               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 508 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej Španielsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Španielsko ako členský štát, ktorého menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je zohľadnené v odporúčaniach 1 až 3 uvedených ďalej.

               (3)Správa o Španielsku na rok 2017
                  8
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Španielska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Súčasťou správy bolo aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 22. februára 2017
                  9
               . Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré majú cezhraničný význam. Prebytok bežného účtu sa síce premieta do znižovania čistých zahraničných záväzkov Španielska, ich objem však i napriek tomu ostáva veľký a vystavuje krajinu kolísavým náladám na trhu. Hoci dlh súkromného sektora sa výrazne znížil, a to najmä v prípade spoločností, dlh domácností sa i naďalej udržiava na vysokej úrovni. Hospodársky rast sa stal hlavným motorom znižovania dlhu ale riziká fiškálnej udržateľnosti ostávajú zo strednodobého hľadiska vysoké. Potreba konať je obzvlášť naliehavá v záujme zníženia rizika pôsobenia nepriaznivých účinkov nerovnováh na španielske hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť a cezhraničný význam, aj na hospodársku a menovú úniu. Finančný sektor i naďalej vykazuje vysokú mieru stability, ku ktorej prispieva aj jeho prebiehajúca reštrukturalizácia, nízke náklady na financovanie a oživenie hospodárstva. Vytváranie pracovných miest zaznamenalo v posledných rokoch výraznú dynamiku a došlo k prudkému poklesu miery nezamestnanosti, ktorá však i napriek tomu ostáva veľmi vysoká. Pri intenzívnom vytváraní pracovných miest a zvyšovaní konkurencieschopnosti zohrávali v posledných rokoch významnú úlohu reformy trhu práce a zmierňovanie rastu miezd.

               (4)Španielsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 29. apríla 2017 svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  10
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  11
               .

               (6)Na Španielsko sa v súčasnosti vzťahuje nápravná časť Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2017 Španielsko v súlade s upozornením Rady z 8. augusta 2016 plánuje odstrániť nadmerný deficit do roku 2018. Celkový deficit sa má podľa plánu ďalej znižovať, a to až na úroveň 0,5 % HDP v roku 2020. V prognóze výdavkov uvedenej v programe je zohľadnené vysporiadanie podmienených záväzkov súvisiacich s diaľničnými projektmi a finančným sektorom, ktoré predstavujú takmer 0,4 % HDP v roku 2017 a 0,2 % HDP v roku 2018. Dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa však v časovom rámci programu stability neplánuje. Predpokladá sa, že prepočítané štrukturálne saldo
                  12
                dosiahne v roku 2020 úroveň - 1,9 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa v roku 2017 zníži na úroveň 98, 8 %, v roku 2018 na úroveň 97,6 % a v roku 2020 dosiahne úroveň 92,5 %. Makroekonomické prognózy programu sú až do roku 2018 realistické a následne mierne optimistické. Plánované dosahovanie cieľov sa vo všeobecnosti i naďalej opiera o pozitívny hospodársky výhľad, ktorý je však vystavený určitým rizikám. Ďalšie riziká, ktoré ohrozujú dosahovanie fiškálnych cieľov, súvisia s neistotou, pokiaľ ide o vplyv nedávnych daňových opatrení. Program po zohľadnení predpokladaného vysporiadania podmienených záväzkov (ktoré nie je zohľadnené v prognóze Komisie) okrem toho počíta v rokoch 2017 a 2018 s výrazne väčším obmedzovaním výdavkov, než sa uvádza v prognóze Komisie. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na rok 2018 však neboli ešte konkretizované.

               (7)Rada 8. augusta 2016 vyzvala Španielsko, aby do roku 2018 odstránilo nadmerný deficit a konkrétne, aby znížilo deficit verejných financií v roku 2016 na úroveň 4,6 % HDP, v roku 2017 na úroveň 3,1 % HDP a napokon v roku 2018 na úroveň 2,2 % HDP. Zlepšenie salda verejných financií sa podľa aktualizovanej prognózy Komisie z jari 2016 očakávalo v súvislosti s prognózovaným zhoršením štrukturálneho salda o 0,4 % HDP v roku 2016 a jeho zlepšením o 0,5 % HDP v rokoch 2017 a 2018. Španielsko dosiahlo v roku 2016 celkový deficit na úrovni 4,5 % HDP, čo je mierne pod cieľovou úrovňou stanovenou Radou. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa podľa scenára nezmenených politík plánuje zníženie celkového deficitu v roku 2017 na úroveň 3,2 % HDP a v roku 2018 ďalej na úroveň 2,6 % HDP, čo je úroveň o 0,1 % HDP vyššia ako cieľ stanovený v programe stability, resp. o 0,4 % HDP viac, ako vyžaduje Rada. Na rozdiel od programu stability táto prognóza nepredpokladá vysporiadanie uvedených podmienených záväzkov. Predpokladá sa, že kumulatívne fiškálne úsilie v rokoch 2016 a 2017 sa podarí zabezpečiť len s ťažkosťami, zatiaľ čo v roku 2018 sa za predpokladu nezmenených politík očakáva, že fiškálne úsilie nesplní požiadavky Rady. V auguste 2016 Rada okrem toho vyzvala Španielsko, aby prijalo opatrenia na zlepšenie fiškálneho rámca, avšak v programe stability sa neuvádzajú žiadne plány na posilnenie vplyvu výdavkového pravidla stanoveného v zákone o stabilite na udržateľnosť verejných financií. Rada vo všeobecnosti zastáva názor, že sa budú musieť prijať ďalšie opatrenia, najmä v roku 2018, na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu, a najmä s podmienkami uvedenými v upozornení Rady z 8. augusta 2016.

               (8)Španielsku ešte stále chýba jasný a jednotný politický rámec pre verejné obstarávanie, ktorý by zabezpečil dodržiavanie právnych predpisov, vysokú úroveň hospodárskej súťaže a hospodársku efektívnosť, a to najmä prostredníctvom účinného mechanizmu kontrol ex ante a ex post, zvýšenej transparentnosti a posilnenej koordinácie v prípade verejných obstarávateľov a subjektov na všetkých úrovniach verejnej správy. S cieľom zlepšiť systém dohľadu nad verejným obstarávaním predložila vláda v roku 2017 návrhy určitých opatrení, ktoré momentálne čakajú v parlamente na schválenie.

               (9)Španielsko dosiahlo pokrok v boji proti korupcii, najmä pokiaľ ide o transparentnosť rozhodovania správnych orgánov a konkrétne o uzákonenie právnych aktov o transparentnom financovaní politických strán, majetkovom priznaní a konflikte záujmov. Kľúčové bude teraz zamerať sa na vykonávanie týchto opatrení. Napriek tomu, že vyšetrovanie korupcie zaznamenalo prudký vzostup a zahŕňalo aj prípady na miestnej a regionálnej úrovni, na týchto úrovniach verejnej správy neboli vypracované žiadne špecifické preventívne stratégie na znižovanie miery rizika korupcie a neexistuje ani žiadna spoločná preventívna stratégia naprieč jednotlivými úrovňami. Pokiaľ ide o ďalšie nedostatky, akými sú chýbajúca legislatíva na ochranu oznamovateľov protispoločenskej činnosti, miera nezávislosti nedávno vytvoreného Úradu pre konflikt záujmov a chýbajúca regulácie lobingu, zatiaľ sa na ich odstránenie neprijali žiadne konkrétne opatrenia. Ďalším problémom sú zdĺhavé súdne konania v prípadoch korupcie. Hoci trestné právo procesné bolo zmenené v roku 2015 s cieľom obmedziť čas vyčlenený na vyšetrovanie a znížiť prieťahy v trestnom konaní, toto opatrenie by mohlo viesť k beztrestnosti pri komplexných prípadoch korupcie, pri ktorých by časový limit nebol dostatočný na dokazovanie.

