title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/76

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2018
      (2018/C 320/17)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maltu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (2) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Malta by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nižšie uvedených odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1. Správa o krajine na rok 2018 bola pre Maltu uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Malty pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Malta predložila 13. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Malta v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje zachovať prebytok celkového rozpočtu v rokoch 2018 až 2021. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej so značnou rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia z hľadiska HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve a postupne klesne z 50,8 % HDP v roku 2017 približne na 36 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický na roky 2018 – 2019 a optimistický na roky 2020 – 2021. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2018 prebytok vo výške 0,6 % HDP a v roku 2019 prebytok vo výške 1,1 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Malta podľa predpokladov v rokoch 2018 a 2019 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Vývoj v oblasti nákladov by sa zároveň mal v krátkodobom i strednodobom horizonte starostlivo monitorovať, najmä so zreteľom na možné budúce riziká ohrozujúce rozsah príjmov.

                  (6)

                  Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu na rok 2018, zásadný význam pre to, aby sa zabránilo narušeniam hospodárskej súťaže medzi firmami, daňovníkom poskytlo spravodlivé zaobchádzanie a ochránili verejné financie, má boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich dividend (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín), úrokových platieb a licenčných poplatkov od spoločností so sídlom na Malte môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak uvedené spoločnosti nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej krajine. Zatiaľ čo nový režim odpočítania fiktívnych úrokov napomôže Malte znížiť zvýhodňovanie dlhu pred kapitálovým financovaním, nedostatočné pravidlá proti zneužívaniu v kombinácii s pomerne vysokou sadzbou a režimom založeným na odmeňovaní pomocou akcií môže poskytovať príležitosti na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. Existenciu niektorých ustanovení v dvojstranných daňových zmluvách medzi Maltou a inými členskými štátmi, spojenú s maltským daňovým systémom, v ktorom sú spoločnosti, ktoré sú rezidentmi na území Malty, no nemajú tam daňový domicil, zdaňované na základe krajiny, kde sa tvoria príjmy a remitencie, môžu spoločnosti využívať na to, aby sa zapájali do praktík vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Komisia berie na vedomie záväzok Malty bojovať proti agresívnemu daňovému plánovaniu daňovníkov. Na základe nedávnej komunikácie bude Komisia pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania.

                  (7)

                  Dlhodobá udržateľnosť verejných financií na Malte je naďalej problematická. Je to v plnej miere spôsobené vplyvom nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako sú náklady na zdravotnú starostlivosť, dlhodobú starostlivosť a dôchodky, na rozpočet. Dôchodkový systém čelí dvojitej výzve – dosiahnuť udržateľnosť a zároveň zabezpečiť primerané dôchodkové príjmy. Vyhliadky v oblasti dlhodobej udržateľnosti dôchodkových výdavkov sa zlepšili, a to najmä vďaka pozitívnejšiemu hodnoteniu dlhodobého rastového potenciálu Malty. Opatrenia zavedené v rozpočte na rok 2016 však mali iba obmedzený vplyv na dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, ktorý tak naďalej predstavuje veľkú výzvu. Napriek zavedeniu opatrení na zlepšenie dôchodkovej primeranosti navyše rozdiel medzi pohlaviami v dôchodkovom krytí zostáva naďalej vysoký. Výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti sa zlepšila a čakacie doby u lekára sa skracujú. Problémy však naďalej pretrvávajú aj v oblasti prerozdeľovania zdrojov a činností z nemocničných zariadení do primárnej starostlivosti. Inštitucionálne nastavenie poskytovania primárnej zdravotnej starostlivosti vytvára tlak tak na nemocnice, ako aj na pohotovostnú zdravotnú starostlivosť. Nemocničná a primárna starostlivosť nie sú dobre koordinované a pohotovostná starostlivosť sa naďalej využíva neefektívne. Prístup k inovačným liekom je naďalej problémom, a to aj z pohľadu rozpočtových prostriedkov. Boli podniknuté iniciatívy na uspokojenie rastúceho dopytu v oblasti systému dlhodobej starostlivosti, ako napríklad zvýšenie stimulov v oblasti komunitnej a domácej starostlivosti.

                  (8)

                  Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti zlepšovania cezhraničnej spolupráce. Zdá sa však, že maltský úrad pre finančné služby stále trpí nedostatkom zamestnancov a pretrvávajú obavy týkajúce sa jeho schopnosti vykonávať dohľad nad rozsiahlym cezhraničným finančným systémom, najmä nad jeho nebankovým segmentom. Navyše možno konštatovať, že zatiaľ čo sektor služieb (najmä online herný priemysel) výrazne prispel k udržateľnému hospodárskemu rastu krajiny, je možné, že sa tým vytvoria problémy týkajúce sa integrity finančného systému, čím dochádza k nutnosti posilniť rámec boja proti praniu špinavých peňazí. Malta nedávno transponovala štvrtú smernicu o boji proti praniu špinavých peňazí, no účinnosť jej vykonávania ešte nebola posúdená. V nadväznosti na transpozíciu smernice do vnútroštátneho práva navyše maltské orgány nedávno prezentovali integrovanú stratégiu boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Zriadil sa okrem iného národný koordinačný výbor pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý pozostáva z predstaviteľov vlády a iných relevantných vnútroštátnych orgánov. Pretrvávajú však problémy pri zabezpečovaní riadneho vykonávania a účinného presadzovania nedávno prijatého regulačného rámca.

                  (9)

                  V kontexte výrazného hospodárskeho rastu a reforiem podporujúcich zamestnanosť žien a zlepšovanie zručností pracovnej sily došlo k ďalšiemu zlepšeniu výsledkov, ktoré Malta dosiahla v oblasti pracovného trhu. Problematické sú však naďalej výrazný rozdiel v zamestnanosti žien a mužov a nízka účasť žien vo veku nad 30 rokov a ľudí so zdravotným postihnutím na trhu práce. Súčasná podoba otcovskej a rodičovskej dovolenky zostáva pomerne nevyhovujúca, aj keď táto podoba je dôležitá z hľadiska vyváženého zastúpenia mužov a žien pri opatrovateľských povinnostiach a významnejšej podpory žien pri ich zapojení sa do práce. Narastá nedostatok pracovných síl a pretrváva nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Značná časť maltskej pracovnej sily má stále nízku kvalifikáciu, pričom v snahe riešiť nedostatok požadovaných zručností sa zvyšuje závislosť od zahraničných pracovníkov. Očakáva sa, že politické iniciatívy, ktoré sa v súčasnosti realizujú v oblastiach pracovného trhu, pracovných zručností a sociálneho začlenenia, budú ďalej pokračovať, no je nutné zásobovať ich informáciami založenými na monitorovaní a hodnotení pokroku.

