila verejný dôchodkový systém so stanovenými dávkami trojpilierovým systémom založeným na stanovených príspevkoch. Hlavným cieľom reformy bolo zlepšenie udržateľnosti poľského dôchodkového systému, najmä vzhľadom na veľmi náročnú demografickú prognózu, ktorej Poľsko čelí. Zvrátenie systémovej reformy na konci roku 2013 spôsobilo, že znovu stúpla úloha prvého, verejného piliera, ktorý na rozdiel od druhého piliera nie je plne kapitalizačný, ale formálny systém so stanovenými príspevkami. Aj keď zvrátenie systémovej reformy z roku 1999 prinieslo krátkodobé rozpočtové úľavy, nezlepšuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií, keďže krátkodobé prínosy pochádzajúce z vyšších sociálnych príspevkov a nižšie úrokové platby budú vyvážené vyššími budúcimi dôchodkovými platbami z verejného dôchodkového piliera. Celkovo prináša zvrátenie systémovej dôchodkovej reformy z roku 1999 určité riziká pre poľské verejné financie z dlhodobého hľadiska,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Z celkového posúdenia vyplýva, že nadmerný deficit v Poľsku sa upravil.

               Článok 2

               Rozhodnutie 2009/589/ES sa týmto zrušuje.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)
                  Odporúčanie Rady z 21. júna 2013 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Poľsku.

                     (3)
                  Rozhodnutie Rady 2013/758/EÚ z 10. decembra 2013, ktorým sa stanovuje, že Poľsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013.

                     (4)
                  Odporúčanie Rady z 2. decembra 2013 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Poľsku.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

                     (6)
                  V súlade so „Špecifikáciami implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“ z 3. septembra 2012. Pozri:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf