               4.10.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 356/130

      P8_TA(2017)0440
      Východné partnerstvo: samit v novembri 2017
      Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade, Komisii a ESVČ z 15. novembra 2017 o Východnom partnerstve v rámci príprav na samit v novembri 2017 (2017/2130(INI))
      (2018/C 356/18)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na články 2, 3 a 8 a na hlavu V, najmä na články 21, 22, 36 a 37 Zmluvy o EÚ (Zmluva o EÚ), ako aj na piatu časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

                  —

                  so zreteľom na vytvorenie Východného partnerstva v Prahe 7. mája 2009 ako spoločného úsilia EÚ a jej východných partnerov Arménska, Azerbajdžanu, Bieloruska, Gruzínska, Moldavska a Ukrajiny,

                  —

                  so zreteľom na spoločné vyhlásenia zo samitov Východného partnerstva, ktoré sa uskutočnili v roku 2011 vo Varšave, v roku 2013 vo Vilniuse a v roku 2015 v Rige,

                  —

                  so zreteľom na deklaráciu vedúcich predstaviteľov 27 členských štátov a Európskej rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie, ktorá bola prijatá 25. marca 2017 v Ríme,

                  —

                  so zreteľom na odporúčania a činnosti Parlamentného zhromaždenia Euronest, fóra občianskej spoločnosti Východného partnerstva a Výboru regiónov a Konferencie regionálnych a miestnych samospráv krajín Východného partnerstva (CORLEAP),

                  —

                  so zreteľom na oznámenia Európskej komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) o európskej susedskej politike (ESP), najmä na správu o vykonávaní preskúmania európskej susedskej politiky (JOIN(2017)0018) z roku 2017 a na revidovaný pracovný dokument s názvom Východné partnerstvo – 20 výstupov do roku 2020: Zameranie sa na kľúčové priority a konkrétne výsledky (SWD(2017)0300), ako aj na oznámenie z roku 2016 s názvom Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie,

                  —

                  so zreteľom na závery Rady pre zahraničné veci o európskej susedskej politike a o Východnom partnerstve,

                  —

                  so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 5. júla 2017 týkajúce sa 72. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (1), na svoje uznesenia, najmä uznesenia z 15. júna 2017 o prípade Afgana Mukhtarliho a situácii médií v Azerbajdžane (2), zo 6. apríla 2017 (3) a 24. novembra 2016 (4) o situácii v Bielorusku, zo 16. marca 2017 (5) o prioritách EÚ pre zasadnutia Rady OSN pre ľudské práva v roku 2017, z 13. decembra 2016 o právach žien v štátoch Východného partnerstva (6), z 21. januára 2016 o dohodách o pridružení/prehĺbených a komplexných zónach voľného obchodu s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou (7) a z 9. júla 2015 o revízii európskej susedskej politiky (8),

                  —

                  so zreteľom na spoločné vyhlásenie parlamentov Gruzínska, Moldavska a Ukrajiny z 3. júla 2017,

                  —

                  so zreteľom na článok 113 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0308/2017),

                  A.

                  keďže Východné partnerstvo je založené na spoločnom záväzku Arménska, Azerbajdžanu, Bieloruska, Gruzínska, Moldavska, Ukrajiny a Európskej únie v súvislosti s prehlbovaním ich vzťahov a dodržiavaním medzinárodného práva a základných hodnôt vrátane demokracie, právneho štátu, dodržiavania ľudských práv, základných slobôd a rodovej rovnosti, ako aj sociálnym trhovým hospodárstvom, trvalo udržateľným rozvojom a dobrou správou vecí verejných;

                  B.

                  keďže Východné partnerstvo sa snaží plniť spoločné ciele, ktorými sú podpora stability, budovanie dôvery a spolupráce, podpora demokratických reforiem, dobrých susedských vzťahov, mierového riešenia konfliktov a regionálnej spolupráce, posilňovanie medziľudských kontaktov a posilnenie obchodu v záujme posilnenia politického dialógu a pridruženia, ako aj hospodárskej spolupráce a integrácie;

                  C.

                  keďže prostredníctvom svojej globálnej stratégie a revidovanej európskej susedskej politiky sa EÚ usiluje o zblíženie svojich partnerov prostredníctvom zrýchleného politického pridruženia a hospodárskej integrácie s EÚ, a zároveň o podporu politickej stabilizácie, spoločenskej odolnosti a hospodárskej prosperity v jej susedstve, a ponúka príležitosti pre nadštandardné politické a hospodárske vzťahy v súlade s mierou ambície každej partnerskej krajiny;

                  D.

                  keďže EÚ považuje spoluprácu za hodnotu samu osebe a je pevne presvedčená, že nastolí stav výhodný pre všetky dotknuté strany, zaväzuje sa naďalej spolupracovať so všetkými krajinami Východného partnerstva, pokiaľ sa európske základné hodnoty nebudú spochybňovať či podkopávať;

                  E.

                  keďže EÚ a jej partneri musia zosúladiť zdroje a nástroje s prijatými záväzkami, a keďže partneri sa potrebujú viac zamerať na vykonávanie existujúcich dohôd;

                  F.

                  keďže účastníci samitu v Rige v roku 2015 žiadali, aby sa do ďalšieho samitu dosiahol pokrok v týchto oblastiach: (1) posilnenie inštitúcií a dobrá správa vecí verejných, (2) mobilita a medziľudské kontakty, (3) hospodársky rozvoj a trhové príležitosti a (4) prepojenosť, energetická účinnosť, životné prostredie a zmena klímy;

                  G.

                  keďže sa od posledného samitu dosiahol významný pokrok, najmä pokiaľ ide o uzavretie a nadobudnutie platnosti troch dohôd o pridružení (DP) vrátane prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode (DCFTA) s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou, ako aj bezvízových režimov s Gruzínskom a Ukrajinou od roku 2017 (a s Moldavskom od roku 2014), uzavretie rokovaní o komplexnej a posilnenej dohode o partnerstve s Arménskom, ktoré slúžia ako príklad toho, ako môže súčasne existovať členstvo v Eurázijskej hospodárskej únii a účasť na stratégii susedských vzťahov EÚ, začatie rokovaní o novej komplexnej dohode s Azerbajdžanom, prijatie významných reforiem v mnohých z týchto krajín s politickou, technickou a finančnou podporou zo strany Európskej únie a pokračovanie v politike kritickej angažovanosti voči Bielorusku;

                  H.

                  keďže od založenia Východného partnerstva v Prahe niektorí zakladajúci členovia zažívajú celkové zhoršenie situácie v oblasti ľudských práv a zvrátenie trendov demokratizácie; keďže jednou z hlavných výziev bude uľahčenie prebiehajúceho prechodu k inkluzívnym, zodpovedným, stabilným a životaschopným demokraciám;

                  I.

                  keďže zvýšená mobilita a zlepšenie medziľudských kontaktov medzi partnerskými krajinami a EÚ sú naďalej nevyhnutnými nástrojmi na presadzovanie európskych hodnôt;

                  J.

                  keďže cieľom nového strategického pracovného plánu, ktorý navrhla Komisia a ESVČ a ktorý kombinuje dvojstrannú a regionálnu spoluprácu, je riadiť budúcu činnosť EÚ a šiestich partnerských krajín prostredníctvom zamerania sa na dvadsať výstupov do roku 2020;

                  K.

                  keďže nezávislosť, zvrchovanosť a územná celistvosť východných partnerov EÚ je naďalej ohrozovaná nevyriešenými regionálnymi konfliktmi vrátane niektorých, ktoré vyvolala a stále aktívne podporuje Ruská federácia v rozpore s jej medzinárodnými záväzkami dodržiavať medzinárodný právny poriadok; keďže EÚ by mala zohrávať aktívnejšiu úlohu v mierovom riešení všetkých pretrvávajúcich konfliktov vo svojom susedstve; keďže ruská agresia voči Ukrajine, anexia Krymského polostrova a pokračujúca okupácia dvoch gruzínskych regiónov, ako aj ruské hybridné hrozby vrátane destabilizácie a propagandy ohrozujú bezpečnosť Európy ako celku;

                  L.

                  keďže politika Východného partnerstva vychádza zo zvrchovaného práva každého partnera zvoliť si úroveň ambícií, ktoré chce dosiahnuť vo svojom vzťahu k EÚ; keďže partneri, ktorí sa snažia o užšie vzťahy s EÚ, by mali mať možnosť spoľahnúť sa na väčšiu podporu a pomoc pri dosahovaní spoločne stanovených cieľov, ak spĺňajú platné reformné záväzky, a to v súlade so zásadou „viac za viac“;

                  1.

                  adresuje Rade, Komisii a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť tieto odporúčania:

            V súvislosti s budúcnosťou Východného partnerstva

                  a)

                  zabezpečiť, aby samit v novembri 2017 bol orientovaný na budúcnosť a poskytol novú dynamiku a stanovil jasnú politickú víziu budúcnosti Východného partnerstva ako dlhodobej politiky; zabezpečiť, aby výsledky tohto samitu v prvom rade poskytovali základ na presadzovanie základných hodnôt Európskej únie, najmä rešpektovanie demokracie, základných slobôd, právneho štátu, dobrej správy, občianskych práv, nediskriminácie a rodovej rovnosti, na ktorých je Východné partnerstvo založené, pričom je potrebné zdôrazniť, že tieto hodnoty sú základom DP, a uznať záväzok dotknutých partnerov tieto hodnoty uplatňovať a presadzovať;

                  b)

                  plniť vysoké očakávania občanov vo všetkých partnerských krajinách, pokiaľ ide o boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti a posilnenie právneho štátu a dobrej správy vecí verejných; usilovať sa preto o obnovený záväzok partnerov prijať a plne vykonávať reformy týkajúce sa súdnictva, verejnej správy a boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti na základe adekvátnych plánov s jasne definovanými cieľmi a termínmi;

                  c)

                  posilniť občiansku spoločnosť v partnerských krajinách a jej zásadnú úlohu v rámci Východného partnerstva ako nenahraditeľného aktéra v procese demokratickej konsolidácie a zároveň ako platformy na regionálnu spoluprácu prostredníctvom nekompromisného odporu voči všetkým právnym predpisom a opatreniam, ktoré chcú obmedziť jej legitímnu činnosť, podpory jej intenzívnejšieho zapojenia do vypracúvania, kontroly a monitorovania uskutočňovania reforiem týkajúcich sa partnerstva, ako aj presadzovania transparentnosti a zodpovednosti verejných inštitúcií;

                  d)

                  podporiť reformy volebného systému, ktorými sa zabezpečí, že právne rámce budú v súlade s medzinárodnými normami, odporúčaniami medzinárodných pozorovateľských misií, ktoré vedie OBSE, a stanoviskami Benátskej komisie, a ktoré sa dosiahnu transparentným procesom a budú predmetom rozsiahlych konzultácií a čo najväčšieho konsenzu s opozíciou a občianskou spoločnosťou s cieľom zlepšiť volebné rámce bez zaujatosti voči vládnucim stranám; zabezpečiť dôsledné uplatňovanie platných podmienok EÚ týkajúcich sa volebných reforiem;

                  e)

                  zabezpečiť, aby výsledky samitu v novembri 2017 zohľadnili to, čo sa už dosiahlo, zdôraznili potrebu splniť všetky prijaté záväzky a poskytli nový podnet pre ďalší rozvoj Východného partnerstva a priniesli hmatateľné výsledky pre občanov, najmä pokiaľ ide o zamestnanosť, zníženie sociálnoekonomických rozdielov, dopravu, prepojenosť, energetickú nezávislosť, mobilitu a vzdelávanie, pričom treba vziať do úvahy, že v tejto súvislosti je dôležitým nástrojom nový európsky vonkajší investičný plán (EEIP);

                  f)

                  vyvíjať úsilie zamerané na boj proti nezamestnanosti, najmä nezamestnanosti mladých ľudí, a to aj prostredníctvom súboru opatrení na podporu mladých ľudí, ako je napríklad program EU4Youth, a rozvoj zručností prispôsobených vyvíjajúcim sa potrebám na trhu práce, a to aj prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy, podpory podnikania a miestnych odvetví, podpory udržateľného poľnohospodárstva a rozvoja cestovného ruchu a digitálneho hospodárstva, budovania sociálnej infraštruktúry, sektora verejných a súkromných služieb, okrem iného v oblasti zdravia a starostlivosti;

                  g)

                  presadzovať a aktívne podporovať vykonávanie politík boja proti diskriminácii vo všetkých sektoroch spoločnosti; zabezpečiť presadzovanie rodovej rovnosti vo verejných politikách a podporu zamestnateľnosti a podnikania žien, pričom musí byť zaručená kontinuita politiky po cieľovom dátume 2020;

                  h)

                  zaviazať sa k spoločnému úsiliu o zvýšenú mobilitu medzi EÚ a partnerskými krajinami; podporovať Moldavsko, Gruzínsko a Ukrajinu pri vykonávaní dohody o liberalizácii vízového režimu a zabezpečiť, aby v budúcnosti neboli aktivované mechanizmy pozastavenia, najmä prostredníctvom úzkej spolupráce v policajnej a colnej oblasti s cieľom chrániť pred bezpečnostnými hrozbami, kriminalitou a prekročením povolenej dĺžky pobytu; začať dialóg o vízach s Arménskom, podporiť pokrok Azerbajdžanu pri vykonávaní dohody o zjednodušení udeľovania víz a dohody o readmisii s cieľom začať dialóg o vízach v budúcnosti a ukončiť rokovania o dohode o zjednodušení udeľovania víz a dohode o readmisii s Bieloruskom v prospech občanov, ak tieto krajiny dosiahnu významný pokrok v oblasti základných hodnôt a splnia presné podmienky stanovené v akčných plánoch liberalizácie vízového režimu;

                  i)

                  posilniť možnosti užšej spolupráce v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácie, a to najmä prostredníctvom uľahčenia účasti na programoch ako Erasmus +, Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti a EU4Innovation, a poskytnutím záruky za úvery prostredníctvom skupiny Európskej investičnej banky (EIB) v rámci jej programu InnovFin; poskytovať podporu v záujme reformy vzdelávania a riešiť medzeru v oblasti výskumu a inovácií;

                  j)

                  zabezpečiť, aby výsledky samitu z novembra 2017 poskytli aj nový impulz, pokiaľ ide o oživenie príležitostí na udržateľný hospodársky rast, modernizáciu existujúcich sektorov, obchod a investície vrátane príležitostí cezhraničnej spolupráce v rámci regiónu, s osobitným dôrazom na podnikanie a malé a stredné podniky (MSP);

                  k)

                  žiadať o prehodnotenie podpory, ktorú EÚ poskytuje programom pridruženia a súvisiacim štrukturálnym reformám, najmä tým, ktoré umožňujú lepšiu konkurencieschopnosť, priaznivejšie podnikateľské prostredie a náležitý prístup k finančným zdrojom, a to aj prostredníctvom iniciatívy EU4business; pozorne monitorovať vykonávanie prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu (DFCTA), aby sa prechádzalo sociálnemu a environmentálnemu dampingu; vypracovať cielenú pomoc pre MSP s cieľom umožniť im v plnej miere absorbovať potenciál DCFTA; presadzovať a podporovať skutočnú reformu hospodárskeho systému zameranú na postupné zrušenie monopolov a obmedzenie úlohy oligarchov zavedením primeraných zákonov, ako aj hlbokú reformu bankového a finančného sektora zameranú na boj proti praniu špinavých peňazí a daňovým únikom;

                  l)

                  podporiť rozvoj nevyhnutnej dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry prepojenia, a to aj prostredníctvom ambiciózneho investičného plánu pre základnú sieť TEN-T, a tiež posilniť obchod v rámci regiónu; podporiť projekty infraštruktúry, ktoré poskytnú nové príležitosti obchodu a umožnia intenzívnejšiu komunikáciu a výmeny medzi EÚ a partnerskými krajinami, ako aj medzi partnermi;

                  m)

                  zlepšiť energetickú nezávislosť a účinnosť prostredníctvom osobitných investícií a diverzifikácie zdrojov energie, najmä pokiaľ ide o obnoviteľné zdroje energie a znižovanie závislosti od fosílnych palív, prostredníctvom posilnenej spolupráce vo všetkých prioritných oblastiach, ktoré spadajú do pôsobnosti energetickej únie EÚ, a užšej integrácie trhov s energiou partnerských krajín na európskom trhu s energiou s osobitným zameraním na prepojenosť a infraštruktúru; zabezpečiť, aby časti novej plynovodnej infraštruktúry v regióne vrátane plynovodu Nord Stream 2 na pobreží a na mori boli v riadnom súlade s právnymi predpismi EÚ a stratégiou energetickej únie a aby neoslabovali regionálnu energetickú bezpečnosť; spolupracovať s východnými partnermi na podpore domácností, ktoré sú najviac zasiahnuté zvyšujúcimi sa cenami energií;

                  n)

                  zabezpečiť riadne dodržiavanie medzinárodných dohôd a záväzkov v oblasti jadrovej bezpečnosti a ochrany životného prostredia; zvýšiť úsilie o splnenie záväzkov v oblasti zmeny klímy, a to aj prostredníctvom zvyšovania informovanosti verejnosti a postupného a udržateľného vyraďovania zastaraných elektrární v Arménsku a na Ukrajine; podrobne sledovať vývoj nových projektov, ako je napríklad jadrová elektráreň Ostrovec v Bielorusku;

                  o)

                  zabezpečiť, aby výsledky samitu z novembra 2017 riešili aj bezpečnostné hrozby, ktoré vplývajú na nezávislosť, zvrchovanosť, jednotu, územnú celistvosť, základné ľudské práva a politický, sociálny a hospodársky rozvoj a stabilitu partnerských krajín a regiónu ako celku;

                  p)

                  zaviazať sa podporovať jednotu konania členských štátov EÚ pri udržiavaní kolektívneho tlaku na Rusko, ktorého vojenská prítomnosť regióne v posledných rokoch znepokojivo vzrástla, a to najmä prostredníctvom posilnených cielených reštriktívnych opatrení na vyriešenie konfliktu na východnej Ukrajine prostredníctvom úplného a skutočného vykonávania dohôd z Minska a zachovaním monitorovacej misie OBSE, riešiť konflikt Ruska a Gruzínska prostredníctvom hmatateľných výsledkov medzinárodných rokovaní v Ženeve a úplného vykonávania dohody o prímerí z roku 2008 zo strany Ruska, obnoviť plnú zvrchovanosť Ukrajiny na Kryme a Gruzínska na jeho okupovaných územiach Abcházska a regiónu Južného Osetska a Moldavska v Podnestersku, venovať náležitú pozornosť nebezpečnej ekologickej situácii na východe Ukrajiny, posilňovať partnerov v zvyšovaní ich odolnosti a ukončiť dodatočné hrozby štátom podporovaných vrážd, kybernetických vojen, dezinformácií a iných typov destabilizácie;

                  q)

                  zdôrazniť, že účasť východných partnerov na vojenských cvičeniach zameraných na EÚ a/alebo niektorých z jeho partnerov, napr. na cvičení Západ 2017 pod vedením Ruska v Bielorusku, je neprijateľná; zabezpečiť, aby sa partneri na takýchto cvičeniach v budúcnosti nezúčastňovali;

                  r)

                  požadovať okamžité ukončenie vojenských konfliktov medzi arménskymi a azerbajdžanskými vojskami, pri ktorých zbytočne prichádzajú o život civilisti a vojaci a zároveň sa bráni sociálno-ekonomickému rozvoju; opätovne zdôrazniť podporu snahám spolupredsedov Minskej skupiny OBSE vyriešiť konflikt v Náhornom Karabachu a ich základným zásadám z roku 2009, ktoré zahŕňajú územnú celistvosť, právo na sebaurčenie a nepoužívanie sily; vyzvať Arménsko a Azerbajdžan, aby v dobrej viere obnovili rokovania s cieľom dodržiavať tieto zásady a vyriešiť tak konflikt, ktorý nemá vojenské riešenie; vyzvať vlády Arménska a Azerbajdžanu, aby uskutočnili rozhovory na vysokej úrovni a zaviazali sa prijať opatrenia skutočného posilňovania dôvery a umožniť dialóg medzi občianskymi spoločnosťami v Arménsku a Azerbajdžane; zabezpečiť, aby ratifikácia nových dohôd medzi EÚ a jednotlivými stranami bola podmienená zmysluplnými záväzkami a výrazným pokrokom smerujúcimi k vyriešeniu konfliktu, napríklad zachovaním prímeria, a podpore vykonávania základných zásad z roku 2009;

