title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/58

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/17
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zahájení novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskcyh politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu vyplývajúcu z mechanizmu varovania, v ktorej neurčila Luxembursko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj priority pre opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Luxembursko 27. apríla 2012 predložilo svoj program stability, ktorý sa vzťahuje na obdobie 2012 – 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability, je realistický. Najmä scenár programu stability na roky 2012 a 2013 sa veľmi približuje prognóze útvarov Komisie z jari 2012. Strednodobé prognózy deficitu vychádzajú z mierne optimistického scenára rastu, ktorý sa pohybuje nad potenciálnym rastom, hoci je stále dostatočne pod priemernou historickou úrovňou. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je znížiť deficit z 1,5 % v roku 2012 na 0,9 % v roku 2014 prostredníctvom balíka konsolidačných opatrení vo výške približne 1,2 % HDP a poskytnúť väčší priestor na manévrovanie v prípade negatívnych otrasov. Programom stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ štrukturálneho prebytku vo výške 0,5 %. Tento strednodobý rozpočtový cieľ však nemožno podľa ustanovení Paktu o stabilite a raste považovať za primeraný, pretože na základe súčasných politík a prognóz sa nezdá, že tento strednodobý rozpočtový cieľ dostatočne zohľadňuje implicitné záväzky vzťahujúce sa na starnutie obyvateľstva, napriek dlhu nižšiemu, než je referenčná hodnota stanovená v zmluve. Okrem toho by sa Luxembursko na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2012, ako aj na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda v programe stability výrazne odchýlilo od svojho strednodobého rozpočtového cieľa od roku 2012. Očakáva sa, že miera rastu výdavkov verejnej správy po odpočítaní diskrečných opatrení na strane príjmov výrazne prekročí referenčnú hodnotu pre výdavky stanovenú v Pakte o stabilite a raste. Hrubý verejný dlh vo výške 20 % HDP je pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve.

               (11)

               Vláda 20. januára 2012 prijala návrh zákona na reformovanie dôchodkového systému pre súkromný a verejný sektor. Reformou by sa zaviedli niektoré nápravné mechanizmy pre prípad nepriaznivého vývoja finančnej situácie systému a upravila by sa veľmi veľkorysá metóda výpočtu príspevkov. Nová metóda výpočtu sa však bude zavádzať postupne v priebehu veľmi dlhého obdobia 40 rokov. Okrem toho možnosti predčasného odchodu do dôchodku zostávajú vcelku nezmenené a neboli navrhnuté žiadne opatrenia na naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života. Celkovo Luxembursko podniká kroky správnym smerom, zdá sa však, že návrh reformy nepredstavuje dostatočnú záruku dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

               (12)

               V januári 2012 parlament prijal zákon na obmedzenie uplatňovania automatickej indexácie miezd medzi rokmi 2012 a 2014 s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť luxemburského hospodárstva. Okrem možnej zmeny referenčného indexu však vláda neoznámila žiadne ďalšie plány na trvalú revíziu systému stanovovania miezd. Aj keď je produktivita Luxemburska v súčasnosti veľmi vysoká, priestor na manévrovanie v súvislosti s rastom produktivity je čoraz menší. Aby sa z dlhodobého hľadiska zachovala konkurencieschopnosť luxemburského hospodárstva, je po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou potrebná trvalá revízia systému stanovovania miezd.

               (13)

               Luxembursko prijalo niektoré relevantné a dôveryhodné kroky na riešenie relatívne vysokej nezamestnanosti mladých ľudí. S cieľom uľahčiť integráciu mladých ľudí na trhu práce je však potrebná ucelená stratégia okrem iného na posilnenie spolupráce medzi samosprávami a na zlepšenie účinnosti služieb zamestnanosti. Na mladých ľudí, ktorí si hľadajú prácu, a najmä na tých, ktorí majú nižšiu úroveň vzdelania, by sa mali vzťahovať vyššie investície do odbornej prípravy a vzdelávania.

               (14)

               Očakáva sa, že Luxembursko bude čeliť ťažkostiam pri dosahovaní svojho cieľa v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov na rok 2020. Podľa najnovších prognóz na rok 2020 založených na existujúcich opatreniach sa v porovnaní s cieľom znížiť emisie o 20 % v Luxembursku v rokoch 2005 až 2020 očakáva zvýšenie emisií v odvetviach, na ktoré sa nevzťahuje systém ETS (systém obchodovania s emisiami), o 6 %. Najvýznamnejším zdrojom emisií je odvetvie cestnej dopravy, ktorý má veľký potenciál na zníženie emisií. Cena pohonných hmôt zostáva jednou z najnižších v EÚ, čím sa povzbudzuje „palivová turistika“ a vyvolávajú negatívne vedľajšie účinky z hľadiska znečistenia a preťaženia. Na zníženie emisií skleníkových plynov sú potrebné dodatočné politiky, alebo sa budú musieť použiť nákladné mechanizmy flexibility.

               (15)

               Luxembursko v rámci Paktu Euro Plus prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky, ako aj plnenie záväzkov predložených v roku 2011, sa týkajú zlepšovania konkurencieschopnosti, zvýšenia zamestnanosti a posilnenia finančnej stability. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v odporúčaniach.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska. Posúdila program stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zachovať zdravú fiškálnu pozíciu korekciou akejkoľvek odchýlky od strednodobého rozpočtového cieľa, ktorý zabezpečuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií, predovšetkým s prihliadnutím na implicitné záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva. Na tento účel posilniť a dôsledne vykonať rozpočtovú stratégiu za pomoci dostatočne konkretizovaných opatrení na rok 2013 a neskoršie obdobie vrátane dodržania referenčnej hodnoty pre výdavky.

               2.

               Posilniť navrhovanú dôchodkovú reformu prijatím dodatočných opatrení na zvýšenie účasti starších pracovníkov, najmä zabránením predčasnému odchodu do dôchodku, ako aj prijatím ďalších opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku, najmä naviazaním zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života s cieľom zaručiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému.

               3.

               Uskutočniť po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnou praxou ďalšie kroky na reformu systému vyjednávania o mzdách a indexácie miezd s cieľom zachovať konkurencieschopnosť luxemburského hospodárstva z dlhodobejšieho hľadiska, pričom v prvom rade zachovaním súčasného jednoročného intervalu indexácie po roku 2014 a znížením vplyvu energetiky a iných nestálych položiek na referenčný index.

               4.

               Pokračovať v úsilí o zníženie nezamestnanosti mladých ľudí posilnením zapojenia zainteresovaných strán a posilnením opatrení v oblasti odbornej prípravy a vzdelávania, najmä v prípade osôb s nízkym vzdelaním, s cieľom lepšie prispôsobiť zručnosti a kvalifikácie mladých ľudí dopytu po pracovnej sile.

               5.

               Zabezpečiť, aby sa splnili ciele týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov z činností, na ktoré sa ETS (systém obchodovania s emisiami) nevzťahuje, najmä zvýšením zdanenia energetických výrobkov.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 210, 16.7.2011, s. 5.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na roky 2012 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/5

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Belgicka na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Belgicka na roky 2012 – 2016
   2013/C 217/02
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy členských štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o prijatí Paktu pre rast a zamestnanosť, ktorým sa stanovuje jednotný rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (4) týkajúce sa národného programu reforiem Belgicka na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Belgicka na roky 2011 – 2015.

               (5)

               Komisia prijala 28. novembra 2012 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2013. V ten istý deň, t. j. 28. novembra 2012, Komisia prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, pričom Belgicko bolo uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrení na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Komisia 10. apríla 2013 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania pre Belgicko podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe analýzy Komisie Rada dospela k záveru, že v Belgicku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Pozornosť si naďalej vyžaduje makroekonomický vývoj v oblastiach vonkajšej konkurencieschopnosti tovarov a zadlženia, a to najmä v súvislosti s vplyvom vysokej úrovne verejného dlhu na reálnu ekonomiku.

               (9)

               Belgicko 29. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj program stability, ktorý sa týka obdobia rokov 2012 – 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito dvoma programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. V porovnaní s predpoveďou útvarov Komisie z jari 2013, v ktorej sa predpovedá, že rast HDP bude v roku 2013 nulový a v roku 2014 narastie na 1,2 %, je makroekonomický scenár o niečo optimistickejší (predpovedá rast 0,2 % a 1,5 %). Belgicko od roku 2010 a najmä v roku 2012 zavádzalo konsolidačné opatrenia a v roku 2012 zaviedlo aj štrukturálne reformy do dôchodkového systému, systému dávok v nezamestnanosti a na trhoch s produktmi. Fiškálne úsilie však nebolo dostatočné na to, aby bolo v súlade s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009 o odstránení nadmerného deficitu. Vzhľadom na rekapitalizáciu bankovej skupiny Dexia, ktorá mala na výsledný deficit negatívny vplyv predstavujúci 0,8 % HDP, a vzhľadom na horší hospodársky vývoj v druhej polovici roka 2012, než sa očakávalo, sa lehota na rok 2012 na úpravu nadmerného deficitu nedodržala. Z tohto dôvodu sa teraz predpokladá, že deficit klesne od roku 2013 pod referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je dosiahnuť štrukturálne vyrovnaný rozpočet do roku 2015 a dosiahnuť strednodobý cieľ v roku 2016. V programe stability sa zmenil strednodobý cieľ z prebytku 0,5 % na 0,75 % HDP. Nový strednodobý cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Program stability je v súlade s novou lehotou pre postup nadmerného deficitu stanovenou na rok 2013, avšak podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2013 je bezpečnostný priestor na porušenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve nepatrný a na rok 2013 sa predpovedá deficit vo výške 2,9 % HDP.
               Plánovaný ročný pokrok smerom k strednodobému cieľu, ktorý by sa mal podľa predpovede dosiahnuť do roku 2016, je vyšší než 0,5 % HDP (v štrukturálnom vyjadrení). Na obdobie po roku 2013 neboli vymedzené žiadne konsolidačné opatrenia. Podľa informácií uvedených v programe stability sa očakáva, že miera rastu výdavkov štátu bez diskrečných opatrení na strane príjmov prispeje v období rokov 2014 až 2016 k ročnej štrukturálnej úprave smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa o 0,5 % HDP. Podľa programu stability dosiahne pomer dlhu 100 % HDP v roku 2013 a postupne bude klesať až na 93 % HDP v roku 2016. Očakáva sa, že Belgicko bude v období rokov 2014 až 2016 v prechodnom období, pokiaľ ide o dodržiavanie dlhového kritéria. Referenčná hodnota pre dlh bude podľa plánov splnená na konci prechodného obdobia. Z predpovede útvarov Komisie z jari 2013, v ktorej sa predpovedá, že pomer dlhu dosiahne 101,4 % v roku 2013 a v roku 2014 bude naďalej rásť na 102,1 % HDP za predpokladu nezmenenej politiky, vyplýva, že prechod na pravidlo o znížení dlhu nebude v roku 2014 dodržaný, čo poukazuje na skutočnosť, že pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa nie je dostatočný. V programe stability sa nevysvetľuje, ako budú plánované úpravy rozdelené medzi jednotlivé vrstvy verejnej správy. Táto otázka sa riešila už aj v odporúčaní pre jednotlivé krajiny v minulom roku. Okrem viacročného rámca pre verejnú správu založeného na pravidlách je nutné navrhnúť a schváliť jasné koordinačné opatrenia, aby sa zaistili a posilnili solídne automatické záväzky regiónov, obcí a miestnych orgánov s cieľom splniť rozpočtové ciele.

