title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. mája 2020 o monitorovaní dôsledkov pre finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z dlhových moratórií, systémov verejných záruk a iných opatrení fiškálnej povahy, ktoré boli prijaté na ochranu reálnej ekonomiky s cieľom reagovať na pandémiu COVID-19 (ESRB/2020/8) 2020/C 249/01

text:
               29.7.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 249/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 27. mája 2020
      o monitorovaní dôsledkov pre finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z dlhových moratórií, systémov verejných záruk a iných opatrení fiškálnej povahy, ktoré boli prijaté na ochranu reálnej ekonomiky s cieľom reagovať na pandémiu COVID-19
      (ESRB/2020/8)
      (2020/C 249/01)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho článok 15 ods. 3 písm. e) a články 18 až 20,
      keďže:

                  (1)

                  Vypuknutie pandémie spôsobenej koronavírusom (COVID-19) a následné presadzovanie opatrení na zamedzenie jeho šírenia predstavujú pre európske ekonomiky závažný šok. Členské štáty zavádzajú dlhové moratóriá a systémy verejných záruk a iné opatrenia fiškálnej povahy s cieľom chrániť nefinančné korporácie a domácnosti pred účinkami pandémie. Tieto opatrenia sa síce zameriavajú na nefinančný sektor, avšak aj tak z nich plynú dôsledky pre finančnú stabilitu.

                  (2)

                  Účinnosť týchto opatrení z hľadiska zachovania finančnej stability bude závisieť od ich rozsahu a od ich koncepčných prvkov. Tieto opatrenia je potrebné na vnútroštátnej úrovni pozorne monitorovať, aby sa mohli včas upraviť s využitím flexibility, ktorú poskytuje dočasný rámec Únie pre štátnu pomoc na podporu hospodárstva v súvislosti s nákazou COVID19 (3).

                  (3)

                  Vzhľadom na vysokú mieru integrácie ekonomík členských štátov budú mať rozličné opatrenia implementované jedným členským štátom dosah na iné členské štáty, ktorý môže byť pozitívny alebo negatívny. Tento dosah by sa mal zohľadniť v komplexnom hodnotení dôsledkov pre finančnú stabilitu v rámci celej Únie, ktoré vyplývajú z opatrení prijatých vnútroštátnymi orgánmi na ochranu reálnej ekonomiky s cieľom reagovať na pandémiu COVID-19.

                  (4)

                  Aby boli vnútroštátne opatrenia na zabezpečenie finančnej stability účinné, je potrebné dôkladné monitorovanie a spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi makroprudenciálneho dohľadu a vnútroštátnymi fiškálnymi orgánmi a orgánmi dohľadu v závislosti od ich príslušných právomocí. Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) zaslal 14. mája 2020 vnútroštátnym fiškálnym orgánom v Únii list, v ktorom povzbudil k tomu, aby sa od skorého štádia viedol medzi príslušnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni zintenzívnený dialóg (4).

                  (5)

                  ESRB zodpovedá za makroprudenciálny dohľad nad finančným systémom v rámci Únie a prispieva k zmierňovaniu a predchádzaniu systémových rizík. ESRB má na tento účel v úmysle monitorovať dôsledky pre finančnú stabilitu v Únii, ktoré vyplývajú z vnútroštátnych opatrení zavedených na ochranu reálnej ekonomiky s cieľom reagovať na pandémiu COVID-19 a pravidelne o týchto dôsledkoch diskutovať. ESRB má v úmysle zamerať sa najmä na cezhraničné a medziodvetvové dôsledky. Toto monitorovanie by malo trvať len dovtedy, kým existuje potenciálny vplyv týchto opatrení na finančnú stabilitu v Únii.

                  (6)

                  Monitorovanie dôsledkov takýchto opatrení na stabilitu v rámci celej Únie si bude vyžadovať, aby makroprudenciálne orgány vykazovali relevantné informácie zhromaždené na vnútroštátnej úrovni. Žiadosti ESRB o relevantné informácie od týchto orgánov by mali zohľadňovať zásadu proporcionality a predísť duplicite požiadaviek na vykazovanie tak, že sa zamerajú na informácie, ktoré nie sú k dispozícii z iných zdrojov.

                  (7)

                  ESRB má v úmysle doplniť a posilniť monitorovanie a hodnotenie, ktoré sa vykonáva na vnútroštátnej úrovni. Cieľom ESRB je podporovať výmenu skúseností a včasnú identifikáciu cezhraničných a medziodvetvových problémov. V neskoršom štádiu zaujme ESRB tiež zaujme koordinované stanovisko k prístupom na postupné ukončenie opatrení. Na tieto účely má ESRB v úmysle zriadiť komunikačný kanál na sprostredkovanie spätnej väzby, aby sa umožnila výmena informácií medzi vykazujúcimi orgánmi.

                  (8)

                  Toto odporúčanie nevytvára nové požiadavky na vykazovanie pre odvetvie finančných služieb. ESRB by mal pri získavaní informácií vychádzať z informácií vykázaných vnútroštátnymi makroprudenciálnymi orgánmi, ktoré boli zhromaždené na účely ich vnútroštátneho monitorovania, ktoré by zas mali vychádzať z vykazovania vnútroštátnych fiškálnych orgánov a vládnych agentúr zapojených do vykonávania opatrení. ESRB by takisto mal vychádzať z údajov, ktoré zhromaždili jeho členské inštitúcie, najmä Európsky orgán pre bankovníctvo, Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov, Európska centrálna banka a Jednotná rada pre riešenie krízových situácií.

                  (9)

                  Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

                  (10)

                  Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, a po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojim zámerom vydať odporúčanie a umožnilo sa jej reagovať,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      ODDIEL 1

         ODPORÚČANIA

         Odporúčanie A – Vnútroštátne monitorovanie dôsledkov pre finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z opatrení prijatých na ochranu reálnej ekonomiky s cieľom reagovať na pandémiu COVID-19

      Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom sa odporúča, aby monitorovali a hodnotili dôsledky pre finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z opatrení prijatých v súvislosti s COVID-19, ako sú dlhové moratóriá, systémy verejných záruk a iné opatrenia fiškálnej povahy, ktoré prijali ich členské štáty na ochranu reálnej ekonomiky. Na tento účel sa odporúča, aby vnútroštátne makroprudenciálne orgány monitorovali koncepčné prvky a využitie týchto opatrení, ako aj možné dôsledky pre finančnú stabilitu, a to pomocou kľúčových ukazovateľov, ako sú napríklad:

                  a)

                  Koncepčné prvky a využitie opatrení: najmä objem; druhy finančnej podpory (ako napríklad dlhové moratóriá, záruky za úvery, zvýhodnené úvery alebo majetkové účasti); príjemcovia a podmienky oprávnenosti; trvanie; a informácie o využití opatrenia (napr. objem a počet prijatých a schválených žiadostí).

                  b)

                  Dôsledky pre finančnú stabilitu: najmä tok úverov do reálnej ekonomiky; likvidita; solventnosť a zadlženosť nefinančného sektora; a finančné zdravie finančných inštitúcií, vrátane pozorovaných a očakávaných trendov nesplácaných úverov a schopnosť splniť požiadavky na likviditu a kapitálové požiadavky.

