				|

		52013DC0371

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na roky 2012 – 2016 /* COM/2013/0371 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Poľska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
Poľska na roky 2012 – 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9
ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o spustení novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020 založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík,
ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné vykonať
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 na základe
návrhov Komisie prijala odporúčanie o hlavných usmerneniach pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a
zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na
vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých
možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa prijmú
na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť
ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé
krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Poľska na rok
2011 a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému
programu Poľska na roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia 28. novembra 2012
prijala ročný prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych
politík na rok 2013. Komisia 28. novembra 2012 na základe nariadenia (EÚ)
č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania[6], v ktorej neurčila
Poľsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy,
ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Poľsko 30. apríla 2013
predložilo svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa vzťahuje
na roky 2012 – 2016, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(8)       Poľsko uskutočnilo
rozsiahle konsolidačné úsilie v rokoch 2011 – 2012 v súlade
s odporúčaním Rady. V súvislosti so zhoršovaním globálnej
hospodárskej situácie sa termín na odstránenie nadmerného deficitu premeškal
a na jeho odstránenie bol potrebný dlhší čas. Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú
založené rozpočtové prognózy programu, je optimistický. Očakáva sa
najmä výraznejšie zvýšenie súkromnej spotreby a súkromných investícií, než
sa uvádza v prognóze útvarov Komisie z jari 2013, ktoré povedie
k celkovému vyššiemu tempu rastu v roku 2013 (1,5 % podľa
očakávaní v porovnaní s 1,1 % v prognóze). Cieľom
rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je dosiahnuť deficit
vo výške 3,5 % HDP do roku 2013 (jeden rok po pôvodnom termíne postupu pri
nadmernom deficite v roku 2012) a strednodobý rozpočtový
cieľ do roku 2016. V konvergenčnom programe na rok 2013 sa však
plánuje zníženie celkového deficitu pod 3 % HDP až do roku 2015. Vzhľadom
na nadmerne optimistickú prognózu rastu a prognózy príjmov v programe sa
Rada domnieva, že fiškálne úsilie, ktoré predpokladajú orgány, nie je
v súlade s aktuálnym odstránením nadmerného deficitu do roku 2013,
pokiaľ sa neprijmú významné dodatočné opatrenia na posilnenie úsilia
pre tento rok. Program vychádza z optimistického scenára a nie je
dostatočne podporený podrobnými opatreniami s cieľom dôveryhodne
zaistiť odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2014. Na základe
podrobných opatrení na roky 2013 a 2014 sa preto požaduje ďalšie
úsilie. Orgány dostatočne nevyužili predkrízové prostredie rastu na
reformovanie štruktúry verejných výdavkov s cieľom stanoviť za
prioritné tie položky, ktoré podporujú rast. V programe sa potvrdzuje
predchádzajúci strednodobý cieľ vo výške –1 % HDP, v ktorom sa
odzrkadľujú ciele paktu. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho
deficitu sa nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2016
podľa plánu v programe, pretože plánovaný ročný pokrok smerom k strednodobému
cieľu 0,3 % HDP (v štrukturálnom vyjadrení) v roku 2015 a 0,7 %
HDP v roku 2016 nie je dostatočný. Tempo rastu verejných výdavkov je
po zohľadnení diskrečných príjmových opatrení v súlade s
referenčnou hodnotou v Pakte stability a rastu počas celého
programového obdobia. Môže sa vyžadovať ďalšie úsilie, ako aj zmeny
v zložení úpravy aj v ďalších rokoch programového obdobia, pretože
pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa je predovšetkým
spojený s rozsiahlymi škrtmi verejných investičných výdavkov
a nie je dostatočne podporený podrobnými opatreniami. Verejný dlh
v Poľsku podľa predpokladov zostane pod 60 % HDP počas
programového obdobia. Vnútroštátne orgány predpokladajú, že verejný dlh zostane
zhruba konštantný, a to mierne nad úrovňou 55,5 % HDP počas rokov
2014 – 2015 (a v roku 2016 sa zníži), zatiaľ čo Komisia po
zohľadnení možných rizík týkajúcich sa konsolidačných plánov
a položiek znižujúcich dlh očakáva zvýšenie približne na 59 % HDP
v roku 2014. Kľúčovou otázkou v oblasti boja proti
daňovým únikom, ktorý takisto vyžaduje zníženie administratívnej
záťaže na daňovníkov a zlepšenie efektívnosti daňovej
správy, zostáva daňová disciplína. S cieľom zaistiť
úspešnosť fiškálnej konsolidačnej stratégie je dôležité, aby fiškálnu
konsolidáciu podporili komplexné štrukturálne reformy.
(9)       Dlhodobé vyhliadky rastu
brzdí nízky podiel výdavkov podporujúcich rast (vzdelanie, výskum a inovácie)
a znižovanie verejných investícií. Odvetvie zdravotníctva v Poľsku
čelí obmedzeniam v prístupe k starostlivosti a nákladovej neefektívnosti,
pričom sa očakáva významný nárast výdavkov na zdravotnú
starostlivosť v strednodobom a dlhodobom horizonte, a to z dôvodu
starnutia obyvateľstva a zvyšovania záťaže na verejné financie.
Systém by sa mohol zlepšiť posilnením primárnej starostlivosti a referenčných
systémov a využívaním potenciálu zvyšovania nákladovej efektívnosti
v oblasti nemocničnej starostlivosti.
(10)     Poľská vláda ešte
nezaviedla trvalé výdavkové pravidlo v súlade s Európskym systémom účtov
(ESA). Poľsko nedosiahlo žiadny pokrok ani v strednodobom plánovaní ani
pri zlepšovaní koordinácie medzi rôznymi úrovňami štátnej správy v prípade
rozpočtového procesu.
(11)     Rastie nezamestnanosť
mladých, čo je zväčša dôsledkom nedostatočného súladu medzi
výstupmi zo vzdelávacieho systému a potrebami trhu práce. Zatiaľ čo
vykonávané reformy vzdelávacích systémov sú určené na riešenie nesúladu
medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, stále existuje potreba
zvýšiť dostupnosť učňovského vzdelávania a vzdelávania na
pracovisku, posilniť spoluprácu medzi školami a zamestnávateľmi a
zlepšiť kvalitu vyučovania. Zavedenie záruky pre mládež vychádzajúcej
zo súčasného úsilia by prispelo k podpore zamestnávania mladých
ľudí. Podiel dospelých, ktorí sa zúčastňujú na celoživotnom
vzdelávaní, zostáva veľmi nízky a na prijatí stratégie celoživotného
vzdelávania sa ešte len pracuje.
(12)     V
súvislosti so zariadeniami pre najmenšie deti sa úsilie vlády sústredilo na
zavedenie „programu pre batoľatá“, v dôsledku čoho sa za posledné dva
roky takmer zdvojnásobil počet jaslí, v relatívnom vyjadrení je však stále
mimoriadne nízky a neuspokojuje dopyt. Poľsko prijalo iba menšie opatrenia
na riešenie rozsiahleho využívania krátkodobého zamestnania. Krajina má tretí
najvyšší podiel pracovných zmlúv uzavretých nedobrovoľne na dobu
určitú v rámci EÚ, a to najmä vo vekovej skupine 15 – 24 rokov.
Zatiaľ čo sa často tvrdí, že pracovné zmluvy na dobu určitú
sú nástrojom, ktorý slúži nezamestnaným na to, aby mohli vstúpiť na trh
práce s tým, že sa neskôr zmenia na pracovné zmluvy na dobu neurčitú, zdá
sa, že v prípade väčšiny pracovníkov v Poľsku sa tak nestane.
Namiesto toho sa javí, že rozsiahle využívanie takýchto zmlúv má negatívny
vplyv na kvalitu ľudského kapitálu a na produktivitu, pretože dočasní
zamestnanci majú obyčajne horší prístup k odbornému vzdelávaniu. Mzdové
znevýhodnenie v prípade pracovných zmlúv na dobu neurčitú je takisto
pomerne vysoké, čo vedie k chudobe zamestnaných, ktorá je jedna z
najvyšších v Únii. Okrem toho je rozšírené využívanie revolvingových
občianskoprávnych zmlúv s výrazne zníženou sociálnou ochranou. Podľa
správy „Mládež v roku 2011“, ktorú vydala vláda, je na základe takýchto zmlúv
zamestnaných viac než 50 % mladých pracovníkov.
(13)     Poľsko čelí nízkej