               (11)

               Belgicko čelí veľmi vysokému plánovanému rastu výdavkov súvisiacich so starnutím (+ 2,0 percentuálneho bodu HDP) už v období rokov 2010 až 2020, a to najmä v oblasti dôchodkov a dlhodobej starostlivosti. Začatá reforma starobného sociálneho zabezpečenia by mala mať pozitívny vplyv na zamestnanosť starších osôb. Z prognóz však vyplýva, že Belgicko nesplní cieľ na rok 2020, ktorý si samo v tejto oblasti stanovilo. Vzhľadom na rozsah problému bude musieť vyvinúť dodatočné úsilie, aby vyrovnalo rozdiel medzi skutočným a zákonným vekom odchodu do dôchodku. Opatrenia, ktorými sa prepojí zákonný vek odchodu do dôchodku s vývojom strednej dĺžky života, by mali umožniť, aby sa zachovala udržateľnosť dôchodkového systému v dlhodobom horizonte. Bude sa musieť nájsť rovnováha medzi potrebou dosiahnuť finančnú udržateľnosť na jednej strane a potrebou udržať primeranosť režimov starobného sociálneho zabezpečenia. Pokiaľ ide o dlhodobú starostlivosť, vzhľadom na relatívne vysoké náklady na ústavnú starostlivosť v Belgicku by sa mali preskúmať možnosti na zlepšenie nákladovej efektívnosti výdavkov štátu na služby dlhodobej starostlivosti, ako aj opatrenia zamerané na úsporu nákladov, ako sú zdravotná prevencia a rehabilitácia a vytvorenie lepších podmienok na nezávislý život.

               (12)

               Dlhodobá strata konkurencieschopnosti Belgicka je spôsobená viacerými faktormi vrátane systému tvorby miezd, zlého fungovania trhov so vstupmi a nenákladových faktorov súvisiacich s inovačnou schopnosťou hospodárstva. Mzdová norma z roku 1996, ktorá mala chrániť konkurencieschopnosť voči hlavným obchodným partnerom, nie vždy plnila svoju úlohu. Okamžité opatrenia, ktoré boli doposiaľ prijaté s cieľom zosúladiť vývoj platov s úrovňami produktivity, sú síce krokmi správnym smerom, no nie sú dostatočné na to, aby zabezpečili dlhodobú zlučiteľnosť medzi vývojom platov a produktivity. Do rámca pre vyjednávanie o mzdách je ešte nutné zaviesť štrukturálne zlepšenia. Tieto zlepšenia zahŕňajú automatické úpravy v prípade nedodržiavania mzdovej normy alebo v prípade, že nárast indexu zdravia presiahne nárast miezd u hlavných obchodných partnerov. Systém vyjednávania o mzdách by mal zabezpečiť, aby vývoj miezd zodpovedal dynamike produktivity na podoblastnej a miestnej úrovni. Belgicko sa špecializuje na medziprodukty, v prípade ktorých vládne veľmi tvrdá medzinárodná súťaž, takže je veľmi ťažké zahrnúť do koncových cien cenové výkyvy v cenách vstupov. Hoci problém konkurencieschopnosti bol vzhľadom na prednosti belgického systému výskumu a inovácií zmiernený, výskum a vývoj v podnikateľskom sektore je aj naďalej veľmi koncentrovaný a širšie využívanie zo strany podnikov je stále pozadu. Rámcové podmienky na urýchlenie prechodu na znalostnú ekonomiku by sa mali posilniť, pričom sa mali zamerať na podnikavosť, uľahčovanie podnikovej dynamiky a formovanie ľudského kapitálu.

               (13)

               Ceny za elektrinu a mnoho ďalších tovarov a služieb sú v Belgicku vyššie než v iných členských štátoch a odzrkadľujú slabú hospodársku súťaž a štrukturálne prekážky. Ceny v maloobchodnom sektore zostávajú stále nad priemerom eurozóny, zatiaľ čo obmedzenia v oblasti odborných služieb bránia rozvoju inovačných podnikateľských modelov, ako aj investíciám. Belgicko vykonalo iba veľmi malý pokrok v zlepšovaní hospodárskej súťaže v sieťových odvetviach a zriaďovanie silných a nezávislých regulačných úradov stále nie je dokončené. Belgicko má druhú najnižšiu mieru prieniku mobilného širokopásmového pripojenia v Únii. Súvisí to najmä s regulačnými a koordinačnými problémami spojenými s dostupnosťou spektra. Hoci zvýšenie počtu spotrebiteľov meniacich poskytovateľa prispelo k obmedzeniu dominantného postavenia tradičného dodávateľa energie v oblasti výroby energie, hospodárska súťaž v oblasti elektriny a plynu na maloobchodnej úrovni a v oblasti elektriny na veľkoobchodnej úrovni je stále problematická, keďže vysoké náklady na distribúciu nepomerne prispievajú k úrovni čistých cien pre priemyselných používateľov v porovnaní so susednými krajinami. Rozhodnutie Belgicka kontrolovať maloobchodné ceny za elektrinu a plyn pre koncových používateľov môže brániť investíciám do kapacít a vstupu nových subjektov na trh. Podmienky udeľovania licencií v sektore poštových služieb vyvolávajú aj naďalej obavy. Domáca železničná osobná doprava nie je otvorená hospodárskej súťaži a právne predpisy o práci v prístavoch neboli modernizované. Keďže všetky uvedené sektory zohrávajú významnú úlohu z hľadiska konkurencieschopnosti, je nevyhnutné, aby sa tieto opatrenia urýchlene prijali.

               (14)

               Belgický systém zdaňovania sa neúmerne opiera o priame dane a obsahuje medzery znižujúce jeho spravodlivosť. Hoci Belgicko vyvinulo isté úsilie na obmedzenie celkového daňového zaťaženia práce, implicitná daňová sadzba je ešte stále jedna z najvyšších v Únii v prípade väčšiny pracovníkov. Belgicko je aj naďalej jednou z krajín s najnižším podielom environmentálneho zdaňovania na celkových príjmoch z daní. V Belgicku existuje priestor na zjednodušenie daňového systému a na zlepšenie jeho účinnosti, a to napríklad obmedzením a zjednodušením daňových výdavkov, ako aj odstránením neopodstatnených alebo neúčinných znížených sadzieb DPH.

               (15)

               Belgicko trpí podpriemernou a stagnujúcou účasťou na trhu práce, vysokou nezamestnanosťou a rozdielmi v nezamestnanosti, ktoré existujú medzi regiónmi a podskupinami obyvateľstva. Do skupiny obyvateľstva s najnižšou účasťou na trhu práce patria skupiny z prostredia migrantov, staršie osoby a nízkokvalifikovaná mládež vo všetkých regiónoch. Tieto skupiny sú vystavené aj vyššiemu riziku chudoby a sociálneho vylúčenia. Reforma systému dávok v nezamestnanosti sa vyvíja správnym smerom, no pokiaľ ju nesprevádza účinná pomoc pri hľadaní práce a možnosti odbornej prípravy, samotná reforma nezaručuje účinnejšie prispôsobovanie ponuky práce a dopytu po práci. Vzájomná súčinnosť medzi cieleným znížením na federálnej úrovni a režimov na podporu zamestnanosti zavádzaných na úrovni regiónov je veľmi zložitá. Hoci opatrenia zamerané na nízkokvalifikovanú mládež môžu využívať aj migranti, je nutné zaviesť komplexnú stratégiu, ktorá by sa konkrétne zameriavala na túto cieľovú skupinu. Navyše sa zdá, že by bolo zložité vyriešiť istú nerovnováhu medzi ponukou práce a dopytom po práci bez toho, aby sa výrazne zintenzívnila mobilita medzi regiónmi. Je nutné vykonať zásadnejšie hodnotenie toho, ako by sa mohlo zaviesť viac transparentnosti a účinnosti do poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy a ako by sa dala posilniť súčinnosť medzi jednotlivými poskytovateľmi odbornej prípravy.

               (16)

               Prognózy týkajúce sa emisií skleníkových plynov do roku 2012 naznačujú, že Belgicko nesplní svoj cieľ, ktorým je 15 % zníženie. Stále nie je jasné, ako sa prostredníctvom izolovaných iniciatív podnikaných jednotlivými orgánmi zabezpečí splnenie cieľa alebo ako sa záťaž rozdelí medzi regiónmi. Vplyv kombinovaných opatrení na znižovanie emisií, najmä zo sektora dopravy a stavebníctva, zostáva nejasný. Dopravná preťaženosť predstavuje pre belgické hospodárstvo veľkú záťaž, ktorá sa odhaduje na 2 % HDP a je jednou z najvyšších v Európe, avšak zavádzanie nového daňového v sektore dopravy v troch regiónoch sa odložilo do roku 2016.

