title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem v Nemecku na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na roky 2012 – 2016

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/35

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem v Nemecku na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na roky 2012 – 2016
   2012/C 219/10
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada prijala 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada prijala 12. júla 2011 odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem v Nemecku na rok 2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia prijala 23. novembra 2011 druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia prijala 14. februára 2012 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada prijala 1. decembra 2011 závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada schválila 2. marca 2012 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada takisto vyzvala 2. marca 2012 členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Nemecko predložilo 18. apríla 2012 svoj program stability na roky 2012 – 2016 a 12. apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Podľa prvých oznámení Nemecka z roku 2012 o výške deficitu a dlhu za roky 2008 – 2011 na uplatnenie postupu pri nadmernom deficite bol deficit verejných financií v roku 2011 pod referenčnou hodnotou 3 % HDP uvedenou v zmluve. V prognóze útvarov Komisie z jari 2012 sa navyše odhaduje, že deficit verejných financií zostane pod referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a počas prognózovaného obdobia sa bude ďalej znižovať. V dôsledku toho a v súlade s ustanoveniami Paktu o stabilite a raste Komisia prijala 30. mája odporúčanie na rozhodnutie Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu podľa článku 126 ods. 12 zmluvy (5).

               (11)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97, Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy uvedeného programu, je realistický. Prognózy programu stability na obdobie rokov 2012 – 2013 sú vo všeobecnosti v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2012, pokiaľ ide o tempo a štruktúru hospodárskeho rastu, ako aj vývoj na trhu práce. Prognózy programu stability v prípade hospodárskeho rastu v neskorších rokoch sú vo všeobecnosti v súlade s odhadom Komisie týkajúcim sa miery strednodobého potenciálneho rastu v Nemecku. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je splniť strednodobý rozpočtový cieľ už v roku 2012 a dosiahnuť prakticky vyrovnaný nominálny rozpočet od roku 2014, pričom nominálny deficit bude 1,0 % HDP v roku 2011, a tak bude pod referenčnou hodnotou 3 % HDP uvedenou v zmluve s výrazným predstihom pred termínom v roku 2013. V programe stability sa špecifikuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ štrukturálneho deficitu vo výške ½ % HDP (vykladaný ako úzke rozmedzie okolo 0,5 % HDP), ktorý primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste, čo znamená deficit neprevyšujúci 0,5 % HDP. Riziká pre ciele týkajúce sa deficitu a dlhu môžu vzniknúť najmä vtedy, ak sa ukáže, že sa vyžadujú dodatočné opatrenia na stabilizáciu finančného sektora. Na základe (prepočítanej) štrukturálnej rozpočtovej rovnováhy (6) Nemecko plánuje počas obdobia programu stability dodržať svoj strednodobý rozpočtový cieľ, čo by tak malo byť aj po zohľadnení posúdenia rizika. Podľa údajov uvedených v programe stability a takisto s prihliadnutím na posúdenie rizík by miera rastu výdavkov verejnej správy po zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov prekročila referenčnú hodnotu pre výdavky stanovenú v Pakte o stabilite a raste v roku 2012, pričom v roku 2013 by sa dodržala.
               Hrubý dlh sa v roku 2012 zvýši o 0,8 percentuálneho bodu na 82,0 % HDP a v roku 2013 klesne pod 80 % HDP, a potom sa bude znižovať. Po náprave nadmerného deficitu sa Nemecko nachádza v prechodnom období a podľa svojich plánov dosahuje dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu súladu s referenčnou hodnotou na zníženie dlhu stanovenou v Pakte o stabilite a raste.

               (12)

               Spolková vláda prijala opatrenia na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a navrhla reformu dlhodobej starostlivosti. Na zvládnutie očakávaného ďalšieho zvýšenia výdavkov bude potrebné vyvinúť dodatočné úsilie zamerané na zvýšenie účinnosti v sektore zdravotníctva. Navrhovaná reforma dlhodobej starostlivosti je takisto nedostatočná na zvládnutie očakávaných budúcich zvýšených nákladov. Existuje priestor na zlepšenie efektívnosti daňového systému. Spolková vláda je na dobrej ceste k splneniu svojho záväzku, ktorým je zvýšenie výdavkov podporujúcich rast v oblasti vzdelávania a výskumu. Je však naďalej dôležité, aby aj spolkové krajiny (Länder) a obce, ktoré znášajú väčšinu výdavkov na vzdelávanie a výskum, zabezpečili primerané a efektívne vynakladanie výdavkov v týchto oblastiach. Zavedením novej ústavnej dlhovej brzdy sa ďalej posilnil fiškálny rámec Nemecka. Pri vykonávaní rozpočtového pravidla na úrovni jednotlivých spolkových krajín (Länder) však nebol dosiahnutý žiadny významný pokrok.

               (13)

               Vďaka významnej verejnej podpore finančného sektora v spojení s jeho vlastným úsilím o nápravu a priaznivými účinkami oživenia nemeckého hospodárstva došlo k stabilizácii sektora ako celku. Napriek celkovo relatívne stabilnému finančnému sektoru a tomu, že nedošlo k úverovej kríze, naďalej existujú nedostatky, hlavne štrukturálne problémy niektorých regionálnych bánk (Landesbanken), a to najmä nedostatočne životaschopný podnikateľský model, slabé štruktúry správy a riadenia a zraniteľnosť v dôsledku vysokej miery závislosti od medzibankových zdrojov finančných prostriedkov.

               (14)

               Dobrá výkonnosť nemeckého trhu práce, zvýšenie zamestnanosti a mierna nezamestnanosť nepriniesli všetkým účastníkom rovnaký prospech a mzdy sa nie vždy zvyšovali v súlade s produktivitou. Fiškálne prekážky vyplývajúce z vysokého daňovo-odvodového zaťaženia, najmä vzhľadom na vysoké odvody do systému sociálneho zabezpečenia, naďalej bránia integrácii predovšetkým pracujúcich s nízkymi zárobkami na trhu práce. Rozsiahle využívanie „minizamestnaní“ vedie k nízkemu nadobúdaniu dôchodkových práv. Preto je potrebné zlepšiť prechod z „minizamestnaní“ na stabilnejšie typy zmlúv. Nedávna reforma nástrojov trhu práce by mala podporiť pracovné príležitosti pre všetkých. Hlavnou výzvou pre Nemecko je zlepšenie účinnosti vzdelávacieho systému a zvýšenie dosiahnutého vzdelania v prípade znevýhodnených skupín. V strednodobom až dlhodobom horizonte bude pre zmiernenie negatívnych dôsledkov demografických zmien na potenciálny rast mimoriadne dôležité zabezpečenie dostupnosti kvalifikovanej pracovnej sily. Problémom je nízka účasť žien v rámci plného pracovného úväzku na trhu práce. Fiškálne prekážky pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine a nedostatok celodenných zariadení starostlivosti o deti, ako aj celodenných škôl bránia účasti žien na trhu práce.

               (15)

               Nemecko uskutočňuje zásadnú reformu energetického systému. Celkové hospodárske náklady na transformáciu energetického systému by sa mali minimalizovať rýchlejším rozširovaním vnútroštátnych a cezhraničných sietí, a to aj prostredníctvom nepretržitého zvyšovania nákladovej efektívnosti politík v oblasti klímy a energie z obnoviteľných zdrojov, prijatím rozhodných opatrení na ďalšiu podporu energetickej efektívnosti a zvýšením hospodárskej súťaže na trhoch s energiou. Vzhľadom na centrálnu geografickú polohu Nemecka má nemecký železničný systém značný vplyv na celkový európsky železničný systém. Hospodárska súťaž na trhu nákladnej a osobnej železničnej dopravy zostáva veľmi nízka najmä pre chýbajúce účinné oddelenie manažéra infraštruktúry od železničnej holdingovej spoločnosti. Napriek určitému pokroku, ktorý sa dosiahol v uplynulých rokoch okrem iného prostredníctvom vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (7) („smernica o službách“), existuje priestor na ďalšiu stimuláciu hospodárskej súťaže a rast produktivity v niektorých sektoroch služieb.

               (16)

               Nemecko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Záväzky a plnenie záväzkov predstavených v roku 2011 sa vzťahujú na podporu zamestnanosti, zlepšenie hospodárskej súťaže, posilnenie udržateľnosti verejných financií a finančnej stability. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v nižšie uvedených odporúčaniach.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (4).

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (8) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1),

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko prijalo v období rokov 2012 a 2013 opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Naďalej vykonávať zdravé fiškálne politiky na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa do roku 2012. Na tento účel zaviesť plánovanú rozpočtovú stratégiu, ktorou sa zabezpečí splnenie referenčnej hodnoty pre výdavky, ako aj dostatočný pokrok smerom k splneniu referenčnej hodnoty na zníženie dlhu. Pokračovať v konsolidácii podporujúcej rast prostredníctvom ďalšieho úsilia na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti a využívaním nevyužitého potenciálu na zlepšenie efektívnosti daňového systému; využiť dostupný priestor na zvýšené a efektívnejšie výdavky podporujúce rast v oblasti vzdelávania a výskumu na všetkých úrovniach verejnej správy. Ukončiť vykonávanie dlhovej brzdy konzistentným spôsobom vo všetkých spolkových krajinách (Länder), ktorá zabezpečí včasné a náležité monitorovacie postupy a mechanizmy nápravy.

               2.

               Riešiť zostávajúce štrukturálne nedostatky vo finančnom sektore okrem iného prostredníctvom ďalšej reštrukturalizácie tých regionálnych bánk (Landesbanken), ktoré potrebujú primerane financovaný životaschopný podnikateľský model, a zároveň zamedziť nadmernému znižovaniu pákového efektu.

               3.

               Rozpočtovo neutrálnym spôsobom znížiť vysoké daňovoodvodové zaťaženie najmä v prípade osôb s nízkymi mzdami a zachovať primerané aktivačné a integračné opatrenia najmä pre dlhodobo nezamestnaných. Vytvoriť podmienky pre to, aby sa mzdy zvyšovali v súlade s produktivitou. Prijať opatrenia na zlepšenie vzdelávacích výsledkov znevýhodnených skupín najmä prostredníctvom zabezpečenia rovnakých príležitostí v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy. Postupne zrušiť fiškálne prekážky pre druhé zárobkovo činné osoby v rodine a zvýšiť dostupnosť zariadení s celodennou starostlivosťou o deti a celodenných škôl.

               4.

               Naďalej pokračovať v úsilí o minimalizáciu celkových ekonomických nákladov na transformáciu energetického systému, a to aj urýchlením rozšírenia vnútroštátnych a cezhraničných elektrických a plynových sietí. Zabezpečiť, aby inštitucionálny mechanizmus zaručil účinnú hospodársku súťaž na železničných trhoch. Prijať opatrenia s cieľom ďalej stimulovať hospodársku súťaž v sektore služieb vrátane profesionálnych služieb a určitých remesiel, osobitne v sektore stavebníctva.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 212, 19.7.2011, s. 9.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Výsledné rozhodnutie Rady 2012/369/EÚ bolo prijaté 22. júna 2012 (Ú. v. EÚ L 179, 11.7.2012, s. 17).

      (6)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe a s použitím spoločne dohodnutej metodiky.

      (7)  Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

      (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie zo 17. augusta 2006 o prevencii a znížení obsahu toxínov Fusarium v obilninách a výrobkoch z obilnín   (Text s významom pre EHP)

text:
               29.8.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 234/35

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 17. augusta 2006
   o prevencii a znížení obsahu toxínov Fusarium v obilninách a výrobkoch z obilnín
   (Text s významom pre EHP)
   (2006/583/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na druhú zarážku jej článku 211,
   keďže:

               (1)

               V súlade so smernicou Rady 93/5/EHS z 25. februára 1993 o pomoci členských štátov Komisii a o ich spolupráci pri vedeckom skúmaní otázok týkajúcich sa potravín (1) bola v septembri 2003 ukončená úloha 3.2.10 v rámci vedeckej spolupráce (SCOOP) „Zbieranie údajov o výskyte toxínov Fusarium v potravinách a posudzovanie potravinového príjmu obyvateľstva v členských štátoch EÚ“ (2).
               Z výsledkov tejto úlohy vyplýva, že toxíny Fusarium sú v potravinovom reťazci v rámci Spoločenstva rozšírené vo vysokej miere. Hlavnými zdrojmi potravinového príjmu toxínov Fusarium sú výrobky z obilnín, najmä pšenice a kukurice. Zatiaľ čo príjem toxínov Fusarium často predstavuje pre celé obyvateľstvo a dospelé obyvateľstvo nižší ako prípustný denný príjem (TDI), v prípade rizikových skupín ako napr. u dojčiat a malých detí sa tento príjem približuje TDI, v niektorých prípadoch dokonca dochádza k jeho prekročeniu.

               (2)

               Najmä pokiaľ ide o deoxynivalenol, potravinový príjem u malých detí a dospievajúcej mládeže sa približuje TDI. V prípade zearalenonu by sa mala venovať pozornosť skupinám obyvateľstva, ktoré nie sú posudzované v rámci tejto úlohy a v prípade ktorých je známa pravidelná konzumácia výrobkov s vysokým počtom prípadov kontaminácie zearalenónom. Čo sa týka fumonizínov, z výsledkov monitorovania úrody z roku 2003 vyplýva, že kukurica a kukuričné výrobky môžu byť vo vysokej miere kontaminované fumonizínmi.

               (3)

               V nariadení (ES) č. 466/2001 z 8. marca 2001, ktorým sa stanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých cudzorodých látok v potravinách (3), sa ustanovujú maximálne hodnoty pre deoxynivalenol a zearalenón a vyžaduje sa, aby od roku 2007 boli ustanovené maximálne hodnoty pre fumonizíny a toxíny T-2 a HT-2 v obilninách a výrobkoch z obilnín.

               (4)

               Pri maximálnych hodnotách stanovených pre toxíny Fusarium v obilninách a výrobkoch z obilnín sa zohľadňuje vykonané toxikologické hodnotenie, výsledky posúdenia vystavenia ich účinkom a uplatniteľnosť takýchto hodnôt. Je však potrebné vynaložiť maximálne úsilie na ďalšie zníženie prítomnosti týchto toxínov Fusarium v obilninách a výrobkoch z obilnín.

               (5)

               Pokiaľ ide o krmivo, v odporúčaní Komisie 2006/576/ES zo 17. augusta 2006 o prítomnosti deoxynivalenolu, zearalenónu, ochratoxínu A, T-2 a HT-2 a fumonizínov vo výrobkoch určených na krmivo pre zvieratá (4) sa odporúča zvýšiť monitorovanie prítomnosti toxínov Fusarium v obilninách a výrobkoch z obilnín určených na výživu zvierat a na kŕmne zmesi a stanovuje sa používanie smerodajných hodnôt pri posudzovaní prijateľnosti kŕmnych zmesí a obilnín a výrobkov z obilnín určených na výživu zvierat.

               (6)

               Prítomnosť toxínov Fusarium vo výrobkoch určených na výživu zvierat môže mať toxické účinky na všetky druhy zvierat, najmä s vplyvom na zdravie zvierat, hoci citlivosť je u jednotlivých druhov zvierat značne odlišná. V snahe chrániť zdravie zvierat a vyhnúť sa nežiaducim účinkom na živočíšnu výrobu a znížiť tieto účinky je takisto dôležité v najvyššej možnej miere zabrániť prítomnosti toxínov Fusarium v obilninách a výrobkoch z obilnín určených na výživu zvierat.

               (7)

               V spracovateľskom reťazci obilnín by sa preto malo podporiť prijatie osvedčených postupov s cieľom vyhnúť sa kontaminácii toxínmi Fusarium a znížiť ju, čo by sa malo dosiahnuť prostredníctvom princípov, ktoré sa budú jednotne uplatňovať v rámci Spoločenstva. Úplné uplatňovanie princípov podľa tohto odporúčania by malo viesť k ďalšiemu zníženiu stupňa kontaminácie.

               (8)

               V týchto princípoch je zohľadnený Kódex postupov na prevenciu a znižovanie kontaminácie mykotoxínmi v obilninách vrátane príloh o ochratoxíne A, zearalenone, fumonizínoch a trichothecénoch (CAC/RCP 51-2003) prijatý Komisiou v potravinovom kódexe z roku 2003,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Členské štáty by pri prijímaní opatrení zameraných na prevádzkovateľov v spracovateľskom reťazci obilnín mali zohľadniť jednotné princípy stanovené v prílohe s cieľom dosiahnuť náležitú kontrolu nad toxínmi Fusarium v obilninách.

      V Bruseli 17. augusta 2006

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 52, 4.3.1993, s. 18. Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Správa je dostupná na internetovej stránke Komisie (GR pre zdravie a ochranu spotrebiteľa) http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf

      (3)  Ú. v. ES L 77, 16.3.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 199/2006 (Ú. v. EÚ L 32, 4.2.2006, s. 34).

      (4)  Ú. v. EÚ L 229, 23.8.2006, s. 7.

      PRÍLOHA
      PRINCÍPY PREVENCIE A ZNIŽOVANIA KONTAMINÁCIE TOXÍNMI FUSARIUM V OBILNINÁCH
      ÚVOD

                  1.

                  Rôzne huby Fusarium, ktoré sa bežne vyskytujú v pôde, môžu produkovať množstvo rôznych mykotoxínov triedy trichothecény, ako deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), toxíny T-2 a HT-2 a niektoré iné toxíny ako zearalenón a fumonizíny B1 a B2. Huby Fusarium sa bežne nachádzajú na obilninách pestovaných v miernych pásmach Ameriky, Európy a Ázie. Niekoľko húb produkujúcich toxín Fusarium dokáže produkovať dva alebo viacero z týchto toxínov na rôznom stupni.

                  2.

                  Kým úplnú elimináciu komodít kontaminovaných mykotoxínmi nie je v súčasnosti možné dosiahnuť, úsilie sa zameriava na zníženie výskytu týchto toxínov pomocou osvedčených poľnohospodárskych postupov. Cieľom týchto princípov prevencie a znižovania toxínov Fusarium je poskytnúť všetkým členským štátom na zváženie jednotné usmernenie pri vynakladaní úsilia na náležitú kontrolu kontaminácie spôsobenej týmito mykotoxínmi a boj proti nej. V záujme zefektívniť tieto princípy je potrebné, aby výrobcovia v každom členskom štáte zvážili tieto všeobecné princípy pred ich uplatňovaním vzhľadom na úrodu v danej lokalite, podnebie a agronomické postupy. Je dôležité, aby si výrobcovia uvedomili, že dobré poľnohospodárske postupy (DPP) predstavujú hlavnú líniu pri kontrole kontaminácie obilnín spôsobenej toxínmi Fusarium a po nich nasleduje implementácia osvedčených výrobných postupov (OVP) počas manipulácie, skladovania, spracovania a distribúcie obilnín určených na výrobu potravín pre ľudí a výživu pre zvieratá. Pri vypracúvaní vnútroštátnych metodických pokynov založených na všeobecných princípoch sa vytvorením špecifických metodických pokynov pre jednotlivé druhy obilnín zlepší uplatniteľnosť, najmä v prípade plodín, ako je napr. kukurica.

                  3.

                  V týchto princípoch sú opísané faktory, ktoré zvyšujú riziko výskytu infekcií, zvýšenej tvorby toxínov v obilninách v poľnohospodárskych podnikoch a metódy ich kontroly. Je potrebné zdôrazniť, že stratégie uplatňované počas sadzby, pred zberom a po zbere budú závisieť od prevládajúcich klimatických podmienok, pričom sa zohľadnia miestne plodiny a súčasné výrobné postupy v danej krajine alebo regióne. Preto všetky strany, ktoré sú súčasťou dodávateľskej siete, by mali pravidelne uskutočňovať vlastné posúdenie rizika, a tak rozhodnúť o rozsahu opatrení, ktoré sa majú prijať na zabránenie alebo minimalizovanie kontaminácie toxínmi Fusarium.
                  Takéto posúdenia sú vhodné najmä v súvislosti s typom plodiny, ktorá sa má pestovať, ako napríklad pšenica alebo kukurica. Dráhy infekcie a dynamika formovania toxínov sa líšia od plodiny k plodine a závisia od agronomických faktorov. Systémy plodín, v ktorých kukurica je súčasťou systému striedania plodín, nesú so sebou veľké riziko. Náležitá inšpekcia je potrebná aj v prípade pšenice a iných obilnín v týchto systémoch striedania plodín alebo obilnín, ktoré sa pestujú v bezprostrednej blízkosti takýchto plodín.

                  4.

                  Kontamináciu obilnín toxínmi Fusarium môžu spôsobiť viaceré faktory. Osvedčenými postupmi nie je možné ovplyvniť všetky tieto faktory ako napr. počasie. Okrem toho nie všetky faktory majú rovnaký význam a vzájomné pôsobenie týchto rozličných faktorov môže viesť ku kontaminácii toxínmi Fusarium. Preto je dôležité prijať logický integrovaný prístup k všetkým možným rizikovým faktorom. Je potrebné zamedziť najmä akumulácii rôznych rizikových faktorov, medzi ktorými môže dôjsť k vzájomnému pôsobeniu.
                  Je takisto dôležité, aby sa zaznamenávali skúsenosti s prevenciou a vytváraním húb a toxínov Fusarium z predchádzajúcich rokov, ktoré možno použiť pri určovaní opatrení, ktoré treba prijať na prevenciu vytvárania Fusarium v nasledujúcich rokoch.
                  Mali by sa zaviesť postupy na správnu manipuláciu s obilninami (formou segregácie, úpravy, obnovenia alebo zmeny účelu použitia), ktoré môžu predstavovať riziko pre zdravie ľudí a/alebo zvierat.

                  5.

                  Stanovené princípy sú zamerané na kľúčové faktory na kontrolu kontaminácie toxínmi Fusarium na poli. Najdôležitejšie z nich sú: striedanie plodín, obhospodarovanie pôdy, výber druhu alebo hybridu a správne použitie fungicídov.

            RIZIKOVÉ FAKTORY, KTORÉ SA MAJÚ ZOHĽADNIŤ PRI OSVEDČENÝCH POĽNOHOSPODÁRSKYCH POSTUPOCH (OPP)
      STRIEDANIE PLODÍN

                  6.

                  Striedanie plodín je vo všeobecnosti účinný spôsob zníženia rizika kontaminácie v závislosti od kmeňa huby a druhu plodiny. Je veľmi účinné najmä pri znižovaní kontaminácie zimných obilnín. Plodiny iné ako tráva, ktoré nie sú hostiteľom druhov Fusarium, ktoré pôsobia na obilniny, ako sú napr. zemiaky, cukrová repa, ďatelina, lucerna (alfalfa) alebo zelenina, by sa mali používať v systéme striedania plodín na zníženie výskytu inokula na poli. Sadzba ďalších obilnín s malými zrnami, ako je napr. pšenica, by sa mala vykonať len po posúdení rizika infekcie Fusarium.
                  Závažné vzájomné pôsobenie, ktoré sa zistilo vo vzťahu medzi predchádzajúcou plodinou a obhospodarovaním pôdy potvrdzuje dôležitosť zvyškov hostiteľskej plodiny v životnom cykle patogénov snete Fusarium. Keď sa plodiny pestovali po plodinách ako napr. kukurica alebo obilniny, ktoré sú hostiteľmi Fusarium spp., zistili sa vyššie hladiny DON. Vysoká koncentrácia DON sa zistila najmä v prípadoch, keď predchádzajúcou plodinou bola kukurica, keďže je alternatívnym hostiteľom pre Fusarium graminearum, ktoré je známe silnou produkciou DON. Hladiny DON však boli značne nižšie v plodinách pšenice po hostiteľskej plodine pre Fusarium, keď sa vykonala orba, ako v plodinách pšenice po hostiteľskej plodine s minimálnou kultiváciou.

            VÝBER DRUHU/HYBRIDU

                  7.

                  Vyberte hybridy alebo druhy najvhodnejšie pre príslušnú pôdu a klimatické podmienky a bežne používané agronomické postupy. Tým sa zníži stres rastliny a plodina bude menej náchylná na hubové infekcie. V daných oblastiach by sa mali sadiť len druhy odporúčané na použitie v danom členskom štáte alebo konkrétnej oblasti v rámci členského štátu. Pestujte druhy z osiva odolného voči hubám infikujúcim osivo a škodiacemu hmyzu. Výber druhu na základe jeho tolerancie voči infekcii Fusarium by sa mal zakladať na riziku infekcie.

            PLÁNOVANÉ PESTOVANIE PLODÍN

                  8.

                  Ak je to možné, pestovanie plodín by malo byť naplánované tak, aby sa vyhlo klimatickým podmienkam, ktoré spôsobujú dlhšie obdobie dozrievania na poli pred zberom. Ako rizikový faktor infekcie Fusarium je potrebné zvážiť stres plodín v dôsledku sucha.

                  9.

                  Rastliny neumiestňujte príliš blízko vedľa seba. Dodržujte odporúčanú schému riadkov a zachovajte vzdialenosť medzi jednotlivými rastlinnými druhmi. Informácie o uvedenom zachovaní vzdialenosti poskytujú spoločnosti zamerané na predaj osiva.

            OBHOSPODAROVANIE PÔDY A PLODÍN

                  10.

                  Pri kultivácii je potrebné v dostatočnej miere zohľadniť riziko erózie a dobré hospodárenie s pôdou. Akékoľvek postupy vedúce k odstráneniu, likvidácii alebo zakopaniu infikovaných zvyškov plodín, ako je napríklad orba, môžu znížiť riziko inokula Fusarium pri ďalších plodinách. Pôda by sa mala kultivovať, aby povrch zostal hrboľatý alebo tvoril drsné osivové lôžko, ktoré lepšie umožní infiltráciu vody, pričom sa minimalizuje riziko erózie pôdy a súvisiacich živín. Ak sa vezme do úvahy orba, optimálne obdobie na jej uskutočnenie v rámci striedania plodín by bolo medzi dvoma druhmi náchylnými na Fusarium. Pozri bod 7.

                  11.

                  V prípade možnosti a v prípade, že je to praktické, pripravte priestor na sadenie pre každú novú plodinu preoraním vrstvy pod starými hlavičkami, stonkami plodín a inými zvyškami po zbere, ktoré mohli, prípadne ešte môžu, slúžiť ako substráty pre rast húb tvoriacich mykotoxín, alebo ich odstráňte. V oblastiach, ktoré sú náchylné na eróziu, sa môžu v záujme ochrany pôdy vyžadovať ochranné kultivačné postupy. V takomto prípade je potrebné venovať osobitnú pozornosť hospodáreniu so zvyškami, ktoré zostanú po zbere a ktoré by mohli byť zdrojom možnej kontaminácie hubami Fusarium pre nasledujúce plodiny: zvyšky, ktoré zostanú po zbere, by sa mali počas zberu predchádzajúcich plodín alebo po ňom čo možno najjemnejšie pomlieť a zapracovať do pôdy, aby sa umožnil ich rozklad.

                  12.