zamestnanosti starších pracovníkov. Zatiaľ čo možnosti
predčasného odchodu do dôchodku sa podstatne znížili a uskutočnila sa
všeobecná dôchodková reforma, osobitný dôchodkový systém pre baníkov pretrváva.
Systém sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov (KRUS) okrem toho
vytvára stimuly pre malých poľnohospodárov, aby zostali v odvetví
poľnohospodárstva hlavne preto, lebo individuálne príjmy
poľnohospodárov nie je možné v systéme presne vypátrať. To vedie k
skrytej nezamestnanosti vo vidieckych oblastiach, zdržiava rast produktivity a
bráni regionálnej a odvetvovej mobilite pracovnej sily.
(14)     Poľsko patrí medzi
krajiny EÚ s najnižšou úrovňou výdavkov na výskum a vývoj a pokiaľ
ide o širšie inovačné ukazovatele, je medzi tými, ktorí dosahujú najhoršie
výsledky. Celkový pomer výdavkov na výskum a vývoj k HDP v Poľsku vo výške
0,77 % v roku 2011 patril medzi najnižšie v EÚ. Najmä výdavky súkromného
sektora na výskum a vývoj sú nízke (0,2 % HDP v roku 2011). Poľské podniky
sa do veľkej miery spoliehajú na rozsiahle využívanie technológií, t. j.
uplatňovanie už existujúcich technológií prostredníctvom fixných
kapitálových investícií. Zatiaľ čo tento postup bol úspešný pri
zabezpečovaní rastu produktivity a hospodárskeho rastu, Poľsko teraz
potrebuje prejsť na domáci model založený vo väčšej miere na
inováciách. V dôsledku reforiem systému vedy a vyššieho vzdelávania došlo k
zásadnej reštrukturalizácii, ktorá viedla k spolupráci medzi vedou a
priemyslom. Zatiaľ nie je k dispozícii žiadne hodnotenie uvedených
reforiem. Na harmonizovanie úsilia v oblasti výskumnej, inovačnej a
priemyselnej politiky je potrebný komplexnejší prístup a zabezpečenie
primeraných nástrojov na podporu celého inovačného cyklu.
(15)     Stále je tu veľmi vysoký
potenciál prínosov zo zlepšení energetickej efektívnosti vo všetkých odvetviach
poľského hospodárstva, najmä prostredníctvom zatepľovania budov, a
takéto prínosy by mohli podporiť rast. Domáca rozvodná sieť je stále
preťažená, vypracúvajú sa však plány na vytvorenie väčšieho
prepojenia so susednými trhmi. Konkurenciu na trhu s plynom stále brzdí viacero
faktorov, konkrétne treba postupne zrušiť regulované ceny, existujúcu
držbu trhového podielu na úrovni približne 97 % na maloobchodných i
veľkoobchodných trhoch a 90 % podiel dovozu zemného plynu je z Ruska.
(16)     Napriek určitému pokroku
zásadným problémom hospodárskeho rastu v Poľsku zostáva nedostatočne
rozvinutá dopravná infraštruktúra. Pokročilo sa v oblasti väčších
infraštruktúrnych projektov, ale železničné investičné projekty stále
do veľkej miery zaostávajú. Poškodená železničná infraštruktúra
vyžaduje značné zvyšujúce sa investície, pretože len 36 % z približne
20 000 km železničných tratí v prevádzke je v dobrom technickom
stave. Napriek najnovšiemu úsiliu Poľsko stále výrazne zaostáva za
ostatnými členskými štátmi, pokiaľ ide o dosiahnutie rastového
potenciálu informačných a komunikačných technológií (IKT). Pevné
širokopásmové pripojenie je najnižšie v EÚ, a to na celoštátnej úrovni aj vo vidieckych
oblastiach. Investície do vodných sietí zostávajú nedostatočné.
(17)     Výsledky poľskej verejnej
správy nedosahujú priemer EÚ. Medzi kľúčové problémy patrí
transparentnosť, zložitosť daňového systému a náklady na
dodržiavanie predpisov, zvyšovanie priemernej dĺžky konaní v
občianskoprávnych a obchodných veciach, ako aj dlhotrvajúce konkurzné
konania a nízky podiel vrátených prostriedkov. Využívanie služieb elektronickej
verejnej správy zostáva takisto pod priemerom EÚ. Poľsko iniciovalo
reformu na uľahčenie prístupu k regulovaným profesiám, ktorej
realizácia zaostáva za pôvodne oznámeným harmonogramom.
(18)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska.
Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila
nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa
poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených
odporúčaní 1 až 7.
(19)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Poľska a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania 1,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko
prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
a vykonať rozpočtovú stratégiu na rok 2013 a nasledujúce
roky, podporenú dostatočne špecifikovanými opatreniami na obidva roky 2013
a 2014, zaistiť včasné odstránenie nadmerného deficitu do roku 2014
udržateľným spôsobom a dosiahnutie fiškálneho úsilia špecifikovaného
v odporúčaniach Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite.
Trvalé odstránenie fiškálnych nerovnováh vyžaduje dôveryhodné vykonanie
ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktorými by sa zvýšila kapacita úpravy
a oživil by sa potenciálny rast a zamestnanosť. Po odstránení
nadmerného deficitu pokračovať v úsilí o štrukturálnu úpravu,
ktoré umožní Poľsku dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2016. S
cieľom zlepšiť kvalitu verejných financií minimalizovať škrty v
investíciách podporujúcich rast, prehodnotiť výdavkové politiky
prostredníctvom zlepšeného zacielenia sociálnych politík a zvýšenia
nákladovej účinnosti a efektívnosti výdavkov v sektore zdravotníctva.
Zlepšiť daňovú disciplínu, najmä zvýšením efektívnosti daňovej
správy.
2.           Zaistiť prijatie
trvalého výdavkového pravidla v roku 2013 v súlade s pravidlami Európskeho
systému účtov. Prijať opatrenia na posilnenie ročného a
strednodobého koordinačného mechanizmu medzi rôznymi úrovňami štátnej
správy.
3.           Posilniť úsilie na
zníženie nezamestnanosti mladých ľudí, napríklad prostredníctvom záruk pre
mladých, zvýšiť dostupnosť učňovského vzdelávania a
vzdelávania na pracovisku, posilniť spoluprácu medzi školami a
zamestnávateľmi a zlepšiť kvalitu vyučovania. Prijať
navrhovanú stratégiu celoživotného vzdelávania. Odstrániť chudobu
zamestnaných a segmentáciu trhu práce lepším prechodom od pracovných zmlúv na
dobu určitú k pracovným zmluvám na dobu neurčitú a znížením
nadmerného využívania občianskoprávnych zmlúv.
4.           Pokračovať v úsilí
pri zvyšovaní účasti žien na trhu práce, najmä investovaním do cenovo
dostupnej, kvalitnej starostlivosti o deti a predškolského vzdelávania, a to
zaistením stabilného financovania a kvalifikovaných pracovníkov. S
cieľom zlepšiť odvetvovú mobilitu pracovnej sily prijať trvalé
opatrenia na reformovanie systému sociálneho zabezpečenia pre
poľnohospodárov KRUS. Postupne zrušiť osobitný dôchodkový systém pre
baníkov s cieľom ich integrácie do všeobecného systému. Podporiť
všeobecnú dôchodkovú reformu opatreniami na podporu zamestnanosti starších
pracovníkov s cieľom zvýšiť vek odchodu z trhu práce.
5.           Prijať dodatočné
opatrenia na zabezpečenie podnikateľského prostredia, ktoré podporuje
inovácie, posilnením prepojenia medzi výskumnou, inovačnou a priemyselnou
politikou, ďalším rozvojom revolvingových nástrojov a daňových
stimulov, ako aj lepším zacielením existujúcich nástrojov do rôznych fáz
inovačného cyklu.
6.           Obnoviť a rozšíriť
kapacitu na výrobu energie a zlepšiť energetickú efektívnosť v celom
energetickom reťazci. Zrýchliť a rozšíriť vývoj elektrickej
rozvodnej siete vrátane cezhraničných prepojení a odstrániť prekážky
pri cezhraničnej výmene elektrickej energie. Posilniť hospodársku
súťaž v odvetví plynárenstva postupným odstraňovaním regulovaných
cien. Posilniť úlohu a zdroje regulátora železničného trhu a bez
ďalšieho zdržania zabezpečiť účinné vykonávanie
železničných investičných projektov. Zrýchliť úsilie na zvýšenie
širokopásmového pripojenia. Zlepšiť odpadové a vodné hospodárstvo.
7.           Prijať ďalšie
opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia zjednodušením vymáhania
plnení zo zmlúv a požiadaviek na získanie stavebného povolenia a znížením
nákladov na dodržiavanie daňovej disciplíny. Prijať a vykonať
plánovanú liberalizáciu prístupu k profesionálnym službám.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2013) 371 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.
[4]               Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22.
apríla 2013.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Podľa článku 9 ods. 2
nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/46