               (17)

               Problémy koordinácie, ktoré súvisia s vysoko regionalizovanou štruktúrou, kladú ešte vyšší nárok na účinnú organizáciu správu vecí verejných, keďže prítomnosť početných sietí, vrstiev a aktérov môže viesť k duplicite štruktúr s oslabenou správou vecí verejných a vyššími administratívnymi nákladmi. Tieto problémy sa dostávajú do popredia v súvislosti so zdaňovaním a rozložením záťaže pri vyvíjaní rozpočtového úsilia, a to aj v oblastiach vzdelávania a sociálneho zabezpečenia, ktoré si celkovo vyžadujú viac spolupráce a koordinácie.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Belgicka. Posúdila národný program reforiem i program stability a predložila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Belgicku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 7.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (20)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 5.

               (21)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra aj analýzu hospodárskej politiky v eurozóne ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Ako krajina ktorej menou je euro, Belgicko by malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Belgicko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Prijať dodatočné opatrenia na dosiahnutie úsilia o štrukturálne úpravy vymedzené v rozhodnutí Rady, podľa ktorého sa má nadmerný deficit odstrániť do roku 2013, a na posilnenie udržateľnosti a dôveryhodnosti konsolidácie. Trvalá úprava fiškálnych nerovnováh si vyžaduje spoľahlivé vykonávanie ambicióznych štrukturálnych reforiem, ktoré by mali zvýšiť adaptačnú schopnosť a podporiť potenciálny rast. Po odstránení nadmerného deficitu treba primeraným tempom pokračovať v štrukturálnych úpravách, aby sa dosiahol strednodobý cieľ do roku 2016 a aby sa zabezpečilo, že sa vysoký pomer dlhu bude stále znižovať. Do 15. októbra 2013 treba predložiť na tento účel štrukturálne opatrenia na rok 2014 podporujúce rast, ktorými sa zabezpečí udržateľné odstránenie nadmerného deficitu a dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa; zabezpečiť, aby sa tempo úprav postupne vyrovnalo alebo dokonca urýchlilo. Prijať jasné koordinačné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli rozpočtové ciele záväzné na federálnej i subfederálnej úrovni v rámci strednodobého plánovania, a to aj prostredníctvom rýchleho prijatia pravidla o vyrovnanom štátnom rozpočte/prebytku, ktoré je v súlade s požiadavkami Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii, a zvýšiť transparentnosť rozdelenia zaťaženia a zodpovednosti na všetkých úrovniach verejnej správy.

               2.

               Zintenzívniť úsilie s cieľom vyrovnať rozdiel medzi skutočným a zákonným vekom odchodu do dôchodku vrátane rýchlejšieho ukončenia reformy systémov umožňujúcich predčasný odchod do dôchodku. Podporiť reformy systémov starobného sociálneho zabezpečenia prostredníctvom opatrení zameraných na podporu zamestnanosti a reformy trhu práce prispievajúce k aktívnemu starnutiu. Zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku tým, že sa dôchodkový vek zosúladí s dĺžkou života. Pokračovať v zlepšovaní nákladovej efektívnosti výdavkov štátu na dlhodobú ústavnú starostlivosť.

               3.

               Pokračovať v začatom úsilí vyvíjanom na reformu systému tvorby miezd vrátane indexácie miezd, aby sa opätovne získala konkurencieschopnosť; prijať najmä štrukturálne opatrenia na základe konzultácie so sociálnymi partnermi a v súlade s národnou praxou s cieľom zabezpečiť, aby tvorba miezd reagovala na vývoj produktivity, odrážala podoblastné a miestne rozdiely v produktívnosti a podmienky na trhu práce a umožňovala automatické úpravy, pokiaľ vývoj miezd ohrozuje nákladovú konkurencieschopnosť.

               4.

               Predložiť konkrétne a časovo vymedzené štrukturálne opatrenia na zlepšenie hospodárskej súťaže v sektore služieb odstránením prekážok v maloobchode a neprimeraných obmedzení v oblasti odborných služieb a zlepšiť poskytovanie mobilného širokopásmového pripojenia. Pokračovať v zlepšovaní fungovania sektora energetiky prostredníctvom znižovania nákladov na distribúciu a monitorovania maloobchodných cien a posilnenia nezávislosti regulačných orgánov v sektoroch energetiky a dopravy (železničnej, leteckej dopravy). Odstrániť zvyšné regulačné prekážky v sektore poštovných služieb.

               5.

               Zaviesť konkrétne a časovo vymedzené návrhy na prechod od daní z práce k daňovým základom, ktoré nenarúšajú do takej miery rast, najmä prostredníctvom preskúmania potenciálu environmentálnych daní, napríklad v prípade nafty, vykurovacích olejov a zdaňovania súkromného používania služobných vozidiel. Zjednodušiť daňový systém prostredníctvom zníženia daňových výdavkov pri zdaňovaní príjmov, zvýšiť účinnosť DPH a zlepšiť daňovú disciplínu odstránením existujúcich medzier.

               6.

               Ešte viac obmedziť faktory, ktoré nemotivujú ľudí, aby pracovali, a to zabezpečením účinného presadzovania požiadaviek na hľadanie práce a individuálneho prístupu pri poskytovaní pomoci pri hľadaní práce pre všetkých nezamestnaných. Prijať opatrenia na zvýšenie pracovnej mobility medzi regiónmi. Zjednodušiť a posilniť koherenciu medzi stimulmi na podporu zamestnanosti, aktivačnými politikami, zosúlaďovaním ponuky práce a dopytu po práci, vzdelávaním, celoživotným vzdelávaním a politikou v oblasti odborného vzdelávania starších osôb a mládeže. Pripraviť komplexné stratégie zamerané na sociálnu inklúziu a trhu práce pre ľudí z prostredia migrantov.

               7.

               Prijať konkrétne opatrenia a dohodnúť jasné rozdelenie úloh medzi federálnymi a regionálnymi orgánmi s cieľom zabezpečiť pokrok smerom k dosiahnutiu cieľov na zníženie emisií skleníkových plynov z činností, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, najmä zo sektorov dopravy a stavebníctva.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (4)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 5.

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.


title: 2011/24/EÚ: Odporúčanie Komisie z  11. januára 2011 o certifikácii podnikov pôsobiacich v oblasti obrany podľa článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva  Text s významom pre EHP

text:
               15.1.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 11/62

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 11. januára 2011
   o certifikácii podnikov pôsobiacich v oblasti obrany podľa článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva
   (Text s významom pre EHP)
   (2011/24/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V článku 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva (1) sa ustanovujú kritériá certifikácie podnikov pôsobiacich v oblasti obrany so sídlom na území členských štátov, ktoré vykonávajú ich certifikáciu ako príjemcov výrobkov obranného priemyslu transferovaných na základe všeobecných transferových licencií.

               (2)

               Certifikácia podnikov je základný prvok zjednodušeného systému udeľovania licencií zavedeného smernicou 2009/43/ES.

               (3)

               Rozdielne výklady certifikačných kritérií členskými štátmi by mohli brániť vykonávaniu smernice 2009/43/ES a dosiahnutiu jej cieľa, ktorým je zjednodušenie.

               (4)

               Konvergentný výklad a uplatňovanie certifikačných kritérií členskými štátmi sú dôležité pre vzájomné uznávanie certifikátov podľa článku 9 ods. 6 smernice 2009/43/ES a pre široké využívanie všeobecných licencií.

               (5)

               Zástupcovia členských štátov vo výbore zriadenom článkom 14 smernice 2009/43/ES vyslovili názor, že konvergentný výklad a uplatňovanie certifikačných kritérií by sa mohli dosiahnuť prijatím odporúčania Komisie.

               (6)

               Zástupcovia členských štátov vo výbore zriadenom podľa článku 14 smernice 2009/43/ES preto zriadili pracovnú skupinu na prípravu usmernení na certifikáciu podnikov pôsobiacich v oblasti obrany podľa článku 9 smernice 2009/43/ES.

               (7)

               Usmernenia stanovené v tomto odporúčaní vyplývajú z osvedčených postupov určitých členských štátov, ktoré sa ukázali ako efektívne a dosiahnuteľné,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   1.   CERTIFIKAČNÉ KRITÉRIÁ

   1.1.   Posúdenie kritérií uvedených v článku 9 ods. 2 písm. a) a b)

   Podmienky na získanie certifikácie by mali spĺňať len prijímajúce podniky, ktoré skutočne vyrábajú výrobky obranného priemyslu alebo čiastočne kompletizovali výrobky obranného priemyslu, ktoré patria do pôsobnosti smernice 2009/43/ES a pozostávajú zo súčastí a/alebo systémov a podsystémov kúpených od tretích strán, určené na umiestnenie na trhu pod svojím menom alebo obchodnou značkou.
   Certifikované prijímajúce podniky by mali používať výrobky obranného priemyslu prijaté na základe všeobecných transferových licencií uvedených v článku 5 ods. 2 písm. b) smernice 2009/43/ES na vlastnú výrobu (čo zahŕňa začlenenie súčastí do iných výrobkov alebo ako náhradné diely) a nemali by ich opätovne transferovať ani vyvážať ako také (s výnimkou údržby alebo opravy) v prípade, že sa vyžaduje predchádzajúce povolenie členského štátu pôvodu.
   Príslušné orgány by mali byť schopné – podľa potreby a pred vydaním certifikátu – vyžadovať vyhlásenie prijímajúceho podniku, ktorým sa podnik zaväzuje:

               a)

               používať výrobky obranného priemyslu prijaté na základe všeobecných licencií uvedených v článku 5 ods. 2 písm. b) smernice 2009/43/ES na vlastnú výrobu;

               b)

               nevykonať opätovný transfer ani vývoz samotných príslušných výrobkov, s výnimkou údržby alebo opravy.