                  Ak je to možné, malo by sa zabrániť stresu rastlín. Stres môže byť spôsobený rôznymi faktormi, ako je sucho, chlad, nedostatok výživných látok a nepriaznivá reakcia na látky použité pri danej plodine. V snahe zabrániť stresu rastlín, napr. v dôsledku zavlažovania, by sa mali podniknúť kroky na minimalizovanie ďalšieho rizika hubových infekcií, napr. nepoužívaním sprejovej formy zavlažovania počas antézy. Zavlažovanie predstavuje hodnotný spôsob na zníženie stresu rastlín pri pestovaní na niektorých miestach. Na zabránenie slabosti v dôsledku infekcie Fusarium, ale aj na zamedzenie zhoršovaniu stability je najdôležitejšie rastlinám dodávať v optimálnom množstve živiny. Je potrebné zachovať príjem živín špecifických pre danú rastlinu a oblasť.

                  13.

                  Neexistuje dôkaz o účinkoch kontroly hmyzu na patogény snete Fusarium v obilninách všeobecne. Kontrolou hmyzu na plodinách kukurice je však možné znížiť incidenciu hniloby klasu Fusarium a z nej vyplývajúceho obsahu fumonizínu v kukurici. Ošetrenie osiva fungicídmi je účinné proti mnohým formám snete sadeníc a hniloby osiva, ktoré sa prenášajú osivom a pôdou. Pokiaľ je to možné, mali by sa uplatňovať preventívne opatrenia na minimalizovanie fungálnych infekcií a škôd spôsobených hmyzom na plodinách. V prípade potreby sa na tento účel môžu použiť schválené a registrované insekticídy a fungicídy na boj proti toxigénnym hubám Fusarium podľa odporúčania výrobcu. V prípade, že použitie pesticídov nie je vhodné, treba uplatniť vhodné postupy v rámci programu boja proti integrovaným alebo organickým škodcom. Je potrebné zdôrazniť, že včasná aplikácia fungicídov je pri boji proti fungálnemu zamoreniu rozhodujúca a mala by sa zakladať na meteorologických poznatkoch a/alebo preskúmaní plodín. Infekcia sa bežne vyskytuje v období kvitnutia, čo znamená, že môže dôjsť k tvorbe mykotoxínov. Ak sa v plodinách zistia hubové infekcie a následne mykotoxíny, je to potrebné zohľadniť pri zaobchádzaní s nimi, pri ich miešaní a pri použití zrna.

                  14.

                  Druhy Fusarium boli izolované z veľkej škály tráv a druhov širokolistej buriny a dokázalo sa, že vysoký stupeň hustoty rastu buriny vedie k nárastu infekcií Fusarium. Burina by sa v plodinách mala odstraňovať mechanicky alebo aplikáciou registrovaných herbicídov, alebo použitím iných bezpečných a vhodných postupov na jej eradikáciu.

                  15.

                  Existujú dôkazy o tom, že zhoršovanie stability má závažný vplyv na hladinu toxínov Fusarium v zrne. Preto by sa zrno postihnuté zníženou stabilitou nemalo zbierať, najmä vtedy, keď je mokré a sú na ňom viditeľné prvé znaky klíčenia. Zabráňte zhoršeniu stability plodín prípadným prispôsobením množstva osiva, racionálnym používaním hnojív a aplikáciou regulátorov rastu. Stonky by sa nemali nadmerne skracovať.

            ZBER

                  16.

                  Rizikové stavy identifikujte podľa možnosti pomocou zariadení na monitorovanie chorôb a meteorologických podmienok. Kvalitu zrna posúďte pred zberom, pričom je potrebné zohľadniť obmedzenia súvisiace s odberom reprezentatívnych vzoriek a rýchlou analýzou na mieste. V prípade možnosti oddeľte od ostatného zrna zrno so zníženou stabilitou a potvrdenou vysokou hladinou infekcie Fusarium, prípadne zrno, pri ktorom existuje takéto podozrenie. V prípade možnosti oddeľte zrno podľa trhových požiadaviek na kvalitu ako napr. zrno určené na výrobu pečiva alebo na výživu zvierat, ako aj podľa vlastností, ktoré nadobudlo po zbere, ako sú napríklad znížená stabilita, vlhkosť, čistota, suchosť.

                  17.

                  Ak je to možné, zber uskutočnite pri správnom stupni vlhkosti zrna. Oneskorený zber zrna, ktoré je už infikované druhmi Fusarium, môže viesť k významnému zvýšeniu obsahu mykotoxínov v plodinách. Treba zabezpečiť, aby sa zaviedli platné postupy ako napr. včasná dostupnosť prostriedkov na sušenie plodín pre prípad, že plodiny nie je možné zozbierať v období, keď majú optimálny stupeň vlhkosti.

                  18.

                  Pred obdobím zberu je potrebné sa ubezpečiť, že všetky zariadenia, ktoré sa majú použiť na zber a skladovanie plodín, sú funkčné. Porucha počas tohto kritického obdobia môže spôsobiť nižšiu kvalitu zrna a viesť k zvýšenej tvorbe mykotoxínov. V poľnohospodárskom podniku by mali byť k dispozícii dôležité náhradné diely, aby sa predišlo časovým stratám v dôsledku opráv. Je potrebné zabezpečiť, aby zariadenia na meranie stupňa vlhkosti boli dostupné a kalibrované.

                  19.

                  Pokiaľ je to možné, počas zberu zabráňte mechanickému poškodeniu zrna a kontaktu s pôdou. Malé uschnuté zrná môžu mať vyšší obsah mykotoxínov ako zdravé pravidelné zrná. Odstránenie uschnutého zrna správnym nastavením kombajnu alebo čistením po zbere s cieľom odstrániť poškodené jadrá a iné cudzie látky napomáha zníženiu hladiny mykotoxínov. Zatiaľ čo niektorými postupmi na čistenie osiva, ako sú napr. váhové stoly, sa môžu odstrániť niektoré infikované jadrá, jadrá postihnuté infekciou, ktorá sa preukazuje menším počtom symptómov, nie je možné odstrániť štandardnými metódami čistenia.

            SUŠENIE

                  20.

                  Označte stupne vlhkosti plodín počas zberu alebo hneď po ňom. Odobraté vzorky na meranie vlhkosti by mali byť čo najreprezentatívnejšie. V prípade potreby v najkratšom možnom čase plodiny usušte, aby dosiahli stupeň vlhkosti odporúčaný na skladovanie. Pri zbere vlhkých zŕn, ktoré je potrebné usušiť, najmä v prípade kukurice, by sa malo obdobie medzi zberom a sušením obmedziť na minimum. V takýchto prípadoch je z tohto dôvodu potrebné plánovať zber podľa kapacity sušičiek.

                  21.

                  Obilniny by sa mali sušiť tak, aby stupeň vlhkosti bol nižší ako stupeň potrebný na podporu rastu pliesne počas skladovania. Činnosť vody s hodnotou do 0,65 vo všeobecnosti zodpovedá stupňu vlhkosti menej ako 15 %. Špecifickejšie usmernenia týkajúce sa stupňa vlhkosti by mali byť k dispozícii v rámci vnútroštátnych metodických pokynov, pričom sa zohľadnia miestne podmienky skladovania. To je potrebné na zamedzenie rastu mnohých druhov húb, ktoré môžu byť prítomné na čerstvom zrne.

                  22.

                  V prípade, že vlhké obilniny treba pred sušením uskladniť, vzniká riziko rastu pliesní v priebehu niekoľkých dní, pričom môže dôjsť k ich zohriatiu. Obilniny by sa mali sušiť tak, aby riziko poškodenia zŕn bolo minimálne. Ukladanie čerstvo zozbieraných komodít na kopu pred sušením alebo čistením by malo byť podľa možnosti čo najkratšie, aby sa vyhlo riziku rastu húb. Priestory, v ktorých sa vlhké zrno nachádza, je potrebné pred sušením vetrať. V prípade možnosti by sa nemali pomiešať obilniny s rozdielnym rizikom kontaminácie.

                  23.

                  N zníženie rozdielov stupňa vlhkosti v rámci jednotlivých dávok by sa zrno malo po usušení presunúť do iného zariadenia alebo sila.

            SKLADOVANIE

                  24.

                  Pri komoditách uložených do vriec je potrebné sa ubezpečiť, že vrecia sú čisté, suché a nahromadené na palety alebo tvoria nepriepustnú vrstvu medzi vrecami a dlážkou.

                  25.

                  V prípade možnosti vetrajte priestory, kde je zrno uložené, tak, že necháte vzduch prúdiť skladovacím priestorom, čím sa zabezpečí jednotná teplota v celom sklade. Počas skladovania v pravidelných intervaloch kontrolujte stupeň vlhkosti a teplotu uskladneného zrna. Zápach môže byť znamením, že zrno sa zohrieva, najmä ak je skladovací priestor uzatvorený.

                  26.

                  Počas skladovania merajte v pravidelných intervaloch teplotu uskladneného zrna. Zvýšená teplota môže vyjadrovať mikrobiálny nárast a/alebo zamorenie hmyzom. Oddeľte časti zrna, ktoré sú evidentne infikované a zašlite vzorku na analýzu. Po oddelení znížte teplotu zvyšného zrna a vetrajte. Infikované zrno nepoužívajte na výrobu potravín ani krmiva.

                  27.