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2015
   (2015/C 272/13)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Španielska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Španielska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Španielska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Španielsko určilo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Španielsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o tejto krajine zahŕňa aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že Španielsko zažíva makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a osobitné monitorovanie. Napriek určitému zlepšeniu pri obnovovaní rovnováhy bežného účtu a značným snahám o znižovanie pákového efektu v posledných rokoch si najmä riziká súvisiace s vysokými úrovňami zadlženosti v súkromnom i vo verejnom sektore a vysoko záporná čistá medzinárodná investičná pozícia naďalej zasluhujú veľkú pozornosť v kontexte veľmi vysokej nezamestnanosti. Potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na španielske hospodárstvo a negatívnych účinkov presahovania ovplyvňujúcich hospodársku a menovú úniu je zvlášť dôležitá najmä vzhľadom na veľkosť španielskeho hospodárstva.

               (7)

               Španielsko predložilo 30. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Španielsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2015 vláda plánuje dosiahnuť cieľ týkajúci sa celkového deficitu stanovený v rámci postupu pri nadmernom deficite na rok 2015 na 4,2 % HDP a na rok 2016 na 2,8 % HDP. Strednodobý cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, plánuje vláda dosiahnuť v roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 98,9 % a do roku 2018 postupne klesne na 93,2 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na rok 2015 a následne priaznivý. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa na rok 2015 počíta s deficitom 4,5 % a na rok 2016 s deficitom 3,5 % HDP. Preto existuje riziko, že ciele celkového deficitu na roky 2015 a 2016 sa nemusia dosiahnuť. Navyše sa očakáva, že predpokladané fiškálne úsilie Španielska počas rokov 2013 – 2016 nedosiahne odporúčanú úroveň, a v rokoch 2015 a 2016 tak budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Španielsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Španielsko dosiahlo určitý pokrok pri odstraňovaní nedoplatkov z obchodného styku vo verejnom sektore. Španielsko v roku 2014 dosiahlo aj určitý pokrok pri identifikovaní návrhov na racionalizáciu zdravotnej starostlivosti, vzdelávania a sociálnych výdavkov na regionálnej úrovni, aj keď tieto návrhy nakoniec neboli prijaté. Právne predpisy na zavedenie výdavkového pravidla týkajúceho sa farmaceutických a zdravotníckych regionálnych výdavkov však boli prijaté 28. mája 2015.

               (9)

               Vykonávanie preventívnych, korektívnych opatrení a opatrení na presadzovanie opatrení ustanovených v organickom zákone o rozpočtovej stabilite a finančnej udržateľnosti postupuje pomaly. Nákladová účinnosť v sektore zdravotnej starostlivosti sa zlepšila, aj naďalej je však kľúčovou otázkou udržiavanie kontroly nad rastom farmaceutických výdavkov, a konkrétne monitorovanie farmaceutických výdavkov v nemocniciach. Do roku 2014 sa účinne odstránil deficit elektrizačnej sústavy a riešil sa problém nesolventnosti spoplatnených diaľnic, čím sa znížili náklady pre štát. Španielsko však nezaviedlo systém nezávislého posudzovania budúcich zásadných projektov v oblasti infraštruktúry. Napokon, zatiaľ čo sa dostupnosť údajov o plnení rozpočtu značne zvýšila, na regionálnej úrovni je priestor na zlepšenie prostredníctvom zabezpečenia dodržiavania zásady zákona o stabilite týkajúcej sa transparentnosti a viacročného charakteru, zbližovania pravidiel účtovníctva verejných financií a riadneho využívania mimorozpočtových účtov.

               (10)

               Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti zdaňovania, kde sa zavádza komplexná daňová reforma na účely zjednodušenia daňového systému a zabezpečenia rastu a tvorby pracovných miest. Daňová reforma bola prijatá 20. novembra 2014, aby nadobudla účinnosť v januári 2015, pričom zahŕňa dane z príjmov fyzických a právnických osôb. Určitý pokrok sa dosiahol aj v oblasti boja proti daňovým únikom, pričom v oblasti environmentálneho zdaňovania sa zaznamenal len obmedzený pokrok. Reštrukturalizácia španielskeho bankového sektora, a najmä bánk, ktoré dostali štátnu pomoc, napreduje dobre. Najnovšími opatreniami na podporu prístupu k nebankovému financovaniu sa súčasne – aspoň do určitej miery – zlepšil prístup k financiám pre firmy, a to najmä vzhľadom na vysokú úroveň závislosti španielskych firiem od úverov z bánk. Úplné vykonanie uvedených reforiem je rozhodujúce na uľahčenie prerozdelenia zdrojov a na podporu prebiehajúcej úpravy. Určitý pokrok sa dosiahol pri odstraňovaní zostávajúcich nedostatkov v oblasti platobnej neschopnosti právnických osôb a 27. februára 2015 bol prijatý kráľovský dekrét o platobnej neschopnosti fyzických osôb. Naďalej sú však potrebné ďalšie zlepšenia administratívnych a súdnych kapacít pri riešení prípadov platobnej neschopnosti.

