Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0070

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru na roky 2006 – 2010  /* SEK/2007/0070 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOčENSTIEV |Brusel, 23.1.2007SEK(2007) 70 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru na roky 2006 – 2010(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšEOBECNÉ SÚVISLOSTIPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Cypru bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Cypru predloženú 6. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť prostredie, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v novom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov,2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a3.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiCyprus je malou otvorenou ekonomikou, ktorá je preto značne vystavená vonkajším krízam. Prechádza úspešným procesom nominálnej a reálnej konvergencie s EÚ. Rast HDP je stabilný v priemere vo výške 3,5 % p.a. v uplynulých desiatich rokoch, zatiaľ čo inflácia je nízka. Inflácia HISC (meraná harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien) zostala pod úrovňou 3 % počas väčš ej časti desaťročia. Cyperská ekonomika dosahovala podmienky takmer plnej zamestnanosti. Dlhodobá nezamestnanosť je na veľmi nízkej úrovni, pričom rast produktivity je podľa medzinárodných noriem vysoký. Rast nominálnej mzdy a jednotkových nákladov práce (ULC – unit labour costs) bol však rýchlejší ako u jeho obchodných partnerov. Napriek tomu vývozne orientované odvetvia služieb, ktoré predstavujú veľkú časť celkového vývozu, dosahujú dobrú výkonnosť, aj keď vysoké prebytky v obchodovaní so službami nedokázali celkom vyrovnať deficit v obchodovaní s tovarmi. Saldo bežného účtu Cypru bolo preto v uplynulých desiatich rokoch záporné. Napriek tomu zostáva jeho financovanie bezproblémové prostredníctvom prílivu portfóliových a priamych investícií a vkladov zahraničných osôb v domácich peňažných ústavoch. Program fiškálnej konsolidácie, ktorý sa v súčasnosti vykonáva, znížil deficit na 2 % HDP v roku 2006 a verejný dlh má klesajúcu tendenciu.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada uvítala „štrukturálne úpravy plánované počas programového obdobia po znížení deficitu pod 3 % HDP v roku 2005“. Rada vyzvala Cyprus, aby „zabezpečil prostredníctvom opatrení trvalého charakteru, aby sa udržala rozpočtová konsolidácia smerujúca k strednodobej vyrovnanej pozícii po korekcii nadmerného deficitu“. Rada takisto vyzvala Cyprus, aby „kontroloval verejné výdavky na dôchodky a uskutočnil ďalšie reformy v oblastiach dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií“.Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Cypru vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 17. októbra 2006. V cyperskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy /priority: fiškálna udržateľnosť, kvalita verejných financií, veda a výskum, inovácie a informačné a komunikačné technológie, zlepšenie diverzifikácie hospodárstva, hospodárska súťaž a podnikateľské prostredie, udržateľnosť životného prostredia, infraštruktúra, ľudský kapitál a sociálna kohézia.V hodnotení tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Cyprus dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. V zásade vykonanie väčšiny opatrení prebieha podľa plánu.Na základe označených silných a slabých stránok sa Cypru odporučilo, aby prijal opatrenia v oblastiach reforiem dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti, zamestnanosti a možností vzdelávania pre mladých ľudí.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako minimálnej štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou” podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru na roky 2006 – 2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Cypru, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010.5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP zvýši z 3,7 % v roku 2006 na priemernú úroveň 4,1 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické.6.  V roku 2006 bol deficit verejných financií odhadnutý podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 na menej ako 2 % HDP, čo zodpovedá cieľu v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Pri reálnom raste HDP nižšom, ako bol odhadovaný v predchádzajúcej aktualizácii (3,7 % namiesto 4,2 %), sa očakávajú vyššie celkové výdavky, ako boli plánované, čo sa však vyrovná vyššími celkovými príjmami.7.  Po korekcii nadmerného deficitu v roku 2005 je cieľom programu ďalšia konsolidácia verejných financií. Saldo verejných financií by sa podľa prognóz malo zlepšiť z deficitu 1,9 % HDP v roku 2006 na vyrovnanú pozíciu v roku 2010 výlučne prostredníctvom zníženia výdavkov, keďže podiel príjmov zostane rovnaký počas programového obdobia. Aj keď celkové výdavky by počas programového obdobia mali klesnúť o 1,75 percentuálneho bodu HDP, z čoho 1 percentuálny bod HDP zodpovedá zníženiu úrokových platieb, sociálne transfery by sa podľa plánu mali zvýšiť o 1,25 percentuálneho bodu. Plánuje sa rast primárneho prebytku z 1,5 % HDP v rokoch 2006 – 2007 na viac ako 2 % HDP v roku 2008, ktorý sa potom ustáli. Plánovaná konsolidácia je mierne rýchlejšia ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu pri všeobecne podobnom makroekonomickom scenári vývoja.8.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu na úrovni približne 1,5 % HDP v roku 2006 na prebytok asi 0,25 % HDP na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP, ktorý by sa podľa programu mal dosiahnuť do roku 2008, teda o rok skôr ako podľa predchádzajúcej aktualizácie. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,75 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa ukazujú vo všeobecnosti ako vyvážené. Cieľ na rok 2007 sa zdá byť pravdepodobný pri porovnaní s predpoveďou útvarov Komisie z jesene 2006 a na rok 2008, keď by sa primárny prebytok mal zlepšiť, obsahuje program relatívne podrobné informácie o opatreniach, ktoré podporia úpravu. Existuje však riziko nadmerných výdavkov vzhľadom na ich predpokladané značné obmedzovanie a nedostatok informácií o výdavkových stropoch a ich presadzovaní. Na druhej strane, celkové výsledky vo vzťahu k dosahovaniu rozpočtových cieľov sú dobré.10.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe postačujúca na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch v priebehu programového obdobia. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe je v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Po dosiahnutí strednodobého cieľa bude pozícia fiškálnej politiky vyplývajúca z programu takisto v súlade s paktom.11.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 64,75 % HDP, čo je nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu klesne pod referenčnú hodnotu 60 % HDP v roku 2008 a dosiahne približne 46 % HDP do konca programového obdobia. Zdá sa, že riziká pre vývoj pomeru dlhu sú vo všeobecnosti vyvážené. V zmysle hodnotenia rizika sa pomer dlhu dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote už na začiatku programového obdobia a mal by ju dosiahnuť v roku 2007.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet na Cypre patrí medzi najväčšie v EÚ, pričom je obzvlášť ovplyvnený veľmi vysokým zvyšovaním výdavkov na dôchodky v pomere k HDP. Počiatočná rozpočtová pozícia prispieva k čiastočnému zmierneniu predpokladaného značného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, ale nedokáže ho úplne vyrovnať. Okrem toho, súčasná hodnota hrubého dlhu je nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Pokračujúca konsolidácia verejných financií spolu s prijatím opatrení v rámci dôchodkových reforiem, ktoré by obsahovali podstatné zvýšenie výdavkov súvisiacich s vekom, by podľa príslušných orgánov znížili riziká pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Cyprus platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií vysoké riziko.13.  Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše poskytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa predpokladá najmä postupné vykonávanie reforiem dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti s cieľom riešiť vplyv starnutia obyvateľstva, ale nie je celkom zrejmý obsah a časový harmonogram dokončenia a úplného vykonania ucelenej celoživotnej stratégie.14.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov [6].Celkový záver je taký, že po korekcii nadmerného deficitu v roku 2005 program úspešne smeruje k dosiahnutiu strednodobého cieľa počas programového obdobia v dôsledku obmedzenia výdavkov a v súvislosti s prognózami vysokého rastu. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh sa priblíži k referenčnej hodnote 60 % HDP do roku 2007 a bude naďalej klesať aj v nasledujúcich rokoch.V zmysle uvedeného hodnotenia a s prihliadnutím najmä na úroveň dlhu a predpokladaný nárast výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva sa Cyprus vyzýva, aby kontroloval verejné výdavky na dôchodky a uskutočnil ďalšie reformy v oblastiach dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti s cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |Reálny HDP (zmena v %) | KP december 2006 | 3.9 | 3.7 | 3.9 | 4.1 | 4.1 | 4.1 |KOM nov. 2006 | 3.8 | 3.8 | 3.8 | 3.9 | neuv. | neuv. |KP december 2005 | 4.1 | 4.2 | 4.2 | 4.2 | 4.3 | neuv. |Inflácia HISC (%) | KP december 2006 | 2.0 | 2.4 | 2.5 | 2.4 | 2.0 | 2.0 |KOM nov. 2006 | 2.0 | 2.4 | 2.0 | 2.4 | neuv. | neuv. |KP december 2005 | 2.1 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP december 20061 | -0.9 | -1.0 | -1.1 | -1.1 | -1.1 | -1.1 |KOM nov. 20065 | -1.3 | -1.3 | -1.3 | -1.3 | neuv. | neuv. |KP december 20051 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | 0.0 | 0.1 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP december 2006 | -2.3 | -1.9 | -1.6 | -0.7 | -0.4 | -0.1 |KOM nov. 2006 | -2.3 | -1.9 | -1.7 | -1.7 | neuv. | neuv. |KP december 2005 | -2.5 | -1.9 | -1.8 | -1.2 | -0.6 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP december 2006 | 1.1 | 1.4 | 1.4 | 2.1 | 2.1 | 2.2 |KOM nov. 2006 | 1.1 | 1.4 | 1.4 | 1.4 | neuv. | neuv. |KP december 2005 | 0.7 | 1.2 | 1.2 | 1.4 | 1.7 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP december 20061 | -2.0 | -1.5 | -1.2 | -0.3 | 0.0 | 0.3 |KOM nov. 2006 | -1.8 | -1.4 | -1.2 | -1.2 | neuv. | neuv. |KP december 20051 | -2.2 | -1.8 | -1.8 | -1.2 | -0.6 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP december 20063 | -3.3 | -1.9 | -1.0 | -0.3 | -0.1 | -0.1 |KOM nov. 20064 | -2.7 | -1.4 | -1.2 | -1.2 | neuv. | neuv. |KP december 2005 | -3.1 | -2.1 | -2.1 | -1.5 | -0.6 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP december 2006 | 69.2 | 64.7 | 60.5 | 52.5 | 49.0 | 46.1 |KOM nov. 2006 | 69.2 | 64.8 | 62.2 | 59.6 | neuv. | neuv. |KP december 2005 | 70.5 | 67.0 | 64.0 | 56.9 | 53.5 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (1,3 % HDP v roku 2005 a 0,4 % HDP v roku 2006; s účinkom zníženia deficitu). Patrí k nim 0,4 % HDP v rokoch 2005 a 2006 v dôsledku transakcií súvisiacimi s fondmi EÚ. 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,9 % HDP v roku 2005; s účinkom zníženia deficitu) v porovnaní s programom (pozri poznámku č. 3) útvary Komisie nepovažujú žiadne transakcie súvisiace s fondmi EÚ za jednorazové. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,9 %, 3,7 %, 3,9 % resp. 4,0 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006)574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Konkrétne sa neuvádzajú údaje o „cyklickom vývoji“ (tabuľka č. 5) a o prínose k potenciálnemu rastu HDP (položka č. 4).