                  s)

                  požadovať trvalú podporu činnosti, ktorú vykonávajú misie EÚ a OBSE v Gruzínsku, Moldavsku a na východnej Ukrajine, ako podstatných operácií na zabezpečenie mieru a bezpečnosti predovšetkým v prospech miestnych občanov; zabezpečiť účinné vykonávanie mandátov týchto misií a vyzvať Rusko, aby zaručilo ich neobmedzený prístup; zvážiť podporu nasadenia ozbrojenej policajnej misie OBSE na východnej Ukrajine; premýšľať spolu s partnerskými krajinami o možnostiach posilnenej úlohy EÚ pri riešení týchto konfliktov, a to aj začatím ambicióznych plnohodnotných misií v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) s cieľom posilniť bezpečnosť a stabilitu;

                  t)

                  vyzvať krajiny partnerov EÚ, aby v plnej miere spolupracovali s EÚ, pokiaľ ide o riešenie problémov, ako je nelegálna migrácia, terorizmus, počítačová kriminalita, obchodovanie s ľuďmi, pašovanie a nezákonný obchod;

                  u)

                  zvážiť, v rámci politiky Východného partnerstva, atraktívny, dlhodobejší model Východného partnerstva+ pre pridružené krajiny, ktoré dosiahli výrazný pokrok v vykonávaní reforiem súvisiacich s DP/DCFTA, ktorý by mohol prípadne viesť k pristúpeniu k colnej únii, energetickej únii, digitálnej únii a schengenskému priestoru, rozšíreniu prístupu na vnútorný trh EÚ, integrácii do dopravných sietí EÚ, k priemyselným partnerstvám, účasti na ďalších programoch a agentúrach EÚ, intenzívnejšej spolupráci v oblasti SBOP, ako aj bezprostrednejším opatreniam, ako sú dodatočné jednostranné colné preferencie, konkrétny rámec pre zrušenie roamingových sadzieb medzi partnerskými krajinami a EÚ a rozvoj vysokokapacitného širokopásmového prístupu; sprístupniť model Východného partnerstva+ ďalším krajinám Východného partnerstva, akonáhle budú na takéto posilnené záväzky pripravené a urobia výrazný pokrok vo vykonávaní vzájomne dohodnutých reforiem;

                  v)

                  zvážiť možnosť poskytnúť nepridruženým krajinám nové formy podpory občianskej spoločnosti, podnikov, akademických obcí, komunít nezávislých médií a mladých ľudí, a to aj prostredníctvom dodatočného financovania a partnerstiev v oblasti mobility;

                  w)

                  zabezpečiť, aby boli spoločné ciele v oboch prípadoch a podľa potreby strednodobé aj dlhodobé s cieľom povzbudiť niektoré partnerské krajiny, aby namiesto striktného držania sa logiky volebných cyklov vo väčšej miere nasledovali strategické vízie;

            V súvislosti s realizáciou Východného partnerstva

                  x)

                  znovu zdôrazniť zásadu diferenciácie a skutočnosť, že rozsah a hĺbka spolupráce s EÚ sa riadi ambíciami EÚ a partnerských krajín, ako aj tempom a kvalitou reforiem, ktoré sa majú posúdiť na základe ich úplného a účinného vykonávania, najmä pokiaľ ide o dodržiavanie demokracie, ľudských práv, základných slobôd, zásad právneho štátu a dobrej správy vecí verejných;

                  y)

                  zdôrazniť, že cieľom Východného partnerstva je vytvoriť nevyhnutné podmienky pre úzke politické pridruženie a hospodársku integráciu vrátane účasti na programoch EÚ; znovu zdôrazniť, že dohody o pridružení s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou nepredstavujú konečný cieľ v ich vzťahoch s EÚ; opätovne uznať európske ambície týchto krajín; pripomenúť, že podľa článku 49 Zmluvy o EÚ a v súlade s Rímskou deklaráciou z 25. marca 2017 môže každý európsky štát požiadať o členstvo v EÚ pod podmienkou, že spĺňa kodanské kritériá a zásady demokracie, dodržiava základné slobody a ľudské práva vrátane práv menšín a že dodržiava zásady právneho štátu; naliehať na členské štáty, aby sa v tejto súvislosti dohodli na ambicióznom vyhlásení na samite v roku 2017, ktorým stanovia príslušné dlhodobé ciele;

                  z)

                  vyzvať Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajinu, aby sa zamerali na riadne vykonávanie programov pridruženia, čím by sa im otvorili všetky príležitosti, ktoré majú na základe DP k dispozícii, a zapojili sa aj do spoločných diskusií o pokroku, príležitostiach a výzvach v oblasti reforiem týkajúcich sa DP/DFCTA; opäť zdôrazniť význam skutočnej realizácie hore uvedených reforiem pre budúcu stabilitu a rozvoj krajín a blahobyt ich spoločností; znovu potvrdiť, že prehĺbenie vzťahov v rámci modelu Východného partnerstva+, ako aj akákoľvek perspektíva členstva v EÚ si vyžaduje výrazný pokrok z hľadiska vykonávania týchto reforiem, najmä pokiaľ ide o právny štát, dodržiavanie ľudských práv a dobrú správu vecí verejných;

                  aa)

                  zabezpečiť, aby prísna podmienenosť bola vždy spojená so súčasnou a budúcou úrovňou spolupráce a podpory partnerov a zároveň bola vždy dodržiavaná; zdôrazniť, že finančná podpora EÚ poskytovaná jej partnerom bude podmienená konkrétnymi reformnými krokmi a ich skutočným vykonávaním a že prístup EÚ založený na stimuloch bude aj naďalej prinášať prospech partnerom s najväčšou mierou účasti na ambicióznych reformách; zvážiť možnosť vyplácania grantov v menších splátkach s cieľom umožniť EÚ lepšie reagovať na neočakávané krízy alebo nedostatočné reformy; zdôrazniť najmä to, že nebude ratifikovaná žiadna komplexná dohoda s krajinou, ktorá nedodržuje hodnoty EÚ, a to najmä tým, že nevykonáva rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva a obťažuje, zastrašuje a prenasleduje obhajcov ľudských práv, MVO a novinárov; zároveň zdôrazniť, že predtým, ako bude začatý a uzavretý akýkoľvek nový dialóg o bezvízovom režime, je potrebné dosiahnuť jasné referenčné hodnoty; pripomenúť, že krok späť k výsledkom z minulosti systematicky povedie k pozastaveniu platnosti dohôd, a to aj v oblasti bezvízových režimov a financovania EÚ;

                  ab)

                  podporiť viacstranný rozmer Východného partnerstva ako prostriedok zvýšenia viacstranného budovania dôvery, a to najmä v oblastiach postihnutých konfliktmi, a vytvárať príležitosti na regionálnu spoluprácu, a to aj prostredníctvom nadnárodnej platformy občianskej spoločnosti, spolupráce medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a cezhraničných projektov, ako sú medziľudské programy zahŕňajúce medzikultúrny dialóg a mladšiu generáciu ako faktory zmeny;

                  ac)

                  zdôrazniť význam poskytovania informácií o politikách týkajúcich sa Východného partnerstva na vnútornej aj vonkajšej úrovni súdržne a účinne a zabezpečovania komunikačných činností prispôsobených konkrétnym regiónom s cieľom prekonať súčasný nedostatok poznatkov o EÚ a jej vzťahoch s jej partnermi; uznať vynikajúcu prácu, ktorú doteraz odviedla pracovná skupina East StratCom a podporiť jej činnosť dodatočným financovaním; riešiť výzvy spojené s lepším poskytovaním informácií o konkrétnych výhodách a cieľoch Východného partnerstva, zamerať sa na dezinformácie zabezpečením kvalitných, podložených a prístupných informácií vo všetkých jazykoch partnerských krajín a zaručením úplného dodržiavania slobody prejavu;

                  ad)

                  zabezpečiť, aby podpora EÚ bola individuálne prispôsobená tak, aby zodpovedala úrovni spoločných ambícií vo veci spolupráce s jednotlivými partnermi na základe zásad „viac za viac“ a „menej za menej“; požadovať najmä, aby EÚ zladila svoje rozpočtové nástroje, ako je nástroj európskeho susedstva a Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj, s politickými úlohami a stratégiami vykonávania, najmä v rámci svojich ročných a viacročných rozpočtových postupov;

                  ae)

                  uvítať návrhy Komisie týkajúce sa poskytnutia makrofinančnej pomoci partnerom a súčasne trvať na prísnej a účinnej podmienenosti spojenej s návrhmi, najmä pokiaľ ide o dodržiavanie zásad právneho štátu (vrátane nezávislého súdnictva), zabezpečenie riadnej správy vecí verejných (vrátane účinného boja proti korupcii a parlamentného systému viacerých strán) a ochranu ľudských práv a slobody médií; predložiť Európskemu parlamentu a Rade každých šesť mesiacov podrobnú písomnú správu o pokroku, ktorý už v týchto troch oblastiach dosiahli partneri, ktorí túto pomoc už využívajú; vyzvať Komisiu, aby vypracovala nové programy makrofinančnej pomoci pre partnerské krajiny, ktoré úspešne dokončili minulé programy, aby túto podmienenosť systematicky stanovovala v budúcich návrhoch tejto pomoci, a zabezpečila jej prísne uplatňovanie, a to najmä v prípade Moldavska;

                  af)

                  požiadať Komisiu, Európsku investičnú banku a iné mnohostranné finančné inštitúcie, aby sa usilovali o úspešnú realizáciu Investičného plánu pre Európu a osobitného podporného mechanizmu pre krajiny Východného partnerstva, ktoré sa zaviazali vykonávať DP; požiadať o zriadenie trustového fondu pre Ukrajinu, Gruzínsko a Moldavsko na základe najlepších postupov nástrojov viacerých darcov, pričom sa zdôrazňuje, že tento trustový fond by sa mal sústrediť na súkromné a verejné investície, najmä na sociálnu a hospodársku infraštruktúru a na investície zamerané na zvýšenie kapacity absorpcie investícií, a na koordináciu medzinárodných finančných inštitúcií a medzinárodnú podporu darcov v praxi; zohľadniť možnosť usporiadať konferenciu darcov pre Ukrajinu na podporu jej humanitárnych potrieb vyvolaných konfliktom na východe krajiny a anexiou Krymu; zabezpečiť, aby sa využívanie všetkých týchto európskych prostriedkov prísne kontrolovalo s cieľom predísť akémukoľvek zneužitiu;

