               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 502 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2021
            {SWD(2021) 501 final}

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

               keďže:

               (1)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  2
                Paktu stability a rastu
                  3
               . Komisia vo svojom oznámení vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 boli splnené podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Všeobecná úniková doložka poskytla členským štátom rozpočtovú flexibilitu na riešenie krízy. Uľahčila koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Jej aktivácia umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov jednotlivých členských štátov za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Komisia 17. septembra 2020 vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu oznámila, že všeobecná úniková doložka zostane aktívna aj v roku 2021
                  4
               .

               (2)Rada 20. júla 2020 odporučila Bulharsku
                  5
               , aby v súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijalo všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následnej obnovy. Zároveň mu odporučila, aby – ak to hospodárske podmienky umožňujú – uskutočňovalo fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií.

               (3)Nástrojom NextGenerationEU vrátane Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa zabezpečí udržateľná, inkluzívna a spravodlivá obnova. Nariadenie (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti
                  6
               , nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Tento mechanizmus bude poskytovať finančnú podporu na vykonávanie reforiem a investícií, pričom so sebou prinesie fiškálny impulz financovaný EÚ. Prispeje k hospodárskej obnove, vykonávaniu udržateľných reforiem a investícií podporujúcich rast, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie, a posilní odolnosť hospodárstiev a ich potenciálny rast. Okrem toho prispeje aj k zlepšeniu stavu verejných financií v krátkodobom horizonte a k posilneniu udržateľných verejných financií, rastu a vytváraniu pracovných miest v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (4)Komisia 3. marca 2021 prijala oznámenie, v ktorom poskytla ďalšie usmernenia v príslušnej oblasti politiky na uľahčenie koordinácie fiškálnych politík a prípravy programov stability a konvergenčných programov členských štátov
                  7
               . Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Vzhľadom na očakávanú postupnú normalizáciu hospodárskej činnosti v druhej polovici roku 2021 by sa zároveň mali fiškálne politiky členských štátov v roku 2022 viac diferencovať. Fiškálne politiky členských štátov by mali zohľadňovať stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znižovať hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Keďže v EÚ treba podporovať udržateľnú obnovu, členské štáty, ktoré z hľadiska udržateľnosti čelia menšiemu riziku, by mali svoje rozpočty v roku 2022 orientovať na zachovanie podpornej fiškálnej politiky a zohľadniť v nich vplyv Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokou úrovňou zadlženia by mali uskutočňovať obozretné fiškálne politiky a zároveň zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov a využívať granty v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných kvalitných investičných projektov a štrukturálnych reforiem. V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Preorientovanie fiškálnych politík na dosahovanie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, a to aj postupným ukončením podporných opatrení vo vhodnom čase, prispeje k zabezpečeniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (5)V oznámení z 3. marca 2021 bol uvedený aj názor Komisie, že rozhodnutie o deaktivácii alebo pokračovaní v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovými úrovňami (z konca roku 2019). Na základe prognózy Komisie z jari 2021 Komisia 2. júna usúdila, že podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023 boli splnené. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky
                  8
               .

               (6)Bulharsko predložilo 5. mája 2021 svoj konvergenčný program na rok 2021 po lehote stanovenej v článku 8 nariadenia (ES) č. 1466/97.

               (7)Na základe údajov overených Eurostatom bol v roku 2020 deficit verejných financií Bulharska na úrovni 3,4 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa zvýšil na 25 % HDP. Ročná zmena primárneho rozpočtového salda dosiahla –5,5 % HDP, a to vrátane diskrečných rozpočtových opatrení vo výške 3,2 % HDP na podporu hospodárstva a vrátane fungovania automatických stabilizátorov.

               Komisia 2. júna 2021 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Táto správa sa zaoberá rozpočtovou situáciou Bulharska, keďže jeho deficit verejných financií v roku 2020 presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. V správe sa konštatovalo, že kritérium deficitu bolo dodržané.

               (8)Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je v rokoch 2021 a 2022 opatrný, keďže sa v ňom nezohľadňuje financovanie v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Predložený základný scenár preto nie je priamo porovnateľný s prognózou Komisie. V prognóze Komisie sa navyše na základe priaznivejších predpokladov v oblasti zahraničného dopytu očakáva vyššia miera rastu vývozu.

               (9)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2021 plánuje zvýšenie deficitu verejných financií z 3,4 % HDP v roku 2020 na 5,6 % HDP v roku 2021, pričom miera zadlženosti by sa mala v roku 2021 zvýšiť na 27,4 % HDP. Zmena primárneho rozpočtového salda v roku 2021 v porovnaní s úrovňou pred krízou (2019) má podľa programu dosiahnuť –7,8 % HDP. Faktory predpokladaných zvýšení nominálneho a primárneho deficitu verejných financií, a následne aj dlhu, sa v konvergenčnom programe podrobne nevysvetľujú a sú prítomné napriek ukončeniu niektorých diskrečných rozpočtových opatrení. Tieto projekcie sú vyššie než v prognóze Komisie z jari 2021. Podľa prognózy Komisie z jari 2021 sa očakáva, že deficit klesne v roku 2021 na 3,2 % HDP a že miera zadlženosti klesne v roku 2021 na 24,5 % HDP. Hlavným zdrojom rozdielnosti týchto údajov je projekcia iných príjmov, ktoré by sa podľa konvergenčného programu mali v roku 2021 znížiť o 2,5 percentuálneho bodu HDP, čo je výrazne pod historickou úrovňou. V konvergenčnom programe sa nevysvetľujú príčiny tohto zníženia.

               (10)Bulharsko prijalo v reakcii na pandémiu COVID-19 a súvisiaci hospodársky pokles rozpočtové opatrenia na posilnenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šírenia pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť zasiahnuté. Táto rázna reakcia v príslušnej oblasti politiky zmiernila pokles HDP, čo zase pribrzdilo nárast deficitu verejných financií a verejného dlhu. Fiškálne opatrenia by mali maximalizovať podporu obnovy bez toho, aby obmedzovali budúce fiškálne trajektórie. Opatrenia by preto nemali trvalo zaťažiť verejné financie. Ak členské štáty zavedú trvalé opatrenia, mali by ich riadne financovať, aby bola v strednodobom horizonte zabezpečená rozpočtová neutralita. Opatrenia, ktoré Bulharsko prijalo v rokoch 2020 a 2021, sú v súlade s odporúčaním Rady z 20. júla 2020. Diskrečné opatrenia, ktoré vláda prijala v rokoch 2020 a 2021, sú dočasné alebo vyvážené kompenzačnými opatreniami.

               (11)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladajú investície a reformy financované z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vo výške 0,02 % HDP v roku 2020, 0,3 % HDP v roku 2021, 0,8 % HDP v roku 2022, 1,4 % HDP v roku 2023, 1,7 % HDP v roku 2024, 2,6 % HDP v roku 2025 a 1,8 % HDP v roku 2026. V rámci jarnej prognózy Komisie sú tieto granty zahrnuté do rozpočtových prognóz.

               (12)Stanovené ukazovatele fiškálnej úpravy uvedené v nariadení (ES) č. 1466/97 treba zvážiť v kontexte súčasných okolností. Po prvé, s odhadmi produkčnej medzery sa spája značná neistota. Po druhé, je potrebné, aby fiškálna politika bola pripravená rýchlo sa prispôsobiť vývoju pandémie a aby sa po zmiernení zdravotných rizík presunula od núdzovej pomoci k cielenejším opatreniam. Po tretie, súčasný kontext sa vyznačuje významnou reakciou v príslušnej oblasti politiky s cieľom podporiť hospodársku činnosť. Vzhľadom na značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti) nezachytávajú stanovené ukazovatele celý impulz, ktorý hospodárstvu poskytujú fiškálne politiky. Štrukturálne saldo sa preto za súčasných okolností nejaví ako primeraný ukazovateľ. Referenčnú hodnotu pre výdavky zase treba prispôsobiť
                  9
                a doplniť o dodatočné informácie, aby bolo možné v plnej miere posúdiť orientáciu fiškálnej politiky.

               Po prvé, podobne ako pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov na rok 2021 boli z celkových výdavkov vylúčené dočasné núdzové opatrenia. Tieto dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou slúžia na podporu systémov zdravotnej starostlivosti a odškodnenie pracovníkov a podnikov za straty príjmov v dôsledku obmedzení pohybu a narušení dodávateľského reťazca; ich zrušenie zo strany verejných orgánov je podmienené návratom situácie v oblasti verejného zdravia a hospodárskej situácie do normálneho stavu.

               Po druhé, na posúdenie celkových zámerov fiškálnej politiky v súčasnej situácii by sa do príslušných celkových výdavkov mali zahrnúť značné transfery z rozpočtu EÚ (napríklad z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti).

               Zámery fiškálnej politiky sa preto následne merajú na základe zmeny primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení a bez dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou) vrátane výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ.

               Nad rámec celkových zámerov fiškálnej politiky sa analýza zameriava aj na posúdenie toho, či je vnútroštátna fiškálna politika obozretná a či jej zloženie prispieva k udržateľnej obnove v súlade so zelenou a digitálnou transformáciou. Preto sa osobitná pozornosť venuje vývoju primárnych bežných výdavkov a investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               (13)V konvergenčnom programe na rok 2021 sa predpokladá, že deficit verejných financií Bulharska v roku 2022 klesne na 2,7 % HDP, a to najmä v dôsledku ukončenia dočasných podporných opatrení prijatých v rokoch 2020 a 2021. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa v roku 2022 zvýši na úroveň 28,6 % HDP. Projekcie sú vyššie než v prognóze Komisie z jari 2021.

               Na základe prognózy Komisie sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú na –1,4 % HDP
                  10
                – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt v roku 2022. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má zvýšiť o 0,8 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP
                  11
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 1 percentuálneho bodu HDP.

               (14)Zdá sa, že mimoriadne dôležitá je kvalita rozpočtových opatrení členských štátov. Fiškálne štrukturálne reformy zamerané na zlepšenie zloženia štátnych rozpočtov môžu podporiť potenciálny rast, vytvoriť veľmi potrebný fiškálny priestor a pomôcť zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť v dlhodobom horizonte, a to aj vzhľadom na zmenu klímy a zdravotné výzvy. Na strane príjmov zvýšila kríza spôsobená pandémiou COVID-19 význam reforiem zameraných na efektívnejšie a spravodlivejšie systémy verejných príjmov. Na strane výdavkov ešte viac podčiarkla zásadný význam toho, aby sa zvýšila úroveň a kvalita udržateľných investícií podporujúcich rast, ktoré prispievajú k plneniu cieľov zvýšenia rastového potenciálu, hospodárskej a sociálnej odolnosti a dvojakej, zelenej a digitálnej transformácie. Plány obnovy a odolnosti umožnia zlepšiť zloženie štátnych rozpočtov.

               (15)Podľa strednodobých rozpočtových plánov programu sa predpokladá, že deficit verejných financií sa v roku 2023 zníži na 3,1 % HDP. V konvergenčnom programe nie sú uvedené žiadne informácie o roku 2024.

               Na základe programu sa celkové zámery fiškálnej politiky, ako sú vymedzené vyššie, odhadujú v roku 2023 na –0,6 % HDP – a to vrátane vplyvu investícií financovaných zo štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ, najmä z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, na celkový dopyt. Kladný príspevok výdavkov financovaných z grantov v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných fondov EÚ sa má v roku 2023 zvýšiť o 0,6 percentuálneho bodu HDP. Predpokladá sa, že investície financované z vnútroštátnych zdrojov budú v roku 2023 predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP
                  12
               . Predpokladá sa, že primárne bežné výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP.