                  (10)

                  Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky 18,6 % v roku 2017 zostáva najvyššou v Únii a v porovnaní s predchádzajúcim rokom došlo len k zanedbateľnému zlepšeniu. Malta má zároveň najvyššiu mieru osôb so zdravotným postihnutím, ktoré predčasne ukončujú školskú dochádzku – predstavuje 50 %, čo je dvojnásobok priemeru Únie. Výsledky vzdelávania navyše výrazne ovplyvňuje sociálno-ekonomické zázemie, typ školy a zdravotné postihnutie. Rozdiel v študijných výsledkoch v oblasti prírodných vied medzi študentmi z najhorších škôl oproti najlepším školám je jedným z najväčších v Únii a predstavuje 1,5-násobok priemeru Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. Podiel študentov s nedostatočnými výsledkami v matematike, prírodných vedách a čítaní je štvrtý najvyšší v Únii. Na skvalitnenie vzdelávania a zníženie nerovností vo vzdelávacích výsledkoch medzi sociálnymi skupinami a rozličnými druhmi škôl je potrebný komplexný prístup.

                  (11)

                  V dôsledku solídneho hospodárskeho rastu došlo k zvýšeniu tlakov na infraštruktúru a prírodné zdroje. Najmä sektor cestnej dopravy čelí zásadným problémom v oblasti infraštruktúry a dlhodobej udržateľnosti. Nedostatočná dopravná infraštruktúra a nárast nákladov súvisiace s preťažením ciest vytvárajú prekážku pre investovanie. Nárast počtu vozidiel a premávky má za následok zvyšovanie objemu emisií skleníkových plynov, čo má negatívny vplyv na kvalitu ovzdušia. Zároveň to môže mať negatívny vplyv na cestovný ruch, ktorý predstavuje dôležitý pilier maltskej ekonomiky. Potreba riešiť medzery v infraštruktúre preto ide ruka v ruke s potrebou ekologických dopravných riešení. Vláda v roku 2016 prijala národnú dopravnú stratégiu do roku 2050 a operačný plán riadenia premávky do roku 2025. Zároveň ohlásila projekt v hodnote 700 miliónov EUR určený na modernizáciu cestnej siete. Dohromady sa očakáva, že vďaka týmto opatreniam dôjde k zníženiu hospodárskych nákladov súvisiacich s preťažením ciest o menej ako 20 %. Nárast hospodárskej činnosti môže existujúce infraštruktúrne nedostatky ešte prehĺbiť, a vytvoriť tak ešte väčší tlak na prírodné zdroje. V pláne sa navyše nestanovujú jasné ciele na znižovanie emisií skleníkových plynov spôsobených dopravou, pričom sa v ňom nenavrhuje ani účinný systém monitorovania vykonávania ohlásených opatrení (okrem 5-ročného cyklu preskúmania). Je teda dôležité stanoviť ciele a vykonať opatrenia s cieľom do roku 2025 výrazne znížiť hustotu premávky a emisie skleníkových plynov spôsobené dopravou, pričom sa umožní pravidelné monitorovanie pokroku.

                  (12)

                  Problémy spôsobené veľkosťou krajiny a jej ostrovným charakterom ju čoraz viac nútia prejsť na obehovejšie hospodárstvo. Rozumné investovanie môže pomôcť znížiť tlak na citlivé prírodné zdroje tohto ostrova. Ak sa napríklad nebudú riešiť ťažkosti s odstraňovaním stavebného a demolačného odpadu, môžu znížiť kvalitu životného prostredia a atraktivitu krajiny ako turistickej destinácie. Zatiaľ čo je Malta naďalej v najspodnejšej skupine v oblasti výkonnosti ekologických inovácií (26. miesto v rámci Únie v roku 2016, z pôvodného 18. miesta v roku 2013, podľa indexu ekologických inovácií), má potenciál mobilizovať investície na účely vypracovania alebo prijímania inovatívnych riešení s cieľom zvýšiť efektívnosť zdrojov a energetickú efektívnosť v odvetví stavebníctva, ako aj nakladanie s odpadom a s odpadovými vodami. Zlepšovanie je potrebné najmä aj v oblasti nakladania s odpadom, ako aj v oblasti investícií do recyklačných zariadení spracúvajúcich stavebný a demolačný odpad a pri vykonávaní kontrol v snahe zabrániť nelegálnemu skládkovaniu odpadu, resp. vysypávaniu stavebného a demolačného odpadu do mora.

                  (13)

                  Právny systém aj naďalej čelí problémom, pokiaľ ide o jeho efektívnosť, a treba posilniť jeho právny a inštitucionálny rámec v boji proti korupcii a zabezpečiť zvýšenú kvalitu podnikateľského prostredia. Nedostatky v oblasti správy a riadenia v súvislosti s protikorupčným rámcom môžu nepriaznivo ovplyvniť podnikateľské prostredie a môžu mať negatívne dôsledky pre investície. Ďalej treba zlepšiť aj účinnosť snáh Malty v boji proti korupcii, hlavne v súvislosti s účinnosťou vyšetrovaní a trestného stíhania korupcie. Zlepšenie rámca správy a riadenia je kľúčové v rámci zachovania reputácie Malty a jej atraktivity ako medzinárodnej investičnej destinácie.

                  (14)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (15)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability 2018 a dospela k názoru (5), že Malta podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2018 a 2019 prijala opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Posilniť celkový rámec správy a riadenia tak, že sa zlepší vnútroštátny dohľad nad medzinárodne orientovanými finančnými podnikmi, ktorým bola na Malte udelená licencia, ďalej že sa zabezpečí účinné presadzovanie rámca boja proti praniu špinavých peňazí a že sa ďalej zintenzívni boj proti korupcii.

                  2.

                  Zabezpečiť udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti a dôchodkového systému, a to aj zvýšením zákonného veku odchodu do dôchodku a obmedzením predčasného odchodu do dôchodku.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


               19.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 334/178

      P8_TA(2017)0304
      Odporúčanie pre Radu k 72. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN
      Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 5. júla 2017 k 72. zasadnutiu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (2017/2041(INI))
      (2018/C 334/20)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov,

                  —

                  so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a na dohovory OSN o ľudských právach a ich opčné protokoly,

                  —

                  so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej články 21, 34 a 36,

                  —

                  so zreteľom na 71. zasadnutie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov,

                  —

                  so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000), č. 1820 (2009), č. 1888 (2009), č. 1889 (2010), č. 1960 (2011), č. 2106 (2013), č. 2122 (2013) a č. 2242 (2015) o ženách, mieri a bezpečnosti,

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. marca 2017 o prioritách EÚ na zasadnutia Rady OSN pre ľudské práva v roku 2017 (1),

                  —

                  so zreteľom na výročnú správu EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2015 a politiku Európskej únie v tejto oblasti,

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 28. apríla 2016 o útokoch na nemocnice a školy ako o porušovaní medzinárodného humanitárneho práva (2),

                  —

                  so zreteľom na svoje odporúčanie Rade zo 7. júla 2016 k 71. zasadnutiu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (3),

                  —

                  so zreteľom na závery Rady z 18. júla 2016 o prioritách EÚ na 71. Valnom zhromaždení OSN,

                  —

                  so zreteľom na revidované usmernenia EÚ pre presadzovane a ochranu práv dieťaťa,

                  —

                  so zreteľom na rezolúciu VZ OSN o účasti Európskej únie na činnosti Organizácie Spojených národov, ktorá zaručuje Európskej únii právo intervencie vo Valnom zhromaždení OSN, právo predkladať ústne návrhy a pozmeňujúce návrhy, ktoré sa na žiadosť členského štátu predložia na hlasovanie, a právo na odpoveď,