                  ag)

                  opätovne zdôrazniť svoju rozhodnú podporu parlamentnej účasti a kontrole v oblasti politiky Východného partnerstva, najmä pokiaľ ide o vplyv politiky na životy občanov; posilniť v tejto súvislosti úlohu Parlamentného zhromaždenia Euronest v rámci novej multilaterálnej štruktúry Východného partnerstva, ako aj úlohu parlamentných výborov pre pridruženie alebo parlamentných výborov pre spoluprácu v rámci Rady pre pridruženie alebo Rady pre spoluprácu; uvítať programy komplexného prístupu k podpore demokracie, ktoré sa uskutočňujú; vyzvať poslancov parlamentov z partnerských krajín, aby spolupracovali na sledovaní vykonávania a na výmene najlepších postupov; zintenzívniť zapojenie fóra občianskej spoločnosti krajín Východného partnerstva do tohto procesu;

                  ah)

                  vziať na vedomie odhodlanie Európskeho parlamentu posilniť sledovanie uskutočňovania medzinárodných dohôd s východnými partnermi a zvýšiť kontrolu podpory EÚ poskytovanej v tejto veci; reagovať na výzvu Európskeho parlamentu určenú partnerom a Komisii, ktorá sa týka zvýšenia transparentnosti všetkých príjemcov financovania EÚ; vyzvať Komisiu a ESVČ, aby každých šesť mesiacov predložili Európskemu parlamentu a Rade podrobnú písomnú správu o uskutočňovaní týchto dohôd;

                  ai)

                  vziať na vedomie odhodlanie Európskeho parlamentu zvýšiť kontrolu rokovaní o budúcich medzinárodných dohodách s východnými partnermi; vyzvať Radu, aby Európskemu parlamentu v súlade s príslušnou medziinštitucionálnou dohodou (9) bezodkladne predložila všetky príslušné smernice na rokovania; uvítať účinnú spoluprácu Komisie a ESVČ s Európskym parlamentom pri poskytovaní informácií o týchto rokovaniach, ale zároveň ich vyzvať, aby v súlade s príslušnou rámcovou dohodou (10) bezodkladne predložili návrhy prerokúvaných textov a parafované dohody;

                  2.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, Európskej komisii, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť a pre informáciu osobitnému zástupcovi EÚ pre Zakaukazsko a krízu v Gruzínsku, Parlamentnému zhromaždeniu OBSE, Parlamentnému zhromaždeniu Rady Európy a vládam a parlamentom krajín Východného partnerstva.

         (1)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0267.

         (3)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0126.

         (4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0456.

         (5)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0089.

         (6)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0487.

         (7)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0018.

         (8)  Ú. v. EÚ C 265, 11.8.2017, s. 110.

         (9)  Ú. v. EÚ C 95, 1.4.2014, s. 1.

         (10)  Ú. v. EÚ L 304, 20.11.2010, s. 47.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 28. decembra 2017 o prístupe k rozdeľovaniu dividend (ECB/2017/44)

text:
               11.1.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 8/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 28. decembra 2017
   o prístupe k rozdeľovaniu dividend
   (ECB/2017/44)
   (2018/C 8/01)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 6 a článok 132,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 34,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,
   so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 468/2014 zo 16. apríla 2014 o rámci pre spoluprácu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu medzi Európskou centrálnou bankou, príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a určenými vnútroštátnymi orgánmi (nariadenie o rámci JMD) (ECB/2014/17) (2),
   keďže:
   Je potrebné, aby úverové inštitúcie pokračovali v príprave na včasné a úplné uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (3) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4) v náročnom makroekonomickom a finančnom prostredí, ktoré vytvára tlak na ziskovosť úverových inštitúcií a v dôsledku toho na ich schopnosť vytvoriť si kapitálovú základňu. Okrem toho, keďže úverové inštitúcie potrebujú financovať hospodárstvo, súčasťou spoľahlivého bankového systému a primeraného riadenia rizika je konzervatívny prístup k rozdeľovaniu dividend. Mala by sa použiť rovnaká metóda, aká bola stanovená v odporúčaní Európskej centrálnej banky ECB/2016/44 (5)

   PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   I.

               1.

               Úverové inštitúcie by mali prijať politiky týkajúce sa dividend, ktoré budú používať konzervatívne a prudenciálne predpoklady tak, aby po každom rozdelení dividend spĺňali platné kapitálové požiadavky a požiadavky vyplývajúce z výsledkov postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (SREP).

                           a)

                           Povinnosťou úverových inštitúcií je neustále spĺňať platné minimálne kapitálové požiadavky (požiadavky piliera 1). Ten zahŕňa podiel vlastného kapitálu Tier 1 vo výške 4,5 %, podiel kapitálu Tier 1 vo výške 6 % a celkový podiel kapitálu vo výške 8 %, ako sa uvádza v článku 92 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                           b)

                           Okrem toho, povinnosťou úverových inštitúcií je neustále spĺňať kapitálové požiadavky, ktoré sú uložené rozhodnutím prijatým v rámci SREP v zmysle článku 16 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 a to nad rámec požiadaviek piliera 1 (požiadavky piliera 2).

                           c)

                           Povinnosťou úverových inštitúcií je tiež spĺňať požiadavku na kombinovaný vankúš ustanovenú v článku 128 ods. 6 smernice 2013/36/EÚ.

                           d)

                           Povinnosťou úverových inštitúcií je tiež spĺňať v plnom rozsahu (6) požiadavku na podiel vlastného kapitálu Tier 1, na podiel kapitálu Tier 1 a na celkový podiel kapitálu k ustanovenému dátumu úplného zavedenia. To znamená uplatňovanie uvedených podielov v plnom rozsahu po uplatnení prechodných ustanovení, ako aj požiadavky na kombinovaný vankúš vymedzenej v článku 128 ods. 6 smernice 2013/36/EÚ. Prechodné ustanovenia sú ustanovené v hlave XI smernice 2013/36/EÚ a v časti desať nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                     Tieto požiadavky sa majú splniť na konsolidovanej úrovni ako aj na individuálnom základe, pokiaľ nebolo upustené od uplatňovania prudenciálnych požiadaviek na individuálnom základe, ako sa uvádza v článkoch 7 a 10 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

               2.

               Pokiaľ ide o výplatu dividend úverovými inštitúciami (7) za finančný rok 2017 v roku 2018, ECB odporúča:

                           a)

                           Kategória 1: Úverové inštitúcie, ktoré i) spĺňajú platné kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c), a ii) k 31. decembru 2017 dosiahli výšku podielov v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d), by mali rozdeliť svoj čistý zisk v podobe dividend konzervatívnym spôsobom, aby boli naďalej schopné plniť všetky uvedené požiadavky a požiadavky vyplývajúce z výsledkov SREP, hoci aj v prípade zhoršených hospodárskych a finančných podmienok;

                           b)

                           Kategória 2: Úverové inštitúcie, ktoré spĺňajú platné kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c) k 31. decembru 2017, ale ktoré k tomuto dátumu nedosiahli výšku podielov v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d), by mali rozdeliť svoj čistý zisk v podobe dividend len konzervatívnym spôsobom, aby boli naďalej schopné plniť všetky uvedené požiadavky a požiadavky vyplývajúce z výsledkov SREP, hoci aj v prípade zhoršených hospodárskych a finančných podmienok. Okrem toho by mali v zásade vyplácať dividendy len v takom rozsahu, aby bola prinajmenšom zabezpečená priamočiara (8) cesta smerom k splneniu požadovaných kapitálových požiadaviek v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d), a k požiadavkám vyplývajúcim z výsledkov SREP;

                           c)

                           Kategória 3: Úverové inštitúcie, ktoré porušujú kapitálové požiadavky uvedené v odseku 1 písm. a), b) alebo c), by v zásade nemali rozdeľovať žiadne dividendy.

                     Úverové inštitúcie, ktoré nie sú schopné postupovať v súlade s týmto usmernením, lebo sú toho názoru, že od nich právne predpisy vyžadujú, aby vyplatili dividendy, by sa mali bez zbytočného odkladu obrátiť na svoje spoločné dohliadacie tímy.
               Od úverových inštitúcií zaradených do kategórií 1, 2 a 3, ako sú uvedené v odseku 2 písm. a), b) a c), sa tiež očakáva, že budú dodržiavať všeobecné zásady piliera 2. Ak všetky okolnosti zostanú rovnaké, možno očakávať, že kapitálové požiadavky (9) budú v podstate stabilné. Ak úverová inštitúcia nedodržiava alebo očakáva, že nebude dodržiavať všeobecné zásady piliera 2, mala by sa bez zbytočného odkladu obrátiť na svoj spoločný dohliadací tím. ECB preskúma dôvody, pre ktoré sa výška kapitálu úverovej inštitúcie znížila, alebo sa očakáva, že sa zníži, a rozhodne o prijatí vhodných a primeraných opatrení voči danej inštitúcii.

         II.
   Toto odporúčanie je adresované významným dohliadaným subjektom a významným dohliadaným skupinám vymedzeným v článku 2 ods. 16 a 22 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
   III.
   Toto odporúčanie je adresované aj príslušným vnútroštátnym a určeným orgánom v súvislosti s menej významnými dohliadanými subjektmi a menej významnými dohliadanými skupinami vymedzenými v článku 2 ods. 7 a 23 nariadenia (EÚ) č. 468/2014 (ECB/2014/17). Od príslušných vnútroštátnych a určených orgánov sa očakáva, že uplatnia toto odporúčanie na takéto subjekty a skupiny vhodným spôsobom (10).

      Vo Frankfurte nad Mohanom 28. decembra 2017

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63.

      (2)  Ú. v. EÚ L 141, 14.5.2014, s. 1.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

      (5)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2015/49 zo 17. decembra 2015 o prístupe k rozdeľovaniu dividend (Ú. v. EÚ C 438, 13.2.2015, s. 1).

      (6)  Všetky vankúše v plnom rozsahu.