               Desaťročný priemerný nominálny potenciálny rast sa v súčasnosti odhaduje na 5 %
                  13
               . Tento odhad však nepočíta s vplyvom reforiem, ktoré sú súčasťou plánu obnovy a odolnosti a môžu posilniť potenciálny rast Bulharska.

               (16)Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy sa v roku 2023 zvýši na úroveň 29,3 % HDP. V konvergenčnom programe Bulharska sa nenachádzajú žiadne informácie o roku 2024. Možno konštatovať, že Bulharsko čelí v strednodobom horizonte nízkym rizikám v oblasti fiškálnej udržateľnosti, ako vyplynulo z najnovšej analýzy udržateľnosti dlhovej služby
                  14
               .

               (17)Vzhľadom na súčasný stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty by usmernenie v oblasti fiškálnej politiky malo zostať prevažne kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenie na ďalšie roky by sa malo poskytnúť v roku 2022, ak sa dovtedy stupeň neistoty uspokojivo zníži.

               Rada posúdila konvergenčný program na rok 2021 a následné opatrenia prijaté Bulharskom v nadväznosti na odporúčanie Rady z 20. júla 2020,

               TÝMTO ODPORÚČA BULHARSKU:

               1.V roku 2022 uskutočňovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti a zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Udržať pod kontrolou rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov.

               2.Keď to hospodárske podmienky umožnia, uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Zároveň zvýšiť investície s cieľom posilniť rastový potenciál.

               3.V záujme zabezpečenia udržateľnej a inkluzívnej obnovy venovať osobitnú pozornosť zloženiu verejných financií na strane príjmov aj na strane výdavkov rozpočtu, ako aj kvalite rozpočtových opatrení. Uprednostňovať udržateľné investície podporujúce rast, najmä s cieľom podporiť zelenú a digitálnu transformáciu. Uprednostňovať fiškálne štrukturálne reformy, ktoré pomôžu zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispejú k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Doložka uvedená v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a v článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu.

                     (3)

                        Oznámenie Komisie Rade o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, Brusel, 20. 3. 2020, COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Oznámenie Komisie – Ročná stratégia udržateľného rastu na rok 2021, Brusel, 17. 9. 2020, COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na rok 2020 (Ú. v. EÚ C 282, 26.8.2020, s. 8).

                     (6)

                  Ú. v. EÚ
                   L 57, 18.2.2021, s. 17.

                     (7)

                        Oznámenie Komisie Rade – Rok od vypuknutia pandémie COVID-19: reakcia fiškálnej politiky, Brusel, 3. 3. 2021, COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Oznámenie Komisie o koordinácii hospodárskych politík v roku 2021: prekonanie pandémie COVID-19, podpora obnovy a modernizácia nášho hospodárstva, Brusel, 2. 6. 2021, COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Najmä vzhľadom na to, že pri referenčnej hodnote pre výdavky sa investície rovnomerne rozložia na štvorročné obdobie, nie je možné riadne posúdiť fiškálnu podporu na obnovu, ktorú poskytujú investície financované z vnútroštátnych zdrojov.

                     (10)

                        Záporné znamienko ukazovateľa znamená, že rast primárnych výdavkov prevyšuje strednodobý hospodársky rast, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu politiku.

                     (11)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (12)

                        Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať expanzívny príspevok vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP.

                     (13)

                        Na základe odhadov Komisie, ktoré vychádzajú zo spoločne dohodnutej metodiky.

                     (14)

                        Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – štatistickú prílohu, v ktorej sú uvedené východiskové údaje relevantné pre posúdenie programov stability a konvergenčných programov na rok 2021.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli8. 7. 2021
            COM(2021) 374 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Toto odporúčanie sa týka rozhodnutia, ktorým sa Komisia poveruje zúčastniť sa v mene Únie na rokovaniach zameraných na čiastočné preskúmanie Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007, ktoré sa rozhodla začať Medzinárodná rada pre kávu (ďalej len „ICC“ – z angl. International Coffee Council).

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               •Medzinárodná dohoda o káve z roku 2007

                  Európska únia je jednou zo zmluvných strán Medzinárodnej dohody o káve.

                  Medzinárodná dohoda o káve z roku 2007 (ďalej len „dohoda“) má za cieľ zabezpečiť posilnenú medzinárodnú spoluprácu v oblasti celosvetových záležitostí týkajúcich sa kávy a súvisiacich otázok, poskytnúť fórum pre medzivládne konzultácie o káve a o spôsoboch, ako zlepšiť svetové hospodárstvo v oblasti kávy, uľahčiť obchodovanie s kávou zhromažďovaním a poskytovaním informácií o celosvetovom trhu s kávou a podporovať zvýšený dopyt po káve na celom svete. Hlavným cieľom tejto dohody je podnietiť zmluvné strany, aby rozvíjali udržateľné odvetvie kávy z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska.

                  Dohoda bola podpísaná v roku 2007 a nadobudla platnosť 2. februára 2011 na obdobie desiatich rokov, potom sa predĺžila o jeden rok (do 1. februára 2022). V prípade potreby sa dohoda môže predĺžiť najviac o osem rokov.

               •Medzinárodná organizácia pre kávu a Medzinárodná rada pre kávu

                  V článku 6 dohody sa uvádza, že Medzinárodná organizácia pre kávu (ďalej len „ICO“ – z angl. International Coffee Organization, alebo „organizácia“) založená na základe Medzinárodnej dohody o káve z roku 1962 zabezpečuje vykonávanie dohody a dohliada na jej fungovanie.

                  Podľa článku 9 dohody je Medzinárodná rada pre kávu (ICC) ako najvyšší orgán organizácie zodpovedná za výkon všetkých funkcií potrebných na vykonávanie ustanovení dohody. Medzinárodnú radu pre kávu tvoria všetci členovia organizácie (článok 8 dohody).

                  Podľa článku 49 dohody môže ICC navrhnúť zmeny dohody a oznámiť ich všetkým zmluvným stranám. V článku 14 dohody sa stanovuje, že všetky rozhodnutia ICC vrátane zmien dohody sa v zásade prijímajú na základe konsenzu. Ak konsenzus nie je možné dosiahnuť, ICC prijíma rozhodnutia a robí odporúčania na základe rozdelenej väčšiny 70 alebo viac percent hlasov prítomných a hlasujúcich vyvážajúcich členov a 70 alebo viac percent hlasov prítomných a hlasujúcich dovážajúcich členov, ktoré sa počítajú oddelene.

                  Podľa článku 12 dohody majú členovia ICC spolu 2000 hlasov. Každý člen ICC má určitý počet hlasov, ktorý Medzinárodná radu pre kávu každoročne upravuje na základe kritérií vymedzených v dohode. Rozdelenie hlasov určuje aj príspevok člena (článok 20 ods. 2 dohody). Najväčším prispievateľom ICO je v súčasnosti Únia.

               •Preskúmanie Medzinárodnej dohody o káve

               Čiastočné preskúmanie dohody je potrebné na účely reformy dohody a je jednoznačne v záujme Únie, aby sa dohoda viac zosúladila s postupmi, ktoré Únia uplatňuje v iných medzinárodných orgánoch pre komodity, a aby sa zohľadnil vývoj na svetovom trhu s kávou od roku 2007. Počas posledných zasadnutí ICC v rokoch 2019 – 2020 sa toto pravidelne zdôrazňovalo.

               Na žiadosť ICC zriadila Medzinárodná organizácia pre kávu v roku 2019 pracovnú skupinu pre revíziu dohody.

               Hlavné zmeny, ktoré sa majú navrhnúť v revízií dohody, sa týkajú správy organizácie, možného preskúmania hlasovacieho systému a systému príspevkov a účasti súkromného sektora a občianskej spoločnosti na práci organizácie.

               Celkové ciele dohody uvedené v článku 1 dohody sa nemajú meniť.

                  Usmernenia Komisie k odporúčaným zmenám sú uvedené v prílohe.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               V článku 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje poverenie na začatie rokovaní a vymenovanie, v závislosti od predmetu predpokladanej dohody, vyjednávača alebo vedúceho negociačného tímu Únie.

               V článku 218 ods. 4 ZFEÚ sa stanovuje, že Medzinárodná rada pre kávu môže adresovať vyjednávačovi smernice a určiť osobitný výbor, po porade s ktorým sa musia viesť rokovania.

               Plánované smernice na rokovania by mali vyjednávačovi, ktorý bude rokovať v mene Únie, poskytnúť prostriedky na dosiahnutie celkových cieľov uvedených v bode 1. Sú uvedené v prílohe.

                  Procesnoprávnym základom navrhovaného odporúčania je preto článok 218 ods. 3 a článok 218 ods. 4 ZFEÚ.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Únia je zmluvnou stranou dohody a v ICC ju zastupuje Komisia. Členské štáty EÚ nie sú samostatnými zmluvnými stranami dohody. Účasť Únie na rokovaniach o čiastočnom preskúmaní dohody patrí do výlučnej právomoci Únie.

               •Proporcionalita

               Preskúmanie dohody s cieľom dosiahnuť jej zlepšenie a modernizáciu je v záujme Únie. V súčasnosti je členstvo EÚ v ICO prospešné tak pre Úniu, ako aj pre ostatných členov ICO. Očakáva sa, že modernizácia dohody pritiahne väčší záujem o ICO, čo by mohlo prilákať nových členov, ako aj zvýšiť význam jej práce.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Únia je zmluvnou stranou dohody a odvetvie kávy v EÚ, ako aj väčšina členských štátov EÚ vo všeobecnosti podporujú jej členstvo od roku 2007. Nepovažuje sa za potrebné viesť konzultácie so zainteresovanými stranami o postupe, ktorého cieľom je len zachovať členstvo Únie v ICO, hoci sa má riadiť súborom pravidiel, ktoré sú v súlade s pravidlami ďalších medzinárodných orgánov pre komodity, ktorých je EÚ členom.

               •Posúdenie vplyvu

                  Nie je potrebné vykonať komplexné posúdenie vplyvu, pretože je nepravdepodobné, že toto opatrenie bude mať závažný hospodársky, environmentálny alebo sociálny vplyv. Úspešná zmena dohody by viedla k reforme správy, ktorá sa považuje za kľúčový východiskový bod modernizácie dohody, a mala by viesť aj k aktívnejšej účasti jej členov v ICO.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Usudzuje sa, že začatie rokovaní nemá vplyv na rozpočet.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Únia je zmluvnou stranou Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007 (ďalej len „dohoda“) a členom Medzinárodnej organizácie pre kávu (ďalej len „ICO“ – z angl. International Coffee Organization). Únia uzavrela dohodu rozhodnutím Rady 2008/579/ES
                  1
               , ktorá nadobudla platnosť 2. februára 2011.

               (2)Podľa článku 9 dohody je Medzinárodná rada pre kávu (ďalej len „ICC“ – z angl. International Coffee Council) ako najvyšší orgán ICO zodpovedná za výkon všetkých funkcií potrebných na vykonávanie ustanovení dohody.