               (11)

               Vysoká dlhodobá nezamestnanosť a segmentácia trhu práce naďalej brzdia rast produktivity a majú škodlivý vplyv na pracovné podmienky v Španielsku. V tomto ohľade a vzhľadom na veľmi vysokú mieru nezamestnanosti možno treba, aby mzdy pre niektoré sektory a spoločnosti v krátkodobom horizonte rástli menej než produktivita, aby sa vytvorili pracovné miesta a dosiahlo ďalšie zvýšenie konkurencieschopnosti. Sociálni partneri dosiahli predbežnú komplexnú medziodborovú dohodu na roky 2015 – 2017. V tejto predbežnej dohode sa uvádza význam zavedenia prostredníctvom odvetvových a firemných rokovaní zásady, že mzdy by sa mali pohybovať v súlade s rozdielmi v produktivite medzi jednotlivými firmami. Napriek regulačným reformám je podiel pracovných síl pracujúcich na dobu určitú naďalej vysoký, čo ovplyvňuje najmä mladých ľudí a nízko kvalifikovaných pracovníkov. Okrem toho sa zaviedli nové typy zmlúv pre zamestnancov MSP a stimuly, ktoré majú zamestnávateľov motivovať k prijímaniu pracovníkov na dobu neurčitú, pretože v tejto oblasti podľa všetkého ešte nie sú využité všetky možnosti. Španielske orgány oznámili, že posudzovanie dotácií poskytovaných zamestnávateľom za prijímanie nových pracovníkov by sa malo uskutočňovať do mája 2016.
               Výkonnosť verejných služieb zamestnanosti a agentúr, ktorým boli služby externe zadané, je kľúčová na zabezpečenie účinnosti a primeraného zacielenia aktívneho trhu práce a aktivačných politík, ako aj účinnej rekvalifikácie s cieľom umožniť ľuďom, aby sa presunuli do sektorov, v ktorých sa vytvára viac pracovných miest. Španielsko dosiahlo obmedzený pokrok pri urýchľovaní modernizácie verejných služieb zamestnanosti a pri riešení regionálnych rozdielov.

               (12)

               Nezamestnanosť mladých ľudí v Španielsku zostáva veľmi vysoká (viac než 50 %) a miera predčasného ukončovania školskej dochádzky je jedna z najvyšších v Únii. Španielsko zákonom č. 8/2013 o kvalite vzdelávania zavádza nové systémy vzdelávania na zvýšenie kvality základného a stredoškolského vzdelania. Pri zvyšovaní významu odbornej prípravy a vzdelávania pre trh práce sa dosiahol obmedzený pokrok a úsilie na zlepšenie spolupráce medzi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a zamestnávateľmi zaostáva za harmonogramom. Existujú plány na rozšírenie systémov duálneho odborného vzdelávania v roku 2015, naďalej však pretrvávajú značné rozdiely pri ich vykonávaní v jednotlivých regiónoch. Bol zriadený špecializovaný výbor, ktorý preskúma význam učebných plánov vzdelávania a odbornej prípravy pre potreby trhu práce.

               (13)

               Španielsko dosiahlo obmedzený pokrok pri zlepšovaní účinnosti svojho systému sociálnej ochrany. Zriadilo nový aktivačný program pre dlhodobo nezamestnaných, v ktorom sa spája podpora príjmov a pomoc pri hľadaní práce. Obmedzená koordinácia medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami a nezlučiteľnosť rôznych systémov minimálneho príjmu však znížili účinnosť programov sociálnej pomoci. Pokiaľ ide o vysokú úroveň chudoby najmä v prípade domácností s nízkymi príjmami a deťmi, Španielsko dosiahlo obmedzený pokrok pri zlepšovaní zacielenia systémov pomoci rodinám a služieb starostlivosti.

               (14)

               Medzi štrukturálne reformy musí patriť odstránenie prekážok, ktoré bránia rastu podnikov, napomáhanie MSP pri rozširovaní ich trhov a podporovaní inovácií, posilňovanie vývoznej kapacity, stimulácia vytvárania pracovných miest, pomoc podnikom efektívnejšie konkurovať – a to aj na vnútorných trhoch – a zlepšovanie celkovej produktivity. Španielsko začalo skúmať dôvody, prečo má jeho hospodárstvo taký vysoký podiel malých podnikov a mikropodnikov. Analýza dôvodov, prečo podniky zostávajú malé, umožní vláde odstrániť regulačné prekážky, ktoré bránia rastu firiem. Aj keď sa zavedením zákona č. 20/2013 o jednote trhu dosiahol určitý pokrok, stále existujú zdržania na úrovni regionálnej správy. Zákon o regulácii environmentálnych povolení sa zatiaľ neuplatňuje vo všetkých regiónoch. Pokiaľ ide o prijatie reformy profesionálnych služieb a profesijných združení, nedosiahol sa žiadny pokrok. Štrukturálne nedostatky v systéme výskumu a inovácií naďalej obmedzujú rastový potenciál Španielska. Preto je dôležité identifikovať nové zdroje financovania, zabezpečiť účinné a efektívne využívanie zdrojov, zriadiť novú výskumnú agentúru a podporiť opatrenia na vytvorenie podnikateľského prostredia, ktoré by bolo priaznivejšie pre inováciu.

               (15)

               Určitý pokrok sa dosiahol v súvislosti so železničnou sieťou, pričom sa prijali opatrenia na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže v rámci služieb nákladnej a osobnej železničnej dopravy. Rada ministrov 4. júla 2014 prijala kráľovský dekrét č. 8/2014, prostredníctvom ktorého sa vytvoril fond na zlepšenie dostupnosti námorných prístavov po súši.

               (16)

               Španielsko dosiahlo pokrok pri vykonávaní odporúčaní výboru pre reformu verejnej správy na všetkých úrovniach verejnej správy. Dôležité kroky sa prijali na zlepšenie transparentnosti správnych rozhodnutí, no pri posilňovaní systémov dohľadu, najmä vo verejnom obstarávaní na regionálnej a miestnej úrovni, sa nedosiahol žiadny pokrok Neboli prijaté žiadne opatrenia na posilnenie právomocí dohľadu nad verejným obstarávaním a plánovaním miest. Pokiaľ ide o prijímanie justičných reforiem zameraných na zlepšenie účinnosti systému súdnictva, dosiahol sa len obmedzený pokrok: návrhy zákonov o súdnictve a o občianskom konaní, v ktorých sú obsiahnuté určité reformy, boli parlamentu predložené 27. februára 2015; návrhy zákonov o právnej pomoci a o nesporovom konaní sú predmetom parlamentného postupu. Určitý pokrok sa dosiahol pri vykonávaní reforiem, ktoré boli prijaté, vrátane reformy Oficina Judicial, ktorou sa zavádza digitalizácia súdnictva a zlepšuje sa interoperabilita systémov správy prípadov v jednotlivých regiónoch. Úsilie v tejto oblasti musí pokračovať.

               (17)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (19)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               (20)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj komplexnú analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Španielsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu do roku 2016 prijatím potrebných štrukturálnych opatrení v rokoch 2015 a 2016 a použitím neočakávaných príjmov na urýchlenie znižovania deficitu a dlhu. Posilniť transparentnosť a zodpovednosť regionálnych verejných financií. Zlepšiť nákladovú účinnosť sektora zdravotnej starostlivosti a racionalizovať farmaceutické výdavky nemocníc.

               2.

               Dokončiť reformu v sektore sporiteľní, a to aj prostredníctvom legislatívnych opatrení a dokončiť reštrukturalizáciu a privatizáciu sporiteľní vo vlastníctve štátu.

               3.

               Po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi podporiť zosúladenie miezd s produktivitou, pričom sa zohľadnia rozdiely v zručnostiach a podmienkach na miestnom pracovnom trhu, ako aj rozdielne ekonomické výsledky v jednotlivých regiónoch, sektoroch a spoločnostiach. Prijať kroky na zvýšenie kvality a účinnosti pomoci pri hľadaní zamestnania a poradenstva, a to aj v rámci riešenia nezamestnanosti mladých ľudí. Racionalizovať minimálny príjem a systémy pomoci rodinám a podporiť regionálnu mobilitu.

               4.