                  Aplikujte vhodné postupy udržiavania poriadku, aby sa prítomnosť hmyzu a húb v skladovacom zariadení znížila na minimum. To môže zahŕňať použitie vhodných registrovaných insekticídov a fungicídov alebo vhodných alternatívnych metód. Pozorne by sa mali vybrať len tie chemické látky, ktoré nemajú negatívne účinky alebo nespôsobujú škody, v závislosti od plánovaného konečného použitia zrna, pričom ich množstvo by malo byť prísne obmedzené.

                  28.

                  Použitie vhodných povolených konzervačných látok, napríklad organických kyselín, ako je kyselina propiónová, môže mať pozitívny účinok na obilniny určené na výrobu potravín. Kyselina propiónová a jej soli sú fungistatické a niekedy sa používajú na konzerváciu vlhkého zrna v poľnohospodárskom podniku po zbere na zamedzenie jeho zohriatiu a plesniveniu pred ošetrením. Mali by sa aplikovať okamžite pomocou vhodného aplikačného zariadenia, aby sa zabezpečilo pravidelné pokrytie celej série zrna, ktoré sa spracúva, pričom sa zabezpečí bezpečnosť osôb, ktoré tieto látky aplikujú. Ak bolo zrno ošetrené potom, ako bolo uskladnené vo vlhkom stave, prítomnosť konzervačných látok nie je zárukou toho, že zrno nebude kontaminované.

            PREPRAVA ZO SKLADU

                  29.

                  Prepravné nádoby by mali byť suché a nemali by obsahovať huby, hmyz ani žiaden iný kontaminovaný materiál. V prípade potreby by sa prepravné nádoby mali pred použitím a opätovným použitím vyčistiť a dezinfikovať a vhodne pripraviť na určený obsah. Užitočné môžu byť aj registrované fumiganty alebo insekticídy. Pri vykladaní by sa mal z nádob vyprázdniť všetok obsah a nádoby by sa mali vhodným spôsobom vyčistiť.

                  30.

                  Zásielky zrna by mali byť chránené pred ďalším pôsobením vlhka pomocou krytých alebo vzduchotesných nádob, alebo nepremokavých plachiet. Zabráňte pôsobeniu kolísania teploty a účinkom, ktoré môžu viesť k vzniku kondenzácie na zrne, v dôsledku čoho môže na niektorých miestach dôjsť k zvýšeniu vlhkosti a následnému rastu húb a tvorbe mykotoxínov.

                  31.

                  Počas prepravy zamedzte zamoreniu hmyzom, vtáctvom a hlodavcami tak, že použijete nádoby odolné voči uvedeným druhom a iné vhodné metódy, a v prípade potreby zrno chemicky ošetrite repelentom proti hmyzu a hlodavcom, ktorý je povolený na plánované konečné použitie zrna.


				|

		52012PC0274

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/285/EÚ o existencii nadmerného deficitu v Nemecku /* COM/2012/0274 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/285/EÚ o
existencii nadmerného deficitu v Nemecku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rada na základe návrhu
Komisie v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy rozhodnutím 2010/285/EÚ
z 2. decembra 2009[1]
rozhodla, že v Nemecku existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že
deficit verejných financií plánovaný na rok 2009 bol na úrovni 3,7 % HDP,
t. j. nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve, zatiaľ
čo hrubý verejný dlh mal podľa plánu dosiahnuť úroveň
74,2 % HDP v roku 2009, čo je nad referenčnou hodnotou 60 %
HDP stanovenou v zmluve[2].

(2)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady
(ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní
vykonania postupu pri nadmernom schodku[3]
Rada na základe odporúčania Komisie vydala 2. decembra 2009
odporúčanie Nemecku, aby odstránilo nadmerný deficit najneskôr
do roku 2013. Odporúčanie bolo zverejnené.
(3)       V súlade s článkom
4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k zmluvám,
Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako
súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty
oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj
o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom
a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č.
479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri
nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva[4].

(4)       Pri
posudzovaní toho, či by sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu
malo zrušiť, by Rada mala prijať rozhodnutie na základe oznámených
údajov. Okrem toho by sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo
zrušiť len vtedy, keď Komisia vo svojich predpovediach odhaduje, že
deficit nepresiahne hranicu 3 % HDP za predpovedané obdobie[5].
(5)       Na
základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade
s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na
oznámenie Nemecka pred 1. aprílom 2012, a na základe predpovede
útvarov Komisie z jari 2012 možno prijať tieto závery:
–
Deficit verejných financií v Nemecku, ktorý bol v
roku 2009 na úrovni 3,2 % HDP a v roku 2010 na úrovni 4,3 % HDP, sa v
roku 2011 znížil na úroveň 1 % HDP, t. j. pod referenčnú hodnotu
3 %, o dva roky skôr v porovnaní s termínom stanoveným Radou. Toto
zlepšenie bolo výsledkom priaznivých cyklických podmienok, stabilného trhu
práce, postupného ukončenia uplatňovania stimulačných opatrení,
fiškálnej konsolidácie a doznievania jednorazového vplyvu stabilizačných
opatrení vo finančnom sektore na deficit v predchádzajúcom roku.
–
V programe stability Nemecka na rok 2012 sa
plánuje, že deficit v roku 2012 zostane na úrovni 1 % HDP a v roku 2013
klesne na 0,5 % HDP, čo je vo všeobecnosti v súlade s predpoveďou
útvarov Komisie, v ktorej sa predpokladá deficit vo výške 0,9 % HDP v roku
2012 a 0,7 % HDP v roku 2013. Z toho vyplýva, že deficit by mal
zostať výrazne pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. Podľa
predpovede útvarov Komisie sa okrem toho predpokladá, že rozpočtový
deficit očistený od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných
dočasných opatrení sa bude nachádzať na úrovni 0,4 % HDP v roku
2012 a 0,3 % HDP v roku 2013. Na druhej strane sa predpokladá, že miera
rastu verejných výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov
prekročí v roku 2012 referenčnú hodnotu výdavkov stanovenú v
článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997
o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad
hospodárskymi politikami a ich koordinácii, zatiaľ čo v roku 2013 sa
táto referenčná hodnota dodrží.
–
Pomer dlhu k HDP sa zvýšil o 8,6 percentuálneho
bodu na úroveň 83,0 % v roku 2010, najmä z dôvodu presunu aktív so
zníženou hodnotou na problémové banky v rámci stabilizácie finančného
sektora. Po tom, čo sa hrubý verejný dlh znížil v roku 2011 na úroveň
81,2 % HDP, v roku 2012 by mal podľa programu stability opäť
narásť na úroveň 82,0 % HDP v dôsledku opatrení na stabilizáciu
eurozóny ešte pred tým, ako opäť klesne na úroveň 80 % HDP v
roku 2013, a potom by mal aj naďalej klesať. To je vo všeobecnosti v
súlade s predpoveďou útvarov Komisie, podľa ktorej sa bude pomer dlhu
k HDP nachádzať na úrovni 82,2 % v roku 2012 a na úrovni 80,7 %
v roku 2013 a v ktorej sa nezohľadňujú potenciálne zisky z likvidácie
problémových bánk.
(6)       V súlade
s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady
o existencii nadmerného deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady
v príslušnom členskom štáte odstránil nadmerný deficit.
(7)       Rada pripomína, že
počnúc rokom nasledujúcim po roku, v ktorom došlo k odstráneniu nadmerného
deficitu, sa Nemecko nachádza v prechodnom trojročnom období (2012 –
2014), počas ktorého by sa požiadavka v rámci dlhového kritéria mala
považovať za splnenú, pokiaľ krajina dosahuje dostatočný pokrok
smerom k dosiahnutiu referenčnej hodnoty zníženia dlhu v súlade s
článkom 2 ods. 1a) nariadenia (ES) č. 1467/97. Fiškálna úprava, ktorú
Nemecko plánuje vo svojom programe stability, zodpovedá dostatočnému
pokroku smerom k dosiahnutiu referenčnej hodnoty zníženia dlhu na konci
prechodného obdobia.
(8)       Podľa názoru Rady sa
nadmerný deficit v Nemecku odstránil, a preto by sa malo rozhodnutie
2010/285/EÚ zrušiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný
deficit sa v Nemecku odstránil.
Článok 2
Rozhodnutie 2010/285/EÚ sa týmto zrušuje.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Nemeckej
spolkovej republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 125, 21.5.2010, s. 38.
[2]               Deficit verejných financií a dlh verejných financií na
rok 2009 boli následne upravené na súčasné hodnoty 3,2 % HDP a
74,4 % HDP.
[3]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               V súlade so „Špecifikáciami vykonávania Paktu o
stabilite a raste a usmerneniami k forme a obsahu programov stability a
konvergenčných programov“, ktoré schválila Rada 24. januára 2012. Pozri:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Odporúčanie Rady z 21. februára 2017 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2015

text:
               23.2.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 58/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. februára 2017
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2015
   (2017/C 58/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1) a zmenený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa druhého finančného protokolu k štvrtému dohovoru AKT – ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným ôsmy Európsky rozvojový fond (ôsmy ERF), a najmä na článok 33 ods. 3 uvedenej dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie zo 16. júna 1998 vzťahujúce sa na spoluprácu pri financovaní rozvoja podľa štvrtého dohovoru AKT – ES (4), a najmä na jeho články 66 až 74,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách ôsmeho ERF k 31. decembru 2015 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym, desiatym a jedenástym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami Komisie (5) obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie ôsmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií ôsmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2015 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií ôsmeho ERF za rozpočtový rok 2015.