         1.2.   Dodávky pre prijímajúce podniky nakupujúce na výhradné použitie ozbrojenými silami členského štátu na základe všeobecných transferových licencií podľa článku 5 ods. 2 písm. a) smernice 2009/43/ES

   Prijímajúce podniky, ktoré sa považujú za verejných obstarávateľov v zmysle článku 1 ods. 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (2) a nakupujú na výhradné použitie ozbrojenými silami členského štátu, by mali byť oprávnené prijímať výrobky obranného priemyslu na základe všeobecných licencií podľa článku 5 ods. 2 písm. a) smernice 2009/43/ES bez toho, aby boli certifikované.
   1.3.   Posúdenie kritérií uvedených v článku 9 ods. 2 písm. c) a f)

   Riadiaci pracovník uvedený v článku 9 ods. 2 písm. c) smernice 2009/43/ES by mal byť osobne zodpovedný za vnútorný program súladu alebo systém riadenia transferu a vývozu realizovaný v podniku a za pracovníkov poverených kontrolou vývozu a transferu. Tento riadiaci pracovník by mal byť členom riadiaceho orgánu podniku.
   Ak sa certifikát požaduje pre jednu výrobnú jednotku alebo viac výrobných jednotiek, v opise reťazca zodpovednosti v štruktúre prijímajúceho podniku požadovanom podľa článku 9 ods. 2 písm. f) smernice 2009/43/ES by mala byť zreteľne ustanovená kontrola vykonávaná riadiacim pracovníkom nad pracovníkmi týchto jednotiek, ktorí sú poverení kontrolou vývozu a transferu.
   Otázky a usmernenia týkajúce sa opisu vnútorných programov súladu a určené na následné hodnotenie sú uvedené v prílohe I. Členské štáty môžu položiť ďalšie otázky. V prípade, že sa tak stane, mali by tieto otázky priamo súvisieť s procesom posudzovania certifikácie.
   1.4.   Organizačná štruktúra, ktorá sa má certifikovať, a posúdenie kritérií uvedených v článku 9 ods. 2 písm. d) a e)

   Ako sa k certifikácii pristúpi a ako sa bude prijímaciemu podniku delegovať zodpovednosť za transfer a kontroly vývozu, bude závisieť od organizačnej štruktúry prijímajúceho podniku. Podnik môže byť certifikovaný ako celok alebo podľa obchodných jednotiek. Podniky s výrobnými jednotkami a pridruženými činnosťami na viacerých adresách, ktorým sa delegovala zodpovednosť za transfer a kontroly vývozu, by mali stanoviť, na ktoré z týchto jednotiek sa má certifikát vzťahovať.
   2.   CERTIFIKÁCIA

   2.1.   Štandardný vzor certifikátu

   Odporúča sa použiť štandardný vzor certifikátu uvedený v prílohe II.
   Certifikát by mal byť vypracovaný v jednom z úradných jazykov členského štátu, ktorý vydáva certifikát, a pokiaľ je to možné, v jednom z úradných jazykov druhého členského štátu, uvedenom certifikovaným prijímajúcim podnikom. Certifikát by mal obsahovať dátum nadobudnutia účinnosti.
   Na účely článku 9 ods. 4 písm. a) by sa v certifikáte malo požadovať, aby certifikovaný prijímajúci podnik oznámil príslušnému orgánu všetky faktory a udalosti, ktoré nastanú po udelení certifikátu a ktoré by mohli mať vplyv na platnosť alebo obsah certifikátu. Certifikovaný prijímajúci podnik by mal oznámiť najmä:

               a)

               každú väčšiu zmenu svojej priemyselnej činnosti v oblasti výrobkov obranného priemyslu;

               b)

               každú zmenu adresy, na ktorej má príslušný orgán prístup k záznamom o prijatých výrobkoch obranného priemyslu.

         Na účely písmena a) by sa dôležitosť zmeny, ktorá je dôvodom na oznámenie, mala v odôvodnených prípadoch hodnotiť z hľadiska informácií už poskytnutých na registráciu podniku pôsobiaceho v oblasti obrany, respektíve na udelenie licencie na obranné činnosti alebo výrobnej licencie.
   2.2.   Výmena informácií o prijímajúcich podnikoch požadujúcich certifikáciu

   Na účely článku 12 smernice 2009/43/ES sa odporúča, aby si príslušné vnútroštátne orgány vymieňali všetky dôležité informácie týkajúce sa vydávania certifikátov. Ak je na hodnotenie prijímajúceho podniku z hľadiska vydania certifikátu potrebné zhromaždiť informácie od ďalších príslušných orgánov, vydávajúci vnútroštátny príslušný orgán by mal pred vydaním certifikátu nadviazať kontakty s ostatnými relevantnými vnútroštátnymi príslušnými orgánmi.
   3.   MONITOROVANIE SÚLADU

   3.1.   Právomoci príslušných orgánov pri výkone obhliadok na overenie súladu

   Pri obhliadkach zameraných na overenie súladu s podmienkami, ktoré sú súčasťou certifikátu, a kritériami uvedenými v článku 9 ods. 2 by inšpektori pridelení príslušným orgánom mali mať právo minimálne na:

               a)

               vstup do príslušných priestorov;

               b)

               skúmanie a branie kópií záznamov, údajov, procedurálnych pravidiel a iných materiálov s významom pre výrobky vyvážané, transferované alebo prijímané na základe transferovej licencie z iného členského štátu.

         Takéto inšpekcie by sa mali vykonávať v súlade s právnymi predpismi členského štátu, v ktorom sa majú uskutočniť.
   3.2.   Prípady oprávňujúce na opätovné hodnotenie

   Opätovné hodnotenie súladu s podmienkami, ktoré sú súčasťou certifikátu, a s kritériami uvedenými v článku 9 ods. 2 by príslušný orgán mal vykonať v týchto prípadoch:

               a)

               väčšie zmeny certifikovaného prijímajúceho podniku vrátane zmien vnútornej organizácie daného podniku alebo jeho činností;

               b)

               skutočnosti nasvedčujúce, že certifikovaný prijímajúci podnik už nespĺňa príslušné podmienky a kritériá;

               c)

               certifikovaný prijímajúci podnik dostal príkaz prijať opatrenia na nápravu;

               d)

               pozastavenie účinnosti certifikátu sa má zrušiť.

         3.3.   Pozornejšie monitorovanie novo certifikovaných prijímajúcich podnikov

   Príslušný orgán by mal venovať osobitnú pozornosť monitorovaniu novo certifikovaných prijímajúcich podnikov. Príslušný orgán by mal vykonávať monitorovanie súladu prednostne počas prvého roka po prvom vydaní certifikátu.
   4.   OPATRENIA ZAMERANÉ NA NÁPRAVU, POZASTAVENIE A ODOBRATIE CERTIFIKÁTU

   4.1.   Rozhodnutia o prijatí opatrenia na nápravu

   Ak certifikovaný prijímajúci podnik už nespĺňa jedno kritérium ani viaceré kritériá podľa článku 9 ods. 2 smernice 2009/43/ES ani podmienky tvoriace súčasť certifikátu a ak príslušný orgán považuje daný nesúlad za menej významný, príslušný orgán by mal v lehote, ktorá nepresahuje jeden mesiac od dátumu, keď sa prvýkrát dozvedel o nesúlade, prijať rozhodnutie, ktorým sa požaduje, aby prijímajúci podnik prijal opatrenie na nápravu.
   Príslušný orgán by mal toto rozhodnutie bezodkladne písomne oznámiť certifikovanému prijímajúcemu podniku. V tomto rozhodnutí by mal požadovať, aby certifikovaný prijímajúci podnik vykonal ustanovené opatrenie na nápravu v lehote stanovenej v písomnom oznámení.
   Po uplynutí stanovenej lehoty by príslušný orgán mal overiť, či sa opatrenie na nápravu vykonalo. Toto overenie by mohlo zahŕňať obhliadku na mieste, stretnutie s riadiacim pracovníkom uvedeným v článku 9 ods. 2 písm. c) smernice 2009/43/ES alebo vyšším úradníkom vymenovaným uvedeným riadiacim pracovníkom a/alebo posúdenie písomných dokladov predložených uvedeným riadiacim pracovníkom.
   V lehote, ktorá nepresahuje tri mesiace po skončení overenia, by príslušný orgán mal písomne informovať certifikovaný prijímajúci podnik o posúdení primeranosti vykonaného opatrenia na nápravu.
   4.2.   Pozastavenie a odobratie certifikátov

   Príslušný orgán by mal pozastaviť alebo odobrať certifikát v týchto prípadoch:

               a)

               dotknutý certifikovaný prijímajúci podnik neprijal opatrenie na nápravu v lehote stanovenej v písomnom oznámení príslušného orgánu, v ktorom sa požaduje, aby certifikovaný prijímajúci podnik prijal opatrenie na nápravu;

               b)

               certifikovaný prijímajúci podnik prestal spĺňať jedno kritérium alebo viaceré kritériá uvedené v článku 9 ods. 2 smernice 2009/43/ES alebo podmienky, ktoré sú súčasťou certifikátu, a príslušný orgán považuje tento nesúlad za veľmi závažný.

         Rozhodnutie o pozastavení alebo odobratí certifikátu by mal príslušný orgán bezodkladne písomne oznámiť certifikovanému prijímaciemu podniku a Komisii.
   Príslušný orgán by mal zachovať pozastavenie, kým certifikovaný prijímajúci podnik nepreukáže súlad s kritériami uvedenými v článku 9 ods. 2 smernice 2009/43/ES a s podmienkami tvoriacimi súčasť certifikátu. Príslušný orgán by mal v čase písomného oznámenia pozastavenia certifikátu alebo v následnej písomnej korešpondencii stanoviť lehotu, v rámci ktorej by mal certifikovaný prijímajúci podnik preukázať tento súlad.
   4.3.   Zrušenie pozastavenia účinnosti certifikátu

   Po uplynutí lehoty stanovenej v rozhodnutí o pozastavení by mal príslušný orgán overiť, či certifikovaný prijímajúci podnik dosahuje súlad s kritériami uvedenými v článku 9 ods. 2 smernice 2009/43/ES a s podmienkami tvoriacimi súčasť certifikátu.
   Toto overenie by mohlo zahŕňať obhliadku na mieste, stretnutie s riadiacim pracovníkom uvedeným v článku 9 ods. 2 písm. c) smernice 2009/43/ES alebo vyšším úradníkom vymenovaným uvedeným riadiacim pracovníkom a/alebo vyhodnotenie písomných dokladov predložených uvedeným riadiacim pracovníkom.
   V lehote, ktorá nepresahuje jeden mesiac od vykonania overenia, by sa certifikovanému prijímajúcemu podniku malo písomne oznámiť nové rozhodnutie príslušného orgánu, v ktorom sa uvedie niektorá z uvedených možností:

               a)

               pozastavenie účinnosti certifikátu sa ruší a dátum nadobudnutia účinnosti tohto zrušenia;

               b)

               pozastavenie sa zachováva do určitého dátumu, po ktorom sa vykoná ďalšie overenie;

               c)

               certifikát sa odoberá.

         5.   VÝMENA INFORMÁCIÍ TÝKAJÚCICH SA CERTIFIKÁCIE

   Keď sa certifikát udelí, pozastaví alebo odoberie, respektíve zruší sa pozastavenie certifikátu, príslušný orgán by mal túto skutočnosť bezodkladne oznámiť certifikovanému prijímajúcemu podniku a Komisii.
   6.   NÁSLEDNÉ OPATRENIA

   Členské štáty sa vyzývajú, aby uviedli toto odporúčanie do účinnosti najneskôr do 30. júna 2012.
   Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisiu informovali o akýchkoľvek opatreniach, ktoré prijali, na uvedenie tohto odporúčania do účinnosti.
   7.   ADRESÁTI

   Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 11. januára 2011

            Za Komisiu

         Antonio TAJANI

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.

      PRÍLOHA I

         Otázky a usmernenia týkajúce sa opisu vnútorných programov súladu a určené na následné hodnotenie

                  Hlavné oblasti

                  Základné otázky

                  Odporúčania týkajúce sa osvedčených postupov

                  Príslušné certifikačné kritérium

                              1.

                              Organizačné, ľudské a technické zdroje pridelené na riadenie transferov a vývozov

                  Aké percento obchodnej činnosti podniku (ročný obrat) je závislé od vývozu a transferov položiek, na ktoré sa požaduje licencia?
                  Koľko vývozov a transferov takýchto položiek sa uskutoční za rok?
                  Aké funkcie v rámci spoločnosti (napr. nákup, technické činnosti, projektový manažment, expedícia) sa podieľajú na procese vývozu a transferu a ako je rozdelená príslušná zodpovednosť?
                  Má podnik elektronický systém riadenia vývozov a transferov? Aké sú jeho hlavné charakteristiky?

                  Cieľom týchto otázok je získať doplňujúce informácie o vnútornej organizácii podniku, ktoré sú dôležité na posúdenie vplyvu činností vývozu/transferu na podnik a na súvisiace prevádzkové postupy.

                  Koľko pracovníkov je buď zamestnaných konkrétne na riešenie otázok riadenia vývozov a transferov, alebo má za ne zodpovednosť spolu s inými úlohami?

                  K dispozícii by mali byť vždy aspoň 2 pracovníci, pre prípad dovolenky, choroby atď.

                  Rozosiela podnik interne svoj písomný záväzok dodržiavať predpisy v oblasti kontroly vývozu/transferu a príslušné obmedzenia súvisiace s konečným použitím, resp. vývozné obmedzenia?
                  Rozosiela podnik interne svoj záväzok poskytnúť na požiadanie informácie o konečnom použití/konečnom používateľovi?

                  Oba písomné záväzky by mali byť zahrnuté do príručiek zabezpečovania súladu, ktoré sú k dispozícii pracovníkom kontroly vývozu/transferu, a všetci zamestnanci, ktorých sa kontrola vývozu/transferu týka (napríklad oddelenie odbytu…), by s nimi mali byť oboznámení.

                  článok 9 ods. 2 písm. d) a e)

                  Dodržiaval doteraz podnik predpisy v oblasti kontroly vývozu/transferu?

                  Podnik by mal mať dobré výsledky dosiahnuté v minulosti pri dodržiavaní predpisov v oblasti kontroly vývozu/transferu.

                  článok 9 ods. 2 písm. a)

                  Predkladajú sa príručky zabezpečovania súladu pracovníkom kontroly vývozu/transferu a aktualizujú sa?

                  Príručky zabezpečovania súladu určené na použitie pre pracovníkov kontroly vývozu/transferu a na ich usmerňovanie by mali byť k dispozícii aspoň v elektronickej forme (napríklad na podnikovom intranete).
                  Tieto príručky by mali obsahovať prevádzkové a organizačné postupy, ktoré by pracovníci kontroly vývozu/transferu mali dodržiavať.
                  Pracovníci kontroly vývozu/transferu by mali byť urýchlene informovaní o zmenách a doplneniach príručky, ktoré sa vzťahujú na ich úlohy, ako aj o nadobudnutí ich účinnosti.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              2.

                              Reťazec zodpovednosti

                  Opíšte reťazec zodpovednosti za vývozy a transfery vo vašom podniku.

                  Zodpovednosť za zabezpečovanie súladu kontroly vývozu/transferu s predpismi by mala byť uložená písomne. Písomné podklady, v ktorých sa reťazec zodpovednosti opisuje (napríklad záznamy alebo organizačná schéma), by sa mali pravidelne aktualizovať.
                  Opis by mal obsahovať podrobnosti o možnom delegovaní zodpovednosti a prijatých postupoch v situáciách, keď riadiaci pracovník uvedený v článku 9 ods. 2 písm. c) smernice 2009/43/ES nie je prítomný.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Je takýto opis vždy prístupný pre príslušný orgán?

                  Informácie o reťazci zodpovednosti by mali byť vždy ľahko prístupné pre príslušný orgán, a to nielen v etape žiadosti, ale aj pri následnom monitorovaní súladu a kontrolách zameraných na jeho zabezpečovanie.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  V ktorom segmente vášho podniku sa riadi vývoz/transfer?

                  To, či sa riadenie kontroly vývozu/transferu organizuje v každom útvare expedície, na ústredí alebo ako samostatné oddelenie kontroly vývozu, by malo závisieť od veľkosti a štruktúry podniku.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Aká je súčinnosť pracovníkov kontroly vývozu/transferu s ostatnými funkciami v rámci podniku?

                  Pracovníci kontroly vývozu/transferu by mali byť v čo najvyššej miere chránení pred konfliktom záujmov. Mali by mať právomoc zastaviť transakciu.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Akú formu má vzťah medzi pracovníkmi kontroly vývozu/transferu a riadiacim pracovníkom, napríklad, pokiaľ ide o možnosť výmeny informácií?

                  Pracovníci kontroly vývozu by mali byť oprávnení priamo podávať správy riadiacemu pracovníkovi, aby ho mohli upovedomiť o potrebe zastaviť transakciu.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Uveďte iné povinnosti riadiaceho pracovníka, ktorý bol určený za pracovníka osobne zodpovedného za transfery a vývozy.

                  Riadiaci pracovník by mal byť súčasťou vrcholového manažmentu. Jeho pozícia by nemala predstavovať konflikt záujmov (napríklad nemal by byť aj vedúci útvaru odbytu …).

                  článok 9 ods. 2 písm. c) a f)

            3.   Vnútorné audity

                              a)

                              Náhodná kontrola

                  Ako často sa vykonávajú náhodné kontroly?

                  Náhodné (neočakávané) kontroly by sa mali zameriavať na vnútorný program súladu a denné prevádzkové postupy.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              b)

                              Vnútorné audity

                  Ako často sa vykonávajú vnútorné audity?

                  Optimálne raz ročne a najmenej každé tri roky.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Aké percento vývozov/transferov podlieha kontrolám?

                  V závislosti od počtu vývozov/transferov najmenej 1 %, pričom očakávané maximum je 20 %. Toto percento môže byť pri každom výkone auditu odlišné.

                  Kto vykonáva tieto kontroly?

                  Možná by mala byť jedna z nasledujúcich odpovedí:

                              —

                              osoba vo vyššej pozícii v reťazci zodpovednosti za kontroly vývozu/transferu,

                              —

                              manažér kvality,

                              —

                              finančný manažér alebo účtovník,

                              —

                              ktokoľvek zo strednej úrovne manažmentu alebo na vyššej pozícii, kto má aspoň určitý odstup od každodennej práce skupiny zaoberajúcej sa vývozom/transferom.

                  Na aké druhy prešetrovania sa tieto audity vzťahujú?

                  Audity by sa mali vzťahovať aspoň na tieto otázky:

                              —

                              Dodržiavajú sa zavedené obmedzenia vývozu?

                              —

                              Sú zavedené postupy na zabezpečenie dodržiavania všetkých predpisov v oblasti vývozu a transferu a aktualizujú sa?

                              —

                              Vykonáva sa pravidelné školenie na zvyšovanie informovanosti?

                              —

                              Sú záznamy ľahko dostupné?

                              —

                              Sú záznamy úplné?

                              —

                              Pokrývajú záznamy všetky dôležité aspekty dovozu, vývozu a transferu, ako aj výrobky zostávajúce v členskom štáte?

                              —

                              Sú k dispozícii informácie o ceste príslušných výrobkov zo zdroja do miesta určenia?

                              c)

                              Plánovanie auditov, účinnosť auditov a následná kontrola

                  Ako zabezpečujete, aby sa audit vzťahoval na reprezentatívnu škálu dodávok?

                  Mala by sa skontrolovať aspoň jedna dodávka na každého zákazníka alebo každé miesto určenia, alebo aspoň jedna dodávka na každý projekt.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Vypracúva podnik program vnútorného auditu?

                  Mal by sa vypracovať program vnútorného auditu, ktorý zabezpečí, aby sa audit vzťahoval na reprezentatívnu škálu dodávok.

                  Podlieha nedodržanie požiadaviek, ktoré sa zistilo pri vnútornom audite, pravidelnej náprave? Vedú sa záznamy o týchto opatreniach?

                  Podnik by mal jasne viesť záznamy o všetkých prípadoch podozrivých z nedodržania požiadaviek zistených na základe vnútorného auditu, o opatreniach odporúčaných s cieľom napraviť takéto prípady a posúdení účinnosti takýchto nápravných opatrení na dodržanie požiadaviek.

            4.   Zvyšovanie všeobecnej informovanosti

                              4.1.

                              Prevádzkové a organizačné postupy

                  Ako sa navrhujú interné postupy, aby zvýšili všeobecnú informovanosť a minimalizovali riziká súvisiace s kontrolami vývozu/transferu?

                  Prevádzkové a organizačné postupy by mali byť ustanovené v písomnej forme a mali by poskytovať pokyny a usmernenia o:

                              —

                              celkovom procese vývozu/transferu od prijatia objednávky, posúdení uplatniteľnosti predpisov vývozu/transferu, dodržiavaní príslušných predpisov v oblasti vývozu/transferu a dodávky alebo presunu (pred odoslaním alebo presunom sa musí vykonať konečná kontrola súladu),

                              —

                              monitorovaní dodržiavania požiadaviek príslušnej licencie,

                              —

                              súčinnosti s externými stranami a v určitých prípadoch s ostatnými zainteresovanými útvarmi podniku, napríklad s právnym oddelením alebo oddelením odbytu,

                              —

                              koordinácii všetkých zamestnancov zapojených do kontrol vývozu/transferu alebo zamestnancov, ktorých sa táto kontrola určitým spôsobom dotýka (pracovníci odbytu by mali mať napríklad pokyn, aby informovali pracovníkov kontroly vývozu/transferu o akýchkoľvek pochybnostiach, a mali by byť informovaní, že objednávka sa môže spracovať až po schválení pracovníkmi kontroly vývozu/transferu),

                              —

                              koordinácii a možnej výmene informácií s príslušnými orgánmi (napríklad možné nahlasovanie podozrivých príkazov na transakcie, možná existencia politiky dobrovoľného zverejňovania informácií …).

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

            4.1.1.   Prevádzkové a organizačné postupy: fáza pred udelením licencie (1)

                              a)

                              Embargá

                  Ako podnik zohľadňuje embargá?

                  Ak sa dodávka plánuje zaslať do miesta určenia, na ktoré sa vzťahuje embargo, mali by sa zaviesť pravidlá na overenie príslušných predpisov upravujúcich embargo. Toto overenie by malo zahŕňať aspoň:

                              —

                              zákazy na dodávky ustanovené predpisom upravujúcim embargo,

                              —

                              klasifikáciu výrobkov, ktoré sa majú dodať, v porovnaní so zoznamom výrobkov, na ktoré sa vzťahuje embargo,

                              —

                              dodatočné požiadavky na udeľovanie licencií na určité služby, ako technická pomoc.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              b)

                              Zoznamy sankcií

                  Ako podnik zohľadňuje zoznamy sankcií?

                  Mená a totožnosť právnických a fyzických osôb, ktorým je dodávka určená, by sa mali skontrolovať s príslušnými zoznamami sankcií.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Aká úroveň (alebo percento) istoty, že sa našla zhoda, sa pri skúmaní totožnosti na zozname sankcií vyžaduje, aby sa považovala za zhodu („presnú zhodu“)? Aké postupy sa uplatňujú v prípade zhody mena?

                  Mali by sa ustanoviť písomné procedurálne pokyny, v ktorých sa špecifikuje, ako by sa malo pristupovať k možným zhodám a „presným zhodám“ (ak sa napríklad zistí zhoda, musí sa nahlásiť príslušnému orgánu).

                              c)

                              Kontrola výrobkov na zozname (výrobky viazané na udelenie licencie z dôvodu ich zahrnutia do zoznamu na kontrolu vývozu/transferu)

                  Otázky o interných postupoch, ktorými sa zabezpečí, aby sa výrobok na zozname nevyviezol ani netransferoval bez licencie:

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              1.

                              Je zavedený elektronický systém spracovania údajov na evidovanie klasifikácie výrobkov prijímaných alebo vyrábaných podnikom?

                  Klasifikácia výrobkov by sa mala evidovať v elektronickom systéme spracovania údajov (len ak už existuje). Zmeny v kontrolných zoznamoch by sa mali okamžite zaznamenať do systému.

                              2.

                              Ako sú všetky výrobky, na ktoré sa vzťahujú požiadavky udeľovania licencie, klasifikované a zaznamenávané a kto je za to zodpovedný? Aké procesy sa zaviedli na zabezpečenie, aby sa klasifikácia výrobkov priebežne aktualizovala, a ako sa to dokumentuje?

                  Za evidenciu a klasifikáciu výrobkov by mali byť zodpovední pracovníci kontroly vývozu/transferu, podľa potreby po porade s technickými expertmi.

                              3.

                              Ako sa vyhodnocuje konečné použitie prijímateľom a hodnovernosť prijímateľa?

                  Za overenie hodnovernosti prijímateľov by mali byť zodpovední pracovníci kontroly vývozu/transferu, pričom osobitnú pozornosť by mali venovať konečnému použitiu a riziku zneužitia.
                  Ak sú pracovníci kontroly vývozu/transferu informovaní, že prijímateľ porušil predpisy v oblasti kontroly vývozu/transferu, mali by upovedomiť príslušný orgán. Overenie dobrej viery prijímateľa je osobitne dôležité v prípadoch, keď je zákazník nový, totožnosť zákazníka nie je jednoznačná alebo keď existujú pochybnosti o deklarovanom konečnom použití (napríklad objednávka nezvyčajného množstva, osobitné a nezvyčajné prepravné trasy požadované prijímateľom …).

                              d)

                              Nehmotný transfer technológií

                  Ako podnik zabezpečuje dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa nehmotného transferu technológií (napr. elektronická pošta a prístup k intranetu zo zahraničia)?

                  Podnik by mal mať vydané prehľadné písomné pokyny v súvislosti s nehmotným transferom technológií elektronickou poštou, faxom, prostredníctvom intranetu alebo internetu.
                  Poskytnutie alebo transfer technológií by sa mal realizovať až po posúdení, či ide o technológiu, na ktorú je požadovaná licencia, a pokiaľ áno, udelí sa licencia povoľujúca transfer.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              e)

                              Technická pomoc

                  Ako podnik zabezpečuje dodržiavanie požiadaviek na technickú pomoc?

                  Mal by byť zavedený postup pre dodržiavanie požiadaviek na technickú pomoc:

                              —

                              pre zahraničných návštevníkov/zamestnancov,

                              —

                              pre zamestnancov (napr. technikov) v zahraničí,

                              —

                              pre konferencie, semináre so zahraničnými účastníkmi, alebo keď sa organizujú v zahraničí.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              4.1.2.

                              Prevádzkové a organizačné postupy: fáza udeľovania licencie

                  Ako podnik zabezpečuje, že jeho žiadosti o licencie sú úplné a kompletné?

                  Podnik by mal byť vybavený tak, aby mohol v plnom rozsahu dodržiavať procesy a postupy podávania žiadosti o licencie, platné v členskom štáte, kde sídli.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              4.1.3

                              Prevádzkové a organizačné postupy: fáza po udelení licencie

                  Aké vnútorné postupy zabezpečujú dodržiavanie podmienok licencie?

                  Pred poslednou dodávkou by sa malo uskutočniť konečné overenie požiadaviek na kontrolu vývozu/transferu s cieľom zabezpečiť, že boli splnené všetky podmienky licencie.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              4.2.

                              Zvyšovanie informovanosti a školenia pracovníkov kontroly vývozu/transferu

                  Aké informácie sú k dispozícii všetkým zamestnancom, ktorých sa týkajú kontroly vývozu/transferu, a pracovníkom kontroly vývozu/transferu?

                  Všetci by mali mať prístup k uvedeným organizačným a prevádzkovým postupom týkajúcim sa kontrol vývozu/transferu.
                  Tieto prevádzkové a organizačné postupy by sa mali zaznamenávať a aktualizovať v príručkách zabezpečovania súladu, ktoré sú k dispozícii pracovníkom kontroly vývozu/transferu.
                  Prevádzkové a organizačné postupy by mali zahŕňať jednoznačný opis procesu zabezpečovania súladu vývozu/transferu od prijatia objednávky, overenia súladu s príslušnými predpismi v oblasti vývozu/transferu, po konečnú dodávku alebo presun.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Ako často sa aktualizujú vedomosti pracovníkov kontroly vývozu/transferu?

                  Mali by sa aktualizovať vždy, keď boli zmenené právne predpisy a postupy týkajúce sa kontroly vývozu, a to na úrovni jednotlivých štátov alebo na úrovni Únie, ale malo by to byť aspoň raz ročne. Navyše k tejto ročnej aktualizácii vo forme všeobecného školenia sa odporúča, aby okrem právnych textov boli k dispozícii komentáre k právnym predpisom v oblasti kontroly vývozu/transferu, ako aj odborné noviny a časopisy.

                  Ako sa aktualizujú vedomosti pracovníkov kontroly vývozu/transferu?

                  Školenia prostredníctvom rôznych nástrojov, medzi ktoré patria:

                              —

                              externé semináre,

                              —

                              prihlásenie sa na informačné podujatia ponúkané príslušnými orgánmi,

                              —

                              školiace akcie, externé alebo online.

                              5.

                              Fyzická a technická bezpečnosť

                  Má vaša spoločnosť bezpečnostnú akreditáciu príslušným orgánom štátnej správy? Uveďte podrobné údaje.

                  Každé vnútroštátne ministerstvo obrany alebo podobná organizácia by mohla vyžadovať určité bezpečnostné opatrenia, keď podnik pracuje v jej mene. Dostatočná môže byť samotná skutočnosť, že podnik má určitý druh bezpečnostnej akreditácie.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Ak neexistuje takáto oficiálna bezpečnostná akreditácia, aké bezpečnostné opatrenia sú zavedené na ochranu záznamov a postupov týkajúcich sa vývozu/transferu?

                  Priestory by mali byť kompletne oplotené. Vchod by mal byť zabezpečený a kontrolovaný. Priestory by mali byť pod stálym dohľadom, a to aj mimo pracovných hodín. Mohol by existovať osobitný vchod pre expedíciu a preberanie, mimo hlavnej výrobnej zóny.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Aké bezpečnostné opatrenia sa vzťahujú na softvér a technológie?

                  Systém by mal byť chránený heslom a zabezpečený firewallom. Podniková sieť je chránená proti neoprávnenému prístupu.
                  Mala by existovať kontrola zameraná na elektronické zariadenia [laptopy, osobní digitálni asistenti (PDA) atď.] pri ich presune mimo pracoviska alebo do zahraničia a na e-maily zasielané ako súčasť projektu a za iných okolností.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                              6.

                              Vedenie záznamov a vysledovateľnosť vývozov a transferov

                  Ako vediete záznamy o obmedzeniach vývozu, ktoré vám postúpil dodávateľ výrobkov?

                  Podniky by mali viesť záznamy jedným z týchto spôsobov:

                              —

                              v elektronickom súbore alebo e-mailovom priečinku,

                              —

                              v priečinkoch podľa projektov,

                              —

                              v priečinkoch podľa dodávateľov,

                              —

                              v osobitných priečinkoch pre obmedzenia,

                              —

                              v systéme objednávok.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Ako priraďujete vývozné obmedzenia k následným transferom alebo vývozom?

                  Možné odpovede by mali zahŕňať jednu alebo viaceré nasledujúce možnosti:

                              —

                              elektronický súbor alebo e-mailový priečinok obsahujúci informácie o dovoze a následnom pohybe,

                              —

                              ako súčasť podnikového riadiaceho systému,

                              —

                              priečinky podľa projektov alebo dodávateľov, v ktorých sa uchovávajú všetky informácie spolu,

                              —

                              systém archivácie podobný systému priečinkov.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

                  Ako sa tieto záznamy sprístupňujú príslušným orgánom?

                              —

                              malo by byť možné sprístupňovať záznamy elektronicky – niektoré môžu vyžadovať návštevu na mieste, ak je potrebný prístup k zabezpečenému intranetu, ale niektoré sa môžu prenášať na účel kontroly na diaľku,

                              —

                              záznamy môžu byť dostupné aj v tlačenej forme a niektoré z nich by sa mohli skenovať, napríklad na kontrolu na diaľku.

                  článok 9 ods. 2 písm. f)

         (1)  Účelom fázy pred udelením licencie je určiť, či na podnik majú vplyv kontroly vývozu/transferu, t. j. či predpisy v oblasti kontroly vývozu/transferu sú relevantné v súvislosti s činnosťami a transakciami podniku, a teda či sa na tieto transakcie vzťahuje požiadavka na udelenie licencie. Cieľom je čo najskôr zistiť a analyzovať riziká súvisiace s kontrolou vývozu/transferu a zaviesť potrebné príslušné opatrenie, napríklad požiadať o licenciu alebo primerane použiť všeobecnú licenciu.

      PRÍLOHA II

         ŠTANDARDNÝ VZOR CERTIFIKÁTU


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 22. decembra 2016 Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank of Greece (ECB/2016/46)

text:
               6.1.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 3/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 22. decembra 2016
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank of Greece
   (ECB/2016/46)
   (2017/C 3/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Bank of Greece, spoločnosti KPMG Certified Auditors AE, sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2016. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2017.

               (3)

               Bank of Greece vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2017 až 2021 spoločnosť Deloitte Certified Public Accountants S.A.,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúča sa, aby bola spoločnosť Deloitte Certified Public Accountants S.A. vymenovaná za externého audítora Bank of Greece na finančné roky 2017 až 2021.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 22. decembra 2016

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2011 – 2014

text:
               19.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 212/9

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2011 – 2014
   2011/C 212/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Nemecko 27. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho programu stability, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2015, a 7. apríla 2011 svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Nemecké hospodárstvo sa do krízy dostalo v relatívne solídnom stave. Náhly pokles svetového obchodu však mal v roku 2009 za následok prudké zníženie vývozu a investícií, takže reálny HDP sa znížil na bezprecedentné 4,7 %. Napriek tomu nezamestnanosť po miernom raste opäť klesá od konca roku 2009. Odolnosť trhu práce odzrkadľuje priaznivé účinky minulých reforiem uľahčujúcich zníženie počtu odpracovaných hodín a subvencovania práce na skrátený pracovný čas. Hospodárstvo sa z krízy energicky spamätalo, pričom v roku 2010 reálny HDP stúpol o 3,6 %. Vývozom sa zväčša zvrátil obrovský pokles zaznamenaný v roku 2009 a vytvoril sa tak priestor pre širšie oživenie, ktoré vedie aj k zníženiu prebytku bežného účtu. Hospodárstvo ešte zlepšilo svoju konkurencieschopnosť vo vzťahu k väčšine ostatných členských štátov eurozóny. Štátny rozpočet sa z vyrovnanej pozície znížil na úroveň s deficitom vo výške 3 % HDP v roku 2009, pričom hybnou silou boli plne fungujúce automatické stabilizátory a diskrečné opatrenia s cieľom zabrániť hospodárskemu poklesu. Oživenie hospodárstva pomohlo obmedziť deficit v roku 2010 (3,3 % HDP) napriek pokračujúcemu značnému fiškálnemu stimulu a finančným opatreniam na podporu trhu.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, ktorý je východiskom pre program stability, je na rok 2011 opatrný a v prípade ďalších rokov realistický, ako aj v zmysle hodnotenia vzhľadom na predpovede útvarov Komisie z jari roku 2011. V programe stability sa predpokladá, že reálny HDP vzrastie v roku 2011 o 2,3 %, potom sa v roku 2012 spomalí na 1,8 % a v rokoch 2013 – 2015 dosiahne priemernú výšku 1,5 %. V programe stability sa plánuje znížiť deficit pod hranicu 3 % HDP referenčnej hodnoty už v roku 2011, teda o dva roky skôr v porovnaní s termínom stanoveným Radou, a urobiť pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2014 – to znamená deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Po očakávanej korekcii nadmerného deficitu, tempo úprav smerom k strednodobému cieľu uvedenému v programe stability klesne pod orientačnú hodnotu 0,5 % HDP v rokoch 2013 a 2014. Medzitým čo pomer dlhu k HDP v roku 2010 vzrástol o takmer 10 percentuálnych bodov (3), predpokladá sa, že od roku 2011 bude mať zostupný trend a do roku 2015 by mal dosiahnuť 75,5 % HDP, a teda zostane nad úrovňou referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve. Zdá sa, že riziká s vplyvom na rozpočtovú prognózu na rok 2011 sú v podstate vyrovnané, ale výsledky v ďalších rokoch by mohli byť slabšie, než sa očakáva, pretože niektoré úspory by sa možno nemuseli prejaviť podľa predpokladov. Určité opatrenia sú zatiaľ predmetom diskusie (napr. daň z energií a daň z finančných operácií) a ostatné opatrenia ešte treba spresniť (napr. zlepšenia efektívnosti vo verejnej správe). Okrem toho nemožno vylúčiť ďalšie opatrenia na podporu finančného trhu. Podľa posledného posúdenia Komisie sa riziká, pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdajú byť strednej úrovni.

               (9)

               Keďže nedávnou reformou systému zdravotnej starostlivosti sa zaviedli opatrenia s cieľom udržať na uzde rast výdavkov na spotrebu najmä v rokoch 2011 a 2012, ďalšie kroky na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť by pomohli predpokladanému trendu konsolidácie. Posilneniu dlhodobého rastového potenciálu by pritom pomohlo zachovanie zväčša rastovo orientovaného smerovania konsolidácie vrátane zaistenia primeraných výdavkov na vzdelávanie.

               (10)

               Zatiaľ čo zavedením ústavného rozpočtového pravidla, vytvorením Rady pre stabilitu i systému včasného varovania na zabránenie rozpočtovej tiesni sa nemecký fiškálny rámec výrazne posilnil, treba ešte plne vykonať rozpočtové pravidlo na úrovni spolkových krajín (Länder). Ďalším posilnením mechanizmu monitorovania a sankcionovania, ktorý s tým súvisí, by sa zlepšila celková dôveryhodnosť verejných financií.

               (11)

               Kríza odhalila v bankovom sektore vážne zraniteľné miesta. Veľké straty a odpisy medzinárodných investícií do rizikových hypotekárnych úverov a štruktúrovaných aktív oslabili kapitálovú základňu niektorých bánk a viedli k potrebe vykonať závažné zásahy štátu. Kríza odhalila aj nedostatky niektorých bánk spolkových krajín (Landesbanken), ktoré už trpia nedostatkom štruktúr účinného riadenia rizík a absenciou životaschopného podnikateľského modelu pred krízou. Ďalšia reforma bankového sektora vrátane reštrukturalizácie bánk spolkových krajín (Landesbanken), ktoré potrebujú životaschopný a primerane financovaný podnikateľský model a posilnenie regulačného rámca a rámca dohľadu, by pomohla zachovať stabilitu finančného sektora a takisto by zaistila efektívnejšie rozdelenie domácich úspor ako prostriedku na podporu dopytu a investovania.