title: Odporúčanie Rady z 8.júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/72

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8.júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2014
   2014/C 247/14
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (4) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Luxemburska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej je Luxembursko uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Luxembursko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva, že Luxembursko nečelí makroekonomickým nerovnováham v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Analýza prebytku bežného účtu predovšetkým ukazuje, že prebytok nevyplýva zo slabého domáceho dopytu, ale je skôr výsledkom osobitného modelu rastu Luxemburska, ktorý sa výrazne opiera o finančné služby. Riziká pre domácu finančnú stabilitu plynúce z prítomnosti veľkého finančného sektora existujú, sú však relatívne obmedzené, keďže sektor je zároveň diverzifikovaný aj špecializovaný. Vysoká miera zadlženosti súkromného sektora a najmä nefinančných korporácií odzrkadľuje hlavne prítomnosť veľkého počtu nadnárodných spoločností, ktoré využívajú svoje pobočky alebo dcérske spoločnosti v Luxembursku na financovanie operácií vnútri skupiny. Napokon, súčasná priaznivá pozícia verejných financií veľmi závisí od udržateľnosti modelu rastu založeného na prosperujúcom finančnom sektore a predstavuje vysoké riziko, pokiaľ ide o udržateľnosť v dlhodobom horizonte.

               (8)

               Luxembursko 28. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a 25. apríla 2014 svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability na rok 2014 je vrátiť sa k strednodobému cieľu v roku 2016 potom, ako v roku 2015 dôjde k výraznému odklonu od neho. Program stability potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ nadbytku 0,5 % HDP, ktorý odzrkadľuje požiadavky Paktu stability a rastu. Predpokladá sa, že (prepočítaný) štrukturálny prebytok verejných financií klesne z úrovne 1,4 % HDP v roku 2013 na úroveň 1,1 % v roku 2014 predtým, ako sa v roku 2015 zmení na deficit na úrovni 0,1 % HDP. Na ďalšie obdobie sa plánuje postupné zvyšovanie štrukturálnych prebytkov. Preto sa očakáva, že Luxembursko zostane v roku 2014 na úrovni svojho strednodobého cieľa, pričom v roku 2015 sa od neho výrazne odkloní. Podľa programu stability by miera rastu verejných výdavkov bez diskrečných príjmových opatrení mala byť vyššia než referenčná strednodobá miera potenciálneho rastu HDP v roku 2015. Celkovo možno povedať, že ciele programu sú čiastočne v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu na rok 2015, s odchýlkou predovšetkým v roku 2015. Predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP, ktorý bol v roku 2013 na úrovni 23,1 %, teda hlboko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP, bude počas programového obdobia ďalej klesať. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy v programe stability a ktorý vypracoval nezávislý orgán (STATEC), je na roky 2014 a 2015 mierne optimistický. Vláda odhaduje mieru rastu HDP v roku 2014 aj v roku 2015 na 3,2 %, zatiaľ čo útvary Komisie v prognóze z jari 2014 predpokladá rast na úrovni 2,6 % v roku 2014 a v roku 2015 na úrovni 2,7 %. Navyše, orgány ešte celkom nešpecifikovali opatrenia, na ktorých sa bude zakladať fiškálna trajektória na obdobie rokov 2015 – 2018. Podľa prognózy Komisie, v ktorej sa nezohľadňujú najnovšie oznámené opatrenia, sa odhaduje, že štrukturálny prebytok v roku 2014 klesne na 0,6 % HDP a v roku 2015 sa zmení na deficit na úrovni 1,3 % HDP. Pokiaľ ide o mieru rastu výdavkov verejných financií bez diskrečných príjmových opatrení, odhaduje sa, že bude vyššia ako referenčná strednodobá miera možného HDP v roku 2015, kedy sa očakáva významný odklon. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že existujú riziká pre dosiahnutie cieľov programu stability, ktoré sú len čiastočne v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, najmä od roku 2015.

               (10)

               Vláda predložila parlamentu v júli 2013 návrh zákona o transpozícii ustanovení smernice Rady 2011/85/EÚ (5) a Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii. Hoci sa očakávalo, že návrh zákona vstúpi do platnosti 1. januára 2014, jeho prijatie sa oneskorilo z dôvodu júlového odstúpenia vlády. Podľa návrhu zákona sa zavádza nový Zákon o programe viacročného financovania, ktorý sa vzťahuje na rovnaký časový horizont ako nadchádzajúca aktualizácia programu stability. Zákon o programe viacročného financovania by sa mal aktualizovať ročne na priebežnom základe spolu s ročným rozpočtom. Mali by sa v ňom uvádzať plány na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa na úrovni verejnej správy. Návrh zákona zavádza viacročné stropy v Zákone o programe viacročného financovania, ktoré by sa mali vzťahovať len na sektor ústrednej verejnej správy, nie sú však špecifikované dôsledky v prípade, že sa stropy prekročia. V návrhu zákona sa nestanovuje pravidlo o vnútroštátnych výdavkoch, ktorým by sa usmerňovalo stanovovanie viacročných cieľov v oblasti výdavkov. Zákon však obsahuje ustanovenia pre proces prispôsobovania strednodobého cieľa, ktoré sa majú dodržať. V marci 2014 bol parlamentu predložený revidovaný návrh zákona, v ktorom sa okrem iného ustanovuje pridelenie úlohy nezávislého monitorovania fiškálnych pravidiel novovytvorenej inštitúcii Conseil National des Finances Publiques (Národná rada pre verejné financie).

               (11)

               Okrem toho, nové pravidlá o príjmoch z DPH plynúcich z činností elektronického obchodu budú mať vplyv aj na daňové príjmy z DPH. Od roku 2015 sa takéto príjmy prevedú z krajiny, v ktorej má sídlo dodávateľ, do krajiny bydliska zákazníka. Vláda oznámila, že sadzby DPH sa zvýšia o 2 percentuálne body, čo by malo čiastočne kompenzovať stratu príjmov. Vzhľadom na veľmi rozšírené využívanie znížených a výrazne znížených sadzieb sa však dodatočný príjem môže zvýšiť širším uplatňovaním štandardnej sadzby, čím sa budú vo väčšej miere kompenzovať uvedené straty.

               (12)

               V roku 2060 majú hrubé verejné výdavky na dôchodky ako podiel HDP v Luxembursku podľa údajov zo Správy Komisie o starnutí obyvateľstva (Ageing Report) z roku 2012 vzrásť z 9,2 % HDP na 18,6 % HDP. To je spôsobené najmä výdavkami súvisiacimi so starnutím obyvateľstva, a to najmä dôchodkami. Dôchodková reforma z roku 2012 mala obmedzenú pôsobnosť a podstatne neriešila hrozbu, ktorú predstavuje dôchodkový systém pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Krátkodobé financovanie dôchodkového systému je v súčasnosti zaručené nízkym podielom obyvateľstva v dôchodkovom veku a je založené na príspevkoch, ktoré odvádza pomerne mladá populácia cezhraničných pracovníkov. Očakáva sa, že v budúcnosti sa tento trend obráti a náklady na dôchodky, ako aj na dlhodobú starostlivosť sa pravdepodobne podstatne zvýšia. Aby sa zaistila životaschopnosť dôchodkového systému, by bolo potrebné, aby sa po roku 2020 zmiernilo prispôsobovanie dôchodkov životnej úrovni a okrem toho sa aj podstatne zvýšila miera príspevkov. To by znamenalo veľký nárast daňového zaťaženia práce, ktoré by znášala budúca populácia v aktívnom veku, a v dôsledku toho stratu konkurencieschopnosti v oblasti nákladov. Vzhľadom na súčasnú vysokú úroveň miery nahradzovania sa mohlo prijať niekoľko rôznych opatrení, aby sa zaistilo spravodlivejšie rozloženie daňového zaťaženia na jednotlivé generácie. Zavedením hornej hranice pre úpravy dôchodkov na základe zvýšenia reálnych miezd by sa zvýšili dôchodkové rezervy. Okrem toho, zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku, ktorý je v súčasnosti 59 rokov, jeho zosúladením so strednou dĺžkou života by prispelo k zabezpečeniu dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Možnosti predčasného odchodu do dôchodku by sa mali tiež obmedziť. Finančné stimuly na predĺženie pracovných kariér, ako sa uvádza v dôchodkovej reforme, môžu prispieť k udržateľnosti dôchodkového systému, avšak zamestnateľnosť starších pracovníkov by sa mala ešte viac zlepšiť, a to posilnením odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. Luxembursko potrebuje obmedziť budúce potreby a náklady súvisiace s dlhodobou starostlivosťou, aby zaistilo jej udržateľnosť. Služby dlhodobej starostlivosti by sa mohli takisto stať viac nákladovo efektívnymi, a to posilnením koordinácie medzi zdravotnou a sociálnou starostlivosťou, zlepšením poskytovania služieb a lepšou podporou opatrovateľov spomedzi rodinných príslušníkov.