                  —

                  so zreteľom na newyorské vyhlásenie pre utečencov a migrantov z 19. septembra 2016,

                  —

                  so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/71/L.48 z 21. decembra 2016, ktorou sa zriaďuje „medzinárodný, nestranný a nezávislý mechanizmus na pomoc pri vyšetrovaní a stíhaní osôb zodpovedných za najzávažnejšie trestné činy podľa medzinárodného práva spáchané v Sýrskej arabskej republike od marca 2011“,

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2016 o systematickom masovom vyvražďovaní náboženských menšín zo strany tzv. ISIS/Dá’iš (4),

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 27. októbra 2016 o situácii v severnom Iraku/Mosule (5),

                  —

                  so zreteľom na článok 113 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0216/2017),

                  A.

                  keďže záväzok EÚ presadzovať účinný multilateralizmus a globálnu dobrú správu, ktorých jadro tvorí OSN, je neodlučiteľnou súčasťou vonkajšej politiky EÚ a vychádza z presvedčenia, že multilaterálny systém založený na univerzálnych pravidlách a hodnotách je najvhodnejším systémom na riešenie globálnej krízy, výziev a hrozieb;

                  B.

                  keďže viaceré nacionalistické a protekcionistické hnutia na celom svete spochybňujú medzinárodný poriadok založený na spolupráci, dialógu, voľnom a spravodlivom obchode a ľudských právach;

                  C.

                  keďže EÚ by mala zohrávať aktívnu úlohu pri budovaní takej Organizácie Spojených národov, ktorá môže účinne prispievať ku globálnym riešeniam, k mieru a bezpečnosti, ľudským právam, rozvoju, demokracii a medzinárodnému poriadku založenému na právnom štáte; keďže členské štáty EÚ sa musia v súlade s mandátom uvedeným v článku 34 ods. 1 Zmluvy o EÚ všetkými prostriedkami usilovať o prehlbovanie koordinácie a spájanie svojich činností v orgánoch a úradoch systému OSN;

                  D.

                  keďže EÚ a jej členské štáty sú aj naďalej kolektívne najväčším finančným prispievateľom do systému OSN, keďže poskytujú približne 50 % všetkých príspevkov do OSN, pričom príspevky členských štátov EÚ predstavujú približne 40 % riadneho rozpočtu OSN; keďže príspevky EÚ do OSN by mali byť viditeľnejšie;

                  E.

                  keďže EÚ sa usiluje o environmentálnu udržateľnosť, najmä v oblasti boja proti zmene klímy, a to tým, že podporuje medzinárodné opatrenia a činnosti zamerané na ochranu a zlepšenie kvality životného prostredia a trvalo udržateľného riadenia prírodných zdrojov;

                  F.

                  keďže EÚ je jedným z najoddanejších obhajcov a podporovateľov ľudských práv, základných slobôd, kultúrnych hodnôt a rozmanitosti, demokracie a právneho štátu;

                  G.

                  keďže bezpečnostné prostredie EÚ je stále menej stabilné a rýchlo sa mení v dôsledku veľkého počtu dlhotrvajúcich alebo novo vznikajúcich problémov vrátane násilných konfliktov, terorizmu, organizovanej trestnej činnosti, propagandy a kybernetickej vojny, bezprecedentného pohybu utečencov a migračného tlaku, ako aj vplyvov zmeny klímy, ktoré sa nedajú riešiť na národnej úrovni a vyžadujú si regionálnu a globálnu reakciu a aktívnu a konštruktívnu spoluprácu;

                  H.

                  keďže EÚ a OSN by mali zohrávať hlavnú úlohu pri vykonávaní programu rozvoja do roku 2030 s cieľom odstraňovať chudobu a vytvárať kolektívnu prosperitu, riešiť nerovnosť, vytvárať bezpečnejší a spravodlivejší svet a bojovať proti zmene klímy a chrániť životné prostredie; keďže VZ OSN sa rozhodlo zvýšiť úsilie OSN o vykonávanie tohto nového programu rozvoja;

                  1.

                  predkladá Rade tieto odporúčania:

            Mier a bezpečnosť

                  a)

                  naďalej požadovať úplné dodržiavanie zvrchovanosti, medzinárodne uznaných hraníc a územnej celistvosti krajín východnej Európy a Zakaukazska, konkrétne Gruzínska, Moldavska a Ukrajiny, vzhľadom na porušovanie medzinárodného práva v týchto oblastiach; podporovať a oživiť diplomatické úsilie o mierové a trvalé riešenie týchto pretrvávajúcich, predlžujúcich sa konfliktov, ako aj konfliktu v regióne Náhorného Karabachu a o dodržiavanie ľudských práv a územnej celistvosti, nepoužívanie sily a zabezpečenie rovnakých práv a práva na sebaurčenie národov v tejto oblasti; naliehať na medzinárodné spoločenstvo, aby v plnej miere uplatňovalo politiku neuznania protiprávnej anexie Krymu; aktívne zvyšovať tlak na Rusko ako stáleho člena Bezpečnostnej rady OSN s cieľom vyriešiť konflikt na Ukrajine v súlade s dohodami z Minska, ako aj okupáciu gruzínskych regiónov Abcházsko a Južné Osetsko; dosiahnuť geopolitickú rovnováhu, v ktorej sú odmietnuté všetky snahy o získanie výlučných sfér vplyvu;

                  b)

                  zachovať plnú podporu úsiliu OSN, ktoré má umožniť komplexné riešenie ukončenia rozdelenia Cypru, a zdôrazňuje, že vyriešenie cyperskej otázky bude mať pozitívny vplyv na celý región a tak na gréckych Cyperčanov, ako aj tureckých Cyperčanov; nalieha na Radu, aby využila všetky svoje zdroje s cieľom plne podporiť úspešné ukončenie procesu znovuzjednotenia a aby podporovala úlohu OSN;

                  c)

                  podporiť úsilie OSN zamerané na dosiahnutie riešenia v otázke názvu bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko prostredníctvom dohody medzi Skopje a Aténami;

                  d)

                  naliehať na všetky členské štáty OSN, aby sprístupnili všetky potrebné finančné a ľudské zdroje na pomoc miestnemu obyvateľstvu v ozbrojených konfliktoch a utečencom a naliehať na všetky členské štáty OSN, aby si plnili finančné záväzky voči OSN;

                  e)

                  dodržiavať dohodu o jadrovom programe medzi Iránom a členmi Bezpečnostnej rady OSN a Nemeckom ako významný úspech medzinárodnej a najmä európskej diplomacie a naďalej vyvíjať nátlak na Spojené štáty, aby pristúpili k jej praktickému vykonávaniu;

                  f)

                  použiť všetky dostupné nástroje na zabezpečenie väčšieho súladu opatrení prijatých štátnymi a neštátnymi aktérmi s medzinárodným humanitárnym právom (MHP); podporovať úsilie o vytvorenie účinného mechanizmu na zvyšovanie súladu s MHP, ktoré vyvíja najmä Medzinárodný výbor Červeného kríža;

                  g)

                  vyvíjať úsilie o pevnejšie multilaterálne záväzky s cieľom nájsť trvalé politické a mierové riešenie súčasných konfliktov na Blízkom východe a v severnej Afrike, najmä v Sýrii, Iraku, Jemene a Líbyi; a oživiť diplomatické úsilie o vyriešenie zmrazených konfliktov na celom svete; naďalej podporovať činnosť, opatrenia a iniciatívy osobitných vyslancov OSN zamerané na riešenie týchto konfliktov; požadovať od medzinárodného spoločenstva trvalú humanitárnu, finančnú a politickú pomoc s cieľom riešiť humanitárnu situáciu a vyvíjať činnosť zameranú na okamžité ukončenie násilia; predchádzať akémukoľvek porušovaniu medzinárodného humanitárneho práva a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv vrátane priameho zameriavania sa na civilnú infraštruktúru a civilné obyvateľstvo a dôrazne odsúdiť takéto porušovanie v Sýrii; naliehať na všetky členské štáty OSN, aby na pomoc miestnemu obyvateľstvu v oblastiach zasiahnutých konfliktom poskytli všetky potrebné finančné a ľudské zdroje; podporovať úsilie OSN dospieť k trvalému riešeniu konfliktu v Sýrii a Iraku a naďalej podporovať úlohu EÚ v humanitárnej oblasti a regionálnu iniciatívu EÚ; naliehať na členov medzinárodného spoločenstva, aby urobili všetko, čo je v ich silách, a nekompromisne odsúdili osoby zodpovedné za vojnové zločiny, zločiny proti ľudskosti a genocídu spáchané počas sýrskeho konfliktu, či už v rámci svojich súdnych systémov, na medzinárodných súdoch alebo pred ad hoc tribunálmi; podporovať iniciatívu OSN týkajúcu sa mierového plánu v Jemene a naliehavo riešiť pretrvávajúcu humanitárnu krízu; vyzvať všetky strany, aby dodržiavali ľudské práva a slobody všetkých jemenských občanov, a zdôrazňovať význam zvýšenia bezpečnosti všetkých osôb pracujúcich v mierových a humanitárnych misiách v krajine; podporovať politiku zbližovania medzi Iránom a Saudskou Arábiou ako nevyhnutný predpoklad zmierňovania napätia v regióne a ako cestu k vyriešeniu konfliktu v Jemene a v ďalších oblastiach; naďalej podporovať takéto opatrenia s cieľom riešiť základné príčiny terorizmu a extrémizmu, ktoré sú hrozbou pre medzinárodnú bezpečnosť a regionálnu stabilitu; žiadať väčšiu podporu pre vládu v Líbyi, ktorú podporuje OSN, a prevziať ústrednú úlohu pri stabilizácii Líbye a ochrane jej jednoty a územnej celistvosti na základe politickej dohody o Líbyi; pripomínať naliehavú potrebu zjednotenia všetkých ozbrojených síl pod kontrolou legitímnych civilných orgánov, ako sa stanovuje v politickej dohode o Líbyi; obnoviť podporu úsilia osobitného koordinátora OSN pre blízkovýchodný mierový proces a osobitného predstaviteľa generálneho tajomníka OSN pre Západnú Saharu o vyriešenie týchto dlhotrvajúcich konfliktov; vyzvať na vykonávanie rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN o Blízkom východe;

                  h)

                  podporovať rozhovory medzi sýrskymi stranami konfliktu, ktoré vychádzajú z rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 2254 (2015); zdôrazniť, že tieto strany by sa mali zamerať na rámcovú dohodu, ktorá obsahuje politický balík, aby mohlo dôjsť k vykonaniu dohodnutého prechodného politického procesu v súlade s jasným načasovaním a cieľovým harmonogramom stanoveným v rezolúcii č. 2254 (2015); vyzdvihnúť, že na dosiahnutie tohto cieľa vznikol jasný program pozostávajúci zo štyroch oblastí; vyjadriť obavy, že pokračujúce boje v Sýrii ohrozujú prímerie, ktoré začalo platiť 30. decembra 2016, čo má výrazne negatívne dôsledky pre bezpečnosť sýrskych civilistov, prístup k humanitárnej pomoci a dynamiku politického procesu; podporiť výzvu osobitného predstaviteľa generálneho tajomníka OSN pre Sýriu určenú štátom ručiacim za prímerie v Sýrii, aby okamžite vyvinuli úsilie o dodržanie prímeria;

                  i)

                  konať v súlade s rozsudkom Súdneho dvora Európskej únie o Západnej Sahare;

                  j)

                  zaručiť, aby VZ OSN poskytlo v spolupráci s EÚ a USA všetky nástroje, ktorými sa zaistí, aby riešenie v podobe existencie dvoch štátov v hraniciach z roku 1967 s Jeruzalemom ako hlavným mestom oboch štátov a s bezpečným Izraelským štátom so zabezpečenými a uznávanými hranicami a nezávislým, demokratickým a životaschopným Palestínskym štátom na súvislom území, ktoré žijú vedľa seba v mieri a bezpečnosti, bolo udržateľné a účinné;

                  k)

                  vyzvať na väčšiu podporu a posilnenie postavenia irackých inštitúcií a poukázať na potrebu úsilia o vytvorenie inkluzívnejšej spoločnosti a opätovnú reintegráciu všetkých etnických a náboženských menšín, ktoré boli vysídlené, a to aj v severnom Iraku, v ktorom treba po ukončení vojenskej operácie v meste Mósul a jeho okolí nájsť mierové a inkluzívne riešenie po skončení konfliktu; pripomínať mimoriadny význam trvalej ochrany civilného obyvateľstva a dodržiavania medzinárodného humanitárneho práva (MHP) pri vykonávaní vojenských stratégií v Iraku;

                  l)

                  naďalej riešiť závažné bezpečnostné hrozby v regiónoch Sahelu, Sahary a Čadského jazera, Veľkých jazier a Afrického rohu s cieľom odstrániť teroristickú hrozbu, ktorú predstavuje ISIL/Dá’iš a stúpenci al-Káidy a Boko Haram či iné pridružené teroristické skupiny;

                  m)

                  spolupracovať s medzinárodným spoločenstvom ako celkom s cieľom vyriešiť humanitárnu a bezpečnostnú krízu na africkom kontinente, najmä v Somálsku, Južnom Sudáne, Sudáne, Stredoafrickej republike, Mali, Nigérii, Burundi a v oblasti Veľkých jazier vo všeobecnosti; nabádať členské štáty OSN, aby zintenzívnili svoju podporu posilneniu úlohy a vlastných kapacít Africkej únie v oblasti mediácie a riadenia kríz a aby sa zároveň snažili dopĺňať svoju činnosť s podporným úradom OSN pre budovanie mieru; zabezpečiť rýchlu adaptáciu Stabilizačnej misie Organizácie Spojených národov v Konžskej demokratickej republike (MONUSCO) v súlade s jej novým mandátom a najmä s uplatňovaním dohody z 31. decembra 2016;

                  n)

                  vyzvať medzinárodné spoločenstvo, aby sa pridalo k úsiliu o zvládnutie súčasnej politickej krízy v Konžskej demokratickej republike a o zabránenie kolapsu tohto štátu;