               (3)Podľa článku 49 dohody môže ICC navrhnúť zmenu dohody, o ktorej rozhodnú členovia. V článku 14 dohody sa stanovuje, že všetky rozhodnutia ICC sa v zásade prijímajú na základe konsenzu. Ak nedôjde ku konsenzu, ICC prijíma rozhodnutia na základe rozdelenej väčšiny 70 alebo viac percent hlasov prítomných a hlasujúcich vyvážajúcich členov a 70 alebo viac percent hlasov prítomných a hlasujúcich dovážajúcich členov, ktoré sa počítajú oddelene.

               (4)Na žiadosť ICC sa zriadila pracovná skupina pre revíziu dohody. Za tri hlavné otázky čiastočného preskúmania dohody táto pracovná skupina určila správu ICO, hlasovací systém a systém príspevkov a účasť súkromného sektora a občianskej spoločnosti na práci ICO. V tejto súvislosti pracovná skupina pripravuje návrhy zmien dohody, ktoré podliehajú schváleniu ICC.

               (5)Je v záujme Únie reformovať dohodu s cieľom zosúladiť ju s postupmi, ktoré Únia uplatňuje v iných medzinárodných orgánoch pre komodity, ako aj s vývojom na svetovom trhu s kávou od roku 2007.

               (6)Je preto vhodné, aby Komisia dostala poverenie zúčastniť sa na rokovaniach na účely čiastočného preskúmania dohody,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje rokovať v mene Únie o zmenách Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sa uvádzajú v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa vedú v konzultácii s pracovnou skupinou pre komodity.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 2008/579/ES zo 16. júna 2008 o podpísaní a uzavretí Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007 v mene Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 186, 15.7.2008, s. 12).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli8. 7. 2021
            COM(2021) 374 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu rozhodnutia Rady
            o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania o Medzinárodnej dohode o káve z roku 2007

               Komisia môže začať rokovania s ostatnými zmluvnými stranami Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007 (ďalej len „dohoda“) v rámci Medzinárodnej organizácie pre kávu (ďalej len „ICO“ – z angl. International Coffee Organization) s cieľom modernizovať dohodu s prihliadnutím na vývoj v odvetví kávy.

               V rámci revízie dohody by sa malo zlepšiť správu ICO, mala by sa posúdiť vyváženosť hlasovacieho systému a systému príspevkov a malo by sa riešiť začlenenie súkromného sektora a občianskej spoločnosti do práce ICO.

               Únia je členom pracovnej skupiny ICO pre budúcnosť dohody, ktorá v súčasnosti pracuje na odporúčaniach týkajúcich sa zmien, ktoré sa majú zaviesť do Medzinárodnej dohody o káve z roku 2007 a ktorá sa bude riadiť cieľmi, ktoré navrhli členské štáty Únie v rámci medzinárodných orgánov pre komodity (ďalej len „ICB“ – z angl. International Commodity Bodies).

               V smerniciach na rokovania by sa mali zohľadniť ciele zjednodušenia a zefektívnenia dohody a zároveň by sa mala zachovať medzivládna úloha ICO, ku ktorej sa členovia ICO zaviazali.

               1.Správa

               Medzinárodná rada pre kávu (ďalej len „ICC“ – z angl. International Coffee Council)

               Pokiaľ ide o frekvenciu zasadnutí ICC, súčasný systém dvoch zasadnutí za rok by sa mal zachovať. Jedno zo zasadnutí by sa mohlo konať virtuálne.

               S cieľom uľahčiť účasť všetkých členov ICO na rozhodovacom procese by predseda a podpredseda ICC mali mať jednoročný mandát. Podpredseda by mohol v ICC zohrávať významnejšiu úlohu. Aby mohol podpredseda využiť svoje získané skúsenosti, môže po prvom roku v rámci ICC prejaviť záujem stať sa predsedom. Rada môže vyjadriť svoj súhlas, ak sa preukáže, že podpredseda je vhodným kandidátom.

               Výbory ICO

               V rámci zefektívňovania ICO by sa malo podporovať zlučovanie výborov ICO, ak je to relevantné pre ich prácu. Mala by sa podporovať väčšia účasť členov na práci výboru.

               Svetová konferencia o káve

               Súčasná frekvencia konania svetovej konferencie o káve na vysokej úrovni každé štyri alebo päť rokov by sa mala zachovať, ale s flexibilitou potrebnou na prispôsobenie sa osobitným okolnostiam alebo konkrétnej situácii (napr. zmene situácie na trhu s kávou, vonkajšej udalosti ovplyvňujúcej odvetvie kávy atď.).

               2.Hlasy a príspevky

               Vyvážajúci a dovážajúci členovia

               Rozlišovanie medzi vyvážajúcimi a dovážajúcimi členmi by sa malo zachovať, keďže ide o relevantnú základnú zásadu rozhodovacieho procesu v mnohých ICB.

               Spôsob výpočtu hlasov a príspevkov

               Zdá sa, že súčasná úprava dohody založená na vyvážaných alebo dovezených objemoch kávy je najjednoduchším a najspoľahlivejším systémom na výpočet hlasovacích práv a finančných príspevkov každého člena do administratívneho rozpočtu ICO. Mohla by sa však preskúmať relevantnosť iných systémov (napr. hodnota vývozu/dovozu, zmiešané systémy atď.), ktoré sa používajú v iných ICB, s uvedením dôsledkov ich používania pre ICO.

               3.Účasť súkromného sektora a občianskej spoločnosti

               Súkromný sektor a občianska spoločnosť by sa mali lepšie začleniť do pracovného procesu v rámci ICO. S cieľom nájsť najlepší spôsob, ako ich užšie zapojiť by sa v kontexte modernizovanej dohody mali preskúmať rôzne možnosti.

               Pokiaľ ide o oprávnenosť súkromného sektora, v dohode by sa mala uznať jeho rozmanitosť, od malých výrobcov až po veľké nadnárodné spoločnosti, ako aj ich príslušné potenciálne úlohy v rámci ICO.

               Bolo by vhodnejšie podporiť účasť obchodných/profesijných združení, ak by sa však navrhla účasť jednotlivých spoločností v ICO, mali by sa preskúmať osobitné právne záruky s cieľom zabezpečiť nezávislosť ICO.

               Schvaľovací proces účasti súkromného sektora a občianskej spoločnosti v prípade vnútroštátnych spoločností alebo organizácií by sa mal vykonávať príslušným členom ICO.

               Pri akomkoľvek posune smerom k lepšiemu začleneniu súkromného sektora by sa však mal zachovať medzivládny charakter ICO.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli1. 12. 2021
            COM(2021) 766 final

            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania v mene Európskej únie o uzavretí medzinárodnej dohody o pripravenosti a reakcii na pandémie, ako aj rokovania o doplňujúcich zmenách Medzinárodných zdravotných predpisov (2005)

               DỔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               •Dôvody a ciele odporúčania

                  Mnohostranná spolupráca je nevyhnutná na boj proti pandémiám, ktoré podľa definície nepoznajú hranice a vyžadujú si kolektívne opatrenia. Pandémia COVID-19 však odhalila pretrvávajúcu zraniteľnosť medzinárodného systému zdravotníctva a globálnej spolupráce.

                  Pred pandémiou COVID-19 sa už v preskúmaniach a hodnoteniach v dôsledku ťažkého akútneho respiračného syndrómu (SARS-CoV), pandémie chrípky H1N1 a vypuknutia eboly v západnej Afrike poukázalo na nedostatky v globálnej kapacite týkajúcej sa prípravy na epidémie a reakcie na ne a bolo predložených množstvo konkrétnych odporúčaní na riešenie týchto nedostatkov. Tieto odporúčania do istej miery viedli k významným zlepšeniam, ako je napríklad revízia Medzinárodných zdravotných predpisov (MZP) v roku 2005 a zriadenie programu Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) pre núdzové zdravotné situácie v roku 2016 po vypuknutí epidémie eboly a zriadenie Nezávislého dozorného a poradného výboru pre Program WHO pre núdzové zdravotné situácie (IOAC).

                  Vzhľadom na obrovské výzvy, ktoré predstavuje pandémia COVID-19, sa však jasne ukázala potreba lepšej pripravenosti na globálnej úrovni s cieľom predvídať, predchádzať, odhaľovať a posudzovať pandémie a účinne na ne reagovať. Na základe svojho mandátu má WHO v tomto procese zohrávať ústrednú úlohu ako vedúci a koordinačný orgán pri riešení globálnych hrozieb v oblasti zdravia vrátane pripravenosti, prevencie a detekcie epidémií a reakcie na ne.

                  V priebehu posledných mesiacov niekoľko nezávislých revíznych výborov a komisií
                     1
                   poukázalo na naliehavú potrebu silnejšieho medzinárodného režimu v boji proti pandémiám, ako aj na posilnenie nezávislosti, autority a financovania WHO. To vytvára jedinečný impulz na posilnenie globálnej zdravotnej bezpečnosti so zreteľom na ponaučenia z pandémie COVID-19.

                  Od vypuknutia pandémie COVID-19 Európska únia významne prispela ku globálnej reakcii na pandémie. Únia bola hybnou silou pri podpore vedúcej úlohy WHO a pokroku v procese reformy WHO. Úloha Únie pri posilňovaní WHO sa odráža v rôznych dokumentoch vrátane záverov Rady
                     2
                   z novembra 2020 a vyhlásenia
                     3
                   členov Európskej rady z februára 2021.

                  Únia a jej členské štáty v tomto duchu už druhý rok po sebe presadzovali rezolúciu na 74. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia v máji 2021 s cieľom posilniť pripravenosť WHO a reakciu na núdzové situácie v oblasti zdravia. To viedlo k zriadeniu pracovnej skupiny členských štátov WHO na posilnenie pripravenosti a reakcie WHO (ďalej len „pracovná skupina členských štátov WHO“) s cieľom zvážiť zistenia a odporúčania nezávislých revíznych výborov a komisií a podať správu Svetovému zdravotníckemu zhromaždeniu v máji 2022.

                  V rámci príprav na 74. zasadnutie Svetového zdravotníckeho zhromaždenia Únia a široká skupina podporných krajín zo všetkých regiónov WHO presadzovali aj proces smerujúci k medzinárodnej zmluve o pripravenosti a reakcii na pandémiu. V marci 2021 sa 25 hláv štátov a vlád z celého sveta pripojilo k predsedovi Európskej rady Charlesovi Michelovi a generálnemu riaditeľovi Svetovej zdravotníckej organizácie Dr. Tedrosovi Adhanomovi Ghebreyesusovi v komentári vyzývajúcom na medzinárodnú zmluvu o pandémiách, čerpajúc zo skúseností získaných počas pandémie COVID-19
                     4
                  .

                  Rada 20. mája 2021 prijala pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie na 74. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia
                     5
                  . Týmto rozhodnutím sa jasne stanovila podpora Únie pre vytvorenie procesu WHO pre nový Rámcový dohovor o pripravenosti a reakcii na pandémie. Tiež sa v ňom poukázalo na to, že Únia musí mať možnosť zúčastniť sa na procese rokovaní vzhľadom na možné pristúpenie Únie k takejto zmluve. Záväzok Únie pracovať na medzinárodnej zmluve o pandémiách v rámci WHO sa odzrkadlil aj vo vyhlásení členov Európskej rady z februára 2021 a v záveroch Európskej rady z júna 2021
                     6
                  .