               (13)

               Súčasný veľký prebytok bežného účtu Luxemburska možno pripísať finančným službám a tento prebytok zakrýva trvalý a postupne sa zvyšujúci deficit v obchodnej bilancii tovarov, ktorý vyplýva z pomalého rastu vývozu. Hoci táto tendencia odzrkadľuje zvyšujúci sa význam sektora služieb v hospodárstve, je spôsobená aj väčšou štrukturálnou stratou v oblasti konkurencieschopnosti. Nedávny neustály nárast jednotkových nákladov práce oslabil konkurencieschopnosť luxemburskej priemyselnej štruktúry. Modulácia mechanizmu indexácie miezd, ktorý prijala vláda v roku 2012, sa do konca roka 2014 skončí. Hoci možno skúmať rôzne prístupy, je dôležité, aby boli mzdy užšie viazané na produktivitu prostredníctvom reformy systému indexácie miezd, čím sa umožní odvetvová diferenciácia. Veľká závislosť na finančnom sektore predstavuje pre hospodárstvo štrukturálne riziko. Preto je potrebné, aby sa Luxembursko zameralo na rozvoj vysoko špecializovaných podnikov ako platformy pre rast založený na inováciách. Hoci štvornásobne zvýšenie intenzity výskumu a vývoja vo verejnom sektore od roku 2000 odzrkadľuje odhodlanie vybudovať výskumné kapacity verejného sektora, Luxembursko nie je na ceste k dosiahnutiu svojho cieľa intenzity v oblasti výskumu a vývoja do roku 2020, ktorý je 2,3 – 2,6 % HDP, a to z dôvodu prudkého poklesu intenzity činnosti v tejto oblasti (z 1,53 % HDP v roku 2000 na 1 % v roku 2012). Jeho výkonnosť podľa ukazovateľov o spolupráci medzi verejnými výskumnými inštitúciami a podnikmi by sa mala ešte viac zlepšiť. V reforme na posilnenie inovačných klastrov, ktorá sa začala v roku 2013, by sa malo pokračovať.

               (14)

               Hoci boli prijaté rôzne opatrenia, nezamestnanosť mladých ľudí je neustále vysoká – v roku 2013 bola na úrovni 17,4 % aktívneho obyvateľstva, aj keď poklesla z úrovne 18 % v roku 2012. Nezamestnanosť veľmi závisí od úrovne vzdelania a je nižšia medzi ľuďmi s ukončeným vyšším vzdelaním. Luxemburský systém vzdelávania čelí mnohým špecifickým výzvam, ako sú viacjazyčnosť a špecifické zručnosti, ktoré si vyžaduje vysoko špecializovaný trh práce s veľkým finančným sektorom. Výsledky prieskumu OECD z roku 2012 o zručnostiach študentov potvrdili, že sú potrebné ďalšie opatrenia, aby bolo možné reagovať na pomerne slabé základné zručnosti mladých ľudí, ktoré možno pozorovať už od roku 2006. V tejto súvislosti by sa malo pokračovať v reforme základných a stredných škôl. Okrem toho by sa mala ešte viac zlepšiť aj kvalita a atraktívnosť odbornej prípravy a vzdelávania s cieľom poskytnúť trhu práce kvalifikovanú pracovnú silu vrátane ľudí z prisťahovaleckého prostredia. Veľmi veľké prekážky na trhu práce, ktoré patria medzi najvyššie v Únii, pre všetky mzdové úrovne a zloženia rodín, vyplývajú z koncepcie a systému daní a sociálneho zabezpečenia. Takisto napriek nedávnemu reformnému úsiliu zostávajú aktivačné politiky naďalej slabé a účasť na aktívnych politikách trhu práce nie je povinná v žiadnej fáze trvania nezamestnanosti.

               (15)

               Luxembursko je odhodlané do roku 2020 znížiť o 20 % emisie skleníkových plynov v sektoroch, na ktoré sa nevzťahuje ETS, očakáva sa však, že tento cieľ nesplní o 23 percentuálnych bodov. Okrem toho sa očakáva, že emisie v roku 2013 budú o 1 % vyššie než je cieľ stanovený na rok 2013 v rozhodnutí o spoločnom úsilí. Približne 70 % emisií súvisiacich s dopravou je spojených s vývozom palív, čo je okrem iného výsledkom veľmi nízkych spotrebných daní z palív. Uznanie vývozu palív ako kľúčovej výzvy v druhom Národnom akčnom pláne na ochranu klímy, ktorý bol prijatý v máji 2013, je krokom vpred. Na riešenie tejto otázky sú však potrebné konkrétnejšie a dlhodobé opatrenia. Environmentálne zdaňovanie v roku 2012 predstavovalo 2,4 % HDP, zatiaľ čo v roku 2004 predstavovalo 3,1 %. Tento pokles je spôsobený predovšetkým nižšími príjmami z dane z energie, ktoré ovplyvňuje chýbajúca indexácia daní z energie. Dane z dopravy, okrem palív, v roku 2012 predstavovali 0,2 % HDP. Dane z palív používaných v doprave sú vysoké – na úrovni 2,2 % HDP – napriek preferenčnému daňovému zaobchádzaniu s naftou, a to najmä v dôsledku cezhraničného nákupu palív. Pri environmentálnom zdaňovaní, ktoré predstavuje podpriemerný podiel z celkových daňových príjmov, je možné zlepšiť koncepciu environmentálnych daní Luxemburska, a to predovšetkým prostredníctvom zvýšenia zdaňovania energetických produktov pre dopravu.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Luxemburska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do odporúčania 1.

               (18)

               V kontexte európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Luxembursko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zachovať v roku 2014 zdravú fiškálnu pozíciu, podstatne posilniť rozpočtovú stratégiu v roku 2015 s cieľom zaistiť, že sa dosiahne strednodobý cieľ a ďalej sa na ňom zotrvá, aby sa ochránila dlhodobá udržateľnosť verejných financií, najmä so zreteľom na implicitné záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva. Posilniť správu vo fiškálnej oblasti prostredníctvom urýchleného prijatia strednodobého rozpočtového rámca, ktorý sa týka verejných financií a zahŕňa viacročné výdavkové stropy, a zavedením nezávislého monitorovania fiškálnych pravidiel. Ešte viac rozšíriť daňový základ, predovšetkým v prípade spotreby.

               2.

               Aby sa zaistila fiškálna udržateľnosť, znížiť výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva tým, že sa dlhodobá starostlivosť stane viac nákladovo efektívnou, pokračovať v dôchodkovej reforme tak, aby sa zvýšil skutočný vek odchodu do dôchodku, vrátane obmedzenia predčasného odchodu do dôchodku, a to zosúladením veku odchodu do dôchodku alebo dôchodkových dávok so zmenami strednej dĺžky života. Posilniť úsilie o zvýšenie miery účasti starších pracovníkov, a to aj zlepšením ich zamestnateľnosti prostredníctvom celoživotného vzdelávania.

               3.

               Urýchliť prijatie štrukturálnych opatrení v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, vykonať reformu systému stanovovania miezd vrátane indexácie miezd s cieľom zlepšiť schopnosť miezd reagovať na vývoj produktivity, predovšetkým na sektorovej úrovni. Snažiť sa o v diverzifikáciu štruktúry hospodárstva, a to aj podporovaním súkromných investícií do výskumu a ďalším rozvojom spolupráce medzi verejným výskumom a podnikmi.

               4.

               Pokračovať v úsilí znížiť nezamestnanosť mladých a najmä nízko kvalifikovaných uchádzačov o prácu vrátane uchádzačov z prisťahovaleckého prostredia prostredníctvom koherentnej stratégie, a to aj prostredníctvom ďalšieho zlepšovania koncepcie a monitorovania aktívnych politík trhu práce, riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a odstránenia finančných prekážok, ktoré znižujú motiváciu pracovať. Na tento účel urýchliť vykonanie reformy všeobecného aj odborného vzdelávania a odbornej prípravy, aby zručnosti mladých ľudí lepšie zodpovedali dopytu po práci.

               5.

               Vypracovať súhrnný rámec a prijať konkrétne opatrenia na splnenie cieľa do roku 2020 znížiť emisie skleníkových plynov z činností, na ktoré sa nevzťahuje ETS, predovšetkým prostredníctvom zdanenia energetických produktov pre dopravu.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 55.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


title: 2014/710/EÚ: Odporúčanie Komisie z  9. októbra 2014 o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronických komunikácií podliehajúcich regulácii ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby  Text s významom pre EHP

text:
               11.10.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 295/79

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 9. októbra 2014
   o relevantných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronických komunikácií podliehajúcich regulácii ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby
   (Text s významom pre EHP)

      (2014/710/EÚ)

   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (1), a najmä na jej článok 15 ods. 1,
   so zreteľom na stanovisko Orgánu európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) a Komunikačného výboru (COCOM),
   keďže:

               (1)

               Smernicou 2002/21/ES sa zriaďuje legislatívny rámec sektora elektronických komunikácií, ktorý je okrem iného prejavom snahy reagovať na konvergentné trendy zahrnutím všetkých elektronických komunikačných sietí a služieb do jeho pôsobnosti. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/140/ES (2) je cieľom regulačného rámca okrem iného s rozvojom hospodárskej súťaže na trhu postupne znížiť sektorovo špecifickú reguláciu ex ante, aby elektronické komunikácie nakoniec upravovalo už len právo hospodárskej súťaže.

               (2)

               V súlade s uvedeným cieľom je účelom tohto odporúčania určiť tie trhy s výrobkami a so službami, ktorých povaha môže opodstatňovať reguláciu ex ante v súlade s článkom 15 ods. 1 smernice 2002/21/ES. Cieľom každej regulačnej intervencie ex ante je v konečnom dôsledku získanie výhod pre koncových používateľov pomocou zabezpečenia udržateľnej efektívnej hospodárskej súťaže na maloobchodných trhoch. Je pravdepodobné, že národné regulačné orgány budú schopné postupne nájsť maloobchodné trhy, ktoré budú konkurencieschopné aj pri absencii veľkoobchodnej regulácie, najmä vzhľadom na očakávané zlepšenia v oblasti inovácie a hospodárskej súťaže.