      V Bruseli 21. februára 2017

            Za Radu

            predseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Ú. v. EÚ C 375, 13.10.2016, s. 287.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0724

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2006 – 2009  /* SEK/2007/0724 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 30.5.2007SEK(2007) 724 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2006 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTIPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa uznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Českej republiky bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.2. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Českej republiky predloženú 15. marca 2007 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu);3.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a4.  hodnotení národného programu reforiem z novembra 2006 Komisiou.2.1. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiČeské hospodárstvo v posledných šiestich rokoch zaznamenávalo stabilný rast po tom, čo sa vymanilo z hospodárskej recesie v neskorých deväťdesiatych rokoch dvadsiateho storočia. V ostatných dvoch rokoch toto hospodárstvo zaznamenalo rekordný medziročný rast, ktorý predstavoval 6 % HDP. Situácia na trhu práce sa stabilne zlepšuje od roku 2004, pričom v roku 2006 nezamestnanosť klesla na úroveň približne 7 %. HDP na obyvateľa v súčasnosti predstavuje 76,2 % priemeru Európskej únie. Harmonizované indexy spotrebiteľských cien (HISC) sa v roku 2006 dostali tesne nad úroveň 2 %.Od roku 2004 ročné rozpočty vykazujú nižší deficit, ako sa predpokladalo, predovšetkým v dôsledku rastu prevyšujúceho očakávania a presunu nevyužitých rozpočtových prostriedkov do rezervného fondu, no napriek tomu sa prekročili výdavkové stropy určené v strednodobom rozpočtovom rámci.2.2. Postup riešenia nadmerného deficitu v Českej republikeRada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Česká republika mala nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Českej republike odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa upresňuje, že nadmerný deficit sa musí upraviť do roku 2008. Rada osobitne odporučila Českej republike, aby čo najrýchlejšie odstránila nadmerný deficit tým, že v strednodobom rámci vierohodným a udržateľným spôsobom podnikne kroky s cieľom znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2008 v súlade s postupom na zníženie deficitu bližšie uvedeným v stanovisku Rady z 5. júla 2004 ku konvergenčnému programu predloženému v máji 2004. Rada ďalej odporučila Českej republike energicky realizovať opatrenia uvedené v programe konvergencie z mája 2004, najmä zníženie mzdového fondu ústrednej vlády a zníženie výdavkov jednotlivých ministerstiev, a do 5. novembra 2004 podniknúť účinné kroky v súvislosti s opatreniami zameranými na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005.Komisia vo svojom oznámení z 22. decembra 2004 dospela k záveru, že česká vláda prijala účinné kroky, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005 v termíne do 5. novembra v rámci reakcie na odporúčanie Rady a že neboli potrebné ďalšie kroky v súlade s postupom na odstránenie nadmerného deficitu.2.3. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 24. januára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada vyjadrila názor, že „program dodržiava postup úpravy deficitu stanovený v odporúčaniach Rady podľa článku 104 ods. 7“. Podľa výzvy Rady mala Česká republika: (i) v kontexte možného lepšieho výsledku rozpočtového hospodárenia za rok 2005 ako aj silného rastu a jeho výhľadu posilniť úsilie v oblasti štrukturálnej rozpočtovej úpravy vzhľadom na malé rozpätie pod referenčnou úrovňou pre rok 2008 (ktorý je konečným termínom pre úpravu nadmerného deficitu) a s cieľom urýchliť dosiahnutie strednodobého cieľa, (ii) zlepšiť kvalitu rozpočtového plánovania najmä prostredníctvom analyzovania prípadov značného prenesenia rozpočtových výdavkov a posilnenia strednodobých výdavkových stropov, (iii) zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä urýchlením dôchodkovej reformy a realizáciou reformy systému zdravotnej starostlivosti.“2.4. Hodnotenie národného programu reforiem z novembra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Českej republiky vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 21. novembra 2006. V národnom programe reforiem Českej republiky sa uvádzajú tieto hlavné výzvy/priority: pokračovať v reforme verejných financií, posilniť a zvýšiť konkurencieschopnosť v priemysle so zreteľom na potrebu trvalo udržateľných zdrojov a zvýšiť pružnosť trhu práce.V hodnotení tejto správy Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že pokrok, ktorý Česká republika dosiahla v implementácii svojho národného programu reforiem, je obmedzený. Vo viacerých oblastiach pokrok nie je jasne vyjadrený, niektoré reformy sa odložili, zatiaľ čo iné sa ani nezačali. Silný hospodársky rast by však mal reformy uľahčiť. Existujú určité riziká v makroekonomickej oblasti, najmä pre strednodobú rozpočtovú konsolidáciu a dlhodobú udržateľnosť verejných financií v súvislosti so starnutím obyvateľstva. Hoci v mikroekonomickej oblasti Česká republika vo všeobecnosti napreduje pomerne dobre, pokrok v oblasti výskumu a vývoja je len mierny. V oblasti zamestnanosti je potrebné vynaložiť viac úsilia na hlavnú úlohu, ktorou je zlepšenie pružnosti trhu práce.Na podklade označených silných a slabých stránok sa Českej republike odporúčalo prijať opatrenia v týchto oblastiach: (i) reformy dôchodkového systému a zdravotníctva, (ii) spolupráca medzi podnikateľskými a verejnými inštitúciami v oblasti výskumu a vývoja a (iii) ochrana zamestnania a systémy vzdelávania a odbornej prípravy.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Prijateľnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jari 2007 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na základe všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:5.  Dňa [10. júla 2007] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Českej republiky na obdobie rokov 2006 až 2009. Aj keď podľa kódexu by sa mala aktualizácia odovzdať v termíne do 1. decembra, odovzdanie aktualizácie sa odložilo na 15. marca 2007 z dôvodu politickej situácie v Českej republike, v ktorej parlament schválil zloženie stálej vlády až 19. januára 2007, pričom parlamentné voľby sa konali v júni 2006.6.  V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP počas programového obdobia klesne z hodnoty 6,1 % v roku 2006 na úroveň 4,9 % v roku 2007 a neskôr sa vo veľkej miere ustáli. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z prijateľných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické.7.  V predpovedi útvarov Komisie z jari 2007 sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na 2,9 % HDP oproti cieľovej úrovni 3,8% HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Silnejší rast HDP a zamestnanosti, ale aj prenos značnej časti nevyužitých rozpočtových prostriedkov prispeli k vytvoreniu nižšieho deficitu, než sa očakávalo.8.  Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä priblížením sa k strednodobému cieľu pre rozpočtovú pozíciu štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na úrovni 1 % HDP. Podľa programu by sa mal celkový deficit v roku 2007 zvýšiť na 4,0 % HDP hlavne v dôsledku diskrečného zvýšenia výdavkov v sociálnej oblasti a následne postupne znížiť na 3,5 % HDP v roku 2008 a 3,2 % HDP v roku 2009. Primárny deficit sa podľa očakávania zníži z úrovne 2,4 % HDP v roku 2006 na 1,6 % HDP v roku 2009. Plánovaná fiškálna konsolidácia po roku 2007 sa spolieha na zvýšenie príjmov o 0,4 percentuálneho bodu HDP počas programového obdobia, najmä v súvislosti s „ostatnými príjmami“ (bez určenia konkrétnych opatrení, ktoré sa však pravdepodobne týkajú transferov v rámci Európskej únie), ktoré viac ako vyrovnajú zníženie daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. V podstate je však konsolidácia realizovaná na strane výdavkov, spolu s postupným znižovaním verejnej spotreby najmä z dôvodu zníženia miezd v sektore verejnej správy, vďaka čomu sa zvýšenie verejných investícií a úrokových výdavkov viac ako vyrovná. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou nový program odsúva plánované zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP aspoň o dva roky v kontexte priaznivejšieho makroekonomického scenára. Treba spomenúť, že vláda v programe uvažuje aj o alternatíve, ktorou sú nižšie cieľové deficity: 3,2 % HDP v roku 2008 a 2,8 % HDP v roku 2009. Táto alternatíva vychádza z celej škály politických opatrení ale aj zavedenia väčšej pružnosti vo verejných financiách na základe zníženia podielu povinných výdavkov. Tie sú však založené na politických opatreniach, ktoré sa musia najprv dokončiť a schváliť a program ponúka súdržný a dostatočným spôsobom vyčíslený strednodobý rozpočtový rámec iba pre uvedené vyššie cieľové deficity.9.  Štrukturálny deficit vyčíslený na základe spoločne dohodnutej metodiky by sa podľa očakávaní mal zvýšiť z hodnoty približne 3,5 % HDP v roku 2006 asi na 4,5 % HDP v roku 2007, no v roku 2009 by sa mal znovu postupne zlepšiť na 3,5 % HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit vo výške 1% HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa dosiahnutie strednodobého cieľa odložilo o jeden rok, teda do roku 2013. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.10.  Zdá sa, že riziká rozpočtových prognóz v programe sú vo všeobecnosti vyvážené. Riziká z makroekonomického scenára sú vo všeobecnosti neutrálne, zatiaľ čo daňové prognózy sa zdajú celkovo založené na opatrných predpokladoch. Plánovaná fiškálna konsolidácia v programe sa do značnej miery spolieha na obmedzenie výdavkov verejnej spotreby, ale program neposkytuje dostatočné podporné informácie o tom, akým spôsobom sa to má dosiahnuť. Na druhej strane Česká republika v posledných rokoch dosiahla dobré výsledky, i keď plnenie rozpočtových cieľov bolo uľahčené vyšším než očakávaným rastom. Existuje tu aj potenciálne riziko spojené s krehkou rovnováhou dosiahnutou v parlamente.11.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe nie je v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, akú odporúčala Rada 5 júla 2004. Keďže ekonomika zažíva v súčasnosti „dobré časy“ a rast je vyšší, než sa očakával v čase odporúčania Rady v júli 2004, naskytá sa dostatočná príležitosť posilniť konsolidačné úsilie a dosiahnuť výraznejšie zníženie, než aké sa plánuje v rámci programu.12.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 30,4 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v Zmluve. Počas programového obdobia program predpokladá nárast miery zadlženia o 2 percentuálne body.13.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet Českej republiky presahuje výrazne priemer v Európskej únii, významne k nemu prispieva podstatné zvýšenie výdavkov na dôchodkové zabezpečenie ako podiel na HDP, ale aj výrazné zvýšenie výdavkov na zdravotnú starostlivosť. Implementáciou opatrení štrukturálnych reforiem predovšetkým v oblasti dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti s cieľom obmedziť významný nárast výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva by sa prispelo k zníženiu rizík týkajúcich sa trvalej udržateľnosti verejných financií. Rozpočtová pozícia očakávaná na konci programového obdobia, ktorá sa v porovnaní s predchádzajúcim obdobím zhoršila, predstavuje riziko pre udržateľnosť verejných financií dokonca bez toho, aby sa vzal do úvahy dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Konsolidácia verejných financií vo väčšej miere, než sa v súčasnosti predpokladá, by prispela k zníženiu rizika pre trvalú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Českú republiku platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stupeň vysokého rizika.14.  Konvergenčný program neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z novembra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho neobsahuje ani systematické informácie o priamych rozpočtových výdavkoch (alebo úsporách) týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem s výnimkou zvýšenia výdavkov na výskum a vývoj v rozpočte na rok 2007, no jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú, ako sa zdá, dôsledky opatrení uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Najmä pokiaľ ide o presun daňového zaťaženia z priamych na nepriame dane a dodatočnú podporu výskumu a vývoja.15.  Rozpočtová stratégia v programe nie je v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008, najmä pre odchýlenie sa od postupu úpravy, ktorý Rada stanovila v júli 2004 na opravu nadmerného deficitu, a pre nedostatočný pokrok reforiem dôchodkového zabezpečenia a systému zdravotnej starostlivosti.16.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčných programov, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[6].Celkový záver je taký, že napriek lepším vyhliadkam rastu a nižšiemu výsledku deficitu v roku 2006, ako sa očakávalo, program odsúva opravu nadmerného deficitu do roku 2010 v porovnaní s konečným termínom v roku 2008 stanoveným v odporúčaní Rady z júla 2004 podľa článku 104 ods. 7. Pri trvalom raste by odloženie, ktoré odráža vyšší deficit najmä pre plánované zvýšenie výdavkov v sociálnej oblasti v roku 2007, spôsobilo aj procyklickú expanzívnu pozíciu rozpočtovej politiky.Vzhľadom na uvedené hodnotenie Rada vyzýva Českú republiku, aby:(i) obmedzila zhoršovanie rozpočtovej pozície v roku 2007 a zabezpečila nápravu nadmerného deficitu dôveryhodným a udržateľným spôsobom najneskôr do roku 2008,(ii) prehodnotila štruktúru výdavkov s cieľom znížiť podiel povinných výdavkov,(iii) vzhľadom na predpokladané zvyšovanie výdavkov spojených so starnutím obyvateľstva zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií uskutočnením nevyhnutných reforiem dôchodkového zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | KP mar 2007 | 6.1 | 6.0 | 4.9 | 4.8 | 4.8 |KOM máj 2007 | 6.1 | 6.1 | 4.9 | 4.9 | neuv. |KP nov 2005 | 4.8 | 4.4 | 4.2 | 4.3 | neuv. |Inflácia HISC (%) | KP mar 2007 | 1.6 | 2.4 | 2.6 | 2.5 | 2.5 |KOM máj 2007 | 1.6 | 2.1 | 2.4 | 2.9 | neuv. |KP nov 2005 | 1.5 | 2.2 | 2.0 | 2.1 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP mar 20071 | -0.7 | 0.9 | 1.1 | 1.0 | 1.0 |KOM máj 20073 | -1.1 | 0.4 | 0.5 | 0.5 | neuv. |KP nov 20051 | -0.8 | -0.1 | 0.3 | 0.8 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP mar 20076 | -3.6 | -3.5 | -4.0 | -3.5 | -3.2 |KOM máj 2007 | -3.5 | -2.9 | -3.9 | -3.6 | neuv. |KP nov 2005 | -4.8 | -3.8 | -3.3 | -2.7 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP mar 2007 | -2.5 | -2.4 | -2.6 | -2.0 | -1.6 |KOM máj 2007 | -2.4 | -1.8 | -2.8 | -2.6 | neuv. |KP nov 2005 | -4.1 | -3.0 | -2.4 | -1.7 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP mar 20071 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |KOM máj 2007 | -3.1 | -3.1 | -4.1 | -3.8 | neuv. |KP nov. 20051 | -4.5 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP mar 2007 | -3.4 | -3.9 | -4.4 | -3.9 | -3.5 |KOM máj 20074 | -2.0 | -2.8 | -4.1 | -3.8 | neuv. |KP nov. 20055 | -3.4 | -3.8 | -3.4 | -3.0 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP mar 2007 | 30.4 | 30.6 | 30.5 | 31.3 | 32.2 |KOM máj 2007 | 30.4 | 30.4 | 30.6 | 30.9 | neuv. |KP nov 2005 | 37.4 | 37.1 | 37.9 | 37.8 | neuv. |Poznámky: |1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. |2Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. |3Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,2 %, 4,6 %, 4,8 % resp. 4,9 % v období rokov 2005 – 2008. |4Jednorazové opatrenia a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jari 2007 |(1,1 % HDP v roku 2005 a 0,2 % HDP v roku 2006 – v oboch prípadoch zvýšenie deficitu). |5Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe KP 2005; |(1,1 % HDP v roku 2005 – zvýšenie deficitu). |6Alternatívne cieľové deficity založené na ešte neschválených opatreniach |novej českej vlády: 3,2% HDP v roku 2008 a 2,8% HDP v roku 2009. |Zdroj: |Konvergenčný program (KP); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jari 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Neuvádzajú sa najmä údaje o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie na rok 2009.