                  Dňa 21. mája 2021 Európska komisia a Taliansko ako predseda G20 spoločne usporiadali celosvetový samit o zdraví, na ktorom vedúci predstavitelia G20 a iných štátov za prítomnosti riaditeľov medzinárodných a regionálnych organizácií prijali „Rímske vyhlásenie“
                     7
                  . V rámci princípov uvedených v tomto vyhlásení sa poskytujú spoločné usmernenia pre prevenciu a prípravu na budúce pandémie a sú obzvlášť dôležité vzhľadom na diskusie o medzinárodnej zmluve o pandémiách.

                  Únia spolu so skupinou priateľov (spolusignatári komentára) pracovali na Svetovom zdravotníckom zhromaždení v máji 2021 na vytvorení mandátu na rokovanie o medzinárodnej zmluve o pandémiách. Nebolo to však možné dosiahnuť pre nedostatočný konsenzus. Svetové zdravotnícke zhromaždenie ako ďalší krok prijalo rozhodnutie, v ktorom žiada pracovnú skupinu členských štátov WHO, aby zvážila potenciálne prínosy vypracovania dohovoru, dohody alebo iného medzinárodného nástroja WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie. Prijalo sa aj rozhodnutie zvolať mimoriadne zasadnutie Svetového zdravotníckeho zhromaždenia od 29. novembra do 1. decembra 2021 venované tejto problematike a s cieľom začať v nadväznosti na to formálny proces rokovaní.

                  Pracovná skupina členských štátov WHO usporiadala od júla do novembra 2021 päť stretnutí, ako aj niekoľko stretnutí medzi zasadnutiami.

                  V priebehu diskusií sa zvýšil počet krajín, ktoré sa vyslovili za medzinárodnú zmluvu. Na základe diskusií, ktoré sa uskutočnili v pracovnej skupine členských štátov WHO, a ako sa uvádza v jej správe, ktorá bola prijatá 15. novembra
                     8
                  , sa identifikovalo množstvo potenciálnych výhod nového nástroja na posilnenie pripravenosti a reakcie na pandémiu vrátane:

               a)podpory politického záväzku na vysokej úrovni a prístupu celej vlády a celej spoločnosti, ktoré by mohli posilniť medziodvetvovú súdržnosť a mobilizáciu;

               b)poskytovania príležitosti na zlepšenie, aktualizáciu a posilnenie vedúcej a koordinačnej úlohy WHO a jej funkcie pôsobiť ako riadiaci a koordinačný orgán medzinárodnej práce v oblasti zdravia;

               c)vytvorenia volebnej podpory nového nástroja a jeho cieľov v oblasti pripravenosti a reakcie na pandémiu;

               d)posilňovania dôvery zmluvných štátov vo vzájomné záväzky na vysokej úrovni týkajúce sa pripravenosti a reakcie na pandémiu;

               e)zakotvenia všetkých zásad uvedených v ústave WHO (preambula), vrátane zásady nediskriminácie a práva na dosiahnutie najvyššej možnej úrovne zdravia;

               f)riešenia spravodlivého prístupu k protiopatreniam, ako sú vakcíny, terapeutiká a diagnostika; nová dohoda by bola najvhodnejším globálnym procesom na zváženie a odsúhlasenie toho, ako zlepšiť spravodlivosť v budúcnosti, čo by sa dalo dosiahnuť zahrnutím rámca pre konkrétne opatrenia a dlhodobé mechanizmy na vývoj, výrobu a rozšírenie nových protiopatrení a zlepšenie spravodlivého prístupu k existujúcim protiopatreniam, a to aj prostredníctvom zvýšenia miestnej výroby a posilnenia regulačných systémov;

               g)spoločného využívania údajov, vzorových technológií a výhod; toto by malo byť zahrnuté do mnohostranného rámca na spoločné využívanie údajov o dohľade a monitorovaní, genetických údajov a patogénov, s dohodou o tom, ako by sa mali spoločne využívať z toho vyplývajúce prínosy; to zahŕňa mechanizmy na uľahčenie výskumu a rýchlej výmeny technológií na urýchlenie regionálnej výroby a distribúcie protiopatrení so zreteľom na prebiehajúce diskusie a rokovania na iných fórach;

               h)znižovania rizík, ktoré predstavujú vznikajúce choroby zoonotického pôvodu v budúcnosti, a posilnenia prístupu „jedno zdravie“ vrátane cielených prvkov špecificky zameraných na zníženie rizík, ktoré predstavujú zoonotické choroby v budúcnosti, posilnenia existujúcich platforiem a dohľadu, prehĺbenia viacodvetvových partnerstiev (sektory zdravia ľudí, zvierat a životného prostredia) a presadzovania konkrétnych protiopatrení v súlade s prístupom „jedno zdravie“; ako aj

               i)posilnenia systémov zdravotnej starostlivosti a ich odolnosti prostredníctvom posilnenia primárnej zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkov a dosiahnutia všeobecne dostupnej zdravotnej starostlivosti.

                  Okrem toho, veľký počet členských štátov vyjadril podporu posilneniu MZP, a to aj prostredníctvom vykonávania, dodržiavania a prípadných cielených zmien bez opätovného otvorenia celého nástroja na rokovania.

                  Pracovná skupina členských štátov WHO vo svojej správe k mimoriadnemu zasadnutiu Svetového zdravotníckeho zhromaždenia preto dospela k záveru, že „cesta vpred by mala zahŕňať proces alebo procesy pre: i) vypracovanie dohovoru, dohody alebo iného medzinárodného nástroja WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie a ii) posilnenie MZP (2005) vrátane vykonávania, podpory dodržiavania základných kapacít MZP a potenciálnych cielených zmien MZP“. Proces rokovaní by tak zahŕňal rokovania o právne záväznej dohode o pripravenosti a reakcii na pandémiu, ako aj o súbore doplnkových zmien MZP.

                  Toto odporúčanie je preto adresované Rade v súvislosti s mimoriadnym zasadnutím Svetového zdravotníckeho zhromaždenia 29. novembra až 1. decembra 2021.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Navrhované odporúčanie je v súlade s existujúcim právnym rámcom Únie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ako sa v súčasnosti stanovuje v rozhodnutí č. 1082/2013/EÚ
                     9
                  .

                  Okrem toho Únia od začiatku pandémie COVID-19 zaviedla súbor opatrení a koordináciu na podporu členských štátov Únie pri riešení pandémie a na posilnenie odolnosti ich systémov zdravotnej starostlivosti. Navrhované odporúčanie je v súlade s nasledujúcimi opatreniami prijatými na úrovni Únie a jeho cieľom je doplniť ich vytvorením silného medzinárodného rámca pre cezhraničné hrozby s pandemickým potenciálom:

               ·Komisia v júni 2020 predstavila spoločnú Stratégiu EÚ v oblasti vakcín
                  10
               , ktorá umožňuje podporu a urýchlenie vývoja a výroby vo veľkom rozsahu. Tento postup zabezpečil prístup k vakcínam proti ochoreniu COVID-19 pre všetky členské štáty Únie, ako aj export do viac ako 150 krajín sveta.

               ·Dňa 11. novembra 2020 Komisia položila základné kamene európskej zdravotnej únie prijatím návrhu nariadenia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, návrhu na rozšírenie mandátu Európskej agentúry pre lieky a návrhu na rozšírenie mandátu Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb
                  11
               . Vychádzajúc zo skúseností zo súčasnej krízy, cieľom týchto návrhov je posilniť odolnosť Únie voči zdravotným hrozbám a zabezpečiť lepšiu pripravenosť a reakciu počas súčasnej a budúcej zdravotnej krízy.

               ·Farmaceutická stratégia pre Európu, prijatá 25. novembra 2020
                  12
               , stavia aj na slabých stránkach, ktoré odhalila pandémia COVID-19, a predkladajú sa v nej vhodné opatrenia na prispôsobenie farmaceutického systému EÚ v nasledujúcich rokoch. Zameriava sa na vytvorenie nadčasového regulačného rámca a na podporu priemyslu pri presadzovaní výskumu a technológií, ktoré sa dostanú k pacientom s cieľom splniť ich liečebné potreby a zároveň riešiť zlyhania trhu.

               ·Komisia 6. mája 2021 prijala Stratégiu EÚ pre vývoj a dostupnosť terapeutík na ochorenie COVID-19
                  13
               , ktorou sa dopĺňa Stratégia EÚ v oblasti vakcín. V stratégii Únie pre vývoj a dostupnosť terapeutík na ochorenie COVID-19 sa pokrýva celý životný cyklus liekov od výskumu, vývoja a výroby až po obstarávanie a nasadenie. Zahŕňa jasné opatrenia a ciele vrátane schválenia najmenej troch nových terapeutík do konca roku 2021.

               ·Komisia 16. septembra 2021 spustila nový Európsky úrad pre pripravenosť a reakciu na núdzové situácie v oblasti zdravia
                  14
                s cieľom posilniť schopnosť Európy predchádzať cezhraničným núdzovým zdravotným situáciám, odhaľovať ich a rýchlo na ne reagovať tak, že sa zabezpečí vývoj, výroba, obstarávanie a spravodlivá distribúcia kľúčových zdravotníckych protiopatrení.

               Okrem toho je navrhované odporúčanie v súlade s nasledujúcimi všeobecnými cieľmi programu EU4Health, nového akčného programu Únie v oblasti zdravia na obdobie rokov 2021 – 2027, ako sa uvádza v článku 3 písm. b) a c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/522
                  15
               :

               ·„ochrana ľudí v Únii pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia a posilňovanie schopnosti systémov zdravotnej starostlivosti reagovať, ako aj koordinácie medzi členskými štátmi s cieľom vyrovnať sa so závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia,

               ·zlepšovanie dostupnosti, prístupnosti a cenovej dostupnosti liekov a zdravotníckych pomôcok, produktov dôležitých v krízovej situácii v Únii a podpora inovácie, pokiaľ ide o takéto produkty.“

               V tejto súvislosti sú nevyhnutné úzke synergie medzi programom EU4Health a Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce,
                  16
                ako aj mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany
                  17
               .

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Navrhované odporúčanie je v súlade aj s týmito politikami a opatreniami Únie:

               ·politiky v oblasti klímy a životného prostredia na prevenciu a riadenie zoonotických rizík ako súčasť prístupu „jedno zdravie“;

                  ·politiky rozvoja a spolupráce:

               –Únia poskytuje podporu regiónom susediacim s Úniou na posilnenie pripravenosti a odolnosti ich verejných systémov zdravotnej starostlivosti v prípade cezhraničných ohrození zdravia,

               –Únia pracovala na vytvorení a podpore nástrojov na spoločné využívanie vakcín s krajinami s nižšími a strednými príjmami, Akcelerátora prístupu k nástrojom proti COVID-19
                  18
                (ACT-A) a nástroja COVAX, jeho vakcinačného piliera. Tím Európa, ktorý zahŕňa Európsku úniu, jej členské štáty a finančné inštitúcie, zostáva jedným z najväčších darcov nástroja COVAX, ktorý sa zaviazal poskytnúť viac ako 3 miliardy EUR,

               –Únia spolupracuje so svojimi priemyselnými partnermi na sprístupnení vakcín pre krajiny s nízkymi a strednými príjmami v rokoch 2021 a 2022 a členské štáty spoločne využívajú svoje vakcíny prostredníctvom nástroja COVAX, ale aj na bilaterálnom základe,

               –Únia ponúka humanitárnu pomoc
                  19
                obyvateľstvu zasiahnutému zdravotnými krízami vrátane prepuknutia chorôb, a to prostredníctvom operácií v teréne, ako aj krajinám, ktoré potrebujú pomoc, a to tým, že ľuďom v ťažko dostupných oblastiach prináša zdravotnícky materiál v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany. Únia rovnako podporuje partnerov tým, že prispieva k stratégiám očkovania, obstarávaniu a distribúcii zásob,

               –Európska komisia v spolupráci s niekoľkými členskými štátmi vyvíja spolu s africkými partnermi iniciatívu na rozvoj výroby vakcín, liekov a zdravotníckych technológií a prístupu k nim v Afrike
                  20
               .