         Odporúčanie B – Vykazovanie vnútroštátnymi makroprudenciálnymi orgánmi Európskemu výboru pre systémové riziká

      Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom sa odporúča, aby ESRB pravidelne vykazovali informácie, ktoré ESRB potrebuje na monitorovanie a hodnotenie dôsledkov pre finančnú stabilitu v Únii, ktoré vyplývajú z vnútroštátnych opatrení uvedených v odporúčaní A. Medzi vykazovanými informáciami by mali byť informácie potrebné na monitorovanie a hodnotenie cezhraničných a medziodvetvových dôsledkov, ktoré národné makroprudenciálne orgány získali od finančných inštitúcií prostredníctvom existujúcich režimov vykazovania, a akékoľvek ďalšie informácie poskytnuté fiškálnymi orgánmi a inými vládnymi agentúrami zapojenými do vykonávania týchto opatrení.
      ODDIEL 2

         IMPLEMENTÁCIA

      1.   Vymedzenie pojmov

      Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto pojmové vymedzenie:

                  a)

                  „vnútroštátny makroprudenciálny orgán“ je vnútroštátny orgán s cieľmi, opatreniami, úlohami, právomocami, nástrojmi, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 (5), alebo v prípade, že takýto orgán nebol zriadený, určený orgán podľa hlavy VII kapitoly 4 smernice Európskeho parlamentu a rady 2013/36/EÚ (6) alebo článku 458 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 575/2013 (7).

            2.   Kritériá implementácie

                  1.

                  Na implementáciu odporúčaní A a B sa uplatňuje nasledujúce kritérium:

                              a)

                              náležitá pozornosť by sa mala venovať zásade proporcionality s prihliadnutím na cieľ a obsah každého odporúčania.

                  2.

                  Na implementáciu odporúčania B sa uplatňuje nasledujúce kritérium:

                              a)

                              Prvá správa by mala byť predložená do 31. júla 2020.

            3.   Vzory pre vykazovanie údajov

      S cieľom zabezpečiť koordináciu vykazovania na základe odporúčania B uverejní ESRB príslušné vzory do 30. júna 2020.
      4.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

      Podľa článku 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 sú adresáti povinní Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB oznámiť činnosti vykonané v nadväznosti na toto odporúčanie alebo náležite odôvodniť prípadnú nečinnosť. Oznámenia musia byť zaslané v súlade s nasledujúcimi lehotami.
      1.   Odporúčanie A

      Adresáti sa vyzývajú, aby do 31. júla 2020 predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB formulár o implementácii odporúčania A uvedený v prílohe.
      2.   Odporúčanie B

      Adresáti sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2020 predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB formulár o implementácii odporúčania B uvedený v prílohe.
      5.   Zmeny odporúčania

      Generálna rada rozhodne o tom, či sú potrebné zmeny tohto odporúčania. Takéto zmeny zahŕňajú najmä trvanie monitorovania a vykazovania v zmysle odporúčaní A a B.
      6.   Monitorovanie a hodnotenie

                  1.

                  Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát dostatočne neodôvodnil svoju nečinnosť.

                  2.

                  Nebude sa uplatňovať metodika uvedená v príručke na posudzovanie súladu s odporúčaniami ESRB (8), v ktorej sa opisuje postup posudzovania súladu s odporúčaniami ESRB.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 27. mája 2020

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene Generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1
         .

         (2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4
         .

         (3)  Oznámenie Komisie – Dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej nákazou COVID-19 (2020/C 91 I/01) (Ú. v. EÚ C 91 I, 20.3.2020, s. 1) a súvisiace dokumenty týkajúce sa pravidiel štátnej pomoci a koronavírusu dostupné na https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html.

         (4)  Pozri list predsedu ESRB zo 14. mája 2020 predsedovi a členom Rady pre hospodárske a finančné záležitosti, ktorý je k dispozícii na adrese:
      https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf

         (5)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (8)  Handbook on the assessment of compliance with ESRB recommendations, apríl 2016, dostupná na adrese https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

         PRÍLOHA

            Oznámenie o činnostiach vykonaných v nadväznosti na toto odporúčanie

         1.   Údaje o adresátovi

                     Odporúčanie

                     Krajina adresáta

                     Inštitúcia

                     Meno a kontaktné údaje respondenta

                     Dátum oznámenia

               2.   Oznámenie o prijatých opatreniach

                     Odporúčanie

                     Dosiahli ste súlad s odporúčaním? (áno/nie/nevzťahuje sa)

                     Opis opatrení prijatých na zabezpečenie súladu

                     Odôvodnenie čiastočného súladu alebo nesúladu

                     Odporúčanie A

                     Odporúčanie B

               3.   Poznámky

                     1.

                     Tento formulár sa používa na oznámenie podľa článku 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010.

                     2.

                     Každý adresát by mal ESRB prostredníctvom sekretariátu ESRB poskytnúť vyplnený formulár, a to elektronicky prostredníctvom systému DARWIN uložením v príslušnom priečinku alebo e-mailom na adresu notifications@esrb.europa.eu. Sekretariát ESRB zabezpečí súhrnný prenos oznámení Európskemu parlamentu, Rade a Komisii.

                     3.

                     Od adresátov sa očakáva, že poskytnú všetky relevantné informácie a dokumentáciu súvisiacu s implementáciou odporúčania a kritériami implementácie vrátane informácií o podstate podniknutých krokov a načasovaní prijatých opatrení.

                     4.

                     Ak adresát dosiahol len čiastočný súlad s odporúčaním, mal by poskytnúť vyčerpávajúce vysvetlenie, v akom rozsahu súlad nedosiahol, ako aj ďalšie informácie týkajúce sa čiastočného súladu. Vo vysvetlení by sa mali presne uviesť relevantné časti odporúčania, pri ktorých adresáti nedosiahli súlad.