title: Odporúčanie Komisie zo 6. decembra 2007 o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: piperazín; cyklohexán; metyléndifenyldiizokyanát; but-2-ín-1,4-diol; metyloxirán; anilín; 2-etylhexyl-akrylát; 1,4 dichlórbenzén; 1-(4-terc-butyl-2,6-dimetyl-3,5-dinitrofenyl)etán-1-ón; bis(2-etylhexyl)ftalát; fenol; 5-terc-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylén [oznámené pod číslom K(2007) 5901] (Text s významom pre EHP )

text:
               7.2.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 33/8

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 6. decembra 2007
   o opatreniach na zníženie rizík pre tieto látky: piperazín; cyklohexán; metyléndifenyldiizokyanát; but-2-ín-1,4-diol; metyloxirán; anilín; 2-etylhexyl-akrylát; 1,4 dichlórbenzén; 1-(4-terc-butyl-2,6-dimetyl-3,5-dinitrofenyl)etán-1-ón; bis(2-etylhexyl)ftalát; fenol; 5-terc-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylén
   [oznámené pod číslom K(2007) 5901]
   (Text s významom pre EHP)
   (2008/98/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 793/93 z 23. marca 1993 o vyhodnocovaní a kontrole rizík existujúcich látok (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V rámci nariadenia (EHS) č. 793/93 boli ako prioritné látky, ktoré je potrebné vyhodnotiť v súlade s nariadeniami Komisie (ES) č. 1179/94 (2), (ES) č. 2268/95 (3) a (ES) č. 143/97 (4), ktoré sa týkajú prvého, druhého a tretieho zoznamu prioritných látok podľa nariadenia (EHS) č. 793/93, identifikované tieto látky:

                           —

                           piperazín,

                           —

                           cyklohexán,

                           —

                           metyléndifenyldiizokyanát,

                           —

                           but-2-ín-1,4-diol,

                           —

                           metyloxirán,

                           —

                           anilín,

                           —

                           2-etylhexyl-akrylát,

                           —

                           1,4-dichlórbenzén,

                           —

                           1-(4-terc-butyl-2,6-dimetyl-3,5-dinitrofenyl)etán-1-ón,

                           —

                           bis(2-etylhexyl)ftalát (DEHP),

                           —

                           fenol,

                           —

                           5-terc-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylén.