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je článok 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

                  V článku 218 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že Komisia predkladá odporúčania Rade, ktorá prijme rozhodnutie poverujúce na začatie rokovaní a vymenúvajúce vyjednávača Únie. Podľa článku 218 ods. 4 ZFEÚ môže Rada adresovať smernice vyjednávačovi a určiť osobitný výbor, po porade s ktorým sa musia viesť rokovania.

                  Hmotnoprávny základ sa zváži v neskoršej fáze, keď budú k dispozícii ďalšie informácie: i) o rozsahu a obsahu medzinárodnej dohody o pripravenosti a reakcii na pandémiu a ii) o rozsahu a obsahu doplňujúcich zmien MZP.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Hoci jej presný rozsah ešte nie je známy, plánovaná medzinárodná dohoda má riešiť závažné cezhraničné ohrozenia zdravia s pandemickým potenciálom. Preto bude mať vplyv na výkon právomocí Únie a na právne predpisy Únie v oblastiach, ako je zdravie, životné prostredie, obchod, voľný pohyb, ochrana údajov, vnútorný trh, rozvojová spolupráca, pričom všetky tieto oblasti by sa podľa plánovanej dohody mohli stať relevantnými.

                  Hoci zatiaľ neexistuje žiadne rozhodnutie o ustanoveniach MZP, ktoré možno zmeniť, je pravdepodobné, že takéto zmeny budú mať vplyv na právny rámec EÚ pre cezhraničné ohrozenia zdravia, ako sa uvádza v rozhodnutí č. 1082/2013.

                  Vzhľadom na uvedené skutočnosti a pravdepodobné ovplyvnenie existujúcich právnych predpisov Únie v rôznych oblastiach činnosti Únie je nevyhnutné, aby bola zabezpečená účasť Únie na budúcich rokovaniach a výslednej medzinárodnej dohode.

               •Proporcionalita

                  Posilnenie systémov zdravotnej starostlivosti a medzinárodnej pripravenosti na budúce pandémie a reakcia na ne je najvyššou prioritou EÚ a je jednoznačne v záujme Únie.

                  Rozhodnutie Rady je potrebné na poverenie začať rokovania Únie o medzinárodnej dohode o pripravenosti a reakcii na pandémie, ako aj o doplňujúcich zmenách MZP, ak sa tak rozhodne.

                  Navrhované odporúčanie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie stanovených cieľov v súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii.

               •Výber nástroja

                  Výber nástroja je stanovený v článku 218 ods. 3 a článku 218 ods. 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Neuplatňuje sa

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuplatňuje sa

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa

               •Základné práva

                  Podľa článku 35 Charty základných práv Európskej únie sa pri vymedzovaní a vykonávaní všetkých politík a činností Únie zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia.

                  V navrhovanom odporúčaní sa požaduje povolenie na začatie rokovaní s cieľom posilniť systémy zdravotnej starostlivosti a medzinárodnú pripravenosť na budúce pandémie a reakciu na ne. To by malo pozitívny vplyv na právo na vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia, ako je zakotvené v článku 35 Charty základných práv Európskej únie.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Usudzuje sa, že začatie rokovaní o medzinárodnej dohode o pripravenosti a reakcii na pandémie a prípadné doplňujúce zmeny MZP nemajú vplyv na rozpočet.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Očakáva sa, že prípravné práce a rokovania sa začnú čoskoro po mimoriadnom zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia od 29. novembra do 1. decembra 2021. Možno predpokladať predbežnú fázu.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení odporúčania

                  Komisia odporúča, aby:

               ·Rada poverila Komisiu, aby začala a viedla rokovania o uzavretí novej medzinárodnej dohody o pripravenosti a reakcii na pandémie, ako aj o doplňujúcich zmenách MZP, ak sa tak rozhodne,

               ·Komisia bola vymenovaná za vyjednávača Únie,

               ·Komisia viedla rokovania po porade s osobitným výborom, ak ho Rada určí v súlade s článkom 218 ods. 4 ZFEÚ,

               ·Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania v mene Európskej únie o uzavretí medzinárodnej dohody o pripravenosti a reakcii na pandémie, ako aj rokovania o doplňujúcich zmenách Medzinárodných zdravotných predpisov (2005)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)mimoriadne zasadnutie Svetového zdravotníckeho zhromaždenia od 29. novembra do 1. decembra 2021 bolo zvolané rozhodnutím Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) WHA74(16) z 31. mája 2021, aby sa zvážili výhody vypracovania dohovoru, dohody alebo iného medzinárodného nástroja WHO o pripravenosti a reakcii na pandémie na účely stanovenia medzivládneho procesu s cieľom navrhnúť a prerokovať takýto dohovor, dohodu alebo iný medzinárodný nástroj o pripravenosti a reakcii na pandémie,

               (2)Únia by sa mala zúčastniť na rokovaniach o takomto dohovore, dohode alebo inom medzinárodnom nástroji, ako aj o doplňujúcich zmenách Medzinárodných zdravotných predpisov (2005) (MZP),

               (3)rokovania sa uskutočnia v kontexte WHO,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia je týmto oprávnená rokovať v mene Únie o medzinárodnej dohode o pripravenosti a reakcii na pandémie, ako aj o doplňujúcich zmenách MZP v rámci rozhodnutí prijatých počas mimoriadneho zasadnutia Svetového zdravotníckeho zhromaždenia od 29. novembra do 1. decembra 2021.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Rokovania sa uskutočnia po porade s [názov osobitného výboru vloží Rada].

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Najmä nezávislá komisia pre pripravenosť a reakciu na pandémie, revízny výbor pre fungovanie medzinárodných zdravotných predpisov (2005) počas reakcie na COVID-19 a Nezávislý dozorný a poradný výbor pre Program WHO pre núdzové zdravotné situácie.

                     (2)

                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12276-2020-INIT/sk/pdf
                  .

                     (3)

                  Vyhlásenie členov Európskej rady, 25. – 26. februára 2021 – Konzílium (europa.eu)
                  .

                     (4)

                  https://www.who.int/news-room/commentaries/detail/op-ed---covid-19-shows-why-united-action-is-needed-for-more-robust-international-health-architecture
                  . Komentár podpísali hlavy štátov/vlád: Fidži, Thajska, Portugalska, Talianska, Rumunska, Spojeného kráľovstva, Rwandy, Kene, Francúzska, Nemecka, Grécka, Kórejskej republiky, Čile, Kostariky, Albánska, Južnej Afriky, Trinidadu a Tobaga, Holandska, Tuniska, Senegalu, Španielska, Nórska, Srbska, Indonézie a Ukrajiny.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 238, 6.7.2021, s. 79.

                     (6)

                     Závery Európskej rady, 24. – 25. júna 2021 – Konzílium (europa.eu)

                  .

                     (7)

                        https://global-health-summit.europa.eu/rome-declaration_en.

                     (8)

                  Správa pracovnej skupiny členských štátov o posilnení pripravenosti a reakcie WHO na núdzové situácie v oblasti zdravia na mimoriadne zasadnutie Svetového zdravotníckeho zhromaždenia
                  .

                     (9)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 2119/98/ES (Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 1).

                     (10)

                        COM/2020/245 final, 17.6.2020.

                     (11)

                        COM/2020/727 final, COM/2020/726 final, COM/2020/725 final, 11. novembra 2020.

                     (12)

                        COM/2020/761 final, 25.11.2020.

                     (13)

                        COM/2021/355 final/2, 6.5.2021.

                     (14)

                        Ú. v. EÚ C 393I, 29.9.2021, s. 3 – 8.

                     (15)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/522 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje akčný program Únie v oblasti zdravia („program EU4Health“) na roky 2021 – 2027 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 282/2014 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 1 – 29).

                     (16)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1 – 78).

                     (17)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (18)

                        https://www.who.int/initiatives/act-accelerator.

                     (19)

                        Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci (2008/C 25/01) a nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 o humanitárnej pomoci (Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 1 – 6).

                     (20)

                        Tlačová správa z 21. mája 2021, „

                     Iniciatíva Tímu Európa v Afrike v hodnote 1 mld. eur (europa.eu)

                  “.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli1. 12. 2021
            COM(2021) 766 final

            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na rozhodnutie Rady
            o poverení začať rokovania v mene Európskej únie o uzavretí medzinárodnej dohody o pripravenosti a reakcii na pandémie, ako aj rokovania o doplňujúcich zmenách Medzinárodných zdravotných predpisov (2005)

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovanie o medzinárodnej dohode o pripravenosti a reakcii na pandémie, ako aj na rokovanie o doplňujúcich zmenách Medzinárodných zdravotných predpisov (2005)

               V rámci medzivládneho procesu stanoveného v rozhodnutí SSA2/CONF./1Rev.1 Svetového zdravotníckeho zhromaždenia (WHA) z 29. novembra až 1. decembra 2021, ktoré poskytuje globálne inkluzívne rokovacie fórum, sa Komisia zameria na rokovanie o medzinárodnej dohode o pripravenosti a reakcii na pandémie
                  1
                (ďalej len „pandemická dohoda“). Komisia sa v mene Európskej únie vynasnaží dosiahnuť komplexný výsledok rokovaní, ktorý bude zahŕňať ciele a zásady, ako sa uvádza ďalej, pričom bude čerpať zo skúseností získaných počas pandémie COVID-19, a so zreteľom na pripravenosť na možné núdzové situácie v oblasti verejného zdravia v budúcnosti.

               V pandemickej dohode, ktorá by mala dopĺňať Medzinárodné zdravotné predpisy (2005) (ďalej len „MZP“), sa stanovia vecné, právne záväzné povinnosti pre strany dohody zamerané predovšetkým na:

               –prevenciu a kontrolu,

               –zisťovanie a podávanie správ a

               –prípravu na hrozby pandémie a reakciu na ne.

               Hmotnoprávne záväzky by mali byť ohraničené, a to aj v preambule pandemickej dohody, súborom všeobecných cieľov a zásad, ako sú právo na dosiahnutie najvyššej možnej úrovne zdravia, medzinárodná solidarita, spravodlivý prístup k protipandemickým opatreniam (napr. osobné ochranné prostriedky, prístup k očkovaniu, terapeutikám a diagnostike, službám lekárskej a sociálnej starostlivosti), prístup „jedno zdravie“, potreba zaoberať sa úzkym prepojením medzi zdravím ľudí, zvierat a životného prostredia a ústredný bod mnohostrannej spolupráce a WHO pri riadení celosvetového zdravia.

               Pandemická dohoda by mala obsahovať aj ustanovenia, ktorými sa stanovujú:

               –inštitucionálny rámec,

               –pravidlá pre ďalšiu tvorbu pravidiel,

               –mechanizmy monitorovania a zodpovednosti,

               –„celovládne“/medziodvetvové prístupy pripravenosti vedúce k lepšej mobilizácii všetkých kompetencií a zdrojov a súdržnosti pri prevencii a reakcii na pandémie a

               –technická pomoc a budovanie kapacít na účely vykonávania.