               (10)Španielsko má napriek štandardnej sadzbe DPH, ktorá zodpovedá priemeru EÚ, relatívne nízke príjmy z DPH. Dôvodom je predovšetkým skutočnosť, že v Španielsku sa pri rôznych tovaroch a službách vo výraznej miere uplatňujú znížené sadzby alebo oslobodenie od dane. V dôsledku toho zaznamenalo Španielsko v roku 2014 najväčšiu medzeru vo výbere DPH v EÚ (59 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 44 %). Španielsko má zároveň aj jedny z najnižších príjmov z environmentálnych daní v EÚ, a to i napriek určitým opatreniam prijatým v posledných rokoch, najmä v sektore energetiky. Zdaňovanie znečisťovania a využívania zdrojov môže viesť k zvýšeniu príjmov a k významným sociálnym a environmentálnym prínosom. Zároveň tu existuje rozdielnosť v normatívnych predpisoch, ktorá znamená nejednotný prístup k určitým environmentálnym daniam na regionálnej úrovni. Pokiaľ ide o výdavky, vláda poverila španielsku nezávislú fiškálnu inštitúciu (AIReF), aby vykonala preskúmanie výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy. Toto preskúmanie pomôže určiť oblasti, v ktorých možno výdavkové potreby naplniť efektívnejším využívaním zdrojov.

               (11)Vytváranie pracovných miest zaznamenalo v posledných rokoch výraznú dynamiku, k čomu prispeli aj reformy trhu práce a zmierňovanie rastu miezd. Došlo k prudkému poklesu miery nezamestnanosti, ktorá však i napriek tomu ostáva jedna z najvyšších v EÚ, a to najmä medzi mladými a nízkokvalifikovanými ľuďmi, čo so sebou prináša riziko vylúčenia z trhu práce. Takmer polovica nezamestnaných je bez práce viac ako rok. Španielsko v súčasnosti prijíma opatrenia zamerané na podporu mladých ľudí, najmä prostredníctvom rozšírenia kritérií oprávnenosti na poskytnutie záruky pre mladých ľudí, a na zintenzívnenie individuálnej podpory dlhodobo nezamestnaných. Účinnosť týchto opatrení závisí aj od efektivity verejných služieb zamestnanosti na regionálnej úrovni. V tejto súvislosti existuje priestor na posilnenie ich súčinnosti so sociálnymi službami, a to v záujme lepšieho poskytovania rozšírených služieb uchádzačom o zamestnanie predovšetkým z radov dlhodobo nezamestnaných a poberateľov garantovaného minimálneho príjmu. Zároveň by sa mohla prehĺbiť spolupráca verejných služieb zamestnanosti so zamestnávateľmi najmä prostredníctvom zvýšenia podielu voľných pracovných miest, ktoré sprostredkúvajú služby zamestnanosti.

               (12)Španielsko má jeden z najväčších podielov dočasného zamestnávania v EÚ a mnoho dočasných zmlúv sa uzatvára na veľmi krátku dobu. Miera prechodu z dočasného na trvalé zamestnanie je v porovnaní s priemerom EÚ veľmi nízka. Rozšírené využívanie dočasného zamestnávania je spojené s nižším rastom produktivity (aj v dôsledku menších príležitostí na odbornú prípravu na pracovisku), s horšími pracovnými podmienkami a vyšším rizikom chudoby. Zdá sa, že nedávne reformy trhu práce mali mierne pozitívny vplyv na zníženie segmentácie trhu práce medzi trvalé a dočasné zamestnávanie a prebiehajúce posilňovanie inšpekcie práce prináša pozitívne výsledky, pokiaľ ide o riešenie zneužívania dočasného zamestnávania. Od prijímania zamestnancov do trvalého pracovného pomeru môžu ešte stále odrádzať niektoré aspekty španielskeho trhu práce, ku ktorým patrí neistota v prípade právneho sporu po rozviazaní pracovného pomeru, ako aj pomerne vysoké odstupné, ktoré prináleží zamestnancom v trvalom pracovnom pomere. Okrem toho systém stimulov pre zamestnávanie zostáva i naďalej roztrieštený a ešte stále nie je efektívne zacielený na podporu zamestnávania na neurčitý čas. Hoci Španielsko nedávno zriadilo pracovnú skupinu pre kvalitu zamestnávania, ešte stále nevypracovalo komplexný plán na odstránenie segmentácie trhu práce na základe dohody medzi vládou a sociálnymi partnermi z roku 2014.

               (13)Rozdiely pretrvávajú aj pri podmienkach oprávnenosti na schému garantovaného minimálneho príjmu a pri prepojení princípu aktivácie a sociálnej ochrany v rámci jednotlivých regiónov a schém. Niektoré kategórie zraniteľných domácností sú vylúčené zo schémy garantovaného minimálneho príjmu. Obmedzenú účinnosť tejto schémy možno sčasti vysvetliť značnými rozdielmi, pokiaľ ide o primeranosť a dostupnosť regionálnych schém minimálneho príjmu, ako aj fragmentáciou národného systému sociálneho zabezpečenia na viaceré schémy, ktoré sú zamerané na rôzne kategórie uchádzačov o zamestnanie a ktoré spravujú rôzne správne orgány. Táto fragmentácia spôsobuje diskontinuitu pri poskytovaní podpory osobám, ktoré ju potrebujú, a bráni pri uplatňovaní integrovaného prístupu. V reakcii na početné výzvy v tejto oblasti prebieha štúdia, ktorá by mala posúdiť účinnosť národných a regionálnych schém minimálneho príjmu. Pokiaľ ide o rodinné dávky, tie sú v Španielsku zle zacielené. Okrem toho po zohľadnení vplyvu daňových úľav je daňový systém a systém sociálneho zabezpečenia celkovo mierne regresívny. Využívanie zariadení starostlivosti o deti navyše výrazne rastie s príjmom rodiny, čo naznačuje obmedzenú dostupnosť pre rodičov s nízkym príjmom. Poskytovanie služieb dlhodobej starostlivosti sa síce zlepšuje, avšak v jednotlivých regiónoch existujú rozdiely, pričom tieto služby stále nezodpovedajú súčasným potrebám.