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/119 z 1. februára 2021 ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/1475 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 (Text s významom pre EHP)

text:
               2.2.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               LI 36/1

      ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/119
      z 1. februára 2021
      ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/1475 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19
      (Text s významom pre EHP)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 21 ods. 2, článok 168 ods. 6 a článok 292 prvú a druhú vetu,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Rada 13. októbra 2020 prijala odporúčanie Rady (EÚ) 2020/1475 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 (1). Odporúčaním sa stanovil koordinovaný prístup k týmto kľúčovým bodom: uplatňovanie spoločných kritérií a prahových hodnôt pri rozhodovaní o tom, či zaviesť obmedzenia voľného pohybu, mapovanie rizika prenosu ochorenia COVID-19 na základe dohodnutého farebného kódu, a koordinovaný prístup, pokiaľ ide o prípadné opatrenia, ktoré sa môžu primerane uplatňovať na osoby pohybujúce sa medzi oblasťami v závislosti od úrovne rizika prenosu v uvedených oblastiach.

                  (2)

                  Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb na základe kritérií a prahových hodnôt stanovených v uvedenom odporúčaní raz týždenne uverejňuje mapu členských štátov rozčlenenú podľa regiónov s cieľom poskytnúť podporu členským štátom pri prijímaní rozhodnutí (2).

                  (3)

                  Ako sa stanovuje v odôvodnení 15 uvedeného odporúčania, Komisia by vzhľadom na vyvíjajúcu sa epidemiologickú situáciu mala s podporou Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb aj naďalej pravidelne posudzovať kritériá, potreby týkajúce sa údajov a prahové hodnoty uvedené v odporúčaní vrátane toho, či by sa mali zvážiť iné kritériá alebo upraviť prahové hodnoty, a svoje zistenia posielať Rade na zváženie spolu s prípadným návrhom na zmenu odporúčania.

                  (4)

                  Súčasný vývoj pandémie ovplyvňujú dva faktory. Na jednej strane sa od začiatku roka 2021 spúšťa hromadná vakcinácia a milióny Európanov už boli očkované proti ochoreniu COVID-19. Ako sa však uvádza v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade Jednotne proti ochoreniu COVID-19 (3), kým počet nakazených osôb stúpa a kým rozsah zaočkovania nezvráti príliv pandémie, treba naďalej zotrvať v ostražitosti, dodržiavať opatrenia proti šíreniu nákazy a vykonávať kontroly verejného zdravia. EÚ a členské štáty musia predovšetkým konať, aby obmedzili riziko ďalšej, potenciálne horšej vlny epidémie, ktorá by sa vyznačovala novými nákazlivejšími variantami vírusu SARS-CoV-2, ktoré sa už v Európe vyskytujú.

                  (5)

                  Nedávny výskyt nových variantov vírusu je veľmi znepokojujúci. Zatiaľ čo v súčasnosti neexistujú dôkazy o tom, že by spôsobovali vážnejší priebeh ochorenia, podľa všetkého sú o približne 50 – 70 % prenosnejšie (4). To znamená, že vírus sa môže šíriť ľahšie a rýchlejšie, čo pre preťažené systémy zdravotnej starostlivosti predstavuje ďalšiu záťaž. Mutácie vírusu sú jednou z možných príčin podstatného nárastu počtu prípadov vo väčšine členských štátov v posledných týždňoch.

                  (6)

                  Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb vo svojom najnovšom hodnotení rizika šírenia nových variantov SARS-CoV-2 v EÚ/EHP (5) vzbudzujúcich obavy uvádza, že riziko spojené so zavlečením variantov vzbudzujúcich obavy a ich komunitným šírením sa zvýšilo na vysoké/veľmi vysoké.

                  (7)

                  Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb ako jednu z možností, ako reagovať na toto riziko, odporúča, aby sa v záujme spomalenia importovania a šírenia nových variantov SARS-CoV-2 vzbudzujúcich obavy zabránilo cestám, ktoré nie sú nevyhnutné. Okrem odporúčaní odrádzajúcich od ciest, ktoré nie sú nevyhnutné, a obmedzení cestovania pre nakazené osoby by sa mali zachovať aj opatrenia týkajúce sa cestovania, ako je testovanie a karanténa cestujúcich, a to najmä v prípade cestujúcich z oblastí s vyššou incidenciou nových variantov. S prihliadnutím na usmernenie centra ECDC o sekvenovaní genómu, ak sekvenovanie nie je dostatočné na vylúčenie možnosti vyššej incidencie nových variantov, malo by sa zvážiť prijatie primeraných opatrení aj v súvislosti s cestami z oblastí, v ktorých je naďalej vysoká úroveň komunitného šírenia.

                  (8)

                  Vzhľadom na odporúčania Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb by sa teda odporúčanie (EÚ) 2020/1475 malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

                  (9)

                  S cieľom zohľadniť veľmi vysokú úroveň komunitného šírenia, ktorá môže súvisieť so zvýšenou prenosnosťou nových variantov vzbudzujúcich obavy, by sa do mapy, ktorú každé dva týždne zverejňuje Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb, mala pridať nová farba – tmavočervená. Táto farba by mala označovať oblasti, v ktorých vírus cirkuluje na veľmi vysokej úrovni, a to aj z dôvodu viac infekčných variantov vzbudzujúcich obavy.

                  (10)

                  Členské štáty by mali zohľadniť aj prevalenciu nových variantov SARS-CoV-2 vzbudzujúcich obavy, berúc pritom do úvahy úroveň sekvenovania genómu, ktoré uskutočňujú iné členské štáty. V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade s názvom Jednotne proti ochoreniu COVID-19 sa zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty urýchlene zvýšili sekvenovanie genómu na 5 – 10 % pozitívnych výsledkov testov, v prípade potreby aj využitím kapacity Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb, s cieľom identifikovať progresiu variantov alebo odhaliť nové varianty.

                  (11)

                  Vysoká úroveň komunitného šírenia vo väčšine členských štátov znamená, že cestovanie bude aj naďalej predstavovať osobitnú výzvu. Kým sa epidemiologická situácia výrazne nezlepší, najmä pokiaľ ide o výskyt nových variantov vírusu, mali by byť občania odrádzaní od všetkých ciest, ktoré nie sú nevyhnutné, najmä do vysokorizikových oblastí a z nich. Vzhľadom na to, že riziko infekcie alebo prenosu je podobné v prípade vnútroštátneho a cezhraničného cestovania, členské štáty by mali zabezpečiť súlad medzi opatreniami uplatňovanými na obidva typy ciest, ktoré nie sú nevyhnutné.