               Účinná pandemická dohoda si bude vyžadovať najmä značné investície do podpory vykonávania. Malo by to zahŕňať:

               –posilnenie schopnosti WHO podporovať národné a regionálne kapacity základného zdravotného systému na prevenciu, pripravenosť, detekciu a reakciu na pandémiu;

               –silnú technickú pomoc a budovanie kapacít pre krajiny s nízkymi a nižšími strednými príjmami zamerané na:

               ·účinné vykonávanie pandemickej dohody a súvisiacich záväzkov MZP,

               ·zlepšenie národných a regionálnych mechanizmov na prevenciu, odhaľovanie, pripravenosť a reakciu na pandémie (vrátane medziagentúrnych a medziodvetvových koordinačných mechanizmov) a

               ·zlepšenie schopností zdravotníckych systémov v oblasti pripravenosti a reakcie na pandémie, a to aj prostredníctvom zvyšovania schopností pracovnej sily v zdravotníctve a sociálnej starostlivosti predchádzať núdzovým situáciám s pandemickým potenciálom v oblasti verejného zdravia, odhaľovať ich a reagovať na ne, ako aj vyvíjať a zavádzať digitálne nástroje v oblasti zdravotnej a sociálnej starostlivosti.

               Pandemická dohoda by sa mala zamerať na stanovenie vecných ustanovení a záväzkov najmä v uvedených kľúčových oblastiach a zároveň by mala načrtnúť smer budúcich rokovaní, a to aj prostredníctvom doplňujúcich protokolov. Právne záväzné ustanovenia môžu byť doplnené nezáväznými ustanoveniami (ako sú usmernenia, normy a vyhlásenia).

               Všetkým členským štátom Organizácie Spojených národov a organizáciám regionálnej (hospodárskej) integrácie by sa malo umožniť, aby sa stali zmluvnými stranami pandemickej dohody alebo ktoréhokoľvek z jej protokolov. Mali by sa stanoviť aj osobitné opatrenia na spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami a mimovládnymi zainteresovanými stranami.

               Vzhľadom na naliehavosť predmetu pandemickej dohody by sa mala zvážiť možnosť jej predbežného uplatňovania, kým sa neratifikuje, aby sa čo najskôr začalo vykonávanie ustanovení pandemickej dohody.

               Mali by sa stanoviť aj prechodné obdobia na vykonávanie v krajinách s nízkymi a nižšími strednými príjmami a súvisiaca podpora vykonávania.

               Ciele pripravenosti a reakcie na pandémiu sledované prostredníctvom pandemickej dohody si môžu vyžadovať doplňujúce zmeny MZP. Takéto zmeny by sa mali zamerať na objasnenie a posilnenie existujúcich ustanovení MZP a zvýšenie ich efektívneho vykonávania, a zároveň zabezpečiť komplementárnosť a zlučiteľnosť medzi týmito zmenami a ustanoveniami pandemickej dohody.

               Komisia bude zastupovať Úniu v medzivládnom vyjednávacom orgáne zodpovednom za vypracovanie pandemickej dohody, ako sa uvádza v rozhodnutí WHA SSA2/CONF./1Rev.1, a v ktoromkoľvek prípravnom alebo súvisiacom orgáne, ako aj pri práci pracovnej skupiny na posilnenie pripravenosti a reakcie WHO na núdzové situácie v oblasti zdravia v súvislosti s vypracovaním doplňujúcich zmien MZP na posilnenie MZP a ich následným prerokovaním.

               Komisia by sa mala snažiť zabezpečiť, aby pandemická dohoda a všetky možné doplňujúce zmeny MZP boli v súlade s príslušnými právnymi predpismi a politikami Únie, ako aj so záväzkami Únie v rámci iných príslušných mnohostranných dohôd.

               Komisia by mala viesť rokovania v súlade s príslušnými platnými právnymi predpismi Únie.

                     (1)

                        Toto označenie označuje dohodu v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) Viedenského dohovoru o zmluvnom práve a nemá vplyv na názov, ktorý si signatári dohody v konečnom dôsledku zvolia, napr. dohovor, zmluva alebo dohoda.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 8. 2017
            COM(2017) 448 final

            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať rokovania o uzavretí protokolu k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúceho sa záležitostí špecifických pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia (ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  V novembri 2001 na Diplomatickej konferencii v Juhoafrickej republike bol pod záštitou medzivládnej organizácie UNIDROIT (Medzinárodný ústav pre zjednotenie súkromného práva), do ktorej patria všetky členské štáty, prijatý Dohovor o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia (ďalej len „dohovor z Kapského Mesta“) a Protokol týkajúci sa záležitostí špecifických pre letecké zariadenia.

                  Systém z Kapského Mesta má flexibilnú štruktúru: tvorí ho rámcový dohovor, v ktorom sa stanovujú právne predpisy uplatniteľné na všetky kategórie mobilných zariadení a ktorý je doplnený osobitnými protokolmi obsahujúcimi zvláštne pravidlá súvisiace s konkrétnymi typmi zariadení.

                  V dohovore sú uvedené pravidlá pre vznik medzinárodnej zábezpeky a jej účinky (záložná zmluva, dohoda o výhrade vlastníckeho práva alebo zmluva o prenájme) v súvislosti s určitými kategóriami mobilných zariadení uvedenými v protokoloch, ktoré sa vzťahujú na tieto kategórie: letecké zariadenia (draky lietadiel, letecké motory a helikoptéry), železničné koľajové vozidlá a vesmírne zariadenia.

                  Týmito protokolmi sa môže meniť dohovor, keď to vyžadujú osobitosti príslušného sektora. V tomto zmysle je dohovoru nadradený príslušný protokol, pokiaľ ide o jednotlivé kategórie mobilných zariadení. Povinnosti štátov vyplývajúce z dohovoru sa líšia v závislosti od protokolu, ku ktorému štáty pristúpia. Dohovor sa môže uplatňovať na určitú kategóriu mobilných zariadení iba vtedy, keď nadobudne platnosť príslušný protokol, a iba medzi zmluvnými stranami daného protokolu. Dohovor a príslušný protokol sa potom musia vykladať spolu ako jeden dokument.

                  Kategórie ťažby, poľnohospodárstva a stavebníctva sú oblasti hospodárskej činnosti všeobecného významu, predovšetkým v rozvojových krajinách. Preto bola v roku 2006 do pracovného programu organizácie UNIDROIT zahrnutá príprava Protokolu k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúceho sa záležitostí špecifických pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia (ďalej len „ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol“). Existujú dva dôvody, prečo organizácia UNIDROIT navrhla vytvorenie štvrtého protokolu pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia. Po prvé by to poskytlo podnikom zaoberajúcim sa poľnohospodárstvom, stavebníctvom a ťažbou schopnosť nadobudnúť zariadenia, ktoré by za iných okolností neboli schopné získať, čo by im následne umožnilo optimalizovať svoju činnosť. Po druhé by to výrobcom zariadení umožnilo vyvážať na trhy, ktoré by bez takéhoto protokolu zostali pre nich neprístupné.

                  Po prípravných prácach vrátane niekoľkých schôdzí študijnej skupiny a konzultácií so súkromným sektorom na svojom 95. zasadnutí (18. – 20. mája 2016) riadiaca rada organizácie UNIDROIT uznala návrh znenia vytvorený študijnou skupinou za dostatočne spracovaný na to, aby sa mohol stretnúť výbor vládnych expertov. Prvé zasadnutie výboru vládnych expertov sa konalo v Ríme od 20. do 24. marca 2017.

                  Komisia zastupujúca Európsku úniu, ktorá má v organizácii UNIDROIT štatút pozorovateľa, sa na zasadnutí zúčastnila na základe koordinovanej pozície prijatej pracovnou skupinou Rady pre občianskoprávne veci (všeobecné otázky) a stanovenej v dokumente Rady 7083/17 EU RESTRICTED.

                  Druhé a pravdepodobne posledné zasadnutie výboru vládnych expertov sa bude konať v Ríme od 2. do 6. októbra 2017. Diplomatická konferencia o prijatí ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu by sa mala konať v druhej polovici roku 2018. Preto je vhodné, aby koordinovanú pozíciu, na ktorej sa dohodla pracovná skupina Rady, potvrdili oficiálne smernice na rokovania, čo umožní Komisii zastupovať záujmy EÚ aj na budúcej Diplomatickej konferencii.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  EÚ už podnikla kroky v súvislosti s dohovorom z Kapského Mesta tým, že v roku 2009
                     1
                   pristúpila k dohovoru a jeho leteckému protokolu, podpisom železničného protokolu v roku 2009
                     2
                   a jeho schválením v roku 2014
                     3
                  .

                  Takisto v súvislosti s vesmírnym protokolom na základe smerníc na rokovania prijatých Radou 10. februára 2004
                     4
                   Komisia, ktorá zastupuje EÚ, pozorne sledovala schôdze na piatich zasadnutiach výboru vládnych expertov organizácie UNIDROIT pri prijímaní návrhu protokolu k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúceho sa záležitostí špecifických pre vesmírne zariadenia a v roku 2012 sa zúčastnila Diplomatickej konferencie, na ktorej bol vesmírny protokol prijatý.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Toto odporúčanie pre smernice na rokovania je v súlade so všeobecnou politikou EÚ podnikať kroky na zaručenie dodržiavania výlučnej vonkajšej právomoci EÚ na medzinárodnom poli, a to účasťou na medzinárodných dohovoroch obsahujúcich ustanovenia, ktoré patria do výlučnej vonkajšej právomoci EÚ, keď je to povolené na základe doložky REIO, ktorá (ako v tomto prípade) umožňuje organizáciám regionálnej hospodárskej integrácie podpísať alebo ratifikovať medzinárodný dokument, alebo poverením členského štátu EÚ, aby to urobil v mene Únie.

                  Keďže je acquis súvisiace s justičnou spoluprácou dostatočne rozvinuté, viedlo to k zodpovedajúcemu rozšíreniu výlučnej právomoci EÚ v medzinárodnej oblasti. V niektorých prípadoch sa táto výlučná právomoc vzťahuje na celý dokument (napr. Haagsky dohovor o dohodách o voľbe súdu z 30. júna 2005 a Haagsky dohovor z 23. novembra 2007 o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny). V iných prípadoch je výlučná právomoc EÚ obmedzená na niektoré ustanovenia príslušného dokumentu a to vedie k „zmiešaným dohodám“, pokiaľ sa EÚ nerozhodne vykonávať aj spoločnú právomoc.

                  Dohovor z Kapského Mesta a jeho protokoly predstavujú zmiešané dohody: niektoré záležitosti patria do výlučnej právomoci EÚ, pričom iné patria do právomoci členských štátov“, pokiaľ sa EÚ nerozhodne v súvislosti v týmto dohovorom a jeho protokolmi uplatňovať aj spoločnú právomoc. Na základe všeobecných pravidiel, ktorými sa riadi výlučná právomoc EÚ, členské štáty môžu konať vo veciach, na ktoré sa vzťahuje výlučná právomoc, iba vtedy, ak ich tým poverí EÚ, a preto smú podpisovať/ratifikovať príslušné protokoly iba po schválení podpisu/ratifikácie/pristúpenia zo strany EÚ.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Odporúčanie na rozhodnutie Rady pre smernice na rokovania vychádza z článku 81 a článku 218 ods. 3 a 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), keďže ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol je medzinárodným dokumentom. Justičná spolupráca v občianskych a obchodných veciach sa riadi článkom 81 ZFEÚ, ktorý je preto právnym základom právomoci EÚ v tejto oblasti.

                  V súlade s článkom 3 ods. 2 ZFEÚ a judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, najmä stanoviskom 1/03 zo 7. februára 2006 k právomoci Únie uzavrieť nový Lugánsky dohovor o súdnej právomoci, uznávaní a výkone rozhodnutí v občianskych a obchodných veciach, ako aj stanoviskom 1/13 zo 14. októbra 2014 k výlučnej právomoci Únie v súvislosti s prijatím pristúpenia tretieho štátu k Dohovoru o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí, rokovanie o niektorých ustanoveniach návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu organizácie UNIDROIT a ich uzavretie patria do výlučnej vonkajšej právomoci EÚ, pretože „môžu byť [týmto] uzavretím dotknuté spoločné pravidlá alebo pozmenený rozsah ich pôsobnosti“.

                  Tejto záležitosti sa venovala rozsiahla pozornosť v predchádzajúcich odporúčaniach Rade v súvislosti so smernicami na rokovania prijatými v súvislosti s dohovorom z Kapského Mesta a jeho troma protokolmi a nie je potrebné tejto otázke venovať ďalšiu pozornosť. Podrobné vysvetlenie ustanovení v rámci výlučnej právomoci EÚ je však uvedené ďalej.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Neuvádza sa.

               •Proporcionalita

                  Odporúčané smernice na rokovania sú podobné smerniciam na rokovania prijatým pre predchádzajúce tri protokoly a neprekračujú rámec cieľa zabezpečiť dodržanie výlučnej vonkajšej právomoci EÚ v prípade niektorých ustanovení ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu a umožniť členským štátom uplatňovať medzi sebou právne predpisy EÚ.

                  Navyše účasť EÚ na príprave ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu na základe týchto smerníc sa nedotýka otázky, či EÚ k tomuto budúcemu nástroju pristúpi. EÚ má skutočne výlučnú právomoc prijať takéto rozhodnutie v budúcnosti, ako to bolo v prípade vesmírneho protokolu, v súvislosti s ktorým EÚ zatiaľ neprijala žiadne rozhodnutie o podpise alebo ratifikácii.

               •Výber nástroja

                  Neuvádza sa.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               ••Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Odkedy organizácia UNIDROIT zvolala prvé zasadnutie vládnych expertov v septembri 2016, členské štáty pravidelne dostávali informácie a boli konzultované v pracovnej skupine Rady pre občianskoprávne veci (všeobecné otázky) o koordinovanom prístupe k pozícii EÚ. Koordinovanú pozíciu EÚ na prvé zasadnutie vládnych expertov možno nájsť v uvedenom dokumente Rady 7083/17 EU RESTRICTED. Delegáti členských štátov okrem toho dostali informácie priamo v Ríme počas koordinačného stretnutia EÚ ad hoc. Komisia podala správu o výsledku prvého stretnutia na zasadnutí pracovnej skupiny Rady pre občianskoprávne veci (všeobecné otázky) 29. mája 2017.

                  •
                        Získavanie a využívanie expertízy

                  Komisia sa spolieha na expertízu získanú počas prípravy smerníc na rokovania, ktoré súvisia s rokovaniami o dohovore z Kapského Mesta a jeho protokoloch. Možno však treba uviesť, že v súvislosti s prípravou vykonanou pred prvým stretnutím vládnych expertov v marci 2017 Nemecko a Spojené štáty uskutočnili konzultácie so súkromným sektorom (2010 – 2012), ktorý sa k ťažobno-poľnohospodársko-stavebnému protokolu postavil s celkovým záujmom a podporou.

                  Na 93. zasadnutí Riadiacej rady organizácie UNIDROIT v roku 2014 sa dohodlo zvolanie študijnej skupiny s poverením pripraviť prvý návrh ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu pred 95. zasadnutím rady. Študijnú skupinu tvoria rôzni medzinárodní experti na právo v oblasti zabezpečených transakcií a od roku 2014 zasadala štyri razy. Pred prvým stretnutím vládnych expertov organizácia UNIDROIT pozvala svoje členské štáty a štáty, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru z Kapského Mesta, na poldňové sympózium venované kľúčovým aspektom projektu, ktoré sa konalo 2. decembra 2016.

               •Posúdenie vplyvu

               Toto odporúčanie nesprevádza posúdenie vplyvu tak, ako nesprevádzalo ani tri predchádzajúce odporúčania pre smernice na rokovania prijaté Radou v súvislosti s dohovorom z Kapského Mesta a jeho leteckým protokolom, železničným protokolom a vesmírnym protokolom. V tejto fáze má Rada rozhodnúť iba o tom, či sa EÚ zúčastní na posledných fázach rokovaní, a to bez ohľadu na to, či EÚ podpíše a uzavrie protokol alebo nie.

               Tých niekoľko ustanovení v rámci výlučnej právomoci EÚ, ktoré sú opísané ďalej, nepredstavuje kontroverzné ustanovenia, pretože ide o rovnaké pravidlá medzinárodného súkromného práva, aké sú uvedené v dohovore a jeho predchádzajúcich protokoloch, pri ktorých sa predpokladá vplyv na acquis EÚ (predbežné opatrenia, ustanovenia o platobnej neschopnosti, ustanovenia o voľbe práva). Pokiaľ ide o prednostné nástroje, tieto ustanovenia sú doložkami o účasti, čo znamená, že EÚ – ak by sa v neskoršej fáze prijalo rozhodnutie ratifikovať protokol – sa môže rozhodnúť, že tieto pravidlá nebude uplatňovať, aby sa zachovalo uplatňovanie acquis EÚ medzi členskými štátmi. Takéto bolo rozhodnutie v čase pristúpenia k dohovoru z Kapského Mesta a jeho leteckému protokolu a v čase schválenia železničného protokolu. Ako sa uvádza vyššie, zatiaľ neboli vykonané kroky na podpis/ratifikáciu vesmírneho protokolu.

               Výlučná právomoc EÚ je obmedzená na ustanovenia o medzinárodnom súkromnom práve; hmotnoprávne pravidlá protokolu sú právomocou členských štátov, pokiaľ EÚ v tomto ohľade nebude vykonávať nejakú spoločnú právomoc. Posúdenie vplyvu pravidiel vo výlučnej právomoci EÚ by tak nemalo zmysel, pretože EÚ nemá na výber.

               Ako sa však uvádza v odseku vyššie, vykonali sa intenzívne konzultácie/predbežné štúdie v kontexte organizácie UNIDROIT, kým sa práca na návrhu protokolu nepovažovala za dostatočnú na zvolanie prvého zasadnutia vládnych expertov.

               Súčasťou tejto práce bol aj dokument, ktorý pripravil riaditeľ výskumu Centra pre hospodársku analýzu práva (CEAL), o potenciálnych hospodárskych prínosoch ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu, ktorý bol predstavený riadiacej rade na 92. zasadnutí v roku 2013. V štúdii CEAL sa uvádza, že ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol by za päť až sedem rokov mohol uľahčiť využitie zhruba dvoch biliónov dolárov v ťažobných, poľnohospodárskych a stavebných zariadeniach a zvýšiť predaj ťažobných, poľnohospodárskych a stavebných zariadení o 600 miliárd dolárov
                  5
               .

               •Základné práva

                  Neuvádza sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Neuvádza sa.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Komisia bude v súlade s bežnou praxou pravidelne informovať členské štáty v kontexte pracovnej skupiny Rady pre občianskoprávne záležitosti (všeobecné otázky) o tom, ako rokovania napredujú.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení odporúčania

                  Smernice na rokovania odporúčané Rade sú identické s koordinovanou pozíciou prijatou pred prvým zasadnutím vládnych expertov. Sú v podstate identické aj s tými, ktoré boli prijaté pre ostatné protokoly, vzhľadom na skutočnosť, že znenie ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu je už stabilné a na najbližšom stretnutí by v ňom už nemali nastať väčšie zmeny. V každom prípade sa neočakávajú zmeny vo vzťahu k ustanoveniu vo výlučnej právomoci EÚ alebo vo všeobecnom záujme EÚ (doložka o organizácii regionálnej hospodárskej integrácie – REIO, súvisiace vyhlásenia).

                  I. Ustanovenia vo výlučnej právomoci EÚ

                  a) Predbežné opatrenia a platobná neschopnosť

                  Záležitosti vo výlučnej právomoci EÚ nie sú kontroverzné. Sú veľmi podobné, ak nie priam identické so zodpovedajúcimi ustanoveniami leteckého, železničného a vesmírneho protokolu.

                  V smerniciach na rokovania týkajúcich sa predchádzajúcich protokolov sa osobitne zohľadnili ustanovenia týkajúce sa právomoci, uznávania, výkonu, predbežných a ochranných opatrení, pokiaľ by mohli ovplyvniť uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach.

                  Navyše, pokiaľ ide o ustanovenia o opravných prostriedkoch v prípade platobnej neschopnosti a pomoci pri platobnej neschopnosti v protokoloch, v smerniciach na rokovania sa uvádza, že by sa mala zabezpečiť ich zlučiteľnosť s nariadením (ES) č. 1346/2000 o konkurznom konaní.

                  Uvádza sa aj smernica na rokovania týkajúca sa pristúpenia Európskeho spoločenstva (teraz: Európskej únie) pomocou doložky REIO.

                  Komisia sa domnieva, že súčasný návrh ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu plne rešpektuje acquis EÚ, pokiaľ ide o predbežné opatrenia (článok IX návrhu protokolu – Zmena ustanovení o predbežných opatreniach do vydania konečného rozhodnutia) a ustanovenia o platobnej neschopnosti (článok X – Opravné prostriedky v prípade platobnej neschopnosti a článok XI – Pomoc v prípade platobnej neschopnosti).

                  Článok 55 dohovoru z Kapského Mesta sa týka vyhlásenia týkajúceho sa predbežných opatrení do vydania konečného rozhodnutia [možnosť neuplatniť článok 13 (Predbežné opatrenia do vydania konečného rozhodnutia) a 43 (Právomoc podľa článku 13 ods. 1)]. Obe ustanovenia skutočne mohli ovplyvniť uplatňovanie článku 31 (Predbežné vrátane ochranných opatrení) nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 („nariadenie Brusel I“).

                  Na diplomatickej konferencii o dohovore z Kapského Mesta v novembri 2001 Európske spoločenstvo s cieľom zabezpečiť uplatňovanie článku 31 nariadenia Brusel I vyjednalo podmienenie plného alebo čiastočného uplatňovania článkov 13 a 43 dohovoru vyhlásením.

                  V čase svojho pristúpenia k dohovoru z Kapského Mesta Európske spoločenstvo skutočne vydalo vyhlásenie, v ktorom uvádza, že „ak má dlžník bydlisko na území členského štátu Spoločenstva, budú členské štáty, ktoré sú viazané nariadením Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach, v prípade predbežných opatrení uplatňovať články 13 a 43 dohovoru z Kapského Mesta iba v súlade s článkom 31 nariadenia (ES) č. 44/2001 podľa výkladu Súdneho dvora Európskych spoločenstiev v zmysle článku 24 Bruselského dohovoru z 27. septembra 1968 o právomoci a o výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach“.

                  V smerniciach na rokovania týkajúcich sa leteckého, železničného a vesmírneho protokolu sa výslovne uvádza, že článok 55 dohovoru z Kapského Mesta by sa mal naďalej uplatňovať aj na protokoly.