               (14)Slabé výsledky vzdelávania majú negatívny vplyv na dlhodobejší potenciál rastu produktivity v Španielsku. Napriek výraznému zlepšeniu, ku ktorému došlo v posledných rokoch, zostáva miera predčasného ukončenia školskej dochádzky jedna z najvyšších v EÚ. V oblasti predčasného ukončenia školskej dochádzky a študijných výsledkov, najmä pokiaľ ide o základné zručnosti, existujú značné regionálne rozdiely. Vzdelávanie učiteľov a individuálna podpora žiakov patria medzi základné predpoklady úspešného školského vzdelávania v regiónoch s dobrými výsledkami. Španielsko má druhú najvyššiu mieru opakovania ročníka v EÚ, čo zvyšuje riziko nedokončenia školskej dochádzky, znižuje očakávania, pokiaľ ide o nadobudnuté vedomosti a zručnosti, a nepriaznivo vplýva na výdavky na vzdelávanie. Zamestnateľnosť absolventov terciárneho vzdelávania ostáva pomerne nízka. Pokiaľ ide o spoluprácu s podnikateľskou sférou v oblasti vzdelávania a výskumu, neustále pretrvávajú prekážky v podobe zníženej mobility študentov a akademických pracovníkov, obmedzených možností stáží, ako aj nedostatočných stimulov a nepružnosti procesu riadenia vysokého školstva.

               (15)V záujme zvýšenia produktivity a konkurencieschopnosti by Španielsku prospela ďalšia podpora výskumu a inovácií. Inovačná výkonnosť však klesá a momentálne dosahuje nižšiu úroveň ako v roku 2007, pričom zaostávanie krajiny za priemerom EÚ sa s časom zväčšilo. Nízka inovačná výkonnosť súvisí s poklesom súkromných výdavkov na výskum a vývoj a poukazuje na nedostatky v rámci pre riadenie výskumu a inovácií. Štátna agentúra pre výskum zodpovedná za riadenie financovania výskumu a inovácií zo štátneho rozpočtu začala fungovať začiatkom roka 2017. Doteraz neexistuje žiadne systematické viacročné plánovanie rozpočtu podporných programov. Systematicky sa nevyhodnocuje ani účinnosť samotných podporných programov s cieľom zlepšiť ich tvorbu a vykonávanie. V dôsledku nedostatočných stimulov a nepružnosti procesu riadenia vysokého školstva zostáva spolupráca medzi verejným a súkromným sektorom naďalej nedostatočná a nízka je aj mobilita výskumných pracovníkov medzi verejným a súkromným sektorom. Koordinácia na jednotlivých úrovniach verejnej správy nie je optimálna, v dôsledku čoho nedochádza medzi celoštátnymi a regionálnymi politikami k úplnej synergii.

               (16)Španielske malé podniky majú spravidla menšiu produktivitu ako ich náprotivky v iných veľkých členských štátoch EÚ. Keďže malé podniky majú v Španielsku prevažujúce zastúpenie, táto skutočnosť má výrazný vplyv na produktivitu hospodárstva ako celku. Zmiernenie prekážok pri zakladaní podnikov, ich prevádzkovaní a raste by tak prinieslo zvýšenie investícií a produktivity. Španielska vláda prijala v posledných rokoch viacero opatrení, ktorých cieľom je uľahčiť zakladanie podnikov a ich rast. Konsolidácia a úplné vykonanie týchto reforiem je kľúčom k tomu, aby mohlo Španielsko v plnej miere využívať výhody, ktoré prinášajú. Zákon o jednote trhu prijatý v roku 2013 prispel k riešeniu problematiky dodatočných nákladov, ktoré podnikatelia museli vynakladať v dôsledku výrazných rozdielov a prekrývajúcich sa úprav v regulácii podnikania v jednotlivých regiónoch. Zvýšené využívanie mechanizmu na podávanie sťažností podnikmi, ktorý je v tomto zákone stanovený s cieľom požadovať nápravu pri prekážkach prístupu na trh, poukazuje na možnú potrebu ďalšieho zjednodušenia postupov na udeľovanie licencií. Zabezpečenie koordinácie medzi jednotlivými orgánmi verejnej správy, a to aj na úrovni sektorových konferencií, si vyžaduje ďalšie úsilie. Je to nevyhnutné, aby bolo možné v existujúcich a budúcich právnych predpisoch na všetkých úrovniach účinne riešiť zbytočné prekážky vstupu na trh, a to aj v prípade nových obchodných modelov v kolaboratívnom hospodárstve. V maloobchodnom sektore požiadavka dvojitých povolení na zriadenie maloobchodnej prevádzky i naďalej zbytočne obmedzuje vstup na trh. Požiadavky pre prístup na trh, ktoré sú stanovené v regionálnych právnych predpisoch týkajúcich sa sektora poskytovania dopravných automobilových služieb s vodičom a služieb krátkodobého prenájmu ubytovania, môžu zbytočne brániť vyváženému rozvoju kolaboratívneho hospodárstva. V záujme zabezpečenia účinného uplatňovania zákona o jednote trhu prijalo Španielsko v prvých mesiacoch roku 2017 rad opatrení, ku ktorým patria nedávno prijaté metodické usmernenia k jeho vykonávaniu a uverejnený katalóg osvedčených a nevhodných postupov pri jeho uplatňovaní.

               (17)Regulácia odborných služieb zostáva i naďalej pomerne reštriktívna. Ochranné práva („vyhradené činnosti“) sú selektívne udeľované určitým poskytovateľom služieb, zatiaľ čo iní poskytovatelia s podobnou relevantnou kvalifikáciou sú vylúčení. Pri veľkom počte profesií sa vyžaduje povinné členstvo v profesijnom združení. V prípade stavebných inžinierov, architektov a turistických sprievodcov je miera reštrikcií v Španielsku vyššia, ako je vážený priemer EÚ. Naopak, nižšia miera reštrikcií ako priemer EÚ je v prípade patentových zástupcov a právnikov, hoci prístup k právnickej profesii je obmedzený v oveľa väčšej miere ako v prípade akýchkoľvek iných profesií v Španielsku.
                  13
                Návrh zákona o odborných službách, ktorý okrem iného počíta s racionalizáciou členstva v profesijných združeniach, ešte stále nebol prijatý. Táto reforma zároveň prináša väčšiu transparentnosť a zodpovednosť profesijných orgánov, sprístupnenie neodôvodnene vyhradených činností a ochranu jednoty trhu, pokiaľ ide o prístup k odborným službám v Španielsku a o ich výkon.

               (18)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  14
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1.

               (20)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.Zabezpečiť dodržiavanie rozhodnutia Rady z 8. augusta 2016, ktoré je upozornením v rámci postupu pri nadmernom deficite, okrem iného opatreniami na posilnenie fiškálneho rámca a rámca pre verejné obstarávanie. Vykonať komplexné preskúmanie výdavkov s cieľom určiť možné oblasti pre zvýšenie efektivity výdavkov.

               2.Zlepšiť súčinnosť medzi regionálnymi službami zamestnanosti, sociálnymi službami a zamestnávateľmi s cieľom lepšie reagovať na potreby uchádzačov o zamestnanie a zamestnávateľov. Prijať opatrenia na podporu zamestnávania na neurčitý čas. Odstrániť regionálne rozdiely a fragmentáciu v prípade schémy garantovaného minimálneho príjmu a zlepšiť podporu rodín, a to aj prostredníctvom prístupu ku kvalitnej starostlivosti o deti. Zvýšiť význam terciárneho vzdelávania pre potreby pracovného trhu. Odstrániť regionálne rozdiely vo výsledkoch vzdelávania, a to najmä posilnením vzdelávania učiteľov a individuálnej podpory žiakov.

               3.Zabezpečiť primerané a trvalé investície do výskumu a inovácií a zlepšiť systém ich riadenia na jednotlivých úrovniach verejnej správy. Zabezpečiť dôsledné a včasné vykonávanie zákona o jednote trhu vo vzťahu k existujúcim a budúcim právnym predpisom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 508 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Ú. v. EÚ C92/01, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 74 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení prepočítané Komisiou podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (13)
                  COM(2016) 436 final.