               Odstrániť prekážky, ktoré bránia podnikom v raste, vrátane prekážok vyplývajúcich z právnych predpisov o veľkosti podnikov; prijať plánovanú reformu o profesionálnych službách; zrýchliť vykonávanie zákona o jednote trhu.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 35).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2011, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2011 – 2014

text:
               22.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 216/3

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2011, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2011 – 2014
   2011/C 216/02
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení k politikám zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu uprednostniť obnovenie stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženie nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženie nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Fínsko 6. apríla 2011 predložilo svoj aktualizovaný program stability na roky 2011 – 2014 a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Fínsko na najnižšom bode svetovej hospodárskej krízy zaznamenalo veľmi strmý pokles HDP, keďže fínske hospodárstvo sa tradične spolieha na výsledky vývozu svojich hlavných priemyselných odvetví. V roku 2009 sa zaznamenal pokles HDP vo výške 8,2 %, ktorý bol spôsobený výnimočne strmým poklesom vývozu (20 %-ný pokles objemu) a s ním spojenými vplyvmi straty dôvery na investície. Miera nezamestnanosti sa zvýšila o približne 2 percentuálne body: z hodnoty 6,4 % pracovnej sily v roku 2008 sa zvýšila na 8,3 % v roku 2010. Fínsko zaznamenalo silné oživenie hospodárstva, pričom HDP vykázal v roku 2010 nárast o 3,1 % udržovaný tak domácim dopytom, ako aj oživením vývozu. Ceny nehnuteľností a objem bytovej výstavby zaznamenali po krátkom poklese v roku 2009 rýchly obrat a dosiahli úrovne spred krízy, čím vznikli isté obavy z nadmernej expanzie trhu s nehnuteľnosťami. Hospodárska kríza spôsobila vo Fínsku celkový deficit verejných financií vo výške 2,5 % HDP v roku 2010 a zadlženosť vo výške 48,5 % HDP.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ programu stability, je na roky 2011 – 2012 realistický, ale na nasledujúce obdobie je v istej miere príliš priaznivý. Pokiaľ ide o obdobie 2011 – 2012, makroekonomický scenár je v súlade s jarnou predpoveďou útvarov Komisie. Na obdobie 2013 – 2015 sa v programe stability predpokladá rast vo výške približne 2 % HDP, čo mierne prekračuje odhady potenciálneho rastu vo výške 1,5 % a z čoho by teda mohli vyplývať isté riziká poklesu. Cieľom rozpočtovej stratégie je znížiť deficit na 0,9 % HDP v roku 2011 a 0,7 % v roku 2012, odzrkadľujúc cyklické zlepšenie hospodárstva a isté konsolidačné opatrenia, o ktorých už rozhodla predchádzajúca vláda. V aktualizovanom programe stability sa však na obdobie 2013 – 2015 neplánuje žiadna ďalšia fiškálna konsolidácia. Riziká pre rozpočtové ciele sa zdajú byť vyrovnané. Najvýraznejším rizikovým faktorom je celosvetové makroekonomické prostredie, ktoré má už tradične silný vplyv na fínske hospodárstvo spoliehajúce sa na vývoz.

               (9)

               V poslednej aktualizácii programu stability sa neplánuje využiť predpovedané zlepšenie hospodárskych podmienok na konsolidáciu rozpočtu v strednodobom horizonte. Hoci strednodobý cieľ, ktorý fínske orgány vymedzili ako štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP, sa podľa prognóz v roku 2011 dosiahne, v nasledujúcich rokoch štrukturálne saldo pravdepodobne nedosiahne tento cieľ.

               (10)

               Podľa posledného posúdenia Komisie riziká týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií sa zdajú byť stredné. Zatiaľ čo jednou z priorít jednotlivých fínskych vlád bolo prijatie opatrení na pôsobenie proti vplyvom starnutia obyvateľstva. Fínsko podlieha strednej úrovni rizika, pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Krajina sa napriek tomu musí vyrovnať so silným a bezprostredným demografickým posunom a vo verejných financiách ešte stále existuje značný stabilizačný interval. Tento problém vplýva na mnohé oblasti politiky. Starnutie obyvateľstva povedie k značnému zvýšeniu dopytu po službách spojených so starnutím, ktoré vo Fínsku najčastejšie poskytujú miestne samosprávy. Z rôznych štúdií vyplýva, že produktivita verejných služieb zaznamenala v posledných rokoch len veľmi slabé zlepšenie. Fínske orgány už uskutočnili niekoľko reforiem zameraných na reštrukturalizáciu verejných služieb a posilnenie produktivity tak na úrovni ústredných orgánov verejnej správy, ako aj na úrovni miestnej samosprávy. Relatívne rozsiahle investície do informačných technológií vo verejnom sektore ešte nepriniesli zlepšenia produktivity, čo naznačuje, že je potrebné, aby investície boli sprevádzané štrukturálnymi a administratívnymi zmenami. Celkovo je možné povedať, že pokiaľ ide o dosiahnutie zvýšenia produktivity a zníženia nákladov pri poskytovaní verejných služieb, existuje stále priestor na ďalšie opatrenia.

               (11)

               Súčasné zvýšenie dlhodobej nezamestnanosti je dôvodom na obavy. V období 2005 – 2008 zaznamenala dlhodobá nezamestnanosť podstatný pokles, ale v roku 2009 začala opäť rásť. Koncom marca 2011 bolo evidovaných 57 400 dlhodobo nezamestnaných, kým v predchádzajúcom roku to bolo 12 400. Mnohí dlhodobo nezamestnaní sa v súčasnosti nachádzajú vo vekovej skupine 55 – 64 rokov. Z dôvodu štruktúr odchodu do dôchodku bude najväčší nárast nezamestnanosti zaznamenaný vo vekovej skupine 45 – 54 rokov. Hoci sa miera dlhodobej nezamestnanosti vo Fínsku nachádza pod priemerom EÚ, táto problematika by sa mala posudzovať v kontexte zabezpečenia ponuky pracovnej sily v budúcnosti a v kontexte sociálneho začlenenia. Zo skúseností vyplýva, že je to najmä dlhodobá nezamestnanosť, ktorá zvyšuje riziko chudoby a sociálneho vylúčenia. Hoci fínske orgány považujú dlhodobú nezamestnanosť za pálčivý problém, zatiaľ nebola na boj proti nej navrhnutá žiadna komplexná stratégia. Fínsko počas krízy účinne rozšírilo svoje opatrenia aktívnej politiky trhu práce na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí. Hoci sa týmito opatreniami prispelo k zníženiu nezamestnanosti mladých ľudí v období 2010 – 2011, táto nezamestnanosť je naďalej vyššia ako priemer EÚ a môže si vyžadovať nové opatrenia. Posilnením opatrení aktívnej politiky trhu práce by sa rovnakým spôsobom pomohlo zvrátiť negatívny trend v oblasti dlhodobej nezamestnanosti.