                  o)

                  zdôrazniť, že je dôležité zvýšiť investície do prevencie konfliktov, a to s ohľadom na faktory, ako sú politická alebo náboženská radikalizácia, násilie súvisiace s voľbami, vysídľovanie obyvateľstva alebo zmena klímy;

                  p)

                  upriamiť pozornosť členských štátov OSN, a najmä členov Bezpečnostnej rady OSN, na zvyšovanie napätia medzi niektorými krajinami západného Balkánu; naliehať na ich vedúcich predstaviteľov, aby vo svojej regionálnej politike preukázali zdržanlivosť, a na EÚ a OSN, aby sa naďalej v plnej miere zapájali do hľadania trvalého riešenia dvojstranných rozdielov, a to aj tým, že budú v prípade, že je to potrebné, pôsobiť ako sprostredkovatelia; odsúdiť aktivity Ruska na západnom Balkáne, pri ktorých hrozí, že destabilizujú krehký proces reforiem v krajinách v tomto regióne a ohrozia ambície Európskej únie a NATO;

                  q)

                  naďalej podporovať úsilie OSN zamerané na nastolenie mieru v Afganistane a na vyriešenie nestabilnej bezpečnostnej situácie v krajine;

                  r)

                  dôrazne odsúdiť kroky vedenia Kórejskej ľudovodemokratickej republiky, ktoré ohrozujú mier a bezpečnosť na Kórejskom polostrove a mimo neho; nabádať Čínu ako stáleho člena Bezpečnostnej rady OSN, aby naďalej vyvíjala nátlak na severokórejský režim, aby zmiernil svoje agresívne činy, ktoré ohrozujú regionálnu a medzinárodnú bezpečnosť; navrhnúť a vykonať nekompromisné opatrenia na základe širokého a dostatočne pevného medzinárodného konsenzu s cieľom zabrániť severokórejskému režimu ďalej rozširovať svoj agresívny jadrový potenciál a vykonávať vraždy, útoky a únosy mimo svojho územia;

                  s)

                  naliehať na Valné zhromaždenie OSN a Bezpečnostnú radu OSN, aby diskutovali o napätí v Juhočínskom mori s cieľom primäť všetky zúčastnené strany k tomu, aby ukončili rokovania o kódexe správania;

                  t)

                  privítať, že Bezpečnostná rada OSN prijala rezolúciu č. 2307 (2016), a zablahoželať vláde a obyvateľom Kolumbie k ich snahe dosiahnuť mier;

                  u)

                  výrazne zvýšiť pomoc, ktorú členské štáty poskytujú operáciám OSN na udržanie a budovanie mieru, ktoré zahŕňajú prvok ľudských práv a jasné stratégie pre ukončenie operácií, najmä prispievaním personálu a vybavenia, a rozšíriť úlohu EÚ ako sprostredkovateľa v tejto oblasti; zaistiť lepšiu viditeľnosť tejto podpory a príspevkov; ďalej rozvíjať postupy využívania spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ na podporu operácií OSN a zároveň venovať dostatočnú pozornosť viacerým rozmerom komplexného krízového riadenia, ako napríklad ľudským právam, trvalo udržateľnému rozvoju a základným príčinám masovej migrácie; podporovať reformu Bezpečnostnej rady OSN týkajúcu sa používania práva veta v prípadoch, keď existujú dôkazy o vojnových zločinoch a zločinoch proti ľudskosti;

                  v)

                  podporovať generálneho tajomníka OSN v jeho úsilí o intenzívnejšie zapojenie OSN do mierových rokovaní;

                  w)

                  podporovať vykonanie rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN o ženách, mieri a bezpečnosti v plnej miere; žiadať podporu rovnocenného a plného zapájania žien ako aktívnych činiteľov; podporovať aktívne zapájanie žien do predchádzania konfliktom a ich riešenia, ako aj do boja proti násilnému extrémizmu; pripomínať, že sexuálne násilie, ako je napríklad znásilnenie, sa používa ako vojnová taktika a predstavuje vojnový zločin; zaistiť bezpečnú zdravotnú pomoc v prípadoch znásilňovania počas vojny; žiadať posilnenie ochrany žien a dievčat v konfliktných oblastiach, najmä pokiaľ ide o sexuálne násilie, podporovať a posilňovať medzinárodné úsilie prostredníctvom OSN s cieľom skoncovať s využívaním detí v ozbrojených konfliktoch a zabezpečiť rodovú analýzu, ako aj uplatňovanie hľadiska ľudských práv a rodovej rovnosti vo všetkých činnostiach OSN; vyzvať na vypracovanie ukazovateľov na zmeranie pokroku, pokiaľ ide o zapájanie žien do budovania mieru a bezpečnosti;

                  x)

                  naliehavo sa zamerať na všetky aspekty hodnotiacej správy OSN z 15. mája 2015 o úsilí presadzovať právo a poskytovať lekársku pomoc v prípade sexuálneho vykorisťovania a zneužívania zamestnancami Organizácie Spojených národov a pridruženým personálom v mierových operáciách a v súvislosti s údajnými prípadmi zneužívania vytvoriť fungujúci a transparentný systém dohľadu a zodpovednosti vyzvať na vyšetrenie, stíhanie a odsúdenie ktoréhokoľvek člena vojenského a civilného personálu, ktorý sa dopustil činov sexuálneho násilia;

                  y)

                  naďalej posilňovať úlohu zásady zodpovednosti za ochranu ako významnej zásady práce členských štátov OSN v oblasti riešenia konfliktov, ľudských práv a rozvoja; pokračovať v podpore úsilia o ďalšie vykonávanie zásady zodpovednosti za ochranu a v podpore OSN, aby ďalej zohrávala mimoriadne dôležitú úlohu v rámci pomoci krajinám pri uplatňovaní zásady zodpovednosti za ochranu s cieľom presadzovať ľudské práva, zásady právneho štátu a medzinárodné humanitárne právo; presadzovať široké vymedzenie pojmu ľudská bezpečnosť a zásady zodpovednosti za ochranu;

                  z)

                  nabádať všetky členské štáty OSN, aby podpísali a ratifikovali Dohovor o zákaze použitia, skladovania, výroby a transferu protipechotných mín a o ich zničení;

                  aa)

                  zapájať sa do verejnej a komplexnej diskusie so všetkými členmi VZ OSN o tom, aké je dôležité, aby boli v súvislosti s prezidentskými mandátmi na celom svete dodržiavané ústavné obmedzenia;

            Boj proti terorizmu

                  ab)

                  opakovane jednoznačne odsudzovať terorizmus a opätovne zdôrazňovať svoju plnú podporu krokom, ktoré sú zamerané na porazenie a zničenie teroristických organizácií, najmä ISIS/Dá’iš, ktoré sú jednoznačnou hrozbou pre regionálnu a medzinárodnú bezpečnosť; trvať na tom, že všetky opatrenia prijaté v boji proti terorizmu by mali byť v plnom súlade s medzinárodným humanitárnym právom a medzinárodným právom v oblasti ľudských práv;

                  ac)

                  podporovať OSN v tom, aby sa boj proti terorizmu stal kľúčovým prvkom jej programu prevencie v súlade so záväzkom EÚ v oblasti preventívnych opatrení v boji proti terorizmu a násilnému extrémizmu; posilniť spoločné úsilie EÚ a OSN v boji proti základným príčinám extrémneho násilia a terorizmu, a to v boji proti hybridným hrozbám a pri ďalšom výskume a budovaní kapacít v oblasti kybernetickej obrany; podporovať vzdelávanie ako nástroj prevencie násilného extrémizmu a využívať existujúce mierové iniciatívy miestnych partnerov ako základ pri navrhovaní, vykonávaní a rozvíjaní stratégií proti radikalizácii a náboru teroristov a zároveň podporovať medzinárodnú činnosť, ktorej cieľom je predviesť osoby zodpovedné za násilie pred súd; podporovať väčšie zapojenie EÚ do iniciatív OSN v oblasti budovania kapacít v súvislosti s bojom proti zahraničným bojovníkom a násilnému extrémizmu;

                  ad)

                  zintenzívniť úsilie proti náborom bojovníkov a bojovať proti teroristickej propagande, ktorá sa šíri nielen v prostredníctvom sociálnych médií, ale aj v sieťach radikalizovaných kazateľov šíriacich nenávisť; podporovať opatrenia na posilnenie odolnosti spoločenstiev, na ktoré sa zameriava extrémistická propaganda a ktoré sú náchylné na radikalizáciu, a to aj zameraním sa na riešenie hospodárskych, sociálnych, kultúrnych a politických príčin, ktoré k tomu vedú; podporovať protiradikalizačné a deradikalizačné politiky v súlade s akčným plánom OSN na predchádzanie násilnému extrémizmu; pripomínať, že podpora a ochrana ľudských práv a dodržiavanie zásady právneho štátu sú kľúčovými prvkami politík boja proti terorizmu;

                  ae)

                  spolupracovať s Valným zhromaždením OSN v boji proti financovaniu terorizmu a budovať mechanizmy identifikácie teroristov a teroristických organizácií a posilňovania celosvetových mechanizmov na zmrazovanie aktív a zároveň dodržiavať medzinárodné normy týkajúce sa riadneho procesu a právneho štátu;

                  af)

                  zvýšiť efektívnosť medzinárodnej policajnej, právnej a justičnej spolupráce v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti; víta v tejto súvislosti rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2322 (2016) a zdôrazňuje potrebu urýchliť procesy medzinárodnej justičnej spolupráce, posilniť existujúce mechanizmy medzinárodnej policajnej spolupráce a aktualizovať sieť kontaktov medzi ústrednými a súdnymi orgánmi;

            Nešírenie zbraní a odzbrojenie

                  ag)

                  podporovať úsilie OSN zabrániť neštátnym aktérom a teroristickým skupinám, aby vyvíjali, vyrábali, získavali alebo presúvali zbrane hromadného ničenia a ich nosiče; trvať na úplnom dodržiavaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), Dohovoru o chemických zbraniach a Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach a podnikať aktívne kroky ku globálnemu odzbrojeniu;

                  ah)

                  podporovať úplné uplatňovanie zmluvy o obchode so zbraňami (ATT) a podporovať všetky členské štáty OSN, aby túto zmluvu podpísali a ratifikovali;

                  ai)

                  usilovať sa o prijatie účinnejších opatrení proti zneužívaniu zbraní a munície vrátane ručných a ľahkých zbraní a nedovolenému obchodovaniu s nimi, a to najmä vytvorením systému na sledovanie zbraní; požadovať od členských štátov OSN, aby podnikali aktívne kroky vedúce ku globálnemu odzbrojeniu;

                  aj)

                  venovať osobitnú pozornosť technologickému pokroku v oblasti militarizácie robotiky a najmä vyzbrojeným robotom a dronom a ich súladu s medzinárodným právom; stanoviť právny rámec pre drony a vyzbrojené roboty v súlade s existujúcim medzinárodným humanitárnym právom s cieľom zabrániť zneužívaniu tejto technológie na nezákonné účely štátnymi a neštátnymi aktérmi;

            Migrácia

                  ak)

                  žiadať posilnenie celosvetovej reakcie na migráciu na základe úspešného zasadnutia Valného zhromaždenia OSN na vysokej úrovni venovaného riešeniu veľkých pohybov utečencov a migrantov z 19. septembra 2016 a riešiť vznikajúce výzvy a bezpečnostné problémy vyplývajúce z nelegálnej migrácie, ako sú prevádzačstvo a obchodovanie s ľuďmi, ako aj úsilie o vytvorenie zákonných ciest pre migráciu; zdôrazňuje, že je potrebný účinný a naliehavý záväzok s cieľom vyriešiť základné príčiny humanitárnej krízy a nevídaných migračných tokov a tokov utečencov;

                  al)

                  presadzovať poskytovanie účinnejšej podpory UNHCR pri vykonávaní jeho medzinárodného mandátu na ochranu utečencov vrátane zraniteľných skupín, ako sú ženy, deti a ľudia so zdravotným postihnutím; upozorniť na veľký nesúlad medzi rozpočtovými potrebami a prostriedkami získanými pre UNHCR a požadovať výraznejšiu celosvetovú solidaritu; žiadať navýšenie finančných prostriedkov uvoľňovaných z bežného rozpočtu OSN pre UNHCR s cieľom zabezpečiť jeho fungovanie; vyzývať na politickú angažovanosť, financovanie a konkrétne prejavy solidarity na podporu newyorského vyhlásenia pre utečencov a migrantov;

                  am)

                  obhajovať a chrániť práva lesieb, gejov, bisexuálnych, transrodových a intersexuálnych osôb (LGBTI), žiadať zrušenie právnych predpisov v členských štátoch OSN, ktoré kriminalizujú ľudí na základe sexuálnej alebo rodovej identity, a podporovať medzinárodnú činnosť zameranú na boj proti homofóbnym a transfóbnym trestným činom páchaným z nenávisti;

                  an)

                  podporovať a rešpektovať zásady slobody presvedčenia a prejavu tak, ako sú zakotvené v článku 19 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, a zdôrazňovať význam slobodnej tlače a úlohu každého občana v zdravej spoločnosti;

                  ao)

                  vyzývať na posilňovanie systémov ochrany detí a podporovať konkrétne opatrenia v záujme utečeneckých a migrujúcich detí na základe Dohovoru o právach dieťaťa;

                  ap)

                  požadovať väčšie úsilie na predchádzanie nelegálnej migrácii a v boji proti prevádzačstvu a obchodovaniu s ľuďmi, najmä bojom proti zločineckým sieťam na základe včasnej a účinnej výmeny príslušných informácií; zlepšovať metódy identifikácie a ochrany obetí a posilňovať spoluprácu s tretími krajinami s cieľom sledovať, zhabať a vymáhať príjmy z trestnej činnosti v tomto odvetví; zdôrazňovať na úrovni OSN význam ratifikácie a plného uplatňovania Dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu a jeho Protokolu proti prevádzaniu migrantov po súši, po mori a letecky a Protokolu o prevencii, potláčaní a trestaní obchodovania s ľuďmi, osobitne so ženami a s deťmi;

            Ľudské práva, demokracia a právny štát

                  aq)

                  naliehať na všetky štáty vrátane členských štátov EÚ, aby urýchlene ratifikovali Opčný protokol k Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, ktorým sa stanovujú mechanizmy podávania sťažností a vyšetrovania;

                  ar)

                  vyzvať všetky štáty, najmä členské štáty EÚ, aby sa aktívne zapojili do rokovaní na úrovni UNHCR v Ženeve o medzinárodnej záväznej zmluve o nadnárodných spoločnostiach a ľudských právach;

                  as)

                  jasne a jednoznačne pripomínať, že všetky ľudské práva dohodnuté v rámci dohovorov OSN sú univerzálne, nedeliteľné, vzájomne súvisiace a vzájomne prepojené a že dodržiavanie týchto práv sa musí vynucovať; požadovať väčšiu ochranu ľudských práv a základných slobôd vo všetkých podobách, v ktorých sa prejavujú, a to aj v súvislosti s novými technológiami; naďalej nabádať všetky členské štáty OSN, aby podpísali, ratifikovali a vykonávali rôzne dohovory o ľudských právach a aby si plnili svoje povinnosti spojené s predkladaním správ v súlade s týmito nástrojmi; požadovať ochranu slobody presvedčenia a prejavu; zdôrazňovať význam slobodných médií;

                  at)

                  vyzvať všetky členské štáty OSN, aby vykonávali odporúčania osobitného spravodajcu OSN týkajúce sa súčasných foriem rasizmu, rasovej diskriminácie, xenofóbie a súvisiacej neznášanlivosti; podporovať, posilňovať a začleňovať činnosti podporujúce rovnosť medzi ženami a mužmi; požadovať ďalšie posilnenie postavenia žien a dievčat, ako aj posilnenie vedúceho postavenia a účasti žien na všetkých úrovniach rozhodovania vrátane osobitnej pozornosti, ktorá by sa mala venovať začleneniu príslušníčok menšín; žiadať skoncovanie s akýmkoľvek násilím a diskrimináciou voči ženám a dievčatám tým, že sa prihliadne aj na diskrimináciu na základe rodovej identity a rodového vyjadrenia; presadzovať práva detí tým, že sa zabezpečí najmä ich prístup k vzdelávaniu, ako aj rehabilitácia a reintegrácia detí zverbovaných do ozbrojených skupín a odstráni detská práca, mučenie, obviňovanie detí z čarodejníctva, obchodovanie s deťmi, manželstvá maloletých a sexuálne vykorisťovanie detí; aktívne presadzovať podporu ďalších opatrení proti porušovaniu práv LGBTI osôb; podporovať dôkladné monitorovanie situácie LGBTI osôb a obhajcov ľudských práv LGBTI osôb v krajinách, v ktorých boli prijaté zákony namierené proti týmto osobám;

                  au)

                  naďalej obhajovať slobodu náboženského vyznania a viery; žiadať väčšie úsilie o ochranu práv náboženských a iných menšín; požadovať väčšiu ochranu náboženských a etnických menšín pred prenasledovaním a násilím; požadovať zrušenie zákonov, na základe ktorých sa kriminalizuje rúhanie alebo odpadlíctvo od viery a ktoré slúžia ako zámienka na prenasledovanie náboženských menšín a neveriacich; podporovať prácu osobitného spravodajcu pre slobodu náboženského vyznania alebo viery; aktívne sa usilovať o to, aby OSN uznala genocídu náboženských, etnických a iných menšín, ktorej sa dopustil tzv. ISIS/Dá’iš, a o to, aby boli Medzinárodnému trestnému súdu postúpené prípady podozrenia zo zločinov proti ľudskosti, z vojnových zločinov a genocídy; podporovať činnosť OSN zameranú proti mučeniu a inému krutému, neľudskému a ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, masovým popravám a popravám, a to aj za zločiny súvisiace s drogami;

                  av)

                  pripomenúť svoje jednoznačné odsúdenie akéhokoľvek násilia, obťažovania, zastrašovania alebo stíhania obhajcov ľudských práv, oznamovateľov, novinárov alebo blogerov; zasadzovať sa za vymenovanie osobitného predstaviteľa generálneho tajomníka OSN pre bezpečnosť novinárov;

                  aw)

                  pripomenúť pri voľbe členov Rady OSN pre ľudské práva (UNHRC) záväzok Valného zhromaždenia OSN zohľadňovať to, ako kandidáti presadzujú a chránia ľudské práva, právny štát a demokraciu; požadovať stanovenie jasných kritérií členstva v UNHCR, ktoré by vychádzali z činnosti v oblasti ľudských práv;

                  ax)

                  posilniť úlohu Medzinárodného trestného súdu a medzinárodného systému trestného súdnictva v záujme podpory zodpovednosti a skoncovať s beztrestnosťou; vyzvať všetky členské štáty OSN, aby sa pripojili k Medzinárodnému trestnému súdu ratifikáciou Rímskeho štatútu, a nabádať na ratifikáciu zmien z Kampaly; poskytovať Medzinárodnému trestnému súdu výraznú diplomatickú, politickú a finančnú podporu;

                  ay)

                  pripomínať nulovú toleranciu EÚ voči trestu smrti; zachovať pevný záväzok presadzovať zrušenie trestu smrti na celom svete; vyzvať na moratórium uplatňovania trestu smrti a ďalej sa usilovať dosiahnuť jeho zrušenie na celom svete; začať iniciatívu na podporu medzinárodného rámca pre boj proti nástrojom mučenia a trestu smrti na základe skúseností získaných v tejto oblasti prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 1236/2005;

                  az)

                  presadzovať väčšiu angažovanosť v podpore právneho štátu, čo je prierezová téma, ktorá prepája tri piliere OSN: mier a bezpečnosť, ľudské práva a rozvoj; spolupracovať s vysokým komisárom OSN pre ľudské práva s cieľom naliehavo vyzvať venezuelské orgány, aby prepustili všetkých politických väzňov a dodržiavali oddelenie pilierov moci

                  ba)

                  podporovať úsilie OSN o zavedenie medzinárodného rámca v oblasti športu a ľudských práv, ktorým sa uľahčí prevencia, monitorovanie a poskytovanie nápravy v prípade porušovania ľudských práv v súvislosti s veľkými športovými podujatiami;

                  bb)

                  ďalej podporovať činnosť vysokého komisára OSN pre ľudské práva týkajúcu sa zvyšovania zodpovednosti a zlepšovania prístupu k prostriedkom nápravy pre obete porušovania ľudských práv v súvislosti s podnikaním s cieľom prispieť k spravodlivému a účinnejšiemu systému prostriedkov nápravy podľa vnútroštátneho práva, najmä v prípadoch hrubého porušovania ľudských práv v podnikateľskom odvetví; vyzývať všetky vlády, aby si plnili povinnosti pri zabezpečovaní dodržiavania ľudských práv, prístupu k spravodlivosti pre obete, ktoré čelia praktickým aj právnym výzvam v súvislosti s prístupom k prostriedkom nápravy na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o porušovanie ľudských práv súvisiace s podnikaním;