      (7)  Úverové inštitúcie môžu mať rôzne právne formy, napr. formu kótovaných spoločností a spoločností ktoré nie sú akciovými spoločnosťami, akými sú napríklad vzájomné spoločnosti (mutuals), družstvá alebo sporiteľne. Pojem dividenda používaný v tomto odporúčaní označuje každý druh výplaty hotovosti, ktorý podlieha schváleniu valným zhromaždením.

      (8)  V praxi to znamená, že počas obdobia štyroch rokov počnúc 31. decembrom 2014 by si mali úverové inštitúcie v zásade ponechať ročne najmenej 25 % tej časti podielu vlastného kapitálu Tier 1, podielu kapitálu Tier 1 a celkového podielu kapitálu, ktorá im chýba k naplneniu uvedených kapitálových požiadaviek v plnom rozsahu, ako sa uvádza v odseku 1 písm. d).

      (9)  Kapitálovými požiadavkami sa rozumejú súčet požiadaviek piliera 1, požiadaviek piliera 2, požiadaviek na vankúš na zachovanie kapitálu a požiadaviek podľa všeobecných zásad piliera 2. Bez ohľadu na postupné zavádzanie vankúša na zachovanie kapitálu môžu úverové inštitúcie očakávať, že všeobecné zásady piliera 2 budú vymedzené v kladných hodnotách aj v budúcnosti.

      (10)  Ak sa toto odporúčanie uplatňuje na menej významné dohliadané subjekty a menej významné dohliadané skupiny, ktoré dospeli k záveru, že nie sú schopné postupovať v súlade s týmto usmernením, lebo sú toho názoru, že od nich právne predpisy vyžadujú, aby vyplatili dividendy, mali by sa bez zbytočného odkladu obrátiť na svoje príslušné vnútroštátne orgány.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/98

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2018
      (2018/C 320/22)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rumunsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Rumunsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rumunsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (2), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rumunska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Rumunsko predložilo 10. mája 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a 14. mája 2018 svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Na Rumunsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2018 plánuje v roku 2018 dosiahnuť celkový deficit na úrovni 2,95 % HDP a následne ho postupne znižovať na úroveň 1,45 % HDP v roku 2021. Neočakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, sa dosiahne do roku 2021, t. j. do konca časového rámca programu. Očakáva sa, že prepočítané štrukturálne saldo v roku 2021 dosiahne – 2,1 %. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2021 zostane pod úrovňou 40 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Navyše platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov neboli dostatočne konkretizované.

                  (6)

                  Rada 16. júna 2017 v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“) rozhodla, že v Rumunsku bola v roku 2016 zaznamenaná značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa. Vzhľadom na stanovenú značnú odchýlku Rada 16. júna 2017 odporučila Rumunsku, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (4) v roku 2017 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Rada 5. decembra 2017 zistila, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017, a vydala revidované odporúčanie. Rada v novom odporúčaní požiadala Rumunsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Rada (5)22. júna 2018 zistila, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 5. decembra 2017. Na základe výsledných údajov z roku 2017 sa navyše zistilo, že Rumunsko sa v roku 2017 nachádzalo v situácii značnej odchýlky od odporúčanej úpravy.
                  Komisia v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97 vydala 23. mája 2018 varovanie pre Rumunsko týkajúce sa skutočnosti, že v roku 2017 bola zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada (6)22. júna 2018 prijala následné odporúčanie, v ktorom potvrdila, že Rumunsko bude musieť prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2018 existuje riziko odchýlky od uvedeného odporúčania.

                  (7)

                  Rada preto 22. júna 2018 odporučila Rumunsku, aby v roku 2019 prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov neprekročila 5,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2019 existuje riziko odchýlky od uvedenej požiadavky. V prognóze Komisie z jari 2018 sa okrem toho predpokladal deficit verejných financií na úrovni 3,4 % HDP na rok 2018 a 3,8 % HDP na rok 2019, čo znamená prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 budú potrebné ďalšie významné opatrenia na dodržiavanie ustanovení Paktu stability a rastu, a to vzhľadom na značne sa zhoršujúci fiškálny výhľad, v súlade s odporúčaním určeným Rumunsku z 22. júna 2018 s cieľom napraviť zaznamenanú značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

                  (8)

                  Rumunsko vo svojom rozpočtovom plánovaní pravidelne ignoruje zásady fiškálneho rámca napriek potrebe zodpovednej tvorby fiškálnej politiky. Fiškálna dohoda sa do vnútroštátnych právnych predpisov transponuje rumunským zákonom o fiškálnej zodpovednosti. Jeho pravidlá sú dobre navrhnuté, ale v praxi sa opakovane prehliadajú. V roku 2016 stúpol štrukturálny deficit nad úroveň strednodobého cieľa, čo je v rozpore s pravidlom o deficite. Rozpočty na roky 2017 a 2018 obsahovali cieľ celkového deficitu na úrovni blízko 3 % HDP, čo so sebou prináša zhoršenie štrukturálneho salda v rozpore s pravidlom. Dve rozpočtové zmeny prijaté v roku 2017 neboli v súlade s pravidlami zakazujúcimi zvyšovanie horných hraníc celkového a primárneho deficitu a zvyšovanie počtu zamestnancov a celkových vládnych výdavkov počas prebiehajúceho fiškálneho roka. Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch, aj v roku 2017 sa okrem toho aktualizácia fiškálnej stratégie poskytla parlamentu dlho po uplynutí zákonnej lehoty, čo znamená, že nebolo možné zabezpečiť dlhodobú perspektívu rozpočtového plánovania.

                  (9)

                  Daňová disciplína je stále na nízkej úrovni, najmä v prípade dane z pridanej hodnoty. Rumunsko dosiahlo v uplynulom roku obmedzený pokrok pri plnení opakovaného odporúčania týkajúceho sa posilňovania daňovej disciplíny a výberu daní. Pokiaľ ide o daň z pridanej hodnoty, rozdiel medzi teoreticky očakávanými a skutočne vybranými príjmami stále zostáva veľmi vysoký. V záujme zlepšenia disciplíny zaviedli orgány rozdelené platby. Táto možnosť nie je povinná, s výnimkou platobne neschopných spoločností a daňovníkov s významnými nesplatenými záväzkami týkajúcimi sa dane z pridanej hodnoty. Toto opatrenie však ešte neprinieslo výrazné výsledky. Zavedenie elektronických registračných pokladníc napojených na IT systém daňovej správy stále čaká na realizáciu.

                  (10)

                  Situácia vo finančnom sektore sa aj naďalej zlepšuje, ale niektoré udalosti si vyžadujú sledovanie. Bankový sektor je dostatočne kapitalizovaný a kvalita aktív sa zlepšila. Niektoré prebiehajúce legislatívne iniciatívy, s ktorým sa spája riziko, že nepriaznivo ovplyvnia scudzenie nesplácaných úverov a takisto úvery a investície, si však vyžadujú dôkladné sledovanie. Nedávne zníženie príspevkov do predfinancovaných dôchodkových fondov druhého piliera zmiernilo krátkodobé fiškálne obavy, ale môže mať negatívny vplyv na rozvoj kapitálových trhov.

                  (11)

                  Na trhu práce dochádza k prehrievaniu v dôsledku rastu zamestnanosti a poklesu pracovnej sily vyplývajúceho z demografického starnutia a emigrácie. Rumunsko má zároveň značný nevyužitý potenciál pracovnej sily a niektoré skupiny, ako sú mladí ľudia, Rómovia, dlhodobo nezamestnaní a osoby so zdravotným postihnutím, majú ťažkosti s prístupom na trh práce. Rumunsko dosiahlo v uplynulom roku len malý pokrok pri plnení odporúčania týkajúceho sa posilnenia cielených aktivačných politík a integrovaných verejných služieb a zamerania sa na tých, ktorí sú najviac vzdialení od trhu práce. Napriek zvýšeniu finančných stimulov pre programy mobility zostáva účasť na aktívnych politikách trhu práce naďalej veľmi nízka a administratívna záťaž je stále vysoká. Verejné pracovné programy miestneho významu neboli úspešné v poskytovaní relevantných zručností ani v podpore prechodu na štandardné zamestnanie. Neexistuje žiadny systém správy prípadov pre dlhodobo nezamestnaných a príjemcov sociálnej pomoci. Spolupráca medzi verejnými službami zamestnanosti, poskytovateľmi sociálnych a vzdelávacích služieb a externými poskytovateľmi služieb je obmedzená.

                  (12)

                  Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia je stále veľmi vysoké. Obzvlášť postihnuté sú rodiny s deťmi, osoby so zdravotným postihnutím, Rómovia a vidiecke obyvateľstvo. Pretrváva vysoká nerovnosť príjmov, a to aj vzhľadom na nízky vplyv daňového systému a systému sociálneho zabezpečenia na zmiernenie nerovnosti trhových príjmov. Sociálny referenčný index, ktorý predstavuje referenčnú hodnotu pri výpočte najdôležitejších sociálnych dávok, sa od roku 2008 neaktualizoval. Zákon o minimálnom začlenení, ktorý má nadobudnúť účinnosť v roku 2018, by bol zvýšil mieru pokrytia a primeranosti sociálnej pomoci. Jeho nadobudnutie účinnosti však bolo odložené o viac než rok. Nižší vek odchodu do dôchodku pre ženy sa prejavuje v nižších dôchodkových nárokoch, čím sa zhoršuje chudoba v starobe a zvyšujú sa rozdiely v zamestnanosti žien a mužov.

                  (13)

                  Zapojenie sociálnych partnerov do navrhovania a vykonávania hospodárskych a sociálnych reforiem bolo veľmi obmedzené. Názory sociálnych partnerov sa často neberú do úvahy, aj to ani vtedy, keď sú si podobné. Rámec pre kolektívne vyjednávanie Rumunska nepodporuje existenciu dobre fungujúceho systému pracovnoprávnych vzťahov. Sociálny dialóg sa vyznačuje nízkou úrovňou kolektívneho vyjednávania, najmä na odvetvovej úrovni, a nízkou mierou členstva v odborových zväzoch a v organizáciách zamestnávateľov. Vysoké hraničné hodnoty týkajúce sa reprezentatívnosti a nejasné vymedzenie odvetví patria medzi hlavné prekážky účinnejšieho sociálneho dialógu. Legislatívne zmeny zamerané na zlepšenie tohto rámca zatiaľ pokročili veľmi málo.