               (12)

               Vzhľadom na demografické zmeny je zvýšenie miery zamestnanosti starších pracovníkov dôležité pre verejné financie a kľúčové na uspokojenie dopytu po pracovnej sile v budúcnosti. Fínsky dôchodkový systém bol v roku 2005 zreformovaný a dôchodkové dávky sa v roku 2009 prepojili s koeficientom strednej dĺžky života. Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku však v súčasnosti nie je prepojený so strednou dĺžkou života. Vzhľadom na neustále rastúcu strednú dĺžku života by takéto prepojenie nielen prispelo k ponuke pracovnej sily, ale takisto by sa ním pomohli zaistiť primerané dôchodky. Systémy predčasného odchodu do dôchodku sa počas uplynulých pár rokov obmedzili, ale v tejto oblasti ešte stále existuje priestor na ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie stimulov zamestnanosti, pokiaľ ide o starších ľudí. Rozšírené dávky v nezamestnanosti pre starších ľudí fungujú napr. viac-menej rovnako ako zrušené nezamestnanecké dôchodky. Napriek zlepšeniam v poslednom desaťročí sú miery zamestnanosti starších pracovníkov a reálny vek odchodu do dôchodku sú príliš nízke. Postihnutie je veľmi často dôvodom odchodu do predčasného dôchodku. Zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku si vyžaduje opatrenia, ktoré takisto zohľadňujú kvalitu pracovného života vrátane blahobytu a zdravia zamestnancov. Je to dôležité najmä vzhľadom na vysoký počet ľudí na invalidnom dôchodku. Fínsko od roku 2009 vynaložilo približne 21 mil. EUR na projekty zamerané na zlepšenie pracovného prostredia. Vplyv týchto iniciatív si zasluhuje posúdenie. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je vo Fínsku už tradične veľmi vysoká a vzhľadom na vznikajúce požiadavky na nové zručnosti a demografické zmeny bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu.

               (13)

               Posilnenie hospodárskej súťaže, najmä v sektore služieb, sa vo Fínsku stáva stále dôležitejším v kontexte posilňovania produktivity a možného hospodárskeho rastu. Odľahlá zemepisná poloha Fínska a jeho riedka hustota zaľudnenia oslabujú hospodársku súťaž, čo vedie k pomerne nízkemu rastu produktivity v neobchodovateľných sektoroch. Existujúce podnikateľské štruktúry sú z času na čas vysoko koncentrované, najmä v potravinárskom priemysle, veľko- a maloobchode. Môže to prispievať k pomerne vysokej úrovni spotrebiteľských cien, hoci diaľková doprava tu takisto môže zohrávať istú úlohu. Maloobchodné ceny patria k najvyšším v EÚ. Hospodársku súťaž v maloobchode naďalej čiastočne obmedzujú právne predpisy, a to napriek istým nedávnym uvoľneniam, ako aj prekážky, ktoré bránia zahraničným a domácim podnikom, aby vstúpili na trh, resp. ho opustili.

               (14)

               Vo fínskom programe stability a národnom programe reforiem nie sú vyslovene formulované konkrétne záväzky v rámci Paktu Euro Plus, ale očakáva sa, že tieto záväzky sa predložia po vytvorení novej vlády.

               (15)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem, pričom zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-hospodársku politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ, a to vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ. Komisia zastáva názor, že by sa mali špecifikovať strednodobé konsolidačné opatrenia a že sú potrebné ďalšie opatrenia na zlepšenie udržateľnosti verejných financií aj prostredníctvom posilnenia produktivity verejného sektora. Ďalšie opatrenia sú takisto potrebné na zvýšenie motivácie pracovať a na zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku, ako aj na posilnenie produktivity a hospodárskej súťaže na trhoch sektora služieb.

               (16)

               Vzhľadom na toto posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. júna 2010 Rada preskúmala aktualizáciu programu stability Fínska na rok 2011 a jej stanovisko (3) sa odráža najmä v nižšie uvedených odporúčaniach 1 a 2. Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Fínska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Pokračovať vo fiškálnej konsolidácii a použiť všetky neočakávané príjmy na zníženie deficitu, pričom sa prijmú ďalšie opatrenia na zachovanie fiškálnej pozície nad strednodobým cieľom, najmä prostredníctvom dodržiavania strednodobého cieľa týkajúceho sa výdavkov.

               2.

               Prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie zvýšenia produktivity a zníženia nákladov pri poskytovaní verejných služieb vrátane štrukturálnych zmien s cieľom reagovať na výzvy vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva.

               3.

               Lepšie zamerať opatrenia aktívnej politiky pracovného trhu na dlhodobo nezamestnaných a mladých ľudí.

               4.

               Prijať opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti starších pracovníkov a ich účasti na celoživotnom vzdelávaní. Prijať ďalšie kroky po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou na podporu toho, aby starší pracovníci zostali na trhu práce, opatreniami znížiť predčasný odchod a zvýšiť vek odchodu do dôchodku. So zreteľom na už existujúci systém prepojenia dôchodkov s priemernou dĺžkou života zvážiť prepojenie medzi zákonom stanovenými vekovými hranicami pre odchod do dôchodku s priemernou dĺžkou života.

               5.

               Prijať ďalšie opatrenia na ďalšie otvorenie sektora služieb prostredníctvom zmeny regulačného rámca a odstránením obmedzení s cieľom uľahčiť nový vstup na trhy sektora služieb, najmä pokiaľ ide o maloobchodný sektor.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/22 zo 7. januára 2016, ktoré sa týka prevencie a zníženia kontaminácie liehovín z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc etylkarbamátom a ktorým sa zrušuje odporúčanie 2010/133/EÚ (Text s významom pre EHP)

text:
               9.1.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 6/8

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2016/22
   zo 7. januára 2016,
   ktoré sa týka prevencie a zníženia kontaminácie liehovín z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc etylkarbamátom a ktorým sa zrušuje odporúčanie 2010/133/EÚ
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Vedecký panel pre kontaminanty v potravinovom reťazci Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) prijal 20. septembra 2007 odborné stanovisko týkajúce sa etylkarbamátu a kyseliny kyanovodíkovej v potravinách a nápojoch (1). Vedecký panel dospel k záveru, že etylkarbamát v alkoholických nápojoch predstavuje zdravotné riziko, najmä pokiaľ ide o brandy z kôstkovíc, a odporučil prijať opatrenia na zníženie hodnôt etylkarbamátu v týchto nápojoch. Keďže kyselina kyanovodíková je významným prekurzorom vzniku etylkarbamátu v liehovinách z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc, panel dospel k záveru, že by tieto opatrenia mali byť zamerané na kyselinu kyanovodíkovú a iné prekurzory etylkarbamátu, aby sa zabránilo vzniku etylkarbamátu v čase použiteľnosti týchto výrobkov.

               (2)

               Maximálne hodnoty pre obsah kyseliny kyanovodíkovej v liehovinách z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc sa stanovili v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2). V tomto nariadení sa uvádza, že maximálny obsah kyseliny kyanovodíkovej v liehovinách z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc má byť 7 gramov na hektoliter 100 obj. % alkoholu (70 mg/l).

               (3)

               V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 (3) sa stanovuje maximálne množstvo kyseliny kyanovodíkovej v alkoholických nápojoch: 35 mg/kg. Toto maximálne množstvo sa uplatňuje bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (ES) č. 110/2008.

               (4)

               V odporúčaní Komisie 2010/133/EÚ (4) sa stanovil Kódex postupov na prevenciu a zníženie hodnôt etylkarbamátu v liehovinách z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc, a členským štátom sa odporučilo, aby prijali potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby tento kódex vykonávali všetci dotknutí prevádzkovatelia potravinárskych podnikov. Ďalej bolo treba zabezpečiť, aby sa prijali všetky vhodné opatrenia na dosiahnutie čo najnižších hodnôt etylkarbamátu v liehovinách z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc v snahe dosiahnuť cieľovú hodnotu 1 mg/l. Odporučilo sa navyše monitorovať hodnoty etylkarbamátu v liehovinách z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc v období rokov 2010, 2011 a 2012 s cieľom posúdiť vplyv kódexu postupov.