               (12)

               Štrukturálna konkurencieschopnosť a rastový potenciál nemeckého hospodárstva závisia vo veľkej miere od dobre odborne pripravenej a kvalifikovanej pracovnej sily, ale tlak na ponuku pracovnej sily môže vzhľadom na demografický vývoj viesť k ťažkostiam. To ukazuje, ako je dôležité plne využiť potenciál pracovných síl, pričom sa odstránia prekážky, ktoré určitým skupinám (starším pracovníkom, ženám, nízko kvalifikovanej pracovnej sile, osobám, ktoré nie sú občanmi EÚ) bránia zúčastniť sa na trhu práce, a aký je dôležitý ďalší rozvoj ľudského kapitálu. Riešením daňovo-odvodového zaťaženia, ktoré je stále vysoké najmä v prípade osôb s nízkym a stredným príjmom, by sa zlepšila motivácia pracovať a zároveň by sa tým umožnilo, aby sa nárast miezd vo väčšom rozsahu premietol do vyšších disponibilných príjmov a domáceho dopytu. Vysoká maximálna daňová sadzba pre druhého zo zárobkovo činných partnerov v rámci spoločného zdanenia párov predstavuje demotivujúci faktor z hľadiska ponuky práce. Společné zdanenie párov faktorovou metódou („Faktorverfahren“) zavedenou v roku 2009 umožňuje, aby individuálne mesačné daňové zaťaženie zohľadňovalo osobný príjem každého jedinca, zatiaľčo ročné daňové zaťaženie ako celok zostalo nezmenené. Mali by sa sledovať dopady tejto reformy na účasť na trhu práce. V tejto súvislosti môžu byť nevyhnutné ďalšie opatrenia na zníženie zostávajúcich demotivujúcich faktorov, ktoré bránia práci. Ďalšie zvyšovanie dostupnosti zariadení starostlivosti o deti by pomohlo predovšetkým zvýšiť stále nízku účasť žien na pracovnej sile pracujúcej na plný pracovný čas. Okrem toho zvýšením počtu osôb s kvalifikáciami získanými v odbornom vzdelávaní by sa mohli zlepšiť vyhliadky trhu práce pre nízkokvalifikovaných pracovníkov.

               (13)

               Nemecko nedávno prijalo ďalekosiahle rozhodnutia týkajúce sa ich budúceho energetického mixu. Vykonávanie energetickej koncepcie bude obsahovať podstatnú transformáciu dodávok energie a bude mať z krátkodobého i dlhodobého hľadiska vplyv na ceny energie a konkurencieschopnosť hospodárstva. Efektívnosť nákladov by mala byť kľúčovou zásadou, ktorou by sa malo riadiť vykonávanie energetickej koncepcie založenej na efektívnej spotrebe energie, nákladovo efektívnych systémoch podpory a vhodných elektrizačných sústavách pre energiu z obnoviteľných zdrojov a konkurenčné trhy s energiou.

               (14)

               Zvýšením účinnosti hospodárskej súťaže v odvetví služieb by sa posilnil rast produktivity a podpora domáceho dopytu. Dynamickejší rast odvetvia služieb by mohol takisto prispieť k rozšíreniu základu pre rast ponuky a dopytu v Nemecku. Napriek tomu, že v ostatných rokoch sa prostredníctvom vykonávania smernice o službách dosiahol veľký pokrok, zdá sa, že existuje priestor na ďalšie odbúravanie prekážok stojacich v ceste vstupu firiem na trh a výstupu z neho, najmä prostredníctvom ďalšieho zjednodušenia systému licencií a povolení a zjednodušenia regulácie pre výkon určitých profesijných služieb. Zdôvodnenie a primeranosť regulácie určitých remesiel by sa mali preskúmať. V prípade služieb sieťových odvetví sa hospodárska súťaž najmä v sektore železníc môže vylepšiť. Posilnenie dozornej úlohy Agentúry pre spolkovú sieť a otvorenie infraštruktúry na predaj a výdaj cestovných lístkov konkurentom by v krátkodobom horizonte hospodárskej súťaži pomohlo.

               (15)

               Ďalšie reformy na zlepšenie prístupnosti a kvality systému vzdelávania a odbornej prípravy budú kľúčom k zaisteniu primerane kvalifikovanej ponuky pracovnej sily a takisto z hľadiska demografického vývoja. Predpovedá sa nedostatok najmä stredne a vysoko kvalifikovanej pracovnej sily, osobitne v oblasti matematiky, prírodných vied a technológií. Miera dosiahnutého vyššieho sekundárneho i terciárneho vzdelania mladých ľudí v Nemecku je nižšia než priemer EÚ. Zvýšením dostupnosti predškolského vzdelávania a celodenných škôl a uľahčením prechodu medzi rozličnými vetvami školského systému sa môžu zlepšiť dosiahnuté výsledky v oblasti vzdelávania.

               (16)

               Nemecko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Vo fiškálnej oblasti sa podľa týchto záväzkov vyžaduje, aby sa korekcia nadmerného deficitu dosiahla už v roku 2011 a ciele podľa vnútroštátneho rozpočtového pravidla dosiahli zhruba v rokoch 2011 – 2012. Aby sa posilnila finančná stabilita, opatrenia zahŕňajú účinnú reguláciu a dohľad nad kapitálovým trhom. Opatrenia v oblasti zamestnanosti sa sústreďujú na účasť na trhu práce (reforma nástrojov aktívneho trhu práce, zlepšená integrácia profesijných odborníkov s kvalifikáciou získanou v zahraničí a integrácia migrantov) a vzdelávanie (Pakt o základnom školstve). Konkurencieschopnosť opatrení sa sústreďuje na sieťové odvetvia, energetiku a odvetvie služieb (t. j. agentúra pre trhovú transparentnosť pre odvetvie elektrickej energie a plynárenstvo, program týkajúci sa elektromobility, zvýšené financovanie dopravnej infraštruktúry), ako aj na vzdelávanie (t. j. iniciatíva v oblasti excelentnosti na podporu vysokých škôl a financovanie paktu o univerzitách). Tieto záväzky sa týkajú štyroch oblastí tohto paktu. Zväčša odzrkadľujú agendu širšej reformy načrtnutú v programe stability a národnom programe reforiem. V záväzkoch uvedených v pakte však niektoré oblasti politiky zostávajú neriešené (napr. reštrukturalizácia bánk spolkových krajín (Landesbanken) alebo daňovo-odvodové zaťaženie práce) alebo je o nich iba okrajová zmienka (väčšia otvorenosť odvetvia služieb a sieťových odvetví hospodárskej súťaži). Záväzky Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

               (17)

               Komisia posúdila program stability a národný program reforiem Nemecka vrátane záväzkov Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie EÚ tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ na účely budúcich vnútroštátnych rozhodnutí. Komisia sa vzhľadom na to domnieva, že nemecká rozpočtová stratégia by sa mala vykonávať tak, ako sa predpokladalo. Následne by Nemecko malo zabezpečiť, že bude vyvíjať úsilie o štrukturálne úpravy pri dosahovaní strednodobého cieľa a pritom by sa mal udržať konsolidačný kurz, ktorý je priaznivý pre rast. Ďalšie opatrenia v rokoch 2011 – 2012 by sa mali sústrediť na zaistenie stability finančného systému [napr. prostredníctvom reštrukturalizácie bánk spolkových krajín (Landesbanken)], posilnenie domácich zdrojov rastu, a to zvýšením účasti na trhu práce prostredníctvom zníženia daňovo-odvodového zaťaženia práce, zlepšením prístupnosti a kvality vzdelávania, ako aj na výraznejšie otvorenie odvetvia služieb, remesiel, profesií a sieťových odvetví hospodárskej súťaži.

               (18)

               Vzhľadom na toto posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009 Rada preskúmala aktualizáciu programu stability Nemecka na rok 2011 a jej stanovisko (4) sa odzrkadľuje najmä v odporúčaniach uvedených v bode 1. Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Nemecka,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonať rozpočtovú stratégiu na rok 2012 a ďalšie roky v zmysle plánu, čím sa zníži vysoká miera verejného dlhu v súlade s odporučeniami Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Následne zabezpečiť, že bude vyvíjať úsilie o štrukturálne úpravy pri dosahovaní strednodobého cieľa. Dokončiť vykonávanie rozpočtového pravidla na úrovni spolkových krajín (Länder) a ďalej posilňovať zodpovedajúci mechanizmus monitorovania a sankcionovania. Udržať konsolidačný kurz, ktorý má priaznivý vplyv na rast, najmä zaručením primeraných výdavkov na vzdelávanie a ďalšie zvyšovanie efektívnosti verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť.

               2.

               Riešiť štrukturálne nedostatky vo finančnom odvetví, najmä reštrukturalizáciou bánk spolkových krajín (Landesbanken), ktoré potrebujú životaschopný a primerane financovaný podnikateľský model.

               3.

               Zvýšiť účasť na trhu práce zlepšením spravodlivého prístupu k vzdelávaciemu systému a systému odbornej prípravy a prijatím ďalších opatrení na zníženie vysokého daňovo-odvodového zaťaženia osôb rozpočtovo neutrálnym znížením a zlepšiť pracovnú motiváciu pre osoby, ktoré majú perspektívu nízkych príjmov. Zvýšiť počet zariadení celodennej starostlivosti o deti a škôl s celodenným programom. Podrobne monitorovaťdopady nedávnych reformných opatrení na zníženie daňových pravidiel, ktoré demotivujú druhé zárobkovo činné osoby v rodine a prijať ďalšie opatrenia v prípade, že demotivácia bude pretrvávať.

               4.

               Odstrániť neopodstatnené obmedzenia kladené na určité profesijné služby a určité remeslá. Zlepšiť hospodársku súťaž v sieťových odvetviach, posilniť dozornú úlohu Agentúry pre spolkovú sieť v železničnom odvetví; a v kontexte oznámenej vnútroštátnej energetickej koncepcie sústrediť sa na zlepšenie dlhodobej efektívnosti nákladov zákona o energii z obnoviteľných zdrojov, a pritom zaistiť účinnú nezávislosť výroby a prenosu energie a zlepšiť cezhraničné vzájomné prepojenia.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Náhly nárast v roku 2010 súvisel zväčša so skutočnosťou, že dve banky, ktoré mali problémy, previedli aktíva so zníženou hodnotou na ich príslušné „zlé banky“, ktoré sú klasifikované v rámci štátneho sektora. V súlade s usmernením Eurostatu o účtovných pravidlách pre finančné konsolidačné agentúry zodpovedajúce pasíva „zlých bánk“ mali priamy vplyv na úroveň dlhu.

      (4)  Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.