                  (14)

                  V priebehu posledných rokov sa opakovane svojvoľne zvyšovala minimálna mzda. Čistá minimálna mzda vzrástla od roku 2015 o viac než 60 %. V roku 2017 približne 30 % pracovníkov zarábalo minimálnu mzdu, čo naznačuje vysokú kompresiu mzdového rozpätia. Sociálni partneri schválili návrh objektívneho mechanizmu na zvyšovanie minimálnej mzdy, ale vláda ho neuplatňuje.

                  (15)

                  Ponuka zručností nedrží krok s potrebami hospodárstva. Nízky stupeň dosiahnutých základných a digitálnych zručností má nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť, zamestnanosť a konvergenciu. Účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka. Mechanizmus na zosúladenie aktívnych politík trhu práce s dopytom po zručnostiach ešte nie je zavedený a schopnosť predvídať budúce potreby v oblasti zručností a odhadovať očakávaný vplyv nových technológií je slabá. Odborné vzdelávanie a príprava zostávajú stále druhoradou možnosťou a nie sú dostatočne zosúladené s potrebami trhu práce ani regionálnymi alebo odvetvovými stratégiami špecializácie.

                  (16)

                  Slabá výkonnosť vzdelávacieho systému prispieva k vysokej nerovnosti príležitostí a zhoršuje dlhodobé vyhliadky hospodárskeho rastu v Rumunsku. Výzvou je aj poskytovanie kvalitného inkluzívneho vzdelávania v hlavnom vzdelávacom prúde a prístupu k nemu, najmä pre Rómov a deti vo vidieckych oblastiach. Zatiaľ nebola vypracovaná monitorovacia metodika na riešenie problému segregácie v školách. Podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, síce klesá, ale je stále vysoký. Vyvíja sa mechanizmus včasného varovania na identifikáciu detí, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, ale zameranie na kvalitné vzdelávanie je slabé. Napriek tomu, že sa prijali určité opatrenia, zabezpečovanie kvality školského a vysokoškolského vzdelávania čelí výzvam. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelania je veľmi nízka. Investície do vzdelávania sú pomerne nízke, a najmä znevýhodneným školám chýba vhodná podpora.

                  (17)

                  Zdravotný stav obyvateľstva sa zlepšil, ale stále nespĺňa normy Únie. Prístup k zdravotnej starostlivosti predstavuje aj naďalej výzvu, čo má negatívny dosah na vývoj dieťaťa, zamestnateľnosť pracovných síl a zdravé starnutie. Nízka úroveň financovania a neefektívne využívanie zdrojov obmedzujú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti v situácii, keď existuje výrazný nedostatok lekárov a zdravotných sestier. Prístup k zdravotnej starostlivosti je obmedzovaný rozšíreným výskytom neformálnych platieb a vzdialenosťou od zdravotníckej infraštruktúry. Rumunsko dosiahlo určitý pokrok pri plnení odporúčania týkajúceho sa obmedzenia neformálnych platieb a zavádza monitorovací mechanizmus, aj keď jeho skutočný dosah sa ešte musí posúdiť. Pri plnení odporúčania týkajúceho sa posunu k ambulantnej starostlivosti sa doteraz dosiahol len nepatrný pokrok. Prebiehajúce uskutočňovanie národnej stratégie v oblasti zdravia je poznačené presúvaním priorít a zlým investičným plánovaním.

                  (18)

                  Pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní politík zohráva strategické plánovanie, verejné konzultácie a posudzovanie regulačného vplyvu aj naďalej len nevýznamnú úlohu. Zhoršuje sa tým kvalita a predvídateľnosti regulácie. Časté zmeny právnych predpisov, ako napríklad zmeny daňového zákona, negatívne ovplyvňujú podnikateľské prostredie. Zapojenie zainteresovaných strán do návrhu a uskutočňovania reforiem je slabé a len zriedkavo sa uplatňuje skutočný dialóg, hoci príslušné inštitucionálne štruktúry sú k dispozícii. Mechanizmom na zohľadňovanie stanovísk zainteresovaných strán v rámci verejných konzultácií sa nezabezpečujú náležité nadväzujúce kroky. Konkrétnym nedávnym príkladom je ignorovanie návrhu na objektívny mechanizmus na zvyšovanie minimálnej mzdy, ktorý schválili sociálni partneri a ktorým by sa splnilo príslušné odporúčanie pre Rumunsko. V oblasti reformy verejnej správy sa nedosiahli žiadne hmatateľné výsledky. Odložilo sa prijatie príslušných právnych predpisov v oblasti riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe. Generálny sekretariát vlády má pri kontrole kvality navrhovania politiky obmedzenú úlohu.

                  (19)

                  Rumunské vyhliadky na rast obmedzuje slabá kvalita infraštruktúry, mimo iného v doprave, odpadovom hospodárstve a sektore odpadových vôd. Verejné investície sa vyznačujú nízkou efektívnosťou, a to najmä pri príprave projektov a stanovovaní priorít. Všeobecné podmienky a spoľahlivosť cestnej, železničnej a vodnej infraštruktúry sú aj naďalej nedostatočné a reforma sektora dopravy postupuje len veľmi pomaly. Pokrok v reforme odpadového hospodárstva je takisto pomalý, zatiaľ čo sektory tuhého odpadu a odpadových vôd čelia podobným výzvam. Hlavný plán dopravy a národný plán nakladania s odpadom sú určené na zabezpečenie stabilného plánu pre investície a na posilnenie administratívnych kapacít v týchto sektoroch, ale zosúlaďovanie prípravy projektov so strategickým plánovaním bolo doteraz obmedzené. Rumunsko dosiahlo obmedzený pokrok pri riešení odporúčania týkajúceho sa posilnenia prioritizácie a prípravy projektov vo verejných investíciách.

                  (20)

                  Efektívne a transparentné verejné obstarávanie zostáva kľúčovým prvkom pri riešení zásadných výziev jednotlivých politík Rumunska vrátane účinného vynakladania verejných financií, boja proti korupcii, podpory inovácií a udržateľného a inkluzívneho rastu. Rumunsko dosiahlo určitý pokrok pri riešení odporúčania týkajúceho sa uskutočňovania stratégie v oblasti verejného obstarávania, ale tento plán ešte nie je v plnej miere realizovaný. Medzi pretrvávajúce výzvy zároveň stále patrí zvyšovanie efektívnosti a strategické využívanie verejného obstarávania, auditu a zamedzovania podvodom. Udržateľnosť prijatých opatrení a nezvratnosť reforiem si vyžadujú neustále sledovanie. Výzvy vzťahujúce sa na efektívnosť a transparentnosť v oblasti verejného obstarávania sa týkajú najmä rozsiahlych investícií do infraštruktúry zdravotnej starostlivosti v regionálnych nemocniciach v Iași, Kluži a Craiove.

                  (21)

                  Štátom vlastnené podniky majú kľúčový význam pre sektory kritickej infraštruktúry, napríklad pre energetiku a železničnú dopravu. Ich prevádzková a finančná výkonnosť je však slabšia než výkonnosť podnikov súkromného sektora. Správa a riadenie štátom vlastnených podnikov sa nedávno výrazne oslabila a zaznamenalo sa zvrátenie dosiahnutého pokroku v súvislosti s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny z rokov 2015 a 2016. Nové právne predpisy sa vykonávajú pomaly a navyše existujú snahy o vyňatie viacerých spoločností z rozsahu ich pôsobnosti. Uverejňovanie finančných údajov o štátom vlastnených podnikoch sa navyše oneskoruje. V dôsledku toho sa zhoršujú kľúčové podmienky na podporu efektívneho využívania verejných zdrojov a vzniká priestor pre deformované investičné rozhodnutia. Ústavný súd vyzval vo februári 2018 parlament, aby zrevidoval uvedené výnimky.

                  (22)

                  Vývoj počas celého minulého roku do veľkej miery spochybnil nezvratnosť a udržateľnosť zásadného pokroku Rumunska pri reformovaní justičného systému a riešení korupcie na vysokých miestach. Spochybňuje sa nezávislosť súdnictva a vyvíja sa tlak na súdne inštitúcie a právny rámec bojujúce proti korupcii, zatiaľ čo pokrok v oblasti pretrvávajúcich výziev sa ešte viac spomaľuje. V uskutočňovaní národnej stratégie boja proti korupcii na roky 2016 – 2020, v ktorej sa ďalej rozvíjajú opatrenia na prevenciu a boj proti korupcii, sa pokračuje na technickej úrovni, ale je potrebná konkrétnejšia politická podpora, keďže problémy v oblasti korupcie a správy vecí verejných vo verejnom sektore pretrvávajú na všetkých úrovniach a patria medzi hlavné výzvy podnikateľského prostredia.

                  (23)

                  V rámci mechanizmu spolupráce a overovania Komisia aj naďalej sleduje reformu súdnictva a boj proti korupcii v Rumunsku. Tieto oblasti preto v odporúčaniach pre Rumunsko nie sú zahrnuté, ale sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine.

                  (24)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rumunska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Rumunsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rumunsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (25)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä nižšie v odporúčaní 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Rumunsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zabezpečiť súlad s odporúčaním Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Zabezpečiť úplné uplatňovanie fiškálneho rámca. Posilniť daňovú disciplínu a výber daní.

                  2.

                  Dokončiť reformu minimálneho inkluzívneho príjmu. Zlepšiť fungovanie sociálneho dialógu. Zabezpečiť stanovovanie minimálnej mzdy založené na objektívnych kritériách. Zlepšiť zvyšovanie úrovne zručností a poskytovanie kvalitného vzdelávania v hlavnom vzdelávacom prúde, najmä pre Rómov a deti vo vidieckych oblastiach. Zlepšiť prístup k zdravotnej starostlivosti, a to aj prostredníctvom posunu k ambulantnej starostlivosti.

                  3.

                  Zvýšiť predvídateľnosť rozhodovacieho procesu prostredníctvom presadzovania systematického a účinného využívania posúdenia regulačného vplyvu a konzultácií so zainteresovanými stranami a ich zapojenia do navrhovania a vykonávania reforiem. Zlepšiť prípravu a stanovovanie priorít pre veľké projekty v oblasti infraštruktúry a zrýchliť ich realizáciu, najmä v doprave, odpadovom hospodárstve a sektore odpadových vôd. Zvýšiť transparentnosť a efektívnosť verejného obstarávania. Posilniť správu a riadenie štátom vlastnených podnikov.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (4)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (5)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/923 z 22. júna 2018, ktorým sa stanovuje, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 5. decembra 2017 (Ú. v. EÚ L 164, 29.6.2018, s. 42).