               (3)

               Vymedzenie relevantných trhov sa môže časom meniť v dôsledku vývoja povahy výrobkov a služieb, ako aj možných zmien v dopyte a ponuke. Keďže odporúčanie Komisie 2007/879/ES (3) je účinné viac ako šesť rokov, nastal vhodný čas prehodnotiť ho vo svetle vývoja na trhu, ku ktorému došlo od jeho prijatia.Týmto odporúčaním sa preto nahrádza odporúčanie 2007/879/ES a poskytujú usmernenia pre národné regulačné orgány k nadchádzajúcim prieskumom trhu.

               (4)

               V článku 15 ods. 1 smernice 2002/21/ES sa vyžaduje, aby Komisia identifikovala v rámci sektora elektronických komunikácií tie trhy, ktorých povaha môže opodstatňovať uloženie regulačných povinností v súlade so zásadami práva hospodárskej súťaže. Preto sa tieto zásady využívajú v tomto odporúčaní na vymedzenie trhov s výrobkami v sektore elektronických komunikácií.

               (5)

               V súlade s článkom 15 ods. 3 smernice 2002/21/ES je úlohou národných regulačných orgánov určiť na svojom území relevantné trhy primerané vnútroštátnym okolnostiam, najmä relevantné geografické trhy, a to v súlade s právom hospodárskej súťaže a s maximálnym prihliadnutím na toto odporúčanie.

               (6)

               V súlade s článkom 16 ods. 3 smernice 2002/21/ES sa regulačné povinnosti ex ante ukladajú len na trhoch, na ktorých neexistuje efektívna hospodárska súťaž. Ako sa uvádza v odôvodnení 27 smernice, ide o trhy, kde existuje jeden alebo viacero podnikov s významným vplyvom na trhu a kde nápravné prostriedky obsiahnuté vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ o hospodárskej súťaži nepostačujú na riešenie identifikovaného problému v oblasti hospodárskej súťaže. Okrem toho by analýza efektívnej hospodárskej súťaže mala zahŕňať analýzu toho, či predmetný trh bude perspektívne konkurencieschopný, a teda či to, že na trhu nie je efektívna hospodárska súťaž, je trvalým javom.

               (7)

               Pre Komisiu aj národné regulačné orgány je východiskovým bodom identifikácie veľkoobchodných trhov podliehajúcich regulácii ex ante analýza zodpovedajúcich maloobchodných trhov. Táto analýza maloobchodu sa robí zohľadnením zastupiteľnosti strany dopytu a prípadne strany ponuky z perspektívy budúceho vývoja v danom časovom horizonte. Pri určovaní relevantných trhov v súlade s článkom 15 ods. 3 smernice 2002/21/ES by národné regulačné orgány mali určiť geografické oblasti, v ktorých sú podmienky hospodárskej súťaže podobné alebo dostatočne homogénne a ktoré možno odlíšiť od susedných oblastí, v ktorých prevládajú zjavne odlišné podmienky hospodárskej súťaže, najmä pokiaľ ide o otázku, či prípadný operátor s významným vplyvom na trhu koná jednotne v celej oblasti svojej siete alebo či čelí podstatne odlišným podmienkam hospodárskej súťaže do takej miery, že jeho činnosti sú obmedzené v niektorých oblastiach, ale v iných nie.

               (8)

               Malo by sa posúdiť, či bude na maloobchodných trhoch z perspektívy budúceho vývoja efektívna hospodárska súťaž v prípade, že sa na základe zistenia významného vplyvu na trhu regulačné predpisy nezavedú. Na druhej strane by sa v analýze mali zohľadniť účinky iných druhov regulácie, ktoré sa v príslušnom časovom období vzťahujú na príslušné maloobchodné a veľkoobchodné trhy.

               (9)

               Pri vykonávaní analýzy trhu podľa článku 16 smernice 2002/21/ES by sa posúdenie trhu malo vykonať z perspektívy budúceho vývoja, pričom by sa malo vychádzať zo súčasných trhových podmienok. Analýzou by sa malo posúdiť, či bude predmetný trh perspektívne konkurencieschopný a či to, že na trhu neexistuje hospodárska súťaž, je trvalým javom, a to tak, že sa zohľadní očakávaný alebo predvídateľný vývoj na trhu (4).

               (10)

               Ak v dôsledku chýbajúcej regulácie ex ante nebude z perspektívy budúceho vývoja existovať na predmetnom maloobchodnom trhu efektívna hospodárska súťaž, mali by sa v súlade s článkom 16 smernice 2002/21/ES posúdiť zodpovedajúce veľkoobchodné trhy podliehajúce regulácii ex ante. Pri analýze veľkosti a trhovej sily zodpovedajúcich veľkoobchodných trhov s cieľom určiť, či na nich existuje efektívna hospodárska súťaž, by sa mali zohľadniť priame a nepriame obmedzenia hospodárskej súťaže bez ohľadu na to, či tieto obmedzenia vyplývajú z elektronických komunikačných sietí, elektronických komunikačných služieb alebo iných druhov služieb alebo aplikácií, ktoré sú porovnateľné z hľadiska koncového používateľa (5). Na druhej strane, ak pri chýbajúcej veľkoobchodnej regulácii ex ante na zodpovedajúcich relevantných trhoch bude z perspektívy budúceho vývoja existovať na predmetnom maloobchodnom trhu efektívna hospodárska súťaž, vnútroštátny regulačný orgán by to malo viesť k záveru, že na veľkoobchodnej úrovni už regulácia nie je potrebná. V takom prípade by sa príslušné relevantné veľkoobchodné trhy mali posúdiť z hľadiska zrušenia regulácie ex ante. Ak sú veľkoobchodné trhy navzájom vertikálne prepojené v dodávateľskom reťazci, veľkoobchodný trh, ktorý sa má analyzovať ako prvý je ten, ktorý je vzhľadom na dotknutý maloobchodný trh najvyššie postavený.

               (11)

               Veľkoobchodné trhy uvedené v prílohe môžu mať také znaky, ktoré opodstatňujú reguláciu ex ante, pretože celkovo spĺňajú tieto tri kumulatívne kritériá, ktoré sa takisto používajú na identifikáciu trhov podliehajúcich regulácii ex ante v predchádzajúcich verziách odporúčania. Prvým kritériom je existencia podstatných a trvalých prekážok vstupu. Vzhľadom na dynamický charakter a fungovanie trhov elektronických komunikácií je však pri analýze predpokladov na určenie relevantných trhov pre možnú reguláciu ex ante potrebné brať do úvahy i možnosti prekonania prekážok vstupu v rámci príslušnej lehoty. Druhým kritériom sa skúma, či štruktúra trhu smeruje k efektívnej hospodárskej súťaži v príslušnom časovom období. Uplatňovanie tohto kritéria zahŕňa preskúmanie stavu hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre alebo inej hospodárskej súťaže, ktoré bránia vstupu. Tretie kritérium je splnené vtedy, keď samotným uplatňovaním právnych predpisov o hospodárskej súťaži nemožno primerane reagovať na príslušné zlyhanie(-a) trhu. Hlavné ukazovatele, ktoré treba vziať do úvahy pri posudzovaní prvého a druhého kritéria, sú podobné ukazovateľom skúmaným v rámci analýzy budúceho vývoja trhu na určovanie prítomnosti významného vplyvu na trhu. Ide najmä o ukazovatele prekážok vstupu v prípade chýbajúcej regulácie (vrátane rozsahu stratených nákladov), trhovej štruktúry, vývoja trhu a trhovej dynamiky vrátane ukazovateľov, ako sú podiely a trendy na trhu, trhové ceny a trendy a rozsah a pokrytie konkurenčných sietí alebo infraštruktúr.

               (12)

               Pokiaľ ide o prvé kritérium, na účely tohto odporúčania sú relevantné dva druhy prekážok vstupu, a to štrukturálne prekážky a právne alebo regulačné prekážky. Štrukturálne prekážky vstupu vyplývajú z prvotných nákladov alebo z podmienok dopytu, ktoré vytvárajú asymetrické podmienky pre etablovaných a nových účastníkov, čo brzdí nových účastníkov alebo im bráni vstúpiť na nový trh. Napríklad podstatné štrukturálne prekážky môžu existovať, ak sú pre trh príznačné nákladové výhody, veľké úspory z rozsahu a/alebo úspory zo sortimentu, obmedzenia kapacity a vysoké stratené náklady. Štrukturálna prekážka tohto typu môže vzniknúť aj v prípade, keď si poskytovanie služby vyžaduje sieťový komponent, ktorý nemožno technicky zduplikovať alebo ho možno zduplikovať, no náklady na výrobu duplikátu sú ekonomicky nevýhodné pre konkurentov.

               (13)

               Právne alebo regulačné prekážky nevyplývajú z ekonomických podmienok, ale sú dôsledkom legislatívnych, administratívnych alebo iných opatrení, ktoré majú priamy účinok na podmienky vstupu a/alebo na postavenie operátorov na príslušnom trhu. Príkladom právnych alebo regulačných prekážok brzdiacich vstup alebo brániacich vstupu na trh je obmedzenie počtu podnikateľských subjektov, ktoré majú prístup k spektru na poskytovanie základných služieb. Inými príkladmi právnych alebo regulačných prekážok sú cenové kontroly alebo iné opatrenia týkajúce sa cien, zavedené pre podnikateľské subjekty, ktoré vplývajú nielen na vstup, ale aj na postavenie podnikateľských subjektov na trhu. Právne alebo regulačné prekážky, ktoré možno pravdepodobne odstrániť v príslušnom časovom období, by sa za bežných okolností nemali v zmysle prvého kritéria považovať za prekážku vstupu.