                  (12)

                  V ústnych záveroch vypracovaných po videokonferencii členov Európskej rady, ktorá sa konala 21. januára 2021 (6), predseda Európskej rady uviedol, že hranice musia zostať otvorené, aby sa zabezpečilo fungovanie jednotného trhu vrátane toku základných tovarov a služieb. Nemali by sa ukladať žiadne plošné zákazy cestovania. Na zamedzenie šírenia vírusu však môže byť potrebné prijať opatrenia obmedzujúce cestovanie v EÚ, ktoré nie je nevyhnutné. Rada potvrdzuje svoje zásady, vzhľadom na riziká, ktoré predstavujú nové varianty vírusu, bude však možno musieť preskúmať svoje odporúčania týkajúce sa cestovania v rámci EÚ a ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné.

                  (13)

                  Cieľom koordinovaného prístupu je zabrániť opätovnému zavedeniu kontrol na vnútorných hraniciach. Nie je dôvod pre uzatváranie hraníc alebo plošné zákazy cestovania a prerušenia letov, pozemnej a lodnej dopravy, pretože cielenejšie opatrenia ako povinná karanténa alebo testovanie majú dostatočný vplyv a spôsobujú menšie problémy. Vďaka systému „zelených jazdných pruhov“ (7) by mali byť zachované dopravné toky, najmä v snahe zabezpečiť voľný pohyb tovaru a služieb, aby nedochádzalo k narúšaniu dodávateľských reťazcov.

                  (14)

                  Akékoľvek obmedzenia voľného pohybu osôb sa musia naďalej uplatňovať v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie, najmä zásadami proporcionality a nediskriminácie, a to aj na základe štátnej príslušnosti. Akékoľvek prijaté opatrenia by preto nemali presahovať rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné na ochranu verejného zdravia. Jasné, včasné a komplexné informovanie verejnosti je aj naďalej kľúčové na zabezpečenie predvídateľnosti, právnej istoty a dodržiavania pravidiel zo strany občanov. Obmedzenia by sa mali primerane presadzovať a akékoľvek stanovené sankcie by mali byť účinné a primerané.

                  (15)

                  Výbor pre zdravotnú bezpečnosť 11. januára 2021 schválil odporúčania týkajúce sa spoločného prístupu EÚ, pokiaľ ide o izolačné opatrenia pre pacientov s ochorením COVID-19 a karanténne opatrenia pre kontakty a cestujúcich. Členské štáty by pri ukladaní karantény v súvislosti s cestovaním mali uplatňovať odporúčania Výboru pre zdravotnú bezpečnosť (8) týkajúce sa karanténnych opatrení pre cestujúcich. Najmä v prípade, že pri cestovaní z vysokorizikovej oblasti je stanovená požiadavka karantény, malo by sa zvážiť skrátenie požadovaného trvania karantény, ak by daná osoba 5 až 7 dní po vstupe mala negatívny test, okrem prípadu, že by sa u takéhoto cestujúceho vyvinuli príznaky.

                  (16)

                  Vzhľadom na zvýšenie kapacity testovania na prítomnosť ochorenia COVID-19 by sa odporúčanie (EÚ) 2020/1475 malo zmeniť tak, aby členské štáty mali možnosť vyžadovať od cestujúcich prichádzajúcich z oblastí, ktoré nie sú označené ako „zelené“, aby sa pred odchodom nechali otestovať.

                  (17)

                  Keďže úroveň komunitného šírenia v oblastiach, ktoré sa majú označiť ako „tmavočervené“, je vysoká, malo by sa od osôb vykonávajúcich cestu z týchto oblastí na účely, ktoré nie sú nevyhnutné, vyžadovať, aby pred odchodom absolvovali test a po príchode na miesto určenia karanténu, v súlade s odporúčaniami Výboru pre zdravotnú bezpečnosť. Ak cestujúci neabsolvujú karanténu v mieste svojho pobytu, mali by sa zabezpečiť vhodné fyzické podmienky pre karanténne priestory, ako aj ochrana a poskytovanie starostlivosti o deti v karanténnych podmienkach, a tieto podmienky by mali byť v súlade s usmerneniami WHO (9).

                  (18)

                  Ak osoby vracajúce sa do členského štátu pobytu nemohli absolvovať test pred odchodom, malo by sa im umožniť absolvovať ho po príchode, aby nedošlo k situáciám, že by sa im bránilo v návrate do ich domovov.

                  (19)

                  Vzhľadom na vysokú mieru infekcií v „tmavočervených“ oblastiach by sa aj od cestujúcich vykonávajúcich cestu z nevyhnutných dôvodov malo vyžadovať, aby absolvovali test na infekciu COVID-19 a karanténu za predpokladu, že dosah na plnenie ich úloh zásadného významu alebo ich nevyhnutnú cestu nebude neprimeraný, napríklad ak by kontakt cestujúceho s obyvateľstvom v destinácii bol veľmi obmedzený. Ak členský štát pri zohľadnení špecifickej epidemiologickej situácie predsa len vyžaduje testy od pracovníkov v doprave a poskytovateľov dopravných služieb, nemalo by to viesť k narušeniam dopravy (10). V záujme zachovania dodávateľských reťazcov by sa požiadavky karantény nemali uplatňovať na pracovníkov v doprave plniacich úlohy zásadného významu.

                  (20)

                  Obmedzenia spojené s cezhraničným cestovaním sú obzvlášť rušivé pre osoby, ktoré ich denne alebo často prekračujú, aby cestovali do práce alebo do školy, navštívili blízkych príbuzných, vyhľadali lekársku starostlivosť alebo aby sa postarali o svojich blízkych. Od takýchto osôb by sa nemalo vyžadovať, aby v súvislosti s prekročením hranice na tento dôležitý účel absolvovali karanténu vzhľadom na to, že to spôsobuje závažné narušenie života a živobytia týchto ľudí, ako aj hospodárstva ako celku. Pokiaľ je epidemiologická situácia na oboch stranách hranice porovnateľná, požiadavka, aby takéto osoby absolvovali často test len preto, že prekračujú hranice, sa zdá zbytočná. Obzvlášť dôležitá bude aj naďalej úzka koordinácia medzi členskými štátmi a cezhraničnými regiónmi.

                  (21)

                  Vzhľadom na vyvíjajúcu sa epidemiologickú situáciu by Komisia s podporou Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb mala aj naďalej pravidelne posudzovať kritériá, potreby týkajúce sa údajov a prahové hodnoty uvedené v tomto odporúčaní vrátane toho, či by sa mali zvážiť iné kritériá alebo upraviť prahové hodnoty, a svoje zistenia posielať Rade na zváženie spolu s prípadným návrhom na zmenu tohto odporúčania, ak je to potrebné,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/1475 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 sa mení takto:
                  1.