               (2)

               Spravodajské členské štáty určené podľa uvedených nariadení ukončili činnosti týkajúce sa hodnotenia rizík, ktoré tieto látky predstavujú pre ľudí a životné prostredie, v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1488/94 z 28. júna 1994, ktorým sa stanovujú princípy pre hodnotenie rizík existujúcich látok pre človeka a životné prostredie v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 793/93 (5), a v súlade s nariadením (EHS) č. 793/93 navrhli stratégiu na obmedzenie týchto rizík.

               (3)

               Uskutočnili sa konzultácie s Vedeckým výborom pre toxicitu, ekotoxicitu a životné prostredie (SCTEE) a s Vedeckým výborom pre zdravotné riziká a riziká životného prostredia (SCHER), ktoré prijali stanoviská k vyhodnoteniu rizík vykonanému zo strany spravodajcov. Tieto stanoviská boli uverejnené na internetových stránkach SCTEE a SCHER.

               (4)

               Výsledky vyhodnotenia rizík a ďalšie výsledky stratégií na obmedzenie rizík sú uvedené v oznámení Komisie zo 7. februára 2008 o výsledkoch vyhodnotenia rizík a ďalších výsledkoch stratégií na obmedzenie rizík pre tieto látky: piperazín; cyklohexán; metyléndifenyldiizokyanát; but-2-ín-1,4-diol; metyloxirán; anilín; 2-etylhexyl-akrylát; 1,4-dichlórbenzén; 1-(4-terc-butyl-2,6-dimetyl-3,5-dinitrofenyl)etán-1-ón; bis(2-etylhexyl)ftalát; fenol; 5-terc-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylén (6).

               (5)

               Na základe tohto vyhodnotenia je vhodné odporučiť niektoré opatrenia na zníženie rizík pre určité látky.

               (6)

               Právne predpisy na ochranu pracovníkov, ktoré sú v súčasnosti platné na úrovni Spoločenstva, sa považujú za dostatočný rámec na to, aby v potrebnom rozsahu obmedzili riziká, ktoré tieto látky predstavujú pre pracovníkov, a preto sa uplatňujú.

               (7)

               Opatrenia na zníženie rizík ustanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 15 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 793/93,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   ODDIEL 1
   PIPERAZÍN

         (CAS č. 110-85-0; Einecs č. 203-808-3)

   Opatrenia na zníženie rizík pre životné prostredie

               1.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice Rady 96/61/ES (7) podmienky, hodnoty emisných limitov alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre piperazín, aby bola k 31. októbru 2007 možná prevádzka v súlade s najlepšími dostupnými technikami (ďalej len „BAT“).

               2.

               Členské štáty by mali pozorne sledovať implementáciu BAT pre piperazín a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácii o BAT.

               3.

               Miestne emisie do životného prostredia by mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre životné prostredie.

         ODDIEL 2
   METYLÉNDIFENYLDIIZOKYANÁT

         (CAS č. 26447-40-5; Einecs č. 247-714-0)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov

               4.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú MDI na účely označené vo vyhodnotení rizík ako znepokojujúce, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe praktických predpisov nezáväzného charakteru, ktoré podľa článku 12 ods. 2 smernice Rady 98/24/ES (8) vypracovala Komisia.

         ODDIEL 3
   BUT-2-ÍN-1,4-DIOL

         (CAS č. 110-65-6; Einecs č. 203-788-6)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov

               5.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú but-2-ín-1,4-diol na účely označené vo vyhodnotení rizík ako znepokojujúce, by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe praktických predpisov nezáväzného charakteru, ktoré podľa článku 12 ods. 2 smernice 98/24/ES vypracovala Komisia.

         ODDIEL 4
   ANILÍN

         (CAS č. 62-53-3; Einecs č. 200-539-3)

   Opatrenia na zníženie rizík pre pracovníkov, spotrebiteľov a životné prostredie

               6.

               Zamestnávatelia, ktorí využívajú anilín na účely s predpokladaným vystavením (napr. servis alebo údržba uzavretých systémov), by mali brať do úvahy všetky pokyny pre daný sektor vypracované na vnútroštátnej úrovni na základe praktických predpisov nezáväzného charakteru, ktoré podľa článku 12 ods. 2 smernice 98/24/ES vypracovala Komisia.

               7.

               Členské štáty by mali na svojom území vykonávať aktívny a účinný trhový dozor zameraný na prítomnosť spotrebiteľských výrobkov s obsahom anilínu a oznámiť to Komisii prostredníctvom systému rýchlej výmeny informácií Spoločenstva (RAPEX) podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES (9) Ak sa to preukáže ako potrebné, tieto výrobky sa musia odstrániť z trhu ako nebezpečné na základe požiadavky všeobecnej bezpečnosti v smernici 2001/95/ES.

               8.

               V prípade povodí, ktoré môžu byť ohrozené emisiami anilínu, by príslušné členské štáty mali ustanoviť normy kvality životného prostredia (ďalej len „NKŽP“) a dosiahnuť ich do 22. decembra 2015. Vnútroštátne opatrenia na zníženie znečistenia, ktorých účelom je dosiahnuť NKŽP, by mali byť súčasťou plánov správy povodí ustanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (10).

               9.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 96/61/ES podmienky, hodnoty emisných limitov alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre anilín, aby bola k 31. októbru 2007 možná prevádzka v súlade s BAT.

               10.

               Členské štáty by mali pozorne sledovať implementáciu BAT pre anilín a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácii o BAT.

               11.

               Miestne emisie anilínu do vodného prostredia a cez emisie do ovzdušia by mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne (zníži sa) riziko pre životné prostredie.

         ODDIEL 5
   BIS(2-ETYLHEXYL)FTALÁT (DEHP)

         (CAS č. 117-81-7; Einecs č. 204-211-0)

   Opatrenia na zníženie rizík pre životné prostredie

               12.

               V prípade povodí, ktoré môžu byť ohrozené emisiami DEHP, by príslušné členské štáty mali ustanoviť normy kvality životného prostredia (ďalej len „NKŽP“) a dosiahnuť ich do 22. decembra 2015. Vnútroštátne opatrenia na zníženie znečistenia, ktorých účelom je dosiahnuť NKŽP, by mali byť súčasťou plánov správy povodí ustanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES.

         ODDIEL 6
   FENOL

         (CAS č. 108-95-2; Einecs č. 203-632-7)

   Opatrenia na zníženie rizík pre spotrebiteľov a životné prostredie

               13.

               Členské štáty by mali na svojom území vykonávať aktívny a účinný trhový dozor zameraný na prítomnosť spotrebiteľských výrobkov s obsahom fenolu a oznámiť to Komisii prostredníctvom systému rýchlej výmeny informácií Spoločenstva (RAPEX) podľa smernice 2001/95/ES. Ak sa to preukáže ako potrebné, tieto výrobky sa musia odstrániť z trhu ako nebezpečné na základe požiadavky všeobecnej bezpečnosti v smernici 2001/95/ES.

               14.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali s prihliadnutím na technické charakteristiky dotknutých zariadení, ich geografické umiestnenie a miestne environmentálne podmienky ustanoviť v povoleniach vydaných na základe smernice 96/61/ES podmienky, hodnoty emisných limitov alebo ekvivalentné ukazovatele alebo technické opatrenia pre fenol, aby bola k 31. októbru 2007 možná prevádzka v súlade s BAT. Príslušné orgány dotknutých členských štátov by mali venovať osobitnú pozornosť potenciálnym rizikám, ktoré predstavujú miesta výroby a/alebo spracovania fenolu, pokiaľ ide o prevádzky na spracovanie priemyselných odpadových vôd na takýchto miestach a pokiaľ ide o ľudí vystavených fenolu prostredníctvom životného prostredia (nadzemné časti rastlín kontaminované emisiami z takýchto miest do ovzdušia).

               15.

               Členské štáty by mali pozorne sledovať implementáciu BAT pre fenol a podávať Komisii správy o každom významnom vývoji v rámci výmeny informácii o BAT.

               16.

               Miestne emisie do životného prostredia a do prevádzok na spracovanie priemyselných odpadových vôd by mali v prípade potreby riadiť vnútroštátnymi predpismi, aby sa tak zabezpečilo, že nevznikne riziko pre mikroorganizmy v prevádzkach na spracovanie priemyselných odpadových vôd a pre ľudí vystavených fenolu prostredníctvom životného prostredia.

         ODDIEL 7
   ADRESÁTI

               17.

               Toto odporúčanie je určené všetkým sektorom, v rámci ktorých sa uvedené látky dovážajú, vyrábajú, prepravujú, skladujú, spracovávajú na prípravok alebo iným spôsobom, využívajú, likvidujú alebo recyklujú, ako aj členským štátom.

      V Bruseli 6. decembra 2007

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 84, 5.4.1993, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Ú. v. ES L 131, 26.5.1994, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 231, 28.9.1995, s. 18.

      (4)  Ú. v. ES L 25, 28.1.1997, s. 13.

      (5)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1994, s. 3.

      (6)  Ú. v. ES C 34, 7.2.2008, s. 1.

      (7)  Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 (Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 1).

      (8)  Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 11. Smernica zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (ES) 2007/30/ES (Ú. v. EÚ L 165, 27.6.2007, s. 21).

      (9)  Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4.

      (10)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica zmenená a doplnená rozhodnutím č. 2455/2001/ES (Ú. v. ES L 331, 15.12.2001, s. 1).