         (6)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018, ktorého cieľom je zabezpečiť nápravu značnej pozorovanej odchýlky od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/27

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2018
      (2018/C 320/07)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Írsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Írsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nasledujúcich odporúčaniach, najmä v odporúčaniach 1 a 2.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Írsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabým miestom sú najmä veľké objemy verejného a súkromného dlhu a čistých zahraničných záväzkov. Napriek tomu došlo k výrazným zlepšeniam. Vysoký rast produktivity v posledných rokoch viedol k zlepšeniu konkurencieschopnosti a k pozitívnemu saldu bežného účtu, pričom sa rýchlo znížil vysoký objem čistých zahraničných záväzkov. Silný hospodársky rast aj naďalej podporuje oddlžovanie súkromného sektora. Objem súkromného dlhu však zostáva vysoký, hoci pri hodnotení podnikového dlhu treba brať do úvahy silný vplyv činností nadnárodných spoločností, zatiaľ čo pri dlhu domácností sa zdá, že je vo všeobecnosti v súlade so základnými zásadami. Predpokladá sa, že štátny dlh bude naďalej klesať a deficit sa približuje k rovnovážnemu stavu. Ceny bývania rýchlo stúpajú, i keď z pravdepodobne podhodnotených úrovní, čím sa zároveň zlepšujú súvahy domácností. Banky sú dostatočne rekapitalizované a ich ziskovosť sa postupne zvyšuje. Hoci je objem nesplácaných úverov stále vysoký, naďalej postupne klesá. Na riešenie týchto úskalí sa prijali opatrenia v oblasti príslušných politík, ale niektoré z nich prinesú požadovaný efekt až po určitom čase.

                  (4)

                  Írsko predložilo 18. apríla 2018 národný program reforiem na rok 2018 a 30. apríla 2018 program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 — 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Írsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 očakáva, že v roku 2018 celkový deficit mierne klesne na úroveň 0,2 % HDP a potom sa bude naďalej postupne znižovať, až kým sa v roku 2021 nedosiahne prebytok vo výške 0,4 % HDP. Očakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, sa bude plniť od roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2018 klesne na 66 % a bude sa znižovať až na 58,7 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2019 neboli dostatočne konkretizované.

                  (7)

                  Rada 11. júla 2017 odporučila Írsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročí 2,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Rada zároveň uviedla, že by sa malo prihliadať na plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Írska. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 existuje riziko určitej odchýlky od odporúčanej fiškálnej úpravy v roku 2018 a za roky 2017 a 2018 posudzované spoločne.

                  (8)

                  Írsko by v roku 2019 malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Je to konzistentné s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6), ktorá neprekračuje 5,3 % (7), čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,1 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo dosiahne v roku 2019 deficit vo výške 0,4 % HDP, t. j. nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Írsko podľa prognózy splní prechodné dlhové pravidlo v roku 2018 a dlhové pravidlo v roku 2019. Rada celkovo zastáva názor, že Írsko musí byť v roku 2018 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zaistenie súladu v roku 2018 a predpokladá sa, že v roku 2019 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Vzhľadom na rozdiel v meraní HDP a domácej produkcie v Írsku a súvisiaci vplyv na pomer dlhu k HDP, súčasné cyklické podmienky Írska a zvýšené vonkajšie riziká by bolo rozumné využiť všetky neočakávané zisky na ďalšie znižovanie pomeru dlhu verejnej správy.

                  (9)

                  Stav verejných financií sa ďalej zlepšoval v dôsledku solídneho rastu produkcie, i keď riziká spojené s volatilitou príjmov pretrvávajú a existuje priestor na zvýšenie odolnosti príjmov voči hospodárskym výkyvom a nepriaznivým otrasom. Obmedzením rozsahu a počtu daňových výdavkov a rozšírením daňového základu by sa zlepšila stabilita príjmov v prostredí hospodárskej volatility. Niektoré nedávne daňové opatrenia však boli zamerané na škrty a úľavy a zdá sa, že ešte viac zvýšili závislosť od vysoko procyklických zdrojov príjmov. Írsko má navyše ďalší potenciál zlepšiť spôsob, akým môže jeho daňový systém podporovať ciele v oblasti životného prostredia.

                  (10)

                  Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu na rok 2018, zásadný význam pre to, aby sa zabránilo narušeniam hospodárskej súťaže medzi firmami, daňovníkom poskytlo spravodlivé zaobchádzanie a ochránili verejné financie, má boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania daňovníkov. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podielu z HDP naznačuje, že daňové predpisy Írska využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Obmedzené uplatňovanie zrážkových daní z odchádzajúcich licenčných poplatkov (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín) a dividend od spoločností so sídlom v Írsku môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak uvedené spoločnosti nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej jurisdikcii. Spoločnosti môžu navyše využívať určité ustanovenia v dvojstranných daňových zmluvách medzi Írskom a niektorými inými krajinami na to, aby obišli nové pravidlo o daňovej rezidencii zavedené v Írsku v roku 2015, a táto otázka si vyžaduje ďalšiu analýzu. Pre návrh ohlásených daňových reforiem bude relevantný výsledok konzultácií, ktoré Írsko uskutočnilo po nezávislom preskúmaní zákona o dani z príjmov právnických osôb. Komisia berie na vedomie nedávne pozitívne kroky, ktoré boli ohlásené alebo prijaté (t. j. opatrenia na boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu na domácej úrovni; možné ochranné opatrenia proti nespolupracujúcim jurisdikciám). Komisia bude na základe nedávnej korešpondencie pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti agresívnym plánovacím stratégiám daňovníkov.

                  (11)

                  Pretrvávajú riziká dlhodobej fiškálnej udržateľnosti súvisiace s nákladmi na starnutie obyvateľstva. Írsko zaviedlo určité závažné opatrenia na zvýšenie efektívnosti, ako napríklad dohodu o úspore nákladov s farmaceutickým priemyslom, systém finančného riadenia a financovanie podľa činností. Prijali sa aj určité opatrenia na zlepšenie dostupnosti primárnej zdravotnej starostlivosti. Írsky systém zdravotnej starostlivosti je však nákladný a čelí mnohým výzvam, ktoré ešte umocňuje rýchlo starnúca populácia. Služby primárnej a komunitnej starostlivosti ešte nie sú schopné zmierniť rastúci tlak na kapacitu a náklady v rámci nemocničnej starostlivosti. Plánovaný krok smerom k všeobecnej zdravotnej starostlivosti musí byť podporený viacročným rozpočtovaním a lepšou kontrolou výdavkov. Okrem toho musí byť podporovaný zisteniami z komplexného preskúmania výdavkov týkajúceho sa účinnosti a efektívnosti v zdravotníctve. Okrem toho by sa malo zvážiť posilnenie primárnej starostlivosti ako prvého kontaktu v prípade preťažených írskych nemocníc. Napriek širokej škále reforiem zameraných na obmedzenie verejných výdavkov na dôchodky sa očakáva, že celkový deficit dôchodkového systému sa v dlhodobom horizonte výrazne zvýši. Včasné vykonanie predloženého plánu dôchodkovej reformy je kľúčom k posilneniu fiškálnej udržateľnosti írskeho dôchodkového systému.

                  (12)

                  Roky nízkych investícií po hospodárskej kríze sa začínajú negatívne prejavovať na dostupnosti vhodnej infraštruktúry v oblastiach dopravy, čistej energie, vodohospodárskych služieb, bývania a telekomunikácií. Pretrvávajúci nedostatok ponuky spojený s rastúcim dopytom aj naďalej vedie k zvyšovaniu cien nehnuteľností. Hoci ceny sa v roku 2016 nezdali nadhodnotené, cenová dostupnosť predstavuje oblasť, ktorá vzbudzuje obavy. Ak sa tieto obavy nebudú riešiť, obmedzenia týkajúce sa ponuky nehnuteľností by mohli prispieť k vytvoreniu nerovnováh. V kombinácii s priestorovým plánovaním je zlepšená infraštruktúra rozhodujúcim faktorom pre primeranú reakciu v oblasti ponuky bývania, posilnenie súkromných investícií, rast produktivity a vyvážený regionálny hospodársky rozvoj. Investície do infraštruktúry v oblasti čistej energie, čistej a verejnej dopravy a vody, ako aj intenzívnejšie úsilie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a obehové hospodárstvo budú navyše nevyhnutné pre to, aby sa Írsku podarilo prejsť na nízkouhlíkové environmentálne odolné hospodárstvo. Keď sa národný rozvojový plán na roky 2018 — 2027 a národný rámec plánovania, ktoré sú súčasťou stratégie „Írsko 2040“, začnú realizovať a vykonávať v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami, budú predstavovať rozhodné kroky správnym smerom.

                  (13)

                  Existujúce úsilie o zmiernenie zmeny klímy Írsku neumožní dosiahnuť jeho ciele v oblasti klímy v rámci stratégie Európa 2020 na domácej úrovni. Pri dekarbonizácii hlavných častí hospodárstva, najmä poľnohospodárstva, cestnej dopravy a v sektoru bývania, sa dosiahol len obmedzený pokrok. Preto bude nevyhnutné, aby Írsko využilo dostupné možnosti flexibility na dodržanie rozhodnutia o spoločnom úsilí, ako je napríklad nákup kvót od iných členských štátov. Vo vnútroštátnych prognózach uverejnených v roku 2017 sa zdôrazňuje rozsah ďalšieho potrebného úsilia: očakáva sa, že na základe existujúcich politík sa emisie v rámci rozhodnutia o spoločnom úsilí (v ktorom sa stanovujú záväzné ročné ciele pre členské štáty v oblasti emisií skleníkových plynov na obdobie 2013 — 2020) budú až do roku 2025 zvyšovať, kým sa stabilizujú na úrovni mierne nižšej než emisie v roku 2005. Írsko nedávno prijalo národný plán na zmiernenie zmeny klímy, v ktorom sa stanovuje plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a jednotný rámec na riešenie pretrvávajúcich výziev v sektore energetiky. Tento plán v jeho súčasnej podobe však ponúka len niekoľko špecifických zmierňovacích opatrení. Súčasťou národného rámca plánovania je aj komponent klímy, čím sa uznáva skutočnosť, že primerané priestorové plánovanie bude rozhodujúcim faktorom pre zmiernenie zmeny klímy vzhľadom na to, že obyvateľstvo je značne rozptýlené a Írsko má len malý počet veľkých mestských oblastí, z ktorých všetky čelia závažným dopravným zápcham a výzvam v oblasti verejnej dopravy. Pri dekarbonizácii hospodárstva bude napokon zohrávať kľúčovú úlohu národný rozvojový plán na roky 2018 — 2027 a jeho účinné vykonávanie. V pláne sa v skutočnosti určí rozsah, do akého sa budú mobilizovať ďalšie prostriedky na dekarbonizáciu sektora energetiky, zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie a zlepšovanie verejnej dopravy a energetickej efektívnosti.