               (14)

               Prekážky vstupu sa takisto môžu stať menej podstatnými vzhľadom na trhy, ktoré sa rozvíjajú prostredníctvom inovácií a vyznačujú nepretržitým technickým pokrokom. Konkurenčný tlak na takýchto trhoch často vyplýva z hrozby možných inovácií potenciálnych konkurentov, ktorí v súčasnosti na trhu nie sú. Na trhoch rozvíjajúcich sa inováciami môže dynamická alebo dlhodobá konkurencia prebiehať medzi firmami, ktoré nemusia byť nevyhnutne konkurentmi na jestvujúcom „statickom“ trhu. Toto odporúčanie sa vzťahuje na trhy, na ktorých sa očakáva, že prekážky pretrvajú v dohľadnom čase. Pri určovaní pravdepodobnosti pretrvania prekážok vstupu bez regulačného zásahu je potrebné preskúmať, či sa v odvetví uskutočnili časté a úspešné vstupy a či tieto vstupy boli alebo budú neskôr dostatočne rýchle a trvalé, aby dokázali obmedziť trhovú silu. Relevantnosť prekážok vstupu bude okrem iného závisieť od minimálneho účinného rozsahu výkonu a stratených nákladov.

               (15)

               Aj na trhu, ktorý sa vyznačuje podstatnými prekážkami vstupu, môžu iné štrukturálne faktory spôsobiť, že na ňom v príslušnom časovom horizonte vznikne účinná hospodárska súťaž. Z tendencie vývoja smerujúcej k efektívnej hospodárskej súťaži vyplýva, že trh buď dosiahne stav efektívnej hospodárskej súťaže bez zavedenia regulácie ex ante počas obdobia preskúmania, alebo po tomto období za predpokladu, že počas obdobia preskúmania sa poskytnú jasné dôkazy existencie pozitívnej dynamiky na trhu. Dynamiku trhu môže ovplyvniť napríklad technologický rozvoj alebo konvergencia výrobkov a trhov, ktoré môžu podnietiť vznik konkurenčného tlaku medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré pôsobia v rozdielnych oblastiach trhu s výrobkami. Môže ísť napríklad o trhy s obmedzeným, ale postačujúcim počtom podnikateľských subjektov, ktoré majú odlišné nákladové štruktúry a čelia cenovej pružnosti trhového dopytu. Na trhu môže byť aj nadbytočná kapacita, ktorá by za normálnych okolností umožnila konkurenčným firmám veľmi rýchlo rozširovať výrobu v reakcii na akékoľvek zvýšenie cien. Na takýchto trhoch môže časom dôjsť k zmene podielov na trhu a/alebo k poklesu cien.

               (16)

               Tretie kritérium slúži na posúdenie primeranosti nápravných opatrení, ktoré možno uložiť podľa práva hospodárskej súťaže na riešenie identifikovaných pretrvávajúcich zlyhaní trhu, najmä vzhľadom na to, že regulačné povinnosti ex ante môžu účinne brániť porušeniam pravidiel hospodárskej súťaže. Zásahy na základe práva hospodárskej súťaže spravidla nie sú postačujúce v prípadoch, keď sú napríklad požiadavky dosiahnutia súladu intervenciou, ktorá má napraviť pretrvávajúce zlyhania trhu, rozsiahle alebo keď sú nevyhnutné časté a/alebo včasné zásahy. Regulácia ex ante by sa preto mala považovať za vhodný doplnok práva hospodárskej súťaže, keď právo hospodárskej súťaže nestačí na primerané riešenie zistených pretrvávajúcich zlyhaní trhu.

               (17)

               Uplatnením uvedených troch kumulatívnych kritérií by sa mal obmedziť počet trhov v sektore elektronických komunikácií, na ktorých je zavedená povinnosť regulácie ex ante, a prispieť k jednému zo zámerov regulačného rámca postupne s rozvojom hospodárskej súťaže na trhu znížiť počet pravidiel ex ante špecifických pre daný sektor. Nesplnenie niektorého z uvedených troch kritérií by malo znamenať, že určený trh by sa nemal považovať za trh podliehajúci regulácii ex ante.

               (18)

               Regulácia ex ante zavedená na veľkoobchodnej úrovni by sa mala považovať za dostatočnú na riešenie potenciálnych problémov hospodárskej súťaže na súvisiacich odberateľských trhoch. Odberateľský trh by mal byť predmetom regulácie ex ante, len ak hospodárska súťaž na tomto trhu stále vykazuje značnú trhovú silu aj napriek prítomnosti regulácie ex ante na súvisiacich dodávateľských veľkoobchodných trhoch. Vzhľadom na pokrok v oblasti hospodárskej súťaže dosiahnutý vďaka regulácii sa v tomto odporúčaní identifikujú iba relevantné trhy na veľkoobchodnej úrovni. Predpokladá sa, že ich reguláciou možno riešiť nedostatok efektívnej hospodárskej súťaže na veľkoobchodnej úrovni, čo je príčinou zistených zlyhaní trhu na súvisiacich maloobchodných trhoch. Pokiaľ národný regulačný orgán napriek tomu preukáže, že zásahy v oblasti veľkoobchodu boli neúspešné, na príslušný maloobchodný trh sa môže vzťahovať regulácia ex ante za predpokladu, že národný regulačný orgán skonštatoval splnenie uvedeného testu troch kritérií predpísaného v tomto odporúčaní.

               (19)

               Trhy uvedené v prílohe boli určené na základe troch uvedených kumulatívnych kritérií. Národné regulačné orgány by mali vychádzať z predpokladu, že uvedené tri kritériá na týchto trhoch boli splnené. Ak však národný regulačný orgán dôjde k záveru, že bez regulácie na veľkoobchodnej úrovni vykazujú vymedzené maloobchodné trhy udržateľnú hospodársku súťaž, mal by takisto dôjsť k záveru, že regulácia ex ante už na veľkoobchodnej úrovni nie je potrebná.

               (20)

               Národný regulačný orgán môže aj napriek uvedeným skutočnostiam považovať za vhodné na základe špecifických vnútroštátnych podmienok vykonať v prípade trhov uvedených v prílohe vlastný test troch kritérií. Národný regulačný orgán môže dospieť k záveru, že test troch kritérií je alebo nie je splnený vo vnútroštátnych podmienkach. Ak test troch kritérií nie je splnený na konkrétnom trhu uvedenom v odporúčaní, NRO by nemal na tomto trhu ukladať regulačné povinnosti.

               (21)

               Národné regulačné orgány môžu identifikovať iné trhy než tie, ktoré sú uvedené v tomto odporúčaní, a uplatniť na nich test troch kritérií. Najmä, ak národné regulačné orgány, potom ako dospeli k záveru, že v dôsledku chýbajúcej regulácie ex ante neexistuje na maloobchodnom trhu efektívna hospodárska súťaž, majú v úmysle regulovať zodpovedajúce veľkoobchodné trhy a tieto trhy sa neuvádzajú v odporúčaní, mali by vždy vykonať test troch kritérií. V takom prípade je veľkoobchodný trh, ktorý sa má analyzovať ako prvý, ten, ktorý je vzhľadom na dotknutý maloobchodný trh najvyššie postavený vo vertikálnom dodávateľskom reťazci. Národný regulačný orgán by mal vykonať postupnú analýzu trhov nadväzujúcich na regulovaný dodávateľský vstup s cieľom zistiť, či by v prípade regulácie dodávateľských trhov na nich existovala efektívna hospodárska súťaž až po úroveň maloobchodných trhov.

               (22)

               Národné regulačné orgány by mali uplatniť test troch kritérií na trhy uvedené v prílohe k odporúčaniu Komisie 2003/311/ES (6) a v prílohe k odporúčaniu 2007/879/ES, ktoré sa už neuvádzajú v prílohe k tomuto odporúčaniu, ak sú v súčasnosti regulované s ohľadom na vnútroštátne okolnosti, a to s cieľom posúdiť, či na základe týchto vnútroštátnych okolností, tieto trhy ešte stále podliehajú regulácii ex ante.

               (23)

               Vznikajúce trhy by nemali v súlade so smernicou 2002/21/ES podliehať neprimeraným regulačným povinnostiam ex ante ani v prípade, keď podnikom, ktoré boli na trhu prvé, môžu z tohto postavenia plynúť výhody. Tieto trhy obsahujú výrobky alebo služby, pri ktorých je pre ich novosť veľmi ťažké predvídať podmienky dopytu alebo vstupu na trh a podmienky ponuky, a teda aj použiť test troch kritérií. Účelom nezavádzania neprimeraných regulačných povinností ex ante pre vznikajúce trhy je snaha propagovať inováciu, ako sa vyžaduje v článku 8 smernice 2002/21/ES, a súčasne snaha zabrániť uzavretiu týchto trhov vedúcim podnikateľským subjektom, ako sa uvádza aj v usmerneniach Komisie týkajúcich sa analýzy trhu a určenia významného vplyvu podľa regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby (7). Postupné zlepšovanie existujúcej infraštruktúry sietí má len výnimočne za následok vznikanie nových trhov. Nedostatočnú zameniteľnosť výrobku je potrebné ustanoviť z hľadiska dopytu aj ponuky predtým, ako sa dospeje k záveru, že výrobok už je súčasťou existujúceho trhu. Vznikanie nových maloobchodných služieb môže podnietiť vznik nového odvodeného veľkoobchodného trhu len za predpokladu, že takéto maloobchodné služby nemožno poskytovať prostredníctvom existujúcich veľkoobchodných výrobkov.

               (24)

               Národné regulačné orgány sprístupnia Komisii, BEREC a ostatným národným regulačným orgánom dostupné výsledky uplatňovania testu troch kritérií vykonaného v súlade s týmto odporúčaním a patriaceho do rozsahu pôsobnosti článku 7 ods. 3 smernice 2002/21/ES. Neoznámenie návrhu opatrenia, ktoré ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ako sa uvádza v odôvodnení 38 smernice 2002/21/ES, môže mať za následok konanie vo veci porušenia predpisov voči dotknutému členskému štátu.

               (25)

               Medzi trhmi uvedenými v prílohe k odporúčaniu sa už neuvádzajú dva trhy, ktoré boli uvedené v odporúčaní 2007/879/ES (trhy 1 a 2), keďže už nespĺňajú test troch kritérií. Keďže členské štáty sa môžu do určitej miery líšiť v rýchlosti očakávaného a predvídateľného vývoja na trhu, čo potvrdzujú zistenia na úrovni Únie, špecifickými vnútroštátnymi okolnosťami možno odôvodniť možné zistenia národného regulačného orgánu, podľa ktorých na trhu 1 z odporúčania 2007/879/ES alebo na iných maloobchodných trhoch súvisiacich s trhom 2 z odporúčania 2007/879/ES ešte z perspektívy budúceho vývoja neexistuje efektívna hospodárska súťaž bez náležitých a primeraných nápravných opatrení vo veľkoobchode. Národné regulačné orgány by tak mohli odôvodniť zachovanie regulačnej intervencie ex ante na veľkoobchodnej úrovni za predpokladu, že test troch kritérií je splnený za príslušných vnútroštátnych okolnosti na ďalšie obdobie preskúmania. Ostatné trhy z odporúčania 2007/879/ES si stále vyžadujú reguláciu ex ante, hoci hranice trhov 4, 5 a 6 z odporúčania 2007/879/ES sa nanovo vymedzili. Národné regulačné orgány zohľadňujú pri vymedzovaní týchto trhov svoje vnútroštátne podmienky,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Národné regulačné orgány by pri určovaní relevantných trhov na základe vnútroštátnych okolností mali v súlade s článkom 15 ods. 3 smernice 2002/21/ES analyzovať trhy výrobkov a služieb uvedených v prílohe.

               2.

               Pri určovaní trhov, ktoré nie sú uvedené v prílohe, by národné regulačné orgány mali preukázať a Komisia overiť, že sú spoločne splnené tieto tri kritériá:

                           a)

                           prítomnosť významných a neprechodných štrukturálnych, právnych alebo regulačných prekážok vstupu,

                           b)

                           štruktúra trhu, ktorá v rámci príslušného časového horizontu nesmeruje k efektívnej hospodárskej súťaži, pričom sa zohľadní stav hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre alebo inej hospodárskej súťaže, ktorá vytvára prekážky vstupu,

                           c)

                           samotné právo hospodárskej súťaže nie je postačujúce na adekvátne riešenie zistených zlyhaní trhu.

               3.

               Pri zvažovaní toho, či niektorý z trhov uvedených v prílohe nepodlieha regulácii ex ante v špecifických vnútroštátnych podmienkach, by národné regulačné orgány mali preukázať a Komisia overiť, že aspoň jedno z troch kritérií uvedených v bode 2 nie je splnené.

               4.

               Národné regulačné orgány by mali zvážiť všetky relevantné obmedzenia hospodárskej súťaže bez ohľadu na to, či sa za pôvod týchto obmedzení považujú elektronické komunikačné siete, elektronické komunikačné služby alebo iné druhy služieb alebo aplikácií, ktoré sú porovnateľné z hľadiska koncového používateľa.

               5.

               Toto odporúčanie sa nedotýka vymedzenia trhových pojmov, výsledkov trhovej analýzy a regulačných povinností prijatých národnými regulačnými orgánmi v súlade s článkom 15 ods. 3 a článkom 16 smernice 2002/21/ES predo dňom prijatia tohto odporúčania.

               6.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 9. októbra 2014

            Za Komisiu

         Neelie KROES

            podpredsedníčka

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/140/ES z 25. novembra 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, 2002/19/ES o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení a 2002/20/ES o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 37).

      (3)  Odporúčanie komisie zo 17. decembra 2007 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (Ú. v. EÚ L 344, 28.12.2007, s. 65).

      (4)  Bod 20 usmernenia Komisie týkajúceho sa analýzy trhu a určenia významného vplyvu podľa regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby (2002/C 165/03).

      (5)  Napríklad ide o služby OTT (over the top), ktoré síce v súčasnosti nemožno považovať za priame náhrady služieb poskytovaných poskytovateľmi elektronických komunikačných služieb, no je pravdepodobné, že výsledkom technologického vývoja bude ich nepretržitý rast v nasledujúcich rokoch.

      (6)  Ú. v. EÚ L 114, 8.5.2003, s. 45–49.

      (7)  Usmernenia Komisie (Ú. v. ES C 165, 11.7.2002, s. 6).

      PRÍLOHA

                  Trh 1

                  :

                  Veľkoobchodné služby ukončenia volania v individuálnych verejných telefónnych sieťach poskytované v pevnom umiestnení

                  Trh 2

                  :

                  Veľkoobchodné služby ukončenia hlasového volania v individuálnych mobilných sieťach

                  Trh 3

                  :

                              a)

                              Veľkoobchodné služby lokálneho prístupu poskytované v pevnom umiestnení

                              b)

                              Veľkoobchodné služby centrálneho prístupu poskytované v pevnom umiestnení pre výrobky určené na hromadný trh

                  Trh 4

                  :

                  Veľkoobchodné služby vysokokvalitného prístupu poskytované v pevnom umiestnení


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na roky 2013 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/18

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na roky 2013 – 2016
   2013/C 217/05
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy členských štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytuje ucelený rámec pre opatrenia na úrovni členských štátov, EÚ a eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a politiky. Rozhodli o prijatí opatrení na úrovni členských štátov, pričom vyjadrili najmä úplné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2012, a vydala svoje stanovisko ku konvergenčnému programu Dánska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia 28. novembra 2012 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2013. Komisia okrem toho 28. novembra 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Dánsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia 10. apríla 2013 podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 uverejnila výsledky svojho hĺbkového preskúmania pre Dánsko. Analýza Komisie ju vedie k záveru, že v Dánsku existujú makroekonomické nerovnováhy, hoci nie nadmerné.

               (9)

               Dánsko 30. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj konvergenčný program, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2013 – 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Scenár, podľa ktorého sa v roku 2013 predpokladá rast HDP vo výške 0,7 % a v roku 2014 1,6 %, je do veľkej miery v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2013, podľa ktorej bude rast HDP v roku 2013 predstavovať 0,7 % a v roku 2014 a 1,7 %. V konvergenčnom programe je opísaná rozpočtová stratégia zameraná na odstránenie nadmerného deficitu a splnenie strednodobého cieľa, ktorým je štrukturálny deficit vo výške najviac 0,5 % HDP do roku 2013, čo zodpovedá cieľom paktu. Cieľom konvergenčného programu je deficit verejných financií vo výške 1,7 % HDP v roku 2013 a 1,8 % v roku 2014, čo je v súlade s lehotou postupu pri nadmernom deficite, ktorú navrhla Komisia. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia v rokoch 2011 – 2013 podľa výpočtov štrukturálneho salda rozpočtu je v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. V konvergenčnom programe sa odhaduje, že čisté diskrečné opatrenia prinesú konsolidáciu približne v súlade s odporúčaním v rámci postupu pri nadmernom deficite. Reálne verejné výdavky (vrátane diskrečných opatrení na strane príjmov) budú mať v roku 2013 podľa odhadov nulový rast a v roku 2014 narastú o 0,4 %, čo znamená, že v obidvoch rokoch sa dodrží referenčná hodnota paktu stability a rastu pre výdavky. Verejné financie sú vo všeobecnosti zdravé a krajina už dosiahla svoj strednodobý cieľ. Avšak aj vzhľadom na starnutie obyvateľstva a ambicióznu sociálnu politiku je pre Dánsko mimoriadne dôležité, aby si zachovalo zdravý a udržateľný rámec fiškálnej politiky a udržalo deficit pod referenčnou hodnotou 3 % HDP uvedenou v zmluve.

               (11)

               V roku 2012 Dánsko dokončilo reformu systému invalidných dôchodkov a systému subvencovaného zamestnávania (systém „flex-job“), ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2013. Tieto reformy predstavujú významné opatrenia na zvýšenie ponuky pracovnej sily v Dánsku. Zlepšenie zamestnateľnosti osôb s najmenšou šancou zamestnať sa vrátane osôb z prostredia migrantov, dlhodobo nezamestnaných a nízkokvalifikovaných pracovníkov však naďalej zostáva výzvou. Aj keď sa uznáva ambiciózny reformný program vlády, je dôležité zabezpečiť, aby povestný dánsky model „flexiistoty“ naďalej uľahčoval plynulý prechod medzi nezamestnanosťou a zamestnaním a zároveň aj obmedzil marginalizáciu a sociálne vylúčenie. V tejto súvislosti je dôležitá úloha vzdelávania, odbornej prípravy a zlepšovania zručností.

               (12)

               V prípade Dánska je vzdelávanie oprávnene jasnou prioritou. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie kvality a nákladovej efektívnosti jeho systémov vzdelávania a odbornej prípravy aj prostredníctvom úspešného dokončenia začatých reforiem. Navrhovaná reforma systémov primárneho a nižšieho sekundárneho vzdelávania sa uberá správnym smerom a dá sa očakávať, že bude mať pozitívny vplyv na nákladovú efektívnosť školského systému a kvalitu vzdelávania vrátane úrovne dosiahnutého vzdelania žiakov. Pokiaľ ide o odbornú prípravu, vláda podnikla v roku 2012 kroky na posilnenie kvality odbornej prípravy mládeže a zabezpečenie potrebnej súkromnej učňovskej prípravy. Bol zriadený výbor medzi vládou, obcami, regiónmi a sociálnymi partnermi s cieľom nájsť trvalé riešenie na zabezpečenie potrebného poskytovania učňovskej prípravy a zlepšenie kvality systému odborného vzdelávania a prípravy. Nájdenie trvalých a ambicióznych riešení v prípade nedostatku učňovských miest a vysokej miery predčasného ukončovania školskej dochádzky v systéme odborného vzdelávania mládeže by Dánsko skutočne lepšie pripravilo na budúci dopyt po zručnostiach na trhu práce a zlepšilo produktivitu.

               (13)

               Dánsko by mohlo dosiahnuť vyšší hospodársky rast tým, že by odstránilo prekážky hospodárskej súťaži v miestnych a maloobchodných službách, keďže tento sektor má v dánskom hospodárstve veľký význam. V roku 2012 predstavila dánska vláda nový zákon o hospodárskej súťaži, ktorý predstavuje významný krok správnym smerom. Revíziou právnych predpisov o hospodárskej súťaži sa zaviedli účinnejšie mechanizmy na posilnenie právnej regulácie hospodárskej súťaže, čím sa v úplnej miere reaguje na zodpovedajúcu časť odporúčania z roku 2012. Pre zabezpečenie účinnosti opatrení prijatých v oblasti sektorových a verejných služieb v záujme zvýšenia hospodárskej súťaže a fungovania trhu je však možné urobiť viac. Rôzne politické iniciatívy v tejto oblasti sa ešte nachádzajú v skorom štádiu a na zabezpečenie účinného vykonávania je potrebné ďalšie úsilie.

               (14)

               V minulom roku sa uskutočnila rozsiahla analýza zadlženosti domácností na úrovni členských štátov a EÚ, aby sa posúdila hrozba pre finančnú a hospodársku stabilitu. Zdá sa, že v súčasnosti sú riziká v súvislosti s finančnou stabilitou odvrátené, ale vyžadujú si priebežné monitorovanie. Dánske orgány prijali niekoľko opatrení na zlepšenie stability systému hypotekárnych úverov. Patrí sem systém označovania rizika v prípade hypotekárnych úverov na bývanie a obmedzenia variabilného úroku a/alebo úverov s odloženou amortizáciou. Hypotekárne inštitúcie prijali z vlastnej iniciatívy opatrenia s cieľom zmenšiť potrebu ďalšieho kolaterálu. Všetky tieto opatrenia sú zamerané správnym smerom, ale bude potrebné dôkladné monitorovanie, aby sa zistilo, či majú želaný účinok. Komisia preverí pravidelné správy Dánska o vplyve opatrení prijatých v tejto súvislosti. Zdaňovanie majetku by sa v Dánsku malo časom preskúmať, aby sa znížili deformácie a posilnili jeho proticyklické účinky.

               (15)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska. Posúdila národný program reforiem i konvergenčný program a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (17)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 3,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               V roku 2013 vykonať podľa plánu rozpočtovú stratégiu, aby sa do roku 2013 zabezpečilo odstránenie nadmerného deficitu. Okrem toho vykonať rozpočtovú stratégiu na rok 2014 a ďalšie roky, aby sa zabezpečilo primerané fiškálne úsilie na zachovanie strednodobého cieľa.

               2.

               Podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie zamestnateľnosti osôb na periférii trhu práce vrátane osôb z prostredia migrantov, dlhodobo nezamestnaných a nízkokvalifikovaných pracovníkov. Zlepšiť kvalitu odbornej prípravy, aby sa znížila miera predčasného ukončovania školskej dochádzky a zvýšil počet učňovských miest. Uskutočniť reformu primárneho a nižšieho sekundárneho vzdelávania, aby sa zvýšila úroveň dosiahnutého vzdelania a zlepšila nákladová efektívnosť vzdelávacieho systému.

               3.

               Pokračovať v úsilí o odstránenie prekážok hospodárskej súťaži v sektore služieb vrátane maloobchodných služieb a v úsilí o zvýšenie účinnosti v poskytovaní verejných služieb.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 21.

      (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie z  19. marca 2010 o povolení systémov pre mobilné komunikačné služby na palube plavidiel (služby MCV) (Text s významom pre EHP)

text:
               20.3.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 72/42

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 19. marca 2010
   o povolení systémov pre mobilné komunikačné služby na palube plavidiel (služby MCV)
   (Text s významom pre EHP)
   (2010/167/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Politika i2010 ako strategický rámec pre európsku informačnú spoločnosť podporuje v Európskej únii otvorenú a konkurencieschopnú digitálnu ekonomiku, vyzdvihuje IKT ako hnaciu silu začlenenia a kvality života a zdôrazňuje prospešnosť pohotového prístupu k informačným a komunikačným zdrojom vo všetkých oblastiach každodenného života.

               (2)

               Mobilné komunikačné služby na palube plavidiel (ďalej len „služby MCV“) sa používajú na palube nákladných, ako aj osobných plavidiel plaviacich sa v teritoriálnych moriach v Európskej únii a v medzinárodných vodách a často majú celoeurópsku alebo medzištátnu povahu. Účelom systémov zabezpečujúcich služby MCV (ďalej len „systémy MCV“) je dopĺňať existujúcu mobilnú konektivitu počas prevádzkovania v tých oblastiach teritoriálnych morí členských štátov EÚ, ako sú vymedzené v Dohovore Organizácie Spojených národov o morskom práve, ktoré nie sú pokryté pozemnými mobilnými sieťami.

               (3)

               Systém MCV („dedikovaný systém MCV“) zvyčajne pozostáva z jednej alebo viacerých pikobunkových základných staníc na palube plavidla (ďalej len „ZS plavidla“), ktoré poskytujú prístup k ústrednej sieti GSM prostredníctvom backhaul prepojenia, napríklad prostredníctvom satelitu. ZS plavidla takéhoto systému slúžia mobilným terminálom GSM cestujúcich alebo posádky na lodi využívajúcim roaming.

               (4)

               Služby MCV sa v súčasnosti prevádzkujú komerčne len s použitím normy GSM a len v pásmach 880 – 915 MHz a 1 710 – 1 785 MHz pre vzostupné prepojenie (vysielanie terminálu a prijímanie základnej stanice) a 925 – 960 MHz a 1 805 – 1 880 MHz pre zostupné prepojenie (vysielanie základnej stanice a prijímanie terminálu). V budúcnosti sa však môžu rozšíriť aj na ďalšie pozemné verejné mobilné komunikačné systémy pracujúce v súlade s inými normami a v iných frekvenčných pásmach.

               (5)

               Prevádzkovanie dedikovaného systému MCV a rozšírené pokrytie zabezpečované pozemnými mobilnými elektronickými komunikačnými sieťami v teritoriálnych moriach by sa mali rozlišovať na základe toho, že prevádzkovanie je založené na právach prevádzkovateľov vytvoriť a prevádzkovať pozemné mobilné siete.

               (6)

               Koordinovaný prístup k regulácii služieb MCV by uľahčil poskytovanie týchto služieb v rámci celej Európskej únie, čím by prispel k dosiahnutiu cieľov jednotného trhu EÚ. Pomohol by aj zabezpečiť konzistentnú mobilnú konektivitu pre spotrebiteľov a používateľov z profesionálnej oblasti a zlepšil by potenciál inovačných námorných komunikačných služieb.

               (7)

               Pri schvaľovaní používania frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV musia členské štáty dodržiavať súlad so smernicou 2002/21/ES a so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (smernica o povolení) (2). Obzvlášť podľa článku 9 ods. 1 a 2 smernice 2002/21/ES by členské štáty mali zabezpečiť efektívnu správu rádiových frekvencií pre elektronické komunikačné služby na svojom území a podporiť harmonizáciu využívania rádiových frekvencií v Spoločenstve v zhode s potrebou zabezpečiť ich efektívne a účinné využívanie.

               (8)

               Podľa smernice 2002/21/ES by národné regulačné orgány v členských štátoch mali prispievať k rozvoju jednotného trhu okrem iného tým, že odstránia pretrvávajúce prekážky pri poskytovaní elektronických komunikačných sietí, pridružených zariadení a služieb a elektronických komunikačných služieb na európskej úrovni a podporia budovanie a rozvoj transeurópskych sietí, interoperabilitu celoeurópskych služieb a koncové prepojenia. Mali by taktiež podporovať hospodársku súťaž v oblasti poskytovania elektronických komunikačných sietí, elektronických komunikačných služieb a pridružených zariadení a služieb okrem iného podporou efektívneho používania a zabezpečenia účinného riadenia rádiových frekvencií a zdrojov číslovania.

               (9)

               Podľa smernice 2002/20/ES by sa mal použiť čo možno najmenej obmedzujúci systém povoľovania, aby sa tak umožnilo poskytovanie elektronických komunikačných sietí a služieb s cieľom podnietiť rozvoj nových elektronických komunikačných služieb a celoeurópskych komunikačných sietí a služieb a umožniť poskytovateľom služieb a spotrebiteľom, aby dosiahli výhody úspor z rozsahu v rámci jednotného trhu.

               (10)

               V súlade s článkom 3 ods. 2 smernice 2002/20/ES poskytovanie elektronických komunikačných sieťových systémov alebo poskytovanie elektronických komunikačných služieb môže, bez toho, aby boli dotknuté špecifické záväzky, na ktoré sa odvoláva článok 6 ods. 2, alebo práva použitia, na ktoré sa odvoláva článok 5, podliehať len všeobecnému povoleniu.

               (11)

               Podľa článku 5 ods. 1 smernice 2002/20/ES v prípadoch, kde je to možné, by členské štáty nemali, predovšetkým ak je riziko škodlivého rušenia zanedbateľné, používať rádiové frekvencie na základe individuálnych práv použitia, ale na základe všeobecného povolenia zahŕňajúceho podmienky ich používania.

               (12)

               Pokiaľ sa splnia technické podmienky ustanovené v rozhodnutí Komisie 2010/166/EÚ (3), bude riziko škodlivého rušenia zapríčineného prevádzkovaním MCV zanedbateľné, takže členské štáty by v zásade mali udeľovať všeobecné povolenia na používanie rádiového frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV.

               (13)

               V niektorých členských štátoch v súčasnosti používanie frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV podlieha individuálnym právam. Tento prístup k povoľovaniu by sa mal znova posúdiť, a to vrátane posúdenia na základe skúseností s poskytovaním služieb MCV v teritoriálnych moriach členských štátov.