                  V bode 10 sa písmeno c) nahrádza takto:

                              „c)

                              červenou, ak sa 14-dňová kumulatívna miera oznámených prípadov ochorenia COVID-19 pohybuje od 50 do 150 a miera pozitivity testov na infekciu je 4 % alebo viac, alebo ak je 14-dňová kumulatívna miera oznámených prípadov ochorenia vyššia ako 150 ale nižšia ako 500;“

                  2.

                  V bode 10 sa vkladá toto písmeno ca):

                              „ca)

                              tmavočervenou, ak je súhrnná 14-dňová miera oznámených prípadov ochorenia COVID-19 500 alebo viac;“.

                  3.

                  V bode 13 sa písmeno a) nahrádza takto:

                              „a)

                              by členské štáty mali zohľadňovať rozdiely v epidemiologickej situácii oblastí označených ako „oranžové“, „červené“ alebo „tmavočervené“ a konať primerane;“

                  4.

                  V bode 13 sa písmeno d) nahrádza takto:

                              „d)

                              by členské štáty mali zohľadniť stratégie testovania a venovať osobitnú pozornosť situácii v oblastiach s vysokou mierou testovania;“.

                  5.

                  V bode 13 sa vkladá toto písmeno e):

                              „e)

                              by členské štáty mali zohľadniť prevalenciu variantov SARS-CoV-2 vzbudzujúcich obavy, predovšetkým variantov, ktoré zvyšujú prenosnosť a smrteľnosť, ako aj úroveň sekvenovania genómu bez ohľadu na to, ako je dotknutá oblasť označená.“.

                  6.

                  Za nadpis „Spoločný rámec, pokiaľ ide o možné opatrenia pre cestujúcich prichádzajúcich z rizikovejších oblastí“ sa vkladá tento bod 16a:

                              „16a.

                              Členské štáty by mali dôrazne odrádzať od všetkých ciest, ktoré nie sú nevyhnutné, do a z oblastí označených ako „tmavočervené“ a odrádzať od všetkých ciest, ktoré nie sú nevyhnutné, do a z oblastí označených ako „červené“ podľa bodu 10.
                              Členské štáty by sa zároveň mali snažiť predchádzať narušeniam nevyhnutných ciest, zachovávať pohyb dopravných tokov v súlade so systémom „zelených jazdných pruhov“, ako aj predchádzať narušeniam dodávateľských reťazcov a pohybu pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb cestujúcich z pracovných alebo obchodných dôvodov.“.

                  7.

                  V bode 17 sa písmená a) a b) nahrádzajú takto:

                              „a)

                              absolvovali karanténu/samoizoláciu podľa odporúčania Výboru pre zdravotnú bezpečnosť (11); a/alebo

                              b)

                              absolvovali pred príchodom a/alebo po príchode test na infekciu COVID-19. Mohol by to byť test RT-PCR alebo rýchly antigénový test uvedený v spoločnom a aktualizovanom zozname rýchlych antigénových testov na COVID-19 vypracovanom na základe odporúčania Rady z 21. januára 2021 k spoločnému rámcu používania a validácie rýchlych antigénových testov a vzájomného uznávania výsledkov testov na COVID-19 v EÚ (12), ako stanovia vnútroštátne zdravotnícke orgány.“.

                  8.

                  V bode 17 sa vypúšťa tento pododsek:
                  „Členské štáty môžu cestujúcim ponúknuť možnosť nahradiť test uvedený v písmene b) testom na infekciu COVID-19 vykonaným pred príchodom.“.

                  9.

                  V bode 17 sa dopĺňa tento pododsek:
                  „Členské štáty by mali ponúkať dostatočnú testovaciu kapacitu a uznávať digitálne osvedčenia o testoch, a zároveň zabezpečiť, aby to neobmedzovalo poskytovanie základných služieb verejného zdravotníctva, najmä pokiaľ ide o laboratórnu kapacitu.“

                  10.

                  Vkladá sa tento bod 17a:

                              „17a.

                              Členské štáty by mali vyžadovať, aby osoby cestujúce z oblasti označenej ako „tmavočervená“ podľa bodu 10 písm. ca) absolvovali test na infekciu COVID-19 pred príchodom a aj karanténu/samoizoláciu podľa odporúčania Výboru pre zdravotnú bezpečnosť. Podobné opatrenia by sa mohli uplatňovať na oblasti s vysokou prevalenciou variantov vzbudzujúcich obavy.
                              Členské štáty by mali prijať, zachovať alebo posilniť opatrenia na zmiernenie rizika komunitného šírenia ochorenia, najmä v oblastiach označených ako „tmavočervené“, zintenzívniť testovanie a vyhľadávanie kontaktov a zvýšiť úroveň dohľadu a sekvenovania reprezentatívnej vzorky prípadov ochorenia COVID-19 v komunite s cieľom kontrolovať šírenie a vplyv vznikajúcich variantov SARS-CoV-2 so zvýšenou prenosnosťou.“

                  11.

                  Vkladá sa tento bod 17b:

                              „17b.

                              Členské štáty by mali osobám s pobytom na ich území ponúknuť možnosť nahradiť test pred príchodom uvedený v bode 17 písm. b) a v bode 17a testom na infekciu COVID-19 vykonaným po príchode, pri rešpektovaní akýchkoľvek uplatniteľných požiadaviek týkajúcich sa karantény/samoizolácie.“

                  12.

                  Vkladá sa tento bod 19a:

                              „19a.

                              Podľa bodu 17a by cestujúci, ktorí plnia úlohy zásadného významu alebo nevyhnutne musia cestovať a prichádzajú z „tmavočervenej“ oblasti, mali spĺňať požiadavky na testovanie a absolvovať karanténu/samoizoláciu za predpokladu, že to nebude mať neprimeraný dosah na ich plnenie úloh zásadného významu alebo ich nevyhnutnú cestu.
                              Odchylne od toho by sa od pracovníkov v doprave a poskytovateľov dopravných služieb podľa bodu 19 písm. b) v zásade nemalo vyžadovať, aby absolvovali test na infekciu COVID-19 v súlade s bodom 17 písm. b) a bodom 17a. Ak členský štát vyžaduje, aby pracovníci v doprave a poskytovatelia dopravných služieb absolvovali test na infekciu COVID-19, mali by sa použiť rýchle antigénové testy a nemalo by to viesť k narušeniu dopravy. Ak by došlo k narušeniu dopravy alebo dodávateľského reťazca, členské štáty by mali bezodkladne zrušiť alebo odvolať akékoľvek takéto požiadavky na systematické testovanie, aby sa zachovalo fungovanie „zelených jazdných pruhov“. Od pracovníkov v doprave a poskytovateľov dopravných služieb by sa nemalo vyžadovať, aby pri tomto plnení úloh zásadného významu absolvovali karanténu v súlade s bodom 17 písm. a) a bodom 17a.“

                  13.