                  (14)

                  Zabezpečenie inkluzívneho rastu zostáva v Írsku výzvou. Nezamestnanosť v roku 2017 klesla na 6,7 %, ale určité skupiny sú do veľkej miery vyčlenené z trhu práce a sociálne vylučované. Systém sociálneho zabezpečenia a systém zdaňovania sa pri znižovaní chudoby a nerovnosti celkovo osvedčili a Írsko prijalo opatrenia na stimulovanie zamestnanosti postupným znižovaním sociálnych dávok, daňových úľav a doplnkových platieb. Pretrvávajúca vysoká miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia je v Írsku spojená s vysokým podielom ľudí žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce (predstavuje takmer dvojnásobok priemeru Únie a je najvyššia v Únii — 18,2 % v porovnaní s 10,5 % v roku 2016). Platí to najmä v prípade domácností s jedným rodičom. Takmer tri štvrtiny ľudí, ktorí v Írsku nepracujú, sú neaktívne. Celková miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia aj miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia detí sa v roku 2016 mierne znížili, ale v porovnaní s priemerom Únie sú stále vyššie. V dôsledku toho treba, aby Írsko dokončilo realizáciu svojho akčného plánu pre domácnosti nezamestnaných osôb, a to aj prostredníctvom zlepšenia integrovanej podpory pre ľudí, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení. V záujme splnenia ambicióznych cieľov a vysokého dopytu si ponuka sociálneho bývania vyžaduje neustálu pozornosť.

                  (15)

                  Výzvou zostáva prístup k cenovo dostupnej, celodennej a kvalitnej starostlivosti o deti. Podľa Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj boli náklady na starostlivosť o dieťa v Írsku v pomere k mzdám v roku 2015 najvyššie v Únii pre osamelých rodičov a druhé najvyššie v Únii pre páry. Vysoké náklady na starostlivosť o deti môžu byť prekážkou prístupu k platenému zamestnaniu, a to najmä v nízkopríjmových domácnostiach a v domácnostiach s jedným rodičom. To má negatívny vplyv na mieru zamestnanosti žien, ktorá bola v roku 2016 na úrovni 65,4 %, čo bolo blízko priemeru Únie. Zákon o jednotnom cenovo dostupnom systéme starostlivosti o deti sa v parlamente blíži do štádia finalizácie. Už teraz je zrejmé, že pri jeho vykonávaní dôjde k oneskoreniam. Kvalitu poskytovania starostlivosti o deti zvyšujú predovšetkým iniciatívy na zabezpečovanie solídnej kvalifikácie zamestnancov.

                  (16)

                  Rozdiely v miere zamestnanosti pracovníkov s nízkou, strednou a vysokou kvalifikáciou patrili v roku 2016 medzi najvyššie v Únii a miera zamestnanosti pracovníkov s nízkou kvalifikáciou je o 10 percentuálnych bodov nižšia než pred hospodárskou krízou. V dôsledku toho a v súvislosti so zmenou hospodárskej činnosti sa nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nedostatok zručností objavili vo viacerých oblastiach. Tým sa zdôrazňuje potreba urýchliť politiky a opatrenia v oblasti zvyšovania úrovne a obmieňania zručností. Írsko má najmä nízku úroveň účasti na celoživotnom vzdelávaní nízkokvalifikovaných ľudí v zamestnaní, v dôsledku čoho sú zraniteľní voči zmenám v dopyte po pracovnej sile. Írsko má celkovo jednu z najnižších úrovní digitálnych zručností v Únii, čo je v ostrom rozpore s vysokým podielom absolventov vedeckých, technologických, inžinierskych a matematických odborov v írskom systéme vysokoškolského vzdelávania. Írsko má aj jednu z najnižších mier zamestnanosti osôb so zdravotným postihnutím v Únii.

                  (17)

                  Rast produktivity v Írsku ťahajú hlavne nadnárodné spoločnosti. Rozdiel vo výsledkoch produktivity medzi týmito firmami a pôvodnými podnikmi v Írsku — najmä malými a strednými podnikmi — sa zvyšuje. Vysoká medzinárodná mobilita niektorých nadnárodných spoločností a súčasná neistota môžu v dlhodobom horizonte ohroziť udržateľnosť a odolnosť írskeho hospodárstva. Z nedávneho výskumu vyplynulo, že firmy v írskom vlastníctve len obmedzene využívajú účinky presahovania a výhody z hľadiska rastu produktivity, inovačnej a vývoznej výkonnosti z činností nadnárodných spoločností v Írsku. Írske podniky, ktoré vyvíjajú úsilie v oblasti výskumu a vývoja, však účinky presahovania z nadnárodných spoločností využívať dokážu. Stimuly verejného sektora na uskutočňovanie výskumu a vývoja a zvyšovanie dostupnosti kvalifikovaných pracovníkov pre írske malé a stredné podniky by podporili rozšírenie nových technológií v týchto podnikoch. Ako opakovane uvádza Írska národná rada pre konkurencieschopnosť, zabezpečenie konkurencieschopnosti írskych firiem si okrem iného vyžaduje najmä obmedzenie rastu určitých vstupov a nákladov na právne služby. Prekážky na trhu s právnymi službami aj naďalej predstavujú výzvu, pretože obmedzujú hospodársku súťaž a zvyšujú náklady príjemcov týchto služieb. Ovplyvňujú najmä malé podniky, keďže zvyšujú náklady na súdne spory. Ešte sa nezaviedli žiadne vykonávacie právne predpisy nového zákona o regulácii právnych služieb. Verejné konzultácie, ktoré sú predpokladom vykonávacích právnych predpisov, sa značne oneskorujú.

                  (18)

                  Aj keď je finančný sektor Írska na ceste k trvalému oživeniu, problémy z minulosti stále vytvárajú určité obmedzenia. Hoci Írsko úspešne pokračovalo v znižovaní objemu nesplácaných úverov, ich pomer k celkovým hrubým úverom (11,2 % v septembri 2017) aj naďalej patrí medzi najvyššie v Únii. Previs dlhu, koncentrácia trhu a zvýšená neistota v niektorých vyvážajúcich sektoroch negatívne ovplyvňujú dopyt malých a stredných podnikov, ktorý zostáva utlmený. Je veľmi dôležité znížiť dlhodobé nedoplatky, pričom tie z nich, ktoré boli splatné pred viac než dvoma rokmi, predstavujú približne 60 % celkových omeškaných hypotekárnych úverov v roku 2017. Znižovanie dlhodobých nedoplatkov by tiež mohlo pomôcť riešiť problém previsu dlhu, ktorý znižuje motiváciu podnikov, a najmä malých a stredných podnikov, produktívnejšie využívať úvery. Hoci Centrálna banka Írska vo svojej správe o nedoplatkoch na hypotekárnych úveroch a zhabanom majetku za štvrtý štvrťrok 2017, pokiaľ ide o nehnuteľnosti určené na bývanie, konštatovala, že približne v prípade 87 % reštrukturalizovaných hypoték sa dohodnuté podmienky plnia, zdôraznila, že reštrukturalizácie zahŕňajúce dočasné zníženie platieb sú obzvlášť náchylné na opakujúcu sa platobnú neschopnosť. Životaschopnosť zhabania majetku a odpisov ako krajnej možnosti by sa mohla zlepšiť a doplniť silným rámcom ochrany spotrebiteľa, ktorým by sa ochránil pozitívny vývoj predaja úverov na sekundárnom trhu, ako aj trvácnosť riešení v oblasti reštrukturalizácie úverov.

                  (19)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (20)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní (1).

                  (21)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2018 a program stability na rok 2018. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 3.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2019. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru dlhu verejnej správy. Obmedziť rozsah a počet daňových výdavkov a rozšíriť daňový základ. Riešiť očakávaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, a to zvýšením nákladovej účinnosti systému zdravotnej starostlivosti a pokračovaním v uskutočňovaní plánovaných dôchodkových reforiem.

                  2.

                  Zabezpečiť včasnú a účinnú realizáciu národného rozvojového plánu, a to aj pokiaľ ide o čistú energiu, dopravu, bývanie, vodohospodárske služby a cenovo dostupnú starostlivosť o deti. Uprednostňovať zvyšovanie úrovne zručností dospelej populácie v produktívnom veku so zameraním na digitálne zručnosti.

                  3.

                  Podporovať rast produktivity írskych firiem, a najmä malých a stredných podnikov, a to podporou výskumu a inovácií pomocou cielených politík, priamejších foriem financovania a strategickejšou spoluprácou so zahraničnými nadnárodnými spoločnosťami, verejnými výskumnými strediskami a univerzitami. Podporovať rýchlejšie a trvalé znižovanie dlhodobých nedoplatkov využívaním sekundárnych trhov, vychádzať pritom z iniciatív pre zraniteľné domácnosti a v prípade potreby využívať odpisy nevratných expozícií.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané. V referenčnej hodnote pre výdavky v Írsku sa odzrkadľuje úprava s cieľom napraviť deformáciu 10-ročnej referenčnej sadzby potenciálneho rastu spôsobenej výnimočne prudkým rastom reálneho HDP v roku 2015. V súlade s prístupom, ktorý uplatňujú írske orgány pri výpočtoch svojho rozpočtu na rok 2017, Komisia použila priemer potenciálnych mier rastu v rokoch 2014 a 2016.

         (7)  V referenčnej hodnote pre výdavky sa takisto, ako v roku 2018, odzrkadľuje úprava s cieľom napraviť deformáciu 10-ročnej referenčnej sadzby potenciálneho rastu spôsobenej výnimočne prudkým rastom reálneho HDP v roku 2015.

         (8)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.