               (5)

               Výsledky tohto monitorovania boli uvedené v technickej správe „Hodnotenie údajov z monitorovania hodnôt etylkarbamátu v rokoch 2010 – 2012 (5)“ prijatej 28. marca 2014. Správa poskytuje prehľad hodnôt etylkarbamátu v „liehovinách vyrobených z kôstkového ovocia“ a „liehovinách vyrobených z ovocia iného ako kôstkové ovocie“ získaných počas trojročného odberu vzoriek v období rokov 2010 – 2012. Vo všeobecnosti možno uviesť, že v súbore údajov o etylkarbamáte získaných v období rokov 2010 – 2012 predstavovalo 80 % analytických výsledkov v prípade „liehovín vyrobených z kôstkového ovocia“ a 95 % analytických výsledkov v prípade „liehovín vyrobených z ovocia iného ako kôstkové ovocie“ nižšie hodnoty, ako je cieľová hodnota 1mg/l. Stredný výskyt v tých istých skupinách potravín bol tiež pod cieľovou hodnotou (zhruba dve tretiny cieľovej hodnoty v prípade „liehovín vyrobených z kôstkového ovocia“ a jedna tretina cieľovej hodnoty v prípade „liehovín vyrobených z ovocia iného ako kôstkové ovocie“).

               (6)

               Je vhodné zachovať Kódex postupov s cieľovou hodnotou pre etylkarbamát 1 mg/l, ale zároveň ho aj aktualizovať na základe získaných skúseností a zosúladiť ho v určitých aspektoch s Kódexom postupov týkajúcim sa kontaminácie destilátov z kôstkovíc etylkarbamátom, prijatým v roku 2011 (CAC/RCP 70-2011),

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby členské štáty

               1.

               prijali potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, aby „Kódex postupov na prevenciu a zníženie kontaminácie liehovín z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc etylkarbamátom“, ktorý sa uvádza v prílohe k tomuto odporúčaniu, vykonávali všetky hospodárske subjekty zapojené do výroby, balenia, prepravy, uchovávania a skladovania destilátov z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc;

               2.

               zabezpečili prijatie všetkých vhodných opatrení na dosiahnutie čo najnižších hodnôt etylkarbamátu v liehovinách z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc v snahe dosiahnuť cieľovú hodnotu 1 mg/l.

         Odporúčanie 2010/133/EÚ sa zrušuje.

      V Bruseli 7. januára 2016

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Stanovisko vedeckého panelu pre kontaminanty v potravinovom reťazci vydané na žiadosť Európskej komisie, ktoré sa týka etylkarbamátu a kyseliny kyanovodíkovej v potravinách a nápojoch, Vestník EFSA (EFSA Journal) (2007) č. 551, s. 1 – 44. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/Contam_ej551_ethyl_carbamate_en_rev.1,3.pdf.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 z 15. januára 2008 o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 1576/89 (Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 16).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 zo 16. decembra 2008 o arómach a určitých zložkách potravín s aromatickými vlastnosťami na použitie v potravinách a o zmene a doplnení nariadenia Rady (EHS) č. 1601/91, nariadení (ES) č. 2232/96 a (ES) č. 110/2008 a smernice 2000/13/ES (Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 34).

      (4)  Odporúčanie Komisie 2010/133/EÚ z 2. marca 2010, ktoré sa týka prevencie a zníženia kontaminácie liehovín z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc etylkarbamátom a monitorovania hodnôt etylkarbamátu v týchto nápojoch (Ú. v. EÚ L 52, 3.3.2010, s. 53).

      (5)  Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, 2014; Hodnotenie údajov z monitorovania hodnôt etylkarbamátu v rokoch 2010 – 2012. Podporná publikácia EFSA 2014: EN-578. 22 s Dostupné na: http://www.efsa.europa.eu/en/supporting/doc/578e.pdf.

      PRÍLOHA
      ÚVOD

                  1.

                  Etylkarbamát je zlúčenina, ktorá prirodzene vzniká pri fermentačných procesoch v potravinách a alkoholických nápojoch, ako sú chlieb, jogurt, sójová omáčka, víno, pivo, a najmä liehoviny z kôstkovíc a z výliskov z kôstkovíc, predovšetkým z čerešní, sliviek, mirabeliek a marhúľ.

                  2.

                  Etylkarbamát môže vznikať z rôznych látok prítomných v potravinách a nápojoch, napríklad aj z kyanovodíka (alebo z kyseliny kyanovodíkovej), močoviny, citrulínu a iných N-karbamylových zlúčenín. Kyanát je asi vo väčšine prípadov hlavným prekurzorom, pričom reaguje s etanolom a vytvára etylkarbamát.

                  3.

                  V destilátoch z kôstkovíc (liehovinách z kôstkovíc a výliskov z kôstkovíc) môže etlykarbamát vznikať z kyanogénnych glykozidov, ktoré sú prirodzenou súčasťou kôstok. Pri mletí ovocia môže dôjsť k nalomeniu kôstky, pričom sa uvoľnené kyanogénne glykozidy môžu dostať do styku s enzýmami v ovocnom kvase. Kyanogénne glykozidy sa potom rozkladajú na kyselinu kyanovodíkovú/kyanidy. Kyselina kyanovodíková sa môže uvoľňovať aj z neporušených kôstok pri dlhom skladovaní kvasu. V priebehu destilácie sa môže kyselina kyanovodíková obohatiť vo všetkých frakciách. Pod vplyvom svetla kyanid oxiduje na kyanát, ktorý v reakcii s etanolom vytvára etylkarbamát. Keď sa už raz spustí reakcia, nedá sa viac zastaviť. Určité environmentálne podmienky, ako napríklad vystavenie svetlu, vysokej teplote a prítomnosti iónov medi podporujú tvorbu etylkarbamátu v destiláte.

                  4.

                  Výrazné zníženie koncentrácie etylkarbamátu je možné dosiahnuť dvoma rôznymi spôsobmi: po prvé, znížením koncentrácie hlavných prekurzorov, po druhé, obmedzením tendencie týchto látok reagovať a tvoriť kyanát. Základné ovplyvňujúce faktory sú: koncentrácia prekurzorov (napr. kyselina kyanovodíková a kyanidy) a podmienky skladovania ako napr. vystavenie svetlu a teplota.

                  5.

                  Hoci doposiaľ neboli zistené nijaké výrazné súvislosti medzi množstvom kyseliny kyanovodíkovej a etylkarbamátu, je zrejmé, že vysoká koncentrácia kyseliny kyanovodíkovej za určitých podmienok podmieňuje vysoký obsah etylkarbamátu. Možné zvýšenie tvorby etylkarbamátu sa spájalo s hodnotami rovnajúcimi sa alebo vyššími ako 1 mg/l kyseliny kyanovodíkovej v konečnom destiláte (1)
                      (2). Na základe praktických skúseností možno predpokladať, že z 1 mg kyseliny kyanovodíkovej môže vzniknúť až 0,4 mg etylkarbamátu v neekvimolárnom pomere.

                  6.

                  V časti I sú uvedené podrobnosti o výrobnom procese. Časť II obsahuje konkrétne odporúčania založené na osvedčených výrobných postupoch (GMP).

            I.   OPIS VÝROBNÉHO PROCESU

                  7.

                  Výrobný proces v prípade ovocných liehovín a liehovín z výliskov z kôstkovíc pozostáva z mletia a fermentácie celých plodov a z následnej destilácie. Proces sa obyčajne skladá z týchto krokov:

                              —

                              drvenie celých zrelých plodov,

                              —

                              fermentácia zmesi v kadiach z nehrdzavejúcej ocele alebo iných nádobách vhodných na fermentáciu,

                              —

                              premiestnenie fermentovanej zmesi do zariadenia na destiláciu, obyčajne do medeného kotla,

                              —

                              ohrievanie fermentovanej zmesi vhodnou metódou ohrevu, aby sa alkohol pomaly odparil,

                              —

                              ochladenie alkoholových výparov vo vhodnej destilačnej kolóne (napr. z nehrdzavejúcej ocele), kde sa výpary zrážajú a zachytávajú,

                              —

                              oddelenie troch rôznych frakcií alkoholu: „úkvap“, „jadro“ a „dokvap“.