                     (14)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 337 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Maďarsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Maďarsku na rok 2016
                  6
                bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania
                  7
               . Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Maďarsku v súčasnosti neexistujú makroekonomické nerovnováhy. Konkrétne, hoci potreby spojené s odložením splatnosti vysokého zahraničného dlhu a podiel nesplácaných úverov aj naďalej vyvolávajú obavy, riziká spojené s vonkajšími a vnútornými záväzkami sa znížili.

               (3)Maďarsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj konvergenčný program na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)V konvergenčnom programe sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet je významný a v doplnení zo 6. mája sa uvádzajú dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa hodnotenia Komisie oprávnené dodatočné výdavky v roku 2015 predstavovali 0,04 % HDP a v súčasnosti sa neočakávajú žiadne ďalšie prírastkové náklady v roku 2016. Ustanovenia vymedzené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 umožňujú považovať tieto dodatočné výdavky za výdavky spĺňajúce podmienky, pretože prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, jeho vplyv na verejné financie Maďarska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2015 znížila, s cieľom zohľadniť tieto náklady. Pokiaľ ide o rok 2016, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm, sa uskutoční na jar 2017 na základe získaných údajov, ktoré poskytnú maďarské orgány.

               (6)Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. V konvergenčnom programe na rok 2016 vláda plánuje zvýšenie celkového deficitu na 2,4 % HDP do roku 2017, pričom následne by mal postupne klesnúť na 1,2 % do roku 2020. Vláda plánuje postupné zlepšovanie štrukturálneho salda v záujme dosiahnutia revidovaného strednodobého rozpočtového cieľa, to znamená deficitu vo výške 1,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Prepočítaný
                  9
                štrukturálny deficit však zostane vyšší než strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP bude postupne klesať z úrovne 75,3 % v roku 2015 a v roku 2020 bude pod úrovňou 67 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vcelku vierohodný do roku 2017 a pre nasledujúce obdobie je čoraz priaznivejší. Opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované, najmä na obdobie po roku 2017. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že existuje vysoké riziko značnej odchýlky od požadovanej úpravy v roku 2016 a pri nezmenených politikách aj v rokoch 2016 a 2017 posudzovaných spolu. Zároveň sa predpokladá, že Maďarsko dodrží referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu v rokoch 2016 a 2017. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Maďarsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v oboch rokoch v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)Vnútorné finančné nerovnováhy sa znížili a bankový systém sa stal menej zraniteľným, stále však existujú veľké výzvy. Značný pokrok sa dosiahol pri znižovaní dlhu súkromného sektora, ktorý bol predtým denominovaný väčšinou v cudzej mene. Pokiaľ ide o úvery domácnostiam, zaznamenali sa náznaky oživenia, ale obrat v oblasti úverov podnikom sa ešte len musí uskutočniť. Ziskovosť bankového sektora sa začala obnovovať aj vďaka lepšiemu hospodárskemu prostrediu a umiernenosti predchádzajúcich politík vo vzťahu k zdaňovaniu bánk. Napriek tomu banky zostávajú obozretné pri poskytovaní úverov, napriek tomu, že sú dobre kapitalizované a vysoko likvidné. Medzi hlavné zostávajúce výzvy pre banky patrí zníženie ešte stále vysokého podielu nesplácaných úverov, ktoré brzdia poskytovanie nových úverov a vytvárajú tlak na zisk. Riziká súvisiace s podmienenými záväzkami spojené s posilnením štátneho vlastníctva v bankovom sektore sú stále vysoké.

               (8)Napriek nedávnemu značnému zlepšeniu v oblasti daňovej politiky a daňovej správy, zostáva spoliehanie sa Maďarska na sektorové dane potenciálnou prekážkou pre investície. Selektívna štruktúra týchto daní spôsobuje narušenia v jednotlivých odvetviach. Zatiaľ čo sa naďalej uplatňuje niekoľko ďalších sektorových daní, poplatky pre úverové inštitúcie sa výrazne znížili a zrušili sa progresívne sadzby poplatku za potravinové kontroly. Daňovo-odvodové zaťaženie pre osoby s nízkymi príjmami je však stále vysoké, najmä v prípade tých, ktorí nemajú deti. Môže to mať negatívny vplyv na ich schopnosť zamestnať sa a tiež to môže brzdiť investície. Boli podniknuté kroky na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia (vrátane zníženia jednotnej daňovej sadzbe dane z príjmov fyzických osôb o jeden percentuálny bod a zvýšenia daňovej úľavy pre rodiny s dvomi deťmi). Opatrenia však nie sú dostatočne dobre cielené na to, aby mali významný vplyv na osoby s nízkymi príjmami. Existuje potenciál presunutia daňového zaťaženia z práce na oblasti, ktoré majú menej rušivý vplyv na rast. Bolo prijatých niekoľko opatrení na zlepšenie súladu a zníženie nákladov na dodržiavanie predpisov, hoci náklady na dodržiavanie daňovej disciplíny sú naďalej vysoké. Napriek zlepšeniam v posledných rokoch Maďarsko stále čelí výzvam týkajúcim sa efektívnosti výberu daní. Maďarská vláda ohlásila podstatnú inštitucionálnu reformu, ktorá sa má začať v roku 2016 a bude zameraná na efektívnosť daňovej správy.

               (9)Obmedzený pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o podporu hospodárskej súťaže a transparentnosti vo verejnom obstarávaní (napríklad prijatím nového zákona o verejnom obstarávaní, pričom jeho súlad s právnymi predpismi EÚ sa zatiaľ neposudzoval), zatiaľ čo nepredvídateľné zmeny regulačného a administratívneho zaťaženia brzdia súkromné podnikanie a investície. Vysoký počet rokovacích konaní bez predchádzajúceho zverejnenia a zadávanie zákaziek s jedinou ponukou poukazujú na to, že v oblasti obstarávania pretrváva nízka úroveň hospodárskej súťaže. Komplexná stratégia pre elektronické verejné obstarávanie zameraná na zlepšenie efektívnosti a transparentnosti ešte nebola vypracovaná a riziko korupcie je stále vysoké. Zmeny by boli potrebné na to, aby bol nový Národný akčný plán boja proti korupcii (NAP) na obdobie rokov 2015 – 2018 účinnejší pri predchádzaní korupcii vo verejných inštitúciách a uplatňovaní odrádzajúcich sankcií. Vláda neobnovila svoj predchádzajúci záväzok revidovať zákon o oznamovateľoch korupcie z roku 2013, v ktorom chýbajú ustanovenia, ktoré by primerane chránili informátorov pred odvetou. V rámci NAP sa plánuje revízia neambiciózneho systému majetkových priznaní a na základe nových legislatívnych zmien schválených v roku 2015 sa zaviedli niektoré ďalšie obmedzenia týkajúce sa prístupu verejnosti k informáciám. Vláda podnikla kroky na zníženie administratívnej záťaže, ale obmedzujúce právne predpisy Maďarska v sektoroch služieb a nestabilné regulačné prostredie naďalej prinášajú obavy pre podniky a tým vytvárajú neistotu pre investorov. Obmedzenia týkajúce sa zriaďovania a prevádzky podnikov v maloobchodnom sektore predstavujú značné prekážky vstupu na trh a expanzie. Marže v maďarskom maloobchodnom sektore sú tretie najvyššie v EÚ a počas posledného desaťročia sa nepretržite zvyšovali, zatiaľ čo ukazovateľ alokačnej efektívnosti patrí medzi najnižšie v EÚ.