                  Vkladá sa tento bod 19b:

                              „19b.

                              Členské štáty by popri výnimkách uvedených v bode 19a nemali vyžadovať, aby osoby, ktoré žijú v pohraničných regiónoch a cestujú cez hranice denne alebo často na účely práce, podnikania, vzdelávania, rodiny, zdravotnej starostlivosti alebo poskytovania starostlivosti, absolvovali test alebo karanténu/samoizoláciu, a to najmä osoby, ktoré vykonávajú kritické funkcie alebo sú zásadne dôležité pre kritickú infraštruktúru. Ak sa v týchto regiónoch zavedie požiadavka na testovanie v súvislosti s cezhraničným cestovaním, frekvencia testovania takýchto osôb by mala byť primeraná. Ak je epidemiologická situácia na oboch stranách hranice porovnateľná, nemala by sa stanoviť žiadna požiadavka na testovanie v súvislosti s cestovaním. Od osôb, ktoré tvrdia, že ich situácia patrí do rozsahu pôsobnosti tohto bodu, by sa mohlo vyžadovať poskytnutie listinných dôkazov alebo predloženie vyhlásenia v tomto zmysle.“.

                  14.

                  Bod 21 sa nahrádza takto:

                              „21.

                              Žiadne opatrenia uplatňované na osoby prichádzajúce z oblasti, ktorá je označená ako „tmavočervená“, „červená“ alebo „oranžová“ podľa bodu 10, nesmú byť diskriminačné, t. j. mali by sa uplatňovať rovnako na vracajúcich sa štátnych príslušníkov dotknutého členského štátu.“

         V Bruseli 1. februára 2021

               Za Radu

               predsedníčka

            A. P. ZACARIAS

         (1)  Ú. v. EÚ L 337, 14.10.2020, s. 3.

         (2)  K dispozícii tu: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement

         (3)  COM(2021) 35 final.

         (4)  Posúdenie rizík Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb: Riziká súvisiace so šírením nových variantov SARS-CoV-2 v EÚ/EHP vzbudzujúcich obavy, dostupné tu: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (5)  Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb. Riziká súvisiace so šírením nových variantov SARS-CoV-2 v EÚ/EHP vzbudzujúcich obavy, prvá aktualizácia z 21. januára 2021. ECDC; Štokholm; 2021. K dispozícii tu: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Závery prezentované predsedom Charlesom Michelom po videokonferencii členov Európskej rady 21. januára 2021: https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2021/01/21/oral-conclusions-by-president-charles-michel-following-the-video-conference-of-the-members-of-the-european-council-on-21-january-2021/

         (7)  Pozri oznámenie Komisie Posilnenie zelených jazdných pruhov s cieľom udržať chod ekonomiky počas druhej vlny pandémie COVID-19, COM(2020) 685 final, a odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/2243 z 22. decembra 2020 o koordinovanom prístupe k cestovaniu a doprave v reakcii na variant SARS-COV-2 zaznamenaný v Spojenom kráľovstve (Ú. v. EÚ L 436, 28.12.2020, s. 72).

         (8)  Odporúčania týkajúce sa spoločného prístupu EÚ, pokiaľ ide o izoláciu pacientov s ochorením COVID-19 a karanténu pre kontakty a cestujúcich, schválené Výborom pre zdravotnú bezpečnosť 11. januára 2021, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf

         (9)  Referenčné číslo WHO: WHO/2019-nCoV/IHR_Quarantine/2020.3. K dispozícii tu: https://www.who.int/publications/i/item/considerations-for-quarantine-of-individuals-in-the-context-of-containment-for-coronavirus-disease-(covid-19)

         (10)  Pozri odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/2243 z 22. decembra 2020 o koordinovanom prístupe k cestovaniu a doprave v reakcii na variant SARS-COV-2 zaznamenaný v Spojenom kráľovstve, Ú. v. EÚ L 436, 28.12.2020, s. 72.

         (11)  Odporúčania týkajúce sa spoločného prístupu EÚ, pokiaľ ide o izoláciu pacientov s ochorením COVID-19 a karanténu pre kontakty a cestujúcich, schválené Výborom pre zdravotnú bezpečnosť 11. januára 2021, https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf

         (12)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-5451-2021-INIT/sk/pdf


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/132 z 2. februára 2021, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

text:
               4.2.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 41/1

      ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/132
      z 2. februára 2021,
      ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1).

                  (2)

                  Kritériá stanovené v odporúčaní Rady (EÚ) 2020/912 vychádzajú z priemernej 14-dňovej miery prípadov nahlásených v EÚ k 15. júnu 2020. V odporúčaní Rady o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 prijatom 13. októbra 2020 sa používajú ďalšie kritériá, ktoré zohľadňujú najnovšie vedecké odporúčania (2).
                  Nové varianty vírusu SARS-CoV-2 sú závažným dôvodom na obavy. Podľa všetkého sú varianty asi o 50 – 70 % nákazlivejšie (3), čím sa zvyšuje zaťaženie systémov zdravotnej starostlivosti.
                  Kritériá a prahové hodnoty stanovené v odporúčaní (EÚ) 2020/912 by sa preto mali aktualizovať.

                  (3)

                  Komisia 22. decembra 2020 reagovala na výskyt jedného takéhoto variantu prijatím odporúčania o koordinovanom prístupe k cestovaniu a doprave v reakcii na variant SARS-CoV-2 zaznamenaný v Spojenom kráľovstve (4).

                  (4)

                  Komisia 19. januára 2021 vo svojom oznámení o jednotnom postupe proti ochoreniu COVID-19 vyzvala na urýchlené prijatie opatrení s cieľom obmedziť riziko potenciálne horšej tretej vlny infekcií.

                  (5)

                  V uvedenom oznámení Komisia takisto zdôraznila, že kým sa epidemiologická situácia výrazne nezlepší, mali by byť občania dôrazne odrádzaní od všetkých ciest, ktoré nie sú nevyhnutné, najmä do vysokorizikových oblastí a z nich.