            Rozvoj

                  bc)

                  zdôrazniť vedúcu úlohu EÚ v procese, ktorý viedol k prijatiu programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 (program 2030) a jeho 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja Valným zhromaždením OSN v septembri 2015; prijať konkrétne opatrenia na zabezpečenie účinného vykonávania programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 a 17 cieľov trvalo udržateľného rozvoja ako dôležitých nástrojov prevencie a trvalo udržateľného rozvoja; usilovať o lepší život budúcich generácií a podnecovať a podporovať krajiny, aby prevzali zodpovednosť a vytvorili vnútroštátne rámce na dosiahnutie týchto 17 cieľov; nabádať členské štáty OSN, aby si plnili záväzky v oblasti výdavkov na rozvojovú pomoc, a žiadať prijatie pevného rámca ukazovateľov a používanie štatistických údajov na monitorovanie pokroku a zabezpečenie zodpovednosti za posudzovanie situácie v rozvojových krajinách, sledovanie pokroku a zaistenie zodpovednosti; zdôrazňuje, že okrem DPH sa treba zamerať aj na iné ukazovatele s cieľom presnejšie posúdiť skutočnú situáciu v rozvojových krajinách a prijať účinné opatrenia na boj proti chudobe a podporu trvalo udržateľného rozvoja, a to najmä v krajinách so stredným príjmom; žiadať prijatie iniciatív na podporu a ochranu práv žien v rámci celej EÚ; žiadať plné vykonanie Pekinskej akčnej platformy, akčného programu Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji a súdržnosti politík v záujme rozvoja (PCD);

                  bd)

                  naďalej sa vo všetkých politikách EÚ usilovať o súdržnosť politík v záujme rozvoja, čo je kľúčové pre dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja, a zároveň presadzovať väčšiu súdržnosť politík aj na úrovni OSN v súlade s cieľom 17.14; podporovať OSN pri presadzovaní zvýšeného úsilia o poskytovanie integrovanej a koordinovanej politickej podpory vykonávaniu programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 a následne presadzovať systém OSN v oblasti rozvoja, ktorý bude fungovať integrovanejšie, s posilnenou spoluprácou agentúr a spoločnou realizáciou projektov, najmä posilnením súvislosti medzi bezpečnosťou a rozvojom; vyzvať OSN, aby systematicky začleňovala budovanie kapacít a dobrú správu vecí verejných do svojich dlhodobých stratégií rozvoja s cieľom skoncovať s chudobou a hladom, predchádzať konfliktom a účinne budovať odolnosť, podporovať ekologicky, hospodársky a sociálne udržateľný rozvoj, bojovať proti sociálnym nerovnostiam a poskytovať humanitárnu pomoc obyvateľstvu; zdôrazniť, že prístup k bezpečnému, spoľahlivému a cenovo dostupnému zásobovaniu vodou a náležitá sanitácia zvyšujú životnú úroveň a podporujú miestne hospodárstva a vznik dôstojnejších foriem zamestnania;

                  be)

                  trvať na tom, že politické fórum na vysokej úrovni pre udržateľný rozvoj by sa malo stať hlavným rozhodovacím orgánom zodpovedným za zabezpečovanie súvislých, účinných a inkluzívnych následných opatrení a kontroly vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja; uznať významnú úlohu, ktorú zohrávajú organizácie občianskej spoločnosti a miestne subjekty pri úspešnom vykonávaní programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 a dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja; uznať podpornú úlohu a vplyv cieľov trvalo udržateľného rozvoja, pokiaľ ide o medzinárodný mier a bezpečnosť;

            Zmena klímy

                  bf)

                  zabezpečiť, aby EÚ zostala v prvej línii boja proti zmene klímy a v tejto oblasti naďalej spolupracovala s OSN; vyzvať všetky členské štáty OSN, aby dodržiavali Parížsku dohodu a zabezpečili urýchlené vykonávanie rozhodnutí prijatých na konferencii OSN o zmene klímy v roku 2015;

                  bg)

                  úzko spolupracovať s malými ostrovnými štátmi a ďalšími krajinami, ktoré čelia najzávažnejším dôsledkom zmeny klímy, s cieľom zabezpečiť, aby sa ich hlas a ich potreby zohľadňovali na rôznych fórach OSN;

            EÚ a reforma systému OSN

                  bh)

                  žiadať členské štáty EÚ, aby užšie koordinovali svoje činnosti v orgánoch a úradoch systému Organizácie Spojených národov a ďalej sa zasadzovali za posilnenie štatútu EÚ ako pozorovateľa v niektorých organizáciách podliehajúcich OSN; posilniť komunikáciu a zabezpečiť, aby boli stanoviská členských štátov na úrovni EÚ ešte viac koordinované; snažiť sa o zosúladenie stanovísk s kandidátskymi krajinami, partnerskými krajinami a inými podobne zmýšľajúcimi štátmi;

                  bi)

                  pracovať na posilňovaní medzinárodnej daňovej spolupráce a podporovať pri tom vytvorenie medzinárodného daňového orgánu v rámci systému OSN; bojovať proti daňovým únikom a praniu špinavých peňazí využívaním celosvetovej automatickej výmeny informácií o daňových otázkach a vytvorením spoločného globálneho čierneho zoznamu daňových rajov;

                  bj)

                  aktívne podporovať komplexnú reformu Bezpečnostnej rady OSN na základe širokého konsenzu, aby lepšie odrážala novú svetovú realitu a dokázala účinnejšie čeliť súčasným aj budúcim bezpečnostným hrozbám; podporovať dlhodobý cieľ EÚ získať kreslo v zreformovanej Bezpečnostnej rade OSN; naliehať na členov Bezpečnostnej rady OSN, aby upustili od používania práva veta v prípadoch, keď dochádza k páchaniu zločinov proti ľudskosti; podporovať oživenie činnosti Valného zhromaždenia OSN a posilnenie koordinácie a súdržnosti činnosti všetkých inštitúcií OSN, čo by malo zvýšiť efektívnosť, účinnosť, legitimitu, transparentnosť, zodpovednosť, kapacitu a reprezentatívnosť systému, aby bolo možné rýchlejšie reagovať na globálne výzvy;

                  bk)

                  dôrazne podporovať program reforiem novozvoleného generálneho tajomníka OSN; podporiť impulz k reforme mierovej a bezpečnostnej štruktúry OSN a fungovania a štruktúry sekretariátu zjednodušením, decentralizáciou a flexibilitou a zefektívnením finančnej organizácie; vytvoriť účinný systém na ochranu oznamovateľov OSN;

                  bl)

                  aktívne podporovať snahu generálneho tajomníka OSN menovať väčší počet žien na najvyššie riadiace pozície v ústredí OSN;

                  bm)

                  podporiť diskusiu o úlohe parlamentov a regionálnych zhromaždení v systéme OSN a o zriadení parlamentného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (PZ OSN) s cieľom zlepšiť demokratický profil a vnútorný demokratický proces organizácie a umožniť celosvetovej občianskej spoločnosti, aby sa mohla priamo zapájať do rozhodovacieho procesu;

                  2.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, Komisii a pre informáciu Valnému zhromaždeniu Organizácie Spojených národov a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov.

         (1)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0089.

         (2)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0201.

         (3)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0317.

         (4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0051.

         (5)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0422.