               (10)Nedávny vývoj na trhu práce v Maďarsku je priaznivý, pričom miera nezamestnanosti klesla na úroveň spred krízy. Vytváranie pracovných miest v súkromnom sektore sa síce zrýchľuje, na druhej strane však program verejných prác prispel okrem iného aj k zníženiu nezamestnanosti. Tento program je hlavnou aktívnou politikou trhu práce v Maďarsku. Rozpočtové náklady na tento program sa za posledných päť rokov zvýšili viac ako štvornásobne. Zdá sa však, že program nezabezpečuje dostatočné zlepšenie opätovného začlenenia účastníkov na otvorený trh práce. V prvej polovici roku 2015 predstavovala miera úspešného ukončenia účasti na tomto programe a prechodu k riadnemu zamestnaniu 13,1 %, ale približne 60 % účastníkov, ktorí svoju účasť na programe ukončili, sa doň do 180 dní opäť vrátilo. Prináša to výrazné riziko zablokovania účastníkov v programe, najmä nízkokvalifikovaných pracovníkov a ľudí žijúcich v znevýhodnených regiónoch. Aj keď sa tento program zameriava na dlhodobo nezamestnaných, ľudí s nízkou kvalifikáciou a nezamestnaných žijúcich v znevýhodnených oblastiach, 47 % účastníkov v roku 2015 predstavovali osoby so stredoškolským alebo vysokoškolským vzdelaním. Podiel nezamestnaných osôb zapojených do verejných prác je významný aj v krajoch s dobre fungujúcimi trhmi práce. Nedávna reforma verejných služieb zamestnanosti pravdepodobne zníži ich účinnosť. Keďže zodpovednosť za verejné služby zamestnanosti je v súčasnosti rozdelená medzi štyri ministerstvá, administratívna zložitosť mechanizmov riadenia môže výrazne ohroziť účinné riadenie a intenzívnejšie zameranie sa na výsledky. Maximálne trvanie poskytovania dávok v nezamestnanosti (tri mesiace) je najkratšie v EÚ a podstatne kratšie než priemerný čas potrebný na nájdenie si zamestnania. Ukazovatele chudoby sa zlepšujú, zostávajú však vysoké, najmä v rámci najviac znevýhodnených skupín, konkrétne u Rómov a detí. Primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci zostáva výzvou a nedávne reformy by mohli ešte viac obmedziť podmienky prístupu k niektorým dávkam.

               (11)Priemerný výkon maďarských študentov, pokiaľ ide o základné zručnosti, bol nižší ako priemer EÚ stanovený v rámci Programu OECD pre medzinárodné hodnotenie študentov (PISA) z roku 2012 a podiel študentov, ktorí dosahujú slabé výsledky, sa v rokoch 2009 až 2012 zvýšil. Vplyv sociálno-ekonomického zázemia a lokality školy na dosiahnuté výsledky patrí medzi najsilnejšie v EÚ. Selektívnosť vzdelávacieho systému prehlbuje rozdiely vo výkonnosti medzi študentmi rôznych typov škôl a tieto rozdiely sa postupne zväčšujú. Chýbajúci rovný prístup ku kvalitnému všeobecnému vzdelávaniu je osobitne akútny v prípade Rómov. S výnimkou predškolského vzdelávania, kde v posledných rokoch došlo k výraznému zlepšeniu, stále pretrvávajú veľké rozdiely medzi mierami úspešného ukončenia školskej dochádzky u rómskych žiakov/študentov a nerómskych žiakov/študentov na všetkých úrovniach vzdelávania, t. j. na úrovni základného, stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky medzi Rómami je naďalej vysoká. Maďarsko zaviedlo viaceré opatrenia, ktorých cieľom je účinnejšie riešiť nízku úroveň dosiahnutého vzdelania. Dôležité informácie o vykonávaní týchto opatrení však zatiaľ nie sú k dispozícii, a preto je ťažké zhodnotiť ich potenciálny vplyv. Ešte nebol vypracovaný systematický prístup k presadzovaniu inkluzívneho všeobecného vzdelávania. Oznámený plán realizácie pre stratégiu na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky ešte nebol uverejnený. Prechod medzi rôznymi formami a stupňami vzdelávania je naďalej zložitý a nedávne reformy v oblasti odborného vzdelávania môžu tento prechod potenciálne ďalej brzdiť.

               (12)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (13)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko
                  10
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Vzhľadom na vysoké riziko značnej odchýlky, dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu o 0,3 % HDP smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 a o 0,6 % HDP v roku 2017, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nepodarí dodržať pri nižšom úsilí, a to tak, že sa prijmú potrebné štrukturálne opatrenia.

               2.Ďalej znižovať sektorové dane a znížiť daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami. Posilniť transparentnosť a hospodársku súťaž v oblasti verejného obstarávania prostredníctvom systémov elektronického verejného obstarávania, intenzívnejšieho uverejňovania výberových konaní a ďalších zlepšení protikorupčného rámca. Zlepšiť regulačné prostredie v sektore služieb a v maloobchodnom sektore odstránením obmedzujúcich právnych predpisov a zabezpečením predvídateľnosti.

               3.Uľahčiť prechod z programu verejných prác na primárny trh práce a posilniť ďalšie aktívne politiky trhu práce. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a dávok v nezamestnanosti. Prijať opatrenia na zlepšenie výsledkov vzdelávania a na zvýšenie účasti znevýhodnených skupín, najmä Rómov, na inkluzívnom všeobecnom vzdelávaní.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 337 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 85 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (10)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 519 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Rakúsko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (3)Správa o Rakúsku na rok 2017 bola
                  7
                uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Rakúsko predložilo 21. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a 2. mája 2017 svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF platí
                  8
               , že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  9
               .

               (6)Rakúsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 očakáva, že celkový deficitu sa v roku 2017 zlepší na 1,0 % HDP a v roku 2021 dosiahne 0,3 % HDP. Predpokladá sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,45 % HDP do roku 2016 a 0,5 % HDP v nasledujúcom období, sa dosiahne v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP sa postupne zníži z 84,6 % v roku 2016 na 71,0 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický a predpokladá výrazný rast investícií a vývozu v rokoch 2017 a 2018.

               (7)V programe stability sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet je značný a poskytuje dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie dosiahli oprávnené dodatočné výdavky v roku 2016 úroveň 0,25 % HDP, pokiaľ ide o výnimočný prílev utečencov, a úroveň 0,04 % HDP, pokiaľ ide o bezpečnostné opatrenia. V súčasnosti sa odhaduje, že v roku 2017 bude v porovnaní s rokom 2016 dodatočný vplyv bezpečnostných opatrení na rozpočet 0,01 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú nezvyčajné, ich vplyv na verejné financie Rakúska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa dočasná umožní odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto bola požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2016 znížená s cieľom zohľadniť dodatočné náklady súvisiace s utečencami a bezpečnostnými opatreniami. Konečné posúdenie v súvislosti s rokom 2017 vrátane posúdenia oprávnených súm sa vykoná na jar 2018 na základe zistených údajov poskytnutých rakúskymi orgánmi.

               (8)Podľa odporúčania Rady z 12. júla 2016 malo Rakúsko zabezpečiť, aby odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa bola obmedzená na úľavu súvisiacu s vplyvom výnimočného prílevu utečencov na rozpočet
                  10
                a aby na ten účel dosiahlo v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,3 % HDP, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nepodarí dodržať pri nižšom úsilí. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa požaduje, aby štrukturálne saldo zostalo v roku 2017 s prihliadnutím na poskytnuté úľavy stabilné. V prognóze Komisie sa poukazuje na to, že v roku 2017 hrozí riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. V roku 2018 by Rakúsko na základe prognózy Komisie z jari 2017 malo zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  11
                neprekročila 2,2 %, čo zodpovedá zlepšeniu štrukturálneho salda najmenej o 0,3 % HDP
                  12
               . Za predpokladu nezmenenej politiky by Rakúsku hrozila v roku 2018 určitá odchýlka od uvedenej požiadavky. Zároveň sa predpokladá, že Rakúsko dodrží v rokoch 2017 a 2018 dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že Rakúsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie súladu s požiadavkami v rokoch 2017 a 2018.

               (9)Výdavky na dôchodky a zdravotnú starostlivosť predstavujú stredne veľké riziko pre fiškálnu udržateľnosť z dôvodu rýchleho starnutia obyvateľstva. Verejné výdavky Rakúska na dôchodky sú pomerne vysoké v porovnaní so zvyškom Európy a očakáva sa, že sa do roku 2060 zvýšia o 0,5 percentuálneho bodu HDP. To je v kontraste s vývojom priemeru EÚ, ktorý sa podľa očakávaní má v rovnakom období znížiť o 0,2 percentuálneho bodu HDP. Skutočný vek odchodu do dôchodku, ktorý napriek súčasným reformám zostáva nízky, je jedným z hlavných faktorov vyšších výdavkov na dôchodky. V súčasnosti je tento vek 60 rokov a 3 mesiace, čo je výrazne pod priemerom EÚ, ktorý je 63 rokov a 6 mesiacov v prípade mužov a 62 rokov a 6 mesiacov v prípade žien (údaje za rok 2014). Okrem toho súčasný zákonný vek odchodu do dôchodku žien, ktorý je 60 rokov, patrí k najnižším v EÚ a začne sa zosúlaďovať s vekom odchodu do dôchodku mužov až v roku 2024. Naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na zmeny strednej dĺžky života by pomohlo zabezpečiť udržateľnosť dôchodkov v kontexte starnúceho obyvateľstva, a to aj tým, že by to prispelo k zvýšeniu skutočného veku odchodu do dôchodku.

               (10)Pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, v strednodobom a dlhodobom horizonte sa očakáva výrazný nárast verejných výdavkov, ktoré sú už teraz na vysokej úrovni, a to o 1,3 percentuálneho bodu do roku 2060, pričom priemer EÚ sa má zvýšiť o 0,9 percentuálneho bodu. Hlavnou príčinou rastu výdavkov na zdravotnú starostlivosť je veľký nemocničný sektor, pričom menej nákladná ambulantná starostlivosť sa nevyužíva v dostatočnej miere. Podiel nemocničných výdavkov na celkových nákladoch na zdravotnú starostlivosť je jedným z najvyšších v EÚ. Preto je potrebné dôsledne vykonať súčasné iniciatívy zamerané na posilnenie poskytovania primárnej starostlivosti vrátane podpory nových finančných dohôd medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a fondmi sociálneho zabezpečenia. Rakúsky nemocničný sektor okrem toho nedostatočne využíva účinné postupy verejného obstarávania, ako napríklad postupy zadávania zákaziek s pôsobnosťou v celej EÚ (0,23 % HDP v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 0,62 % HDP), hromadné obstarávanie a necenové kritériá na vyhodnotenie ponúk.

               (11)Zákon o finančnom vyrovnávaní z roku 2017 pomohol zjednodušiť finančné vzťahy medzi rôznymi stupňami verejnej správy v Rakúsku. Rakúsky fiškálny rámec však zostáva príliš zložitý z hľadiska rozdelenia kompetencií a finančných dojednaní a je aj naďalej poznačený nesúladom medzi obmedzenými právomocami generovať príjmy a vyššou mierou zodpovednosti za výdavky miestnych samospráv a federálnej štátnej správy.

               (12)Hoci sa daňovou reformou z roku 2016 znížilo daňovo-odvodové zaťaženie zo 49,5 % na 46,7 %, stále však zostáva pomerne vysoké v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 40,6 % (údaje sa týkajú slobodnej bezdetnej osoby s priemerným zárobkom). Keďže sa neuplatňuje indexácia daňových pásiem vzhľadom na infláciu, daňovo-odvodové zaťaženie sa v dôsledku ročnej fiškálnej záťaže bude znovu postupne zvyšovať. Na druhej strane sa nedostatočne využívajú zdroje príjmov, ktoré viac podporujú rast, ako napríklad periodické dane z nehnuteľností, a to najmä preto, že základ dane je už neaktuálny. Príjmy z periodických daní z nehnuteľností v Rakúsku sú veľmi nízke a dosahujú 0,2 % HDP, pričom v roku 2014 bol priemer EÚ na úrovni 1,6 % HDP. Podobne implicitná sadzba dane za energie v Rakúsku je pomerne nízka, čo svedčí o nevyužitom potenciáli environmentálnych daní, ktoré zároveň zahŕňajú pozitívne behaviorálne stimuly.

               (13)Hoci je situácia na trhu práce v Rakúsku lepšia než vo väčšine členských krajín EÚ, je ešte stále potrebné vysporiadať sa s určitými výzvami. Nedostatočne sa využíva najmä potenciál žien na trhu práce, o čom svedčí vysoký rozdiel v odmeňovaní žien a mužov, ktorý je okrem iného zapríčinený vysokým podielom práce na čiastočný úväzok. V roku 2015 bol rozdiel v odmeňovaní žien a mužov 21,7 %, pričom priemer EÚ bol 16,3 %. Vysoký a nadpriemerný podiel žien, ktoré pracujú na čiastočný úväzok, je z veľkej časti podnietený zodpovednosťou za starostlivosť o deti a staršie osoby. V roku 2015 bol počet miest v zariadeniach starostlivosti o deti vo veku do 3 rokov 25,5 %, čo je výrazne pod úrovňou barcelonského cieľa 33 %.

               (14)Rakúsko už prekročilo svoje národné ciele stratégie Európa 2020 v oblasti vzdelávania. Podľa výsledkov štúdie OECD PISA z roku 2015 však výsledky v oblasti vzdelávania do veľkej miery závisia od sociálno-ekonomického zázemia. Okrem toho sú výsledky vzdelávania žiakov s migrantským pôvodom oveľa horšie než v prípade ostatných žiakov. V roku 2015 existovala v prípade žiakov narodených v cudzine trikrát vyššia pravdepodobnosť, že ukončia školskú dochádzku pred dosiahnutím vyššieho sekundárneho vzdelania, než u žiakov narodených v krajine. Bez problémov nie je ani integrácia detí migrantov, ktoré sa narodili už v Rakúsku. Rakúsko okrem toho čelí výzvam v súvislosti s integráciou veľkého počtu žiadateľov o azyl a utečencov do svojho vzdelávacieho systému.

               (15)Vývoj v bankovom sektore svedčí o stabilnom, ale pomalom zlepšovaní. Kapitalizácia rakúskych bánk zostáva pod úrovňou bánk v iných členských štátoch EÚ a ich schopnosť generovať zisky na domácom trhu je pod tlakom. Pokiaľ ide o medzinárodné operácie, došlo k ďalšiemu zlepšeniu kvality aktív a ziskovosti na viacerých trhoch v strednej, východnej a juhovýchodnej Európe, hoci stále pretrvávajú určité slabé miesta. Zvýšenie cien nehnuteľností a oživenie hypotekárneho financovania zároveň zdôrazňuje dôležitosť makroprudenciálnych opatrení.

               (16)V roku 2016 došlo v Rakúsku opätovne k rastu investícií, ale v prípade investícií zo strany MSP a v sektore služieb pretrvávajú nedostatky. Rakúsko uznáva úlohu, ktorú zohráva zakladanie podnikov a silný rast z hľadiska nových investícií (t. j. investícií, ktoré prekračujú rámec investícií na obnovu) a súvisiacej tvorby pracovných miest. Rakúsko si preto stanovilo ambiciózne ciele, a to uľahčiť digitálnu transformáciu a riešiť tradične nízku mieru zakladania nových podnikov (7,4 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 10,8 %) a rastu spoločností (7,3 % v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 9,2 %). Boli už oznámené niektoré konkrétne opatrenia, ktoré spájajú zníženie investičných prekážok so zlepšenými rámcovými podmienkami na financovanie z vlastného kapitálu, s podporou podnikania a s daňovými stimulmi.

               (17)V sektore služieb pre podniky a regulovaných povolaní pretrvávajú vysoké regulačné prekážky, pričom najmä v prípade architektov a inžinierov je úroveň obmedzení vyššia, než je priemer EÚ. Okrem toho v prípade týchto povolaní, ako aj v prípade právnikov, účtovníkov/daňových poradcov, patentových zástupcov, realitných maklérov a sprievodcov cestovného ruchu je miera straty zákazníkov výrazne nižšia než priemer EÚ, čo môže svedčiť o pomerne nízkej miere dynamiky a hospodárskej súťaže v oblasti odborných služieb v Rakúsku. K týmto prekážkam okrem iného patria 1. obmedzenia týkajúce sa držby podielov a právnej formy v prípade architektov, inžinierov a patentových zástupcov; 2. multidisciplinárne obmedzenia v prípade architektov a inžinierov, ako aj 3. obzvlášť veľký rozsah vyhradených činností v prípade architektov, inžinierov a sprievodcov cestovného ruchu. Zníženie takýchto prekážok by mohlo viesť k intenzívnejšej hospodárskej súťaži, vďaka čomu by na trh mohlo vstúpiť viac podnikov, čo by viedlo k výhodám pre zákazníkov vo forme nižších cien. V záujme vyriešenia tohto problému vydala Komisia v januári 2017 v rámci súboru opatrení na odstránenie prekážok na trhoch so službami niekoľko odporúčaní
                  13
               .

               (18)Rakúsko vyvinulo značné úsilie pri prijímaní žiadateľov o azyl a začleňovaní utečencov, ako aj iných prisťahovalcov. Integrácia osôb s migrantským pôvodom na trh práce, a to najmä žien narodených mimo EÚ a utečencov uchádzajúcich sa o prácu, však stále zostáva problémom.

               (19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  14
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, a teda dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018, a to po zohľadnení úľavy súvisiacej s nezvyčajnými udalosťami. Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému. Zracionalizovať a zefektívniť kompetencie medzi rôznymi stupňami verejnej správy a zosúladiť ich povinnosti v oblasti financovania a výdavkov.

               2.Zlepšiť situáciu žien na trhu práce, a to aj poskytovaním služieb celodennej starostlivosti. Zlepšiť študijné výsledky znevýhodnených mladých ľudí, a to najmä tých, ktorí majú migrantský pôvod. Podporovať investície v sektore služieb znížením administratívnych a regulačných prekážok, zjednodušením vstupu na trh a uľahčením rastu spoločností.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 519 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 85 final.

                     (8)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Rakúsku sa do roku 2017 a 2018 povoľuje odchýliť sa od jeho strednodobého rozpočtového cieľa o výšku dodatočného vplyvu výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení na rozpočet, ktorý vznikol v rokoch 2015 a 2016, keďže dočasné odchýlky sa v každom jednotlivom prípade prenášajú do nasledujúceho roku maximálne v rámci obdobia troch rokov.

                     (11)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov okrem úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (12)
                  V prípade Rakúska sa pri požiadavke na úpravu v roku 2018 zohľadňuje úľava súvisiaca s nezvyčajnými udalosťami udelená na rok 2016, keďže dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho roku v rámci obdobia troch rokov.

                     (13)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (14)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli18. 5. 2016
            COM(2016) 339 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2016a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2016

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2016

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2016

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2016. Priority obsiahnuté v ročnom prieskume rastu schválila Európska rada 17. – 18. marca 2016. Dňa 26. novembra 2015 Komisia na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Holandsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V rovnaký deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny
                  7
               . Toto odporúčanie schválila Európska rada 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016. Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Holandsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania.

               (2)Správa o krajine na rok 2016 bola pre Holandsko
                  8
                uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Holandsko uskutočnilo pri riešení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015 a pokrok Holandska smerom k dosiahnutiu vnútroštátnych cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 predstavila výsledky hĺbkového preskúmania.
                  9
                Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Nevyhnutné je najmä riešiť veľký a pretrvávajúci prebytok bežného účtu, ktorý je odzrkadlením štrukturálnych prvkov hospodárstva a politického prostredia, pokiaľ ide o nefinančné korporácie. Vzhľadom na svoju veľkosť prebytok bežného účtu Holandska pravdepodobne vyvíja mierny, no nezanedbateľný negatívny vplyv na hospodársku výkonnosť eurozóny. Zároveň je dôležité riešiť veľmi veľký objem dlhu domácností.

               (3)Holandsko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako sa predpokladá v článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  10
               .