                  (6)

                  Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb 21. januára 2021 vydalo svoje najnovšie posúdenie rizika týkajúce sa šírenia nových variantov SARS-CoV-2 vzbudzujúcich obavy v EÚ/EHP (5), v ktorom odporučilo prijatie prísnejších opatrení a usmernení na zamedzenie ciest, ktoré nie sú nevyhnutné, a to aj na účel spomalenia prinesenia a šírenia nových variantov SARS-CoV-2 vzbudzujúcich obavy. Okrem odporúčaní proti cestám, ktoré nie sú nevyhnutné, a obmedzení cestovania pre nakazené osoby by sa mali zachovať aj opatrenia týkajúce sa cestovania, ako je testovanie a karanténa cestujúcich, najmä v prípade cestujúcich z oblastí s vyššou incidenciou nových variantov. Ak sekvenovanie nie je stále dostatočné na vylúčenie možnosti vyššej incidencie nových variantov, ako sa uvádza v usmerneniach Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb o sekvenovaní genómov, primerané opatrenia týkajúce sa cestovania by sa mali zvážiť aj pri cestách z oblastí, v ktorých je naďalej zaznamenaná vysoká miera komunitného šírenia.

                  (7)

                  V ústnych záveroch vypracovaných po videokonferencii členov Európskej rady 21. januára 2021 predseda Európskej rady poznamenal, že na zamedzenie šírenia vírusu môžu byť potrebné opatrenia obmedzujúce cesty do EÚ a cestovania v rámci EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a vyzval Radu, aby preskúmala svoje odporúčania týkajúce sa cestovania v rámci EÚ a ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a to so zreteľom na riziká, ktoré predstavujú nové varianty vírusu.

                  (8)

                  V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa má Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodnúť do šiestich mesiacov od rozhodnutia Rady o tomto odporúčaní, či ho bude transponovať.

                  (9)

                  Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (6); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                  (10)

                  Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (7).

                  (11)

                  Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (8) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (9).

                  (12)

                  Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (10) v spojení s článkom 3 rozhodnutia 2011/350/EÚ (11),

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:Odporúčanie (EÚ) 2020/912 sa mení takto:
                  1.

                  Druhý odsek bodu 1 sa nahrádza takto:
                  „S cieľom určiť tretie krajiny, v prípade ktorých by sa malo zrušiť aktuálne obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, by sa mala zohľadňovať epidemiologická situácia v príslušných tretích krajinách a ďalšie kritériá stanovené v tomto odporúčaní.“

                  2.

                  Bod 2 sa nahrádza takto:
                  „Pokiaľ ide o epidemiologickú situáciu, mali by sa uplatňovať tieto kritériá:

                              —

                              „14-dňová kumulatívna miera oznámených prípadov ochorenia COVID-19“, t. j. celkový počet novo oznámených prípadov ochorenia COVID-19 na 100 000 obyvateľov za predchádzajúcich 14 dní,

                              —

                              vývoj počtu nových prípadov za rovnaké obdobie v porovnaní s predchádzajúcimi 14 dňami je stabilný alebo sa znižuje,

                              —

                              „miera testovania“, t. j. počet testov na infekciu COVID-19 na 100 000 obyvateľov vykonaných za predchádzajúcich sedem dní,

                              —

                              „miera pozitivity testov“, t. j. percentuálny podiel pozitívnych testov zo všetkých testov na infekciu COVID-19 vykonaných za predchádzajúcich sedem dní,

                              —

                              charakter vírusu prítomného v krajine, a najmä to, či boli zistené varianty vzbudzujúce obavy. Varianty vzbudzujúce obavy ako také posudzuje Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) na základe kľúčových vlastností vírusu, ako je prenos, závažnosť a spôsobilosť vyhnúť sa imunitnej reakcii.

                        Do prílohy I sa zaradia tieto prahové hodnoty, ktoré by mali spĺňať tretie krajiny: 14-dňová kumulatívna miera oznámených prípadov ochorenia COVID-19 nie vyššia než 25, miera testovania vyššia než 300 a miera pozitivity testov nie vyššia než 4 %. Okrem toho sa môže zohľadniť celková reakcia na pandémiu COVID-19, najmä dostupné informácie o aspektoch, ako je napríklad dohľad, sledovanie kontaktov, zamedzenie šírenia, liečba a vykazovanie, ako aj spoľahlivosť dostupných informácií a zdrojov údajov, a v prípade potreby aj celkové priemerné hodnotenie všetkých aspektov na účely medzinárodných zdravotných predpisov (MZP).
                  Údaje o miere testovania a miere pozitivity testov by malo poskytovať Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) na základe informácií, ktoré sa mu sprístupnili. Uvedené údaje by sa mali doplniť o informácie poskytnuté delegáciami EÚ, pokiaľ sú dostupné, ako aj na základe kontrolného zoznamu priloženého k oznámeniu z 11. júna 2020.“

                  3.

                  Bod 4 sa mení takto:

                              a)

                              Druhý odsek sa nahrádza takto:
                              „Cestovné obmedzenia pre konkrétnu tretiu krajinu, ktorá už je uvedená v prílohe I, sa môžu úplne alebo čiastočne zrušiť alebo opätovne zaviesť na základe zmien niektorých z uvedených podmienok, a následne zmien v posúdení epidemiologickej situácie.“

                              b)

                              Pridávajú sa tieto nové odseky:
                              „Ak sa epidemiologická situácia rýchlo zhoršuje a najmä ak sa zistí vysoká incidencia variantov vírusu vzbudzujúcich obavy, pre tretie krajiny, ktoré už sú uvedené v prílohe I, sa môžu rýchlo obnoviť cestovné obmedzenia pre cesty, ktoré nie sú nevyhnutné.
                              Pri rušení dočasného obmedzenia ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k tretím krajinám uvedeným v prílohe I by členské štáty mali na individuálnom základe zohľadňovať aj reciprocitu udelenú regiónu EÚ+.“

                  4.

                  Za bod 4 sa vkladá tento nový bod:
                  „Členské štáty by mali dôrazne odrádzať od cestovania, ktoré nie je nevyhnutné, z regiónu EÚ+ do iných krajín, než sú krajiny uvedené v prílohe I.“
                  Nasledujúce body sa zodpovedajúcim spôsobom prečíslujú.

                  5.

                  Nový bod 6 sa mení takto:

                              a)

                              druhý odsek sa vypúšťa;

                              b)

                              za vypustený druhý odsek sa vkladá tento odsek:
                              „Ak sa epidemiologická situácia rýchlo zhoršuje a najmä ak sa zistí vysoká incidencia variantov vírusu vzbudzujúcich obavy, členské štáty môžu dočasne obmedziť kategórie cestujúcich uvedených v prílohe II. Cestovanie opodstatnené závažnými dôvodmi by malo byť naďalej možné.“;

                              c)

                              posledný odsek sa nahrádza takto:
                              „Zoznam osobitných kategórií cestujúcich s nevyhnutnou funkciou alebo potrebou uvedený v prílohe II môže Rada na základe návrhu od Komisie preskúmať, a to na základe uvedenej metodiky, kritérií a informácií v závislosti od sociálnych a hospodárskych aspektov, ako aj celkového posúdenia vývoja epidemiologickej situácie.“

                  6.