                  V článku IX návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu „Zmena ustanovení o predbežných opatreniach do vydania konečného rozhodnutia“ sa stanovuje táto možnosť a je v podstate identický s ekvivalentnými článkami leteckého, železničného a vesmírneho protokolu (články X, VIII a XX).

                  Treba poznamenať, že po prepracovaní nariadenia Brusel I
                     6
                   sa článok 31 zmenil na článok 35, no jeho znenie je identické.

                  Pokiaľ ide o platobnú neschopnosť, v smerniciach na rokovania týkajúcich sa prijatých protokolov sa vyžadovalo, aby boli príslušné ustanovenia voliteľné, pretože ovplyvňujú uplatňovanie nariadenia (ES) č. 1346/2000 o konkurznom konaní.

                  V článku X návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu (Opravné prostriedky v prípade platobnej neschopnosti) sa skutočne stanovuje možnosť voľby a je v podstate identická s ekvivalentnými článkami leteckého protokolu (článok XI), železničného protokolu (článok IX) a vesmírneho protokolu (článok XXI). Aj článok XI návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu (Pomoc v prípade platobnej neschopnosti) je voliteľným ustanovením a je v podstate identický s ekvivalentnými článkami leteckého protokolu (článok XII), železničného protokolu (článok IX) a vesmírneho protokolu (článok XXII).

                  V tomto prípade ani najnovšie prepracovanie nariadenia o insolvenčnom konaní
                     7
                   nezmenilo vplyv ustanovení ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu o platobnej neschopnosti na právo EÚ.

                  b) Voľba práva

                  Článok VI aktuálnej verzie návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu obsahuje ustanovenia o možnosti zmluvných strán vybrať si právo, ktoré bude upravovať ich zmluvné práva a povinnosti či už celkovo alebo čiastočne.

                  V čase prijatia predchádzajúcich smerníc na rokovania neboli v účinnosti žiadne právne predpisy Európskej únie vo veciach súvisiacich s rozhodným právom pre zmluvné povinnosti, preto Rada v tejto veci Komisii neposkytla žiadnu osobitnú smernicu na rokovania.

                  Medzitým bolo 17. júna 2008 prijaté nariadenie (ES) č. 593/2008 o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky (známe ako „Rím I“), ktoré sa začalo vykonávať od 17. decembra 2009
                     8
                  .

                  Rozsiahly výber možností práva ponúknutý v odseku 2 článku VI nie je zlučiteľný so systémom zavedeným nariadením č. 593/2008, preto by tento článok členské štáty EÚ nemali uplatňovať.

                  Toto riešenie si EÚ zvolila aj pri ostatných protokoloch.

                  Rozhodnutie Rady zo 6. apríla 2009 týkajúce sa pristúpenia Európskej únie k dohovoru z Kapského Mesta a jeho protokolu týkajúcemu sa záležitostí špecifických pre letecké zariadenia obsahuje osobitný odkaz na výlučnú právomoc Spoločenstva v niektorých záležitostiach, ktoré upravuje letecký protokol, a najmä nariadenie Rím I. Článok leteckého protokolu o voľbe práva bol preto predmetom osobitného vyhlásenia Spoločenstva.

                  Podobne v súvislosti so železničným protokolom sa záležitosti týkajúcej sa voľby práva osobitne venuje vyhlásenie podľa článku XXII ods. 2 týkajúce sa právomoci Európskeho spoločenstva v záležitostiach, ktoré upravuje železničný protokol. V bode 5 vyhlásenia sa uvádza, že členské štáty Európskeho spoločenstva preniesli svoju právomoc na Spoločenstvo pokiaľ ide o záležitosti, ktoré majú vplyv okrem iného na nariadenie Rím I.

                  Článok VIII vesmírneho protokolu je naopak ustanovením o výnimke, čo znamená, že sa uplatňuje, pokiaľ zmluvný štát vyhlásením výslovne nevylúči jeho uplatňovanie. Takže v čase prípadného podpisu/ratifikácie/schválenia vesmírneho protokolu by EÚ musela vydať zodpovedajúce vyhlásenie.

                  Aktuálna verzia článku VI návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu je doložkou o účasti a túto podobu by si mala zachovať v konečnom znení.

                  II. Záverečné ustanovenia v záujme EÚ

                  Návrh záverečných ustanovení (článok XXII – Organizácie regionálnej hospodárskej integrácie) obsahuje doložku REIO, ktorá je v podstate identická s tými, ktoré sú uvedené v článku 48 dohovoru z Kapského Mesta, článku XXVII leteckého protokolu, článku XXII železničného protokolu a článku XXXVII vesmírneho protokolu.

                  Tento článok umožňuje organizácii regionálnej hospodárskej integrácie zriadenej suverénnymi štátmi s právomocou vo veciach v rozsahu pôsobnosti protokolu (čo znamená Európskej únii) podpísať, prijať a schváliť protokol alebo pristúpiť k nemu, akoby bola zmluvným štátom.

                  EÚ by mala dbať aj na to, aby sa možnosti účasti v záujme EÚ vložili do návrhu záverečných ustanovení (článok XXVI – Vyhlásenia k niektorým ustanoveniam). Ustanovenia tohto článku sú formulované podľa zodpovedajúcich pravidiel uvedených v leteckom, železničnom a vesmírnom protokole.

                  Záverom je poznatok, že ustanovenia návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu vo výlučnej právomoci EÚ alebo v záujme EÚ vo svojej aktuálnej podobe nevyvolávajú obavy. Komisia preto v súlade s koordinovanou pozíciou prijatou pred prvým zasadnutím vládnych expertov v marci 2017 navrhuje ponechať tieto ustanovenia také, aké sú teraz.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať rokovania o uzavretí protokolu k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúceho sa záležitostí špecifických pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia (ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)
                     Európske spoločenstvo 29. apríla 2009 pristúpilo k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia a jeho protokolu týkajúcemu sa záležitostí špecifických pre letecké zariadenia.

               (2)
                     Európske spoločenstvo 10. decembra 2009 podpísalo protokol k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúci sa záležitostí špecifických pre železničný vozidlový park.

               (3)
                     Európska únia 18. decembra 2014 schválila protokol k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúci sa záležitostí špecifických pre železničný vozidlový park.

               (4)
                     Prebiehajú prípravné práce na protokole k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúcom sa záležitostí špecifických pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia (ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol) v kontexte rámca Medzinárodného ústavu pre zjednotenie súkromného práva (UNIDROIT).

               (5)
                     Európska únia má výlučnú právomoc v niektorých záležitostiach, ktoré upravuje návrh ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu.

               (6)
                     Európska únia by sa mala zúčastniť na rokovaniach o takomto nástroji, ktorý sa týka záležitostí vo výlučnej právomoci Únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa Komisia poveruje rokovať v mene Únie o protokole k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúcom sa záležitostí špecifických pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia (ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol) v súvislosti so záležitosťami vo výlučnej právomoci Únie.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sú uvedené v prílohe.

               Článok 3

               Počas rokovaní sa uskutočňujú konzultácie s osobitným výborom týmto povereným podľa článku 218 ods. 4 Zmluvy.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        2009/370/ES: rozhodnutie Rady zo 6. apríla 2009 o pristúpení Európskeho spoločenstva k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia a jeho Protokolu týkajúceho sa záležitostí špecifických pre letecké zariadenia, ktoré boli spoločne prijaté 16. novembra 2001 v Kapskom Meste (Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 3 – 7).

                     (2)

                        2009/940/ES: rozhodnutie Rady z 30. novembra 2009 o podpísaní Protokolu k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúceho sa záležitostí špecifických pre železničný vozňový park, prijatého 23. februára 2007 v Luxemburgu, zo strany Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 331, 16.12.2009, s. 1 – 16).

                     (3)

                        2014/888/EÚ: rozhodnutie Rady zo 4. decembra 2014 o schválení protokolu k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúceho sa záležitostí špecifických pre železničný vozidlový park, prijatého 23. februára 2007 v Luxemburgu, v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 353, 10.12.2014, s. 9 – 12).

                     (4)

                        5609/04 JUSTCIV 9 TRANS 35 OC 46 RESTREINT UE.

                     (5)

                        Ďalšie informácie o prípravných prácach vývoja ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu sú na adrese:
                  http://www.unidroit.org/work-in-progress-studies/current-studies/mac-protocol.

                     (6)

                        Nariadenie (EÚ) č. 1215/2012 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. EÚ L 351, 20.12.2012, s. 1 – 32.

                     (7)

                        Nariadenie (EÚ) 2015/848 o insolvenčnom konaní (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 19 – 72).

                     (8)

                        Nariadenie (ES) č. 593/2008 o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky (Rím I) (Ú. v. EÚ L 177, 4.7.2008, s. 6 – 16).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 8. 2017
            COM(2017) 448 final

            PRÍLOHA
            k
            Odporúčaniu na rozhodnutie Rady
            o poverení začať rokovania o uzavretí protokolu k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúceho sa záležitostí špecifických pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia (ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol)

               PRÍLOHA […]

               Smernice na rokovania o protokole k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúcom sa záležitostí špecifických pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia (ďalej len „ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol“)

               1. Komisia by mala zabezpečiť, a to počas celého trvania rokovaní, že ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol bude v súlade s ustanoveniami právnych predpisov Európskej únie o súdnej právomoci, uznávaní a výkone rozhodnutí. Ak to nebude možné, Komisia by mala zabezpečiť, aby ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol obsahoval jedno alebo viaceré ustanovenia, ktoré umožnia členským štátom v ich vzájomných vzťahoch prednostne uplatňovať nariadenie (EÚ) č. 1215/2012 pred dohovorom z Kapského Mesta a jeho ťažobno-poľnohospodársko-stavebným protokolom.

               Musí sa zabezpečiť, že sa článok 55 dohovoru z Kapského Mesta bude vzťahovať na daný protokol týkajúci sa mobilných zariadení v súvislosti so záležitosťami špecifickými pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia.

               Na tento účel je nevyhnutné zabezpečiť, že aktuálne znenie článku IX návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu „Zmena ustanovení o predbežných opatreniach do vydania konečného rozhodnutia“ sa zachová v protokole tak, aby bol tento článok dobrovoľný a vykonával sa iba po vyhlásení zmluvného štátu.

               2. Musí sa zabezpečiť, že články protokolu súvisiace s insolvenčným konaním budú zlučiteľné s nariadením (EÚ) 2015/848.

               Na tento účel je nevyhnutné zabezpečiť, že aktuálne ustanovenia článku X návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu (Opravné prostriedky v prípade platobnej neschopnosti) a článku XI (Pomoc v prípade platobnej neschopnosti) sa zachovajú v takom znení, aby boli tieto články dobrovoľné a uplatňovali sa iba po vyhlásení zmluvného štátu.

               3. Musí sa zabezpečiť, že aktuálne znenie článku VI návrhu ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu (Voľba práva) sa zachová v protokole tak, aby bol tento článok dobrovoľný a uplatňoval sa iba po vyhlásení zmluvného štátu.

               4. Musí sa zabezpečiť, že aktuálne znenie článku XXII (Organizácia regionálnej hospodárskej integrácie) sa v protokole zachová tak, aby organizácia regionálnej hospodárskej integrácie zriadenej suverénnymi štátmi s právomocou vo veciach v rozsahu pôsobnosti protokolu mohla podpísať, prijať a schváliť protokol alebo pristúpiť k nemu, akoby bola zmluvným štátom.