               (5)Holandsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Podľa programu stability na rok 2016 vláda plánuje postupne zlepšiť celkové saldo na 0,1 % HDP v roku 2019. Vláda zároveň plánuje zhoršenie prepočítaného
                  11
                štrukturálneho salda v roku 2016 na –1,4 % HDP a následne jeho zlepšenie. Plánuje sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, sa dosiahne v roku 2019. Podľa prepočítaného štrukturálneho salda by sa však strednodobý rozpočtový cieľ dosiahol už od roku 2018. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2016 úroveň 65,4 % a následne postupne klesne na 58,9 % v roku 2019. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje určité riziko, že Holandsko v roku 2016, ako aj za celé obdobie rokov 2016 a 2017, sa pri nezmenenej politike mierne odchýli od požiadaviek preventívnej časti paktu. Holandsko podľa predpokladov dodrží v roku 2016 prechodné dlhové pravidlo a po skončení prechodného obdobia aj referenčnú hodnotu znižovania dlhu v roku 2017. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Holandska sa vo všeobecnosti očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. V snahe zabezpečiť súlad však budú v rokoch 2016 a 2017 potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)Nedávny nárast zamestnanosti možno v plnej miere pripísať zvýšenému počtu osôb zamestnaných na dobu určitú a počtu samostatne zárobkovo činných osôb. Aj keď Holandsko prijalo opatrenia na riešenie tejto problematiky, potrebný je komplexnejší prístup. Nízka miera prechodu pracovníkov z pracovného pomeru na dobu určitú na pracovný pomer na dobu neurčitú stále predstavuje riziko segmentácie trhu práce. Vysoký a narastajúci percentuálny podiel zmlúv na dobu určitú bol zaznamenaný v kontexte veľkých rozdielov medzi ustanoveniami na ochranu zamestnanosti týkajúcimi sa zmlúv na dobu určitú na jednej strane a zmluvami na dobu neurčitú na strane druhej. Samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré nezamestnávajú ďalších zamestnancov, sú častejšie nedostatočne poistené proti invalidite, nezamestnanosti a starobe, čo by v dlhodobom horizonte mohlo ovplyvniť udržateľnosť systému sociálneho zabezpečenia. Zavedených bolo niekoľko opatrení, ktorými sa znížili rozdiely medzi zmluvami na dobu určitú a zmluvami na dobu neurčitú. Vďaka priaznivým daňovým režimom a neexistencii povinnosti uhrádzať určité sociálne odvody stále existuje finančná motivácia pre samostatne zárobkovo činné osoby.

               (7)Kľúčovú výzvu pri riešení vysokej zadlženosti domácností predstavuje trh s bývaním, na ktorom sa počas uplynulých desaťročí nahromadili nepružnosti a rušivé stimuly, ktoré sa premietli do spôsobov financovania bývania a modelov odvetvových úspor. Tendencia domácností ručiť za hrubý hypotekárny dlh svojim nehnuteľným majetkom vo veľkej miere odzrkadľuje dlhotrvajúce fiškálne stimuly, najmä daňovú odpočítateľnosť hypotekárnych úrokov. Od roku 2012 bol realizovaný rad opatrení, ktorých cieľom bolo čiastočne riešiť túto problematiku, nedošlo však k zintenzívneniu ich vykonávania v súlade s odporúčaním. Vývoj dobre fungujúceho trhu so súkromným nájomným bývaním obmedzujú dotácie v ostatných subsektoroch trhu s nehnuteľnosťami. Sektor sociálneho bývania patrí k najväčším v EÚ, no prideľovanie bývania neprebieha vždy efektívne v prospech tých, ktorí ho skutočne potrebujú. V sektore sociálneho bývania bola zavedená väčšia miera diferenciácie nájomného na základe príjmov. Bytové podniky budú musieť oddeliť činnosti všeobecného hospodárskeho záujmu (t. j. sociálne bývanie) od iných činností. Keďže na trhu sociálneho bývania došlo k odstráneniu určitých rušivých stimulov, na základe ktorých bolo nájomné prepojené s príjmami, je teraz vhodné presunúť túto časť predchádzajúceho odporúčania na monitorovanie situácie. Súčasne je však trh s bývaním naďalej výrazne narušený a naďalej podnecuje domácnosti k zadlžovaniu. V tejto otázke je nutné dosiahnuť ďalší pokrok.

               (8)Popri narušeniach trhu s bývaním majú na disponibilný príjem domácností vplyv aj povinné nedaňové príspevky do druhého dôchodkového piliera. Druhý dôchodkový pilier dosahuje dobré výsledky, pokiaľ ide o kvalitu a primeranosť, no figurujú v ňom nedostatky, pokiaľ ide o medzigeneračnú spravodlivosť, transparentnosť a odolnosť proti hospodárskym otrasom. V ostatných rokoch došlo k zlepšeniu udržateľnosti dôchodkového systému, keďže vek odchodu do dôchodku sa do roku 2021 zvýšil na 67 rokov a následne sa prepojí so strednou dĺžkou života. Dôchodkové príspevky sa v priemere znížili, keďže došlo k zníženiu maximálnej akruálnej sadzby oslobodenej od dane. Ak by došlo k vhodnej vnútrogeneračnej a medzigeneračnej distribúcii nákladov a rizík nad rámec pravidiel, ktoré boli prijaté v oblasti indexácie a finančných vankúšov (rámec finančného posudzovania), pomohlo by to rodinám alokovať ich finančné prostriedky spôsobom, ktorý je priaznivejšie naklonený rastu. Vláda oznámila svoj zámer uskutočniť významnú reformu druhého dôchodkového piliera s účasťou sociálnych partnerov, aby sa vytvoril systém, ktorý by bol transparentnejší a aktuársky spravodlivejší.

               (9)Investície sa počas hospodárskej krízy značne prepadli a zatiaľ došlo iba k ich čiastočnej obnove. Zdá sa, že nedostatky v oblasti investícii majú v celom hospodárstve silne cyklický charakter. Ich príčinou bol pokles na trhu s bývaním a zvolené spôsoby fiškálnej konsolidácie. Zatiaľ čo prekážky brániace investíciám sú zdanlivo nevýrazné, zdá sa, že nízka miera investícií v sektoroch stavebníctva a energie z obnoviteľných zdrojov súvisí s neistotou na trhu a regulačnými faktormi. Napriek zlepšeniu v oblasti úverových podmienok dochádza v súčasnom finančnom prostredí k zintenzívneniu rizík týkajúcich sa poskytovania nových úverov. Výdavky verejnej správy na výskum a vývoj od roku 2014 klesajú, pričom výdavky súkromného sektora na výskum a vývoj sú stále nízke. Holandsku bolo preto odporučené, aby presunulo výdavky verejnej správy na podporu investícií na výskum a vývoj a aby zapracovalo na zvýšení výdavkov súkromného sektora do tejto oblasti. Verejné a súkromné výdavky na výskum a vývoj sú nízke vo vzťahu k úrovni dosahovaného vzdelania, akademickým výsledkom i hospodárskemu vývoju.

               (10)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska a uverejnila ju v správe o krajine za rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (11)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  12
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (12)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 3.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Obmedziť odchýlku od strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 a dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP v roku 2017. Prioritizovať verejné výdavky tak, aby bola uprednostnená podpora väčších investícií do výskumu a vývoja.

               2.Odstrániť zostávajúce prekážky brániace zamestnávaniu pracovníkov na dobu neurčitú a uľahčiť prechod z pracovných zmlúv na dobu určitú na zmluvy na dobu neurčitú. Riešiť vysoký nárast počtu samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré nezamestnávajú ďalších zamestnancov, a to aj znížením daňových nezrovnalostí, na základe ktorých je uprednostňovaná samostatná zárobková činnosť, bez toho, aby došlo k ohrozeniu podnikania, a ďalej podporou prístupu samostatne zárobkovo činných osôb k cenovo dostupnej sociálnej ochrane.

               3.Prijať opatrenia s cieľom dosiahnuť vyššiu transparentnosť druhého dôchodkového piliera a dosiahnuť v ňom vyššiu medzigeneračnú spravodlivosť a odolnosť proti otrasom. Prijať opatrenia na zníženie zvyšných narušení na trhu s bývaním a zníženie motivácie domácností zadlžovať sa, a to najmä znižovaním daňovej odpočítateľnosti hypotekárnych úrokov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 339 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 a P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 87 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou podľa spoločne dohodnutej metodiky na základe informácií obsiahnutých v programe stability.

                     (12)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.