               (14)

               Podľa článku 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/114/ES zo 16. septembra 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 87/372/EHS o vyhradení kmitočtových pásiem na koordinované zavedenie verejných celoeurópskych bunkových digitálnych pozemných mobilných komunikácií v Spoločenstve (4), by členské štáty mali preskúmať, či existujúce pridelenie pásma 900 MHz konkurujúcim mobilným operátorom na ich území môže narušiť hospodársku súťaž na príslušných trhoch s mobilnými komunikáciami, a riešiť takéto narušenie hospodárskej súťaže v súlade s článkom 14 smernice 2002/20/ES. Členské štáty by mali, ak je to vhodné, zvážiť, či nevyužijú túto príležitosť na zmenu existujúcich výlučných práv použitia udelených prevádzkovateľom pozemných mobilných sietí, aby sa nimi nevylučovalo poskytovanie služieb MCV na príslušných frekvenciách.

               (15)

               Členské štáty by si mali vymieňať informácie medzi sebou aj s Komisiou s cieľom vyriešiť akékoľvek problémy so škodlivým rušením spôsobeným službami MCV. Pokiaľ by zapojenie Komunikačného výboru a Výboru pre rádiové frekvenčné spektrum mohlo uľahčiť riešenie takéhoto problému, Komisia by mala tieto výbory informovať.

               (16)

               Podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby) (5) by členské štáty mali zabezpečiť, aby boli koncovým užívateľom a spotrebiteľom k dispozícii transparentné a aktualizované informácie o uplatniteľných cenách a tarifách a o štandardných podmienkach týkajúcich sa prístupu k verejne dostupnej telefónnej sieti a jej používania. V smernici sa okrem toho vyzývajú členské štáty, aby spotrebiteľom pri prihlasovaní sa k službám poskytujúcim pripojenie a/alebo prístup k verejnej telefónnej sieti zabezpečili nárok na zmluvu s podnikom alebo podnikmi poskytujúcimi takéto služby, v ktorej sa okrem iného uvádzajú podrobnosti o cenách a tarifách a prostriedky, ktorými je možné získať aktualizované informácií o všetkých uplatniteľných tarifách a údržbárskych poplatkoch.

               (17)

               Prevádzkovanie služieb MCV by sa nemalo dotknúť medzinárodných zmlúv z oblasti bezpečnosti námornej dopravy a/alebo verejnej bezpečnosti.

               (18)

               Regulačné a technické prvky spoločného prístupu k povoľovaniu používania frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV v Európskej únii by mali podliehať kontrole, aby sa zabezpečilo, že spĺňajú celkový účel prevencie škodlivého rušenia a že v opačnom prípade sa zvážia primerané nápravné opatrenia.

               (19)

               Opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre komunikácie,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Účelom tohto odporúčania je koordinovať vnútroštátne podmienky povoľovania a postupy týkajúce sa používanie rádiového frekvenčného spektra službami mobilnej komunikácie na palube plavidiel (služby MCV) v teritoriálnych moriach členských štátov s cieľom uľahčiť zavedenie takýchto služieb v rámci Európskej únie a pritom predchádzať škodlivému rušeniu pozemných mobilných elektronických komunikačných služieb spôsobovanému službami MCV.
               Podmienky vnútroštátneho povoľovania a postupy uvedené v tomto odporúčaní sa uplatňujú bez toho, aby sa dotkli právnych záväzkov týkajúcich sa bezpečnosti námornej dopravy a verejnej bezpečnosti a/alebo administratívnych ustanovení týkajúcich sa zariadení pre služby MCV nainštalovaných členskými štátmi v súlade s právom Európskej únie, najmä so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (6) a s akýmikoľvek uplatniteľnými nástrojmi EÚ a medzinárodnými nástrojmi týkajúcimi sa zariadení pre námornú dopravu.

               2.

               „Služby mobilnej komunikácie na palube plavidiel (služby MCV)“ znamenajú elektronické komunikačné služby podľa vymedzenia pojmu v článku 2 písm. c) smernice 2002/21/ES, ktoré podniky poskytujú s cieľom umožniť osobám na palube plavidiel komunikovať prostredníctvom verejných komunikačných sietí prostredníctvom systému GSM bez toho, aby sa muselo vytvoriť priame spojenie s pozemnými mobilnými službami.

               3.

               Toto odporúčanie sa týka povoľovania používania rádiového frekvenčného spektra vo frekvenčných pásmach vymedzených v rozhodnutí 2010/166/EÚ na poskytovanie služieb MCV v teritoriálnych moriach členských štátov, ako sa vymedzujú v Dohovore Organizácie Spojených národov o morskom práve. Poskytovanie služieb MCV na šírom mori, satelitnej komunikácie medzi plavidlami a vesmírnymi stanicami a poskytovanie mobilných satelitných služieb (MSS) koncovým používateľom na palube plavidiel je mimo rozsahu pôsobnosti tohto odporúčania.

               4.

               Najneskôr dvanásť mesiacov po prijatí tohto odporúčania by členské štáty mali podniknúť všetky kroky potrebné na povolenie využívania frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV v svojich teritoriálnych moriach alebo na palube plavidiel, ktoré sú v nich registrované, prípadne využívania frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV v svojich teritoriálnych moriach, a to vo frekvenčných pásmach alebo podpásmach sprístupnených v súlade s rozhodnutím 2010/166/EÚ.

               5.

               Členské štáty by nemali povoľovať používanie frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV, ak takéto používanie nespĺňa technické podmienky stanovené v rozhodnutí 2010/166/EÚ.

               6.

               Členské štáty môžu požadovať, aby systémy MCV používali len špecifické frekvenčné pásma alebo podpásma, ktoré boli sprístupnené v súlade s rozhodnutím 2010/166/EÚ na prevádzkovanie systémov MCV v ich teritoriálnych moriach.

               7.

               Členské štáty by používanie frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV mali podriadiť všeobecným povoleniam. Bez toho, aby bol dotknutý článok 5 ods. 1 smernice 2002/20/ES, podľa ktorého používanie frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV podlieha individuálnym právam, by členské štáty mali prehodnotiť potrebu takýchto individuálnych práv s cieľom čo najskôr a najneskôr do troch rokov od prijatia tohto odporúčania začleniť podmienky spájajúce sa s takýmito právami do všeobecného povolenia.

               8.

               Najneskôr dvanásť mesiacov po prijatí tohto odporúčania by už členské štáty nemali požadovať nijaké dodatočné povoľovanie používania frekvenčného spektra sprístupneného na poskytovanie služieb MCV v ich teritoriálnych moriach, ak už používanie frekvenčného spektra relevantným systémom MCV povolil iný členský štát, v súlade so svojím povoľovacím režimom a v zhode s týmto odporúčaním.

               9.

               Členské štáty by mali zvážiť, či neprestanú vyžadovať dodatočné povoľovanie používania frekvenčného spektra v svojich teritoriálnych moriach na poskytovanie služieb MCV na palube plavidiel registrovaných v tretích krajinách za predpokladu, že používanie frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV na takýchto plavidlách už povolili príslušné krajiny za rovnakých podmienok, aké sa ustanovujú v rozhodnutí 2010/166/EÚ.

               10.

               Členské štáty, ktoré pred prijatím tohto odporúčania udelili vo frekvenčných pásmach alebo podpásmach sprístupnených na prevádzkovanie systémov MCV exkluzívne individuálne práva použitia na poskytovanie pozemných mobilných elektronických komunikačných sietí a/alebo služieb rozširujúcich sa do ich teritoriálnych morí by mali, pri príležitosti prvého preskúmania, úpravy, rozšírenia alebo obnovenia takýchto exkluzívnych práv použitia, založených buď na práve EÚ alebo vnútroštátnom práve, prípadne zmeniť takéto práva použitia s cieľom umožniť prevádzkovanie systémov MCV vo svojich teritoriálnych moriach. Do takéhoto prvého preskúmania, úpravy, rozšírenia alebo obnovenia by príslušný členský štát mal podporovať poskytovanie služieb MCV vo svojich teritoriálnych moriach na základe výmeny frekvenčného spektra, jeho spoločného využívania alebo akýchkoľvek iných porovnateľných opatrení dohodnutých s prevádzkovateľmi pozemných mobilných sietí, ktorí požívajú príslušné exkluzívne práva.

               11.

               Členské štáty by mali aktívne, konštruktívne a v duchu solidarity spolupracovať, využívajúc prípadne aj platné postupy pri riešení všetkých problémov súvisiacich so škodlivým rušením údajne spôsobeným prevádzkovaním systémov MCV.

               12.

               Členské štáty by mali na problémy týkajúce sa škodlivého rušenia údajne spôsobeného prevádzkovaním systému MCV, ktorý patrí do právomoci iného členského štátu, urýchlene upozorniť tento členský štát a mali by informovať Komisiu. Pokiaľ je to vhodné, Komisia by mala o uvedených problémoch informovať aj Výbor pre komunikácie a Výbor pre rádiové frekvenčné spektrum, v záujme hľadania riešení všetkých ťažkostí.

               13.

               Členské štáty, do právomoci ktorých patria systémy MCV podozrivé zo spôsobovania škodlivého rušenia služieb na území iného členského štátu, by mali reagovať a okamžite riešiť všetky takéto rušenia.

               14.

               Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby spotrebitelia a iní koncoví používatelia boli primerane informovaní o podmienkach používania služieb MCV.

               15.

               Členské štáty by mali mať používanie frekvenčného spektra na poskytovanie služieb MCV pod kontrolou, najmä vzhľadom na skutočnú alebo potenciálnu škodlivú interferenciu, a mali by hlásiť zistené skutočnosti Komisii, aby sa v prípade potreby umožnila včasná revízia tohto odporúčania.

      V Bruseli 19. marca 2010

            Za Komisiu

         Neelie KROES

            podpredsedníčka

      (1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

      (2)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 21.

      (3)  Pozri stranu 38 tohto úradného vestníka.

      (4)  Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2009, s. 25.

      (5)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

      (6)  Ú. v. ES L 91, 7.4.1999, s. 10.