                  8.

                  Počas destilácie sa najskôr odparí úkvap. Väčšinou sa dá rozoznať podľa arómy, ktorá pripomína riedidlo alebo lak. Táto frakcia obyčajne nie je vhodná na konzumáciu a mala by sa zlikvidovať.

                  9.

                  V prostrednej fáze destilačného cyklu (v tzv. „jadre“) dochádza k destilácii základného alkoholu všetkých liehovín – etylalkoholu (etanolu). Táto časť destilačného cyklu, ktorá má najnižší obsah prchavých látok iných ako etanol a vyznačuje sa čistými ovocnými arómami, sa vždy zachytáva.

                  10.

                  V „dokvape“ destilácie sa nachádza kyselina octová a pribudliny, ktoré sú často identifikovateľné podľa nepríjemnej octovej a rastlinnej arómy. Aj dokvap sa likviduje, môže sa však redestilovať, pretože stále obsahuje určité množstvo etanolu.

            II.   ODPORÚČANÉ POSTUPY ZALOŽENÉ NA OSVEDČENÝCH VÝROBNÝCH POSTUPOCH (GMP)

         Suroviny a príprava ovocného kvasu

                  11.

                  Aby sa zabránilo uvoľňovaniu kyseliny kyanovodíkovej, ktorá je prekurzorom etylkarbamátu, mali by sa vybrať vhodné suroviny a zvoliť vhodná príprava ovocného kvasu.

                  12.

                  Kôstkové ovocie by malo byť kvalitné, mechanicky nepoškodené a mikrobiologicky vyhovujúce, pretože poškodené alebo pokazené ovocie môže obsahovať viac voľného kyanidu.

                  13.

                  Odporúča sa ovocie odkôstkovať.

                  14.

                  Ak sa ovocie neodkôstkuje, malo by sa mlieť opatrne, aby sa kôstky nerozdrvili. Ak je to možné, kôstky by sa mali vyňať z kvasu.

         Fermentácia

                  15.

                  Do pomletého ovocia by sa podľa návodu na použitie mali pridať kmene kvasiniek vhodné na výrobu alkoholu.

                  16.

                  S pomletým fermentovaným ovocím by sa malo zaobchádzať podľa prísnych hygienických predpisov a malo by sa minimalizovať jeho vystavenie svetlu. Fermentovaný ovocný kvas obsahujúci kôstky by sa mal skladovať len krátko pred destiláciou, pretože kyselina kyanovodíková sa môže uvoľňovať aj z neporušených kôstok v prípade dlhšieho skladovania kvasu.

         Destilačné zariadenie

                  17.

                  Aby sa kyselina kyanovodíková nedostala do destilátu, malo by sa použiť vhodné destilačné zariadenie a zvoliť vhodný destilačný proces.

                  18.

                  Súčasťou destilačného zariadenia by mali byť zariadenia na automatické oplachovanie a medené katalytické konvertory. Zariadenia na automatické oplachovanie udržujú destilačné zariadenia čisté a medené katalytické konvertory viažu kyselinu kyanovodíkovú skôr, ako prenikne do destilátu.

                  19.

                  Zariadenia na automatické oplachovanie nie sú potrebné v prípade prerušovanej destilácie. Destilačné zariadenie by sa malo systematicky a dôkladne čistiť.

                  20.

                  V určitých prípadoch, ak sa nepoužijú medené katalytické konvertory alebo iné vhodné oddeľovače kyanidov, mali by sa pred destiláciou do ovocného kvasu pridať činidlá s obsahom medi. Činidlá s obsahom medi sa pridávajú preto, aby viazali kyselinu kyanovodíkovú. Činidlá s obsahom medi sa predávajú v špecializovaných predajniach a mali by sa používať presne podľa pokynov výrobcu. Tieto prípravky obsahujú ióny medi (I), ktoré viažu kyselinu kyanovodíkovú. Ióny medi (II) sú neúčinné a nemali by sa používať.

                  21.

                  Zatiaľ čo ióny medi môžu zabrániť vzniku prekurzorov etylkarbamátu v kvase a v destilačných zariadeniach, môžu podporovať tvorbu etylkarbamátu v destiláte. Preto použitie kondenzátora z nehrdzavejúcej ocele na konci destilačného zariadenia namiesto medeného kondenzátora obmedzí prítomnosť medi v destiláte a zníži mieru tvorby etylkarbamátu.

         Destilačný proces

                  22.

                  Kôstky, ktoré sa nachádzajú v ovocnom kvase, by sa nemali dostať do destilačného zariadenia.

                  23.

                  Destilácia by mala prebiehať tak, aby sa alkohol vyparoval pomaly (napr. zohrievaním parou namiesto otvoreného plameňa).

                  24.

                  Prvá frakcia destilátu, tzv. „úkvap“, by sa mala opatrne oddeliť.

                  25.

                  Následne by sa mala zozbierať prostredná frakcia, tzv. „jadro“, a uložiť na tmavé miesto. Keď obsah alkoholu v destilačnej predlohe dosiahne 50 obj. %, malo by sa začať so zberom tzv. „dokvapu“ tak, aby sa všetok etylkarbamát, ktorý mohol vzniknúť, oddelil vo frakcii dokvapu.

                  26.

                  Oddelený dokvap, ktorý môže obsahovať etylkarbamát, by sa mal zozbierať a v prípade, že sa použije na redestiláciu, mal by sa redestilovať samostatne. Na zníženie koncentrácie etylkarbamátu je však lepšie dokvap zlikvidovať.

         Kontrola destilátu, redestilácia a skladovanie

         Kyselina kyanovodíková:

                  27.

                  Hodnoty kyseliny kyanovodíkovej v destilátoch by sa mali pravidelne kontrolovať. Hodnoty by sa mali stanoviť vhodnými testami, buď použitím súpravy na rýchle určenie hodnôt kyseliny kyanovodíkovej, prípadne špecializovaným laboratóriom.

                  28.

                  Ak koncentrácia kyseliny kyanovodíkovej v destiláte prekročí hodnotu 1 mg/l, odporúča sa, v prípade potreby, redestilácia s katalytickými konvertormi alebo činidlami s obsahom medi (pozri body 18 a 20).

                  29.

                  Destiláty s hodnotou kyseliny kyanovodíkovej blížiacou sa 1 mg/l by sa za ideálnych podmienok mali tiež redestilovať, alebo ak to nie je možné, skladovať v nepriesvitných fľašiach, príp. v uzavretých škatuliach, pokiaľ možno čo najkratšie a nie pri vysokých teplotách, aby sa zabránilo vzniku etylkarbamátu počas skladovania.

         Etylkarbamát:

                  30.

                  Testy na zistenie koncentrácie etylkarbamátu sa odporúčajú v prípade destilátov, v ktorých už mohlo dôjsť k vzniku tejto zlúčeniny (napr. v destilátoch, pri ktorých nie je známy proces výroby, v destilátoch s vyššími hodnotami kyanidov alebo v destilátoch, ktoré boli skladované na svetle alebo pri vysokých teplotách). Hodnotu etylkarbamátu môže testovať iba špecializované laboratórium.

                  31.

                  Ak sa v destiláte preukáže koncentrácia etylkarbamátu vyššia, ako je cieľová hodnota 1 mg/l, destilát by sa mal v prípade potreby redestilovať.

         (1)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (I), Kleinbrennerei 1998; 11: 9-13.

         (2)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (II), Kleinbrennerei 1999; 1: 5-13.