                  Nový bod 7 sa nahrádza takto:
                  „Členské štáty by mali vyžadovať, aby osoby cestujúce z akéhokoľvek nevyhnutného alebo nepodstatného dôvodu, funkcie alebo potreby, s výnimkou dopravy a cezhraničných pracovníkov, mali negatívne výsledky testu na ochorenie COVID-19 na základe testu polymerázovej reťazovej reakcie (PCR), ktorý sa vykonal najskôr 72 hodín pred odchodom, a aby predložili príslušný dôkaz o takomto výsledku testu vo forme určenej orgánmi.
                  Ak nie je možné vykonať test pri odchode, osoby uvedené v bode 6 písm. a) a b) by mali mať možnosť vykonať takýto test po príchode v súlade s vnútroštátnymi postupmi. Tým nie je dotknutá žiadna povinnosť podrobiť sa po príchode akýmkoľvek ďalším opatreniam vrátane karantény.
                  Členské štáty môžu navyše vyžadovať samoizoláciu, karanténu a vyhľadávanie kontaktov počas obdobia najviac 14 dní, ako aj prípadné ďalšie testovanie na ochorenie COVID-19 počas rovnakého obdobia za predpokladu, že pri cestovaní z tej istej tretej krajiny ukladajú rovnaké požiadavky svojim vlastným štátnym príslušníkom. Pri cestujúcich prichádzajúcich z tretej krajiny, v ktorej sa zistil variant vírusu vzbudzujúci obavy, by členské štáty mali stanoviť takéto požiadavky, a najmä karanténu po príchode a dodatočné testovanie pri alebo po príchode.
                  Pokiaľ ide o cesty uskutočnené v súvislosti s nevyhnutnou funkciou alebo potrebou, ako sa uvádza v prílohe II:

                              —

                              členské štáty sa môžu koordinovaným spôsobom rozhodnúť upustiť od niektorých alebo všetkých uvedených opatrení v prípadoch, keď by takéto opatrenie bránilo samotnému účelu cesty,

                              —

                              pokiaľ ide o pracovníkov v oblasti dopravy, námorníkov a cezhraničných pracovníkov, členské štáty by nemali vyžadovať, aby vstup do regiónu EÚ+ bol podmienený iným než negatívnym výsledkom rýchleho antigénového testu pri príchode. V špecifickom prípade dopravného personálu prichádzajúceho z krajiny, v ktorej sa zistila vysoká incidencia variantov vírusu vzbudzujúcich obavy, môžu členské štáty pred odchodom požadovať negatívny výsledok rýchleho antigenového testu;

                              —

                              posádky lietadiel by mali byť oslobodené od akéhokoľvek testovania, ak ich pobyt v tretej krajine bol kratší než 12 hodín, pokiaľ neprídu z tretej krajiny, v ktorej bol zistený variant vzbudzujúci obavy, pričom v takom prípade by mali podstúpiť primeraný test.

                        Tým nie sú dotknuté všeobecné požiadavky na verejné zdravie, ktoré môžu členské štáty uložiť, ako napríklad obmedzenie fyzického kontaktu a požiadavka nosiť rúško.“

                  7.

                  Za nový bod 7 sa vkladá tento nový bod:
                  „Členské štáty by mali vypracovať formulár na vyhľadanie cestujúceho a vyžadovať, aby ho osoby vstupujúce na územie EÚ predložili v súlade s uplatniteľnými požiadavkami na ochranu údajov. Vypracúva sa spoločný európsky formulár na vyhľadanie cestujúceho, ktorý by členské štáty mohli používať. Vždy, keď je to možné, by sa pre informácie na účely formulára na vyhľadanie cestujúceho mali využívať digitálne možnosti s cieľom zjednodušiť spracúvanie a urýchliť vyhľadávanie kontaktov, a zároveň zabezpečiť rovnaký prístup pre všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín.“

                  8.

                  Nasledujúce body sa zodpovedajúcim spôsobom prečíslujú.

         V Bruseli 2. februára 2021

               Za Radu

               predsedníčka

            A. P. ZACARIAS

         (1)  Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 z 30. júna 2020 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (Ú. v. EÚ L 208 I, 1.7.2020, s. 1).

         (2)  Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/1475 z 13. októbra 2020 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 (Ú. v. EÚ L 337, 14.10.2020, s. 3).

         (3)  Posúdenie rizík Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb: Riziká súvisiace so šírením nových variantov SARS-CoV-2 vzbudzujúcich obavy v EÚ/EHP sú uvedené na stránke: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (4)  C(2020) 9607 final.

         (5)  Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb. Riziká súvisiace so šírením nových variantov SARS-CoV-2 vzbudzujúcich obavy v EÚ/EHP, prvá aktualizácia – 21. januára 2021. Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb: Štokholm; 2021. K dispozícii na stránke: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

         (7)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

         (8)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

         (9)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

         (10)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

         (11)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 4. februára 2021, Rade Európskej únie o externom audítorovi Deutsche Bundesbank (ECB/2021/4) 2021/C 47/01

text:
               10.2.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 47/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      zo 4. februára 2021,
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Deutsche Bundesbank
      (ECB/2021/4)
      (2021/C 47/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Deutsche Bundesbank, spoločnosti KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2020. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2021.

                  (3)

                  Deutsche Bundesbank vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2021 až 2026 spoločnosť Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft s možnosťou predĺženia mandátu na finančný rok 2027,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft vymenovaná za externého audítora Deutsche Bundesbank na finančné roky 2021 až 2026 s možnosťou predĺženia mandátu na finančný rok 2027.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 4. februára 2021

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 4. februára 2021, Rade Európskej únie o externom audítorovi Eesti Pank (ECB/2021/5) 2021/C 47/02

text:
               10.2.2021

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 47/2

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      zo 4. februára 2021,
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Eesti Pank
      (ECB/2021/5)
      (2021/C 47/02)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Eesti Pank, spoločnosti KPMG Baltics OÜ, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2020. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2021.

                  (3)

                  Eesti Pank vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2021 až 2025 spoločnosť Ernst & Young Baltic AS,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť Ernst & Young Baltic AS vymenovaná za externého audítora Eesti Pank na finančné roky 2021 až 2025.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 4. februára 2021

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE