title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/464 z 19. marca 2018 o monitorovaní kovov a jódu v morských riasach, halofytoch a vo výrobkoch na báze morských rias (Text s významom pre EHP )

text:
               21.3.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 78/16

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2018/464
   z 19. marca 2018
   o monitorovaní kovov a jódu v morských riasach, halofytoch a vo výrobkoch na báze morských rias
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Najvyššie prípustné množstvá arzénu, kadmia a olova (maximum levels, ďalej len „ML“) v rôznych potravinách sú stanovené nariadením Komisie (ES) č. 1881/2006 (1) (v nariadení ako „maximálne hodnoty obsahu“). V súčasnosti však nie sú stanovené žiadne ML týchto látok v morských riasach a halofytoch, okrem ML stanovených v tomto nariadení pre výživové doplnky zložené výlučne alebo hlavne z morských rias alebo výrobkov z nich získaných.

               (2)

               Pokiaľ ide o ortuť, v súčasnosti je nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (2) stanovená maximálna hladina rezíduí (ďalej len „MRL“) pre riasy a prokaryotické organizmy na štandardnú hladinu 0,01 mg/kg.

               (3)

               Vedecký výbor pre potraviny stanovil v roku 2006 horný limit pre príjem jódu v hmotnosti 600 μg na deň u dospelých a 200 μg na deň u detí vo veku 1 až 3 rokov (3). Uviedol, že požitie výrobkov z morských rias s vysokým obsahom jódu (najmä sušených výrobkov) môže viesť k nebezpečnému nadmernému príjmu jódu, ak takéto výrobky obsahujú viac ako 20 mg jódu/kg sušiny a vystavená populácia žije v oblasti s endemickým nedostatkom jódu.

               (4)

               Z dostupných údajov o výskyte vyplýva, že morské riasy obsahujú významné koncentrácie arzénu, kadmia, jódu, olova a ortuti. Keďže halofyty rastú tiež v morskom prostredí, možno odôvodnene predpokladať, že budú vykazovať podobný model príjmu týchto látok, a teda aj podobný model kontaminácie.

               (5)

               Morské riasy a halofyty predstavujú čoraz výraznejší podiel v konzumných návykoch určitých spotrebiteľov v EÚ. Preto je nevyhnutné posúdiť, či by si príspevok arzénu, kadmia, jódu, olova a ortuti z morských rias a halofytov k celkovému vystaveniu účinkom týchto látok vyžadoval stanovenie ML pre arzén, kadmium a olovo v týchto komoditách alebo zmenu MRL pre ortuť v riasach a prokaryotických organizmoch, resp. akékoľvek opatrenie, ktoré by sa malo prijať v súvislosti s vystavením účinkom jódu z týchto výrobkov.

               (6)

               Pokiaľ ide o prídavné látky v potravinách na báze morských rias, špecifikácie sú stanovené v prílohách k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 231/2012 (4). V prípade niektorých z týchto prídavných látok úrad EFSA odporučil prehodnotiť hranice pre nečistoty v podobe toxických prvkov s cieľom zabezpečiť, aby sa používanie týchto prídavných látok nestalo významným zdrojom vystavenia účinkom uvedených toxických prvkov, najmä u dojčiat a malých detí (5). Preto by sa malo posúdiť vystavenie účinkom arzénu, kadmiu, jódu, olovu a ortuti v prídavných látkach v potravinách na báze rias.

               (7)

               Najvyššie prípustné množstvá arzénu, olova, kadmia a ortuti v krmivách sú stanovené smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES (6). Keďže niektoré druhy morských rias sa používajú ako krmivo, obsah kovov v týchto druhoch by sa mal takisto preskúmať, a to nielen z hľadiska zdravia zvierat, ale aj s ohľadom na prenos týchto kovov do potravinových výrobkov živočíšneho pôvodu.

               (8)

               Mali by sa zozbierať údaje o výskyte arzénu, kadmia, jódu, olova a ortuti v rôznych druhoch morských rias, v halofytoch a vo výrobkoch na báze morských rias, ako podporný materiál pri posudzovaní vystavenia prostredníctvom stravy.

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Aby členské štáty v spolupráci s prevádzkovateľmi potravinárskych a krmivárskych podnikov monitorovali v rokoch 2018, 2019 a 2020 prítomnosť arzénu, kadmia, jódu, olova a ortuti v morských riasach, halofytoch a vo výrobkoch na báze morských rias. V záujme presného odhadu vystavenia by malo monitorovanie zahŕňať jedlé halofyty vrátane druhov Salicorna europaea a Tetragonia tetragonoides a širokú paletu druhov morských rias, aby boli zohľadnené stravovacie návyky a používanie krmiva, vrátane druhov Ecklonia bicyclis (Arame), Fucus vesiculosus, Palmaria palmata (Dulse), Hizikia fusiforme (Hiziki), Chondrus crispus (Puchratka kučeravá, tzv. Írsky mach), Laminaria digitata (Čepelatka prstnatá), Laminaria japonica, Saccharina japonica (Kombu), Porphyra a Pyropia spp., Ascophyllum nodosum, Ulva sp., Himanthalia elongata, Fucus serratus, Codium sp., Sacharina latissima, Undaria pinnatifida (Wakame) a Alaria esculenta. Mali by sa zhromažďovať aj údaje o výskyte prídavných látok v potravinách na báze morských rias vrátane E 400, E 401, E 403, E 404, E 405, E 406, E 407, E 407a a E 160aiv).

               2.

               Pri monitorovaní potravín by sa mali dodržiavať postupy odberu vzoriek stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 333/2007 (7), aby sa zabezpečila reprezentatívnosť vzoriek s ohľadom na šaržu, z ktorej boli odobrané.

               3.

               Pri monitorovaní krmív by sa mali dodržiavať ustanovenia uvedené v nariadení Komisie (ES) č. 152/2009 (8).

               4.

               Analýzy by sa mali vykonávať v súlade s prílohou III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (9), a to pomocou analytickej metódy, pri ktorej bolo preukázané, že vedie k spoľahlivým výsledkom.

               5.

               Pri analýze ortuti by sa mal prednostne stanoviť obsah metylortuti a celkový obsah ortuti, a pri analýze arzénu by sa mal stanoviť obsah anorganického arzénu a celkový obsah arzénu, a podľa možnosti aj ďalšie relevantné druhy arzénu.

               6.

               Mali by sa uviesť druhy alebo čísla prídavných látok a skutočnosť, či boli analyzované výrobky čerstvé, sušené alebo spracované. Ak je to možné, mal by sa uviesť aj pôvod výrobkov (voľne žijúce alebo pestované rastliny), dátum a miesto zberu, časť morskej riasy, ktorá bola analyzovaná, a prípadné informácie na etikete hotových výrobkov.

               7.

               Uvedené údaje by sa mali pravidelne poskytovať úradu EFSA formou správy, ktorej elektronický formát, ako aj požadované informácie stanovuje úrad EFSA, na účely ich zhromaždenia do jednej databázy.

      V Bruseli 19. marca 2018

            Za Komisiu

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            člen Komisie

      (1)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1881/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (Ú. v. EÚ L 364, 20.12.2006, s. 5).

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005, s. 1).

      (3)  Prípustné horné hranice príjmu vitamínov a minerálov – Vedecký výbor pre potraviny – pracovná skupina pre výživu, nové potraviny a potravinové alergény. Február, 2006 http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/efsa_rep/blobserver_assets/ndatolerableuil.pdf

      (4)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 231/2012 z 9. marca 2012, ktorým sa ustanovujú špecifikácie prídavných látok uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (Ú. v. EÚ L 83, 22.3.2012, s. 1).

      (5)  Prehodnotenie agaru (E 406) ako prídavnej látky v potravinách. Vestník EFSA (EFSA Journal) (2016) 14(12): 4645.

      (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá (Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10).

      (7)  Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hladín mikroprvkov a procesných kontaminujúcich látok v potravinách (Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29).

      (8)  Nariadenie Komisie (ES) č. 152/2009 z 27. januára 2009, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a analýzy na účely úradných kontrol krmív (Ú. v. EÚ L 54, 26.2.2009, s. 1).

      (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1).


title: Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/951 z 22. júna 2018 o normách pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie

text:
               4.7.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 167/28

         ODPORÚČANIE KOMISIE (EÚ) 2018/951
   z 22. júna 2018
   o normách pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Z článku 2 Zmluvy o Európskej únii vyplýva, že Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi.

               (2)

               V článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa uvádza, že Únia sa vo všetkých svojich činnostiach zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami.

               (3)

               V článku 21 Charty základných práv Európskej únie sa zakazuje akákoľvek diskriminácia z akýchkoľvek dôvodov, ako je pohlavie, rasa, etnický pôvod, náboženstvo alebo viera, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia. V článku 23 charty sa zakotvuje právo na rovnosť medzi mužmi a ženami vo všetkých oblastiach vrátane zamestnania, práce a odmeňovania. V článku 26 sa uznáva a rešpektuje právo osôb so zdravotným postihnutím využívať opatrenia, ktoré sú určené na zabezpečenie ich nezávislosti, sociálnej integrácie a integrácie v zamestnaní a účasti na spoločenskom živote. Navyše v článku 20 Charty základných práv Európskej únie je zakotvená rovnosť všetkých pred zákonom.

               (4)

               V zmysle článku 19 Zmluvy o fungovaní Európskej únie môže Rada, bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia zmlúv a v rámci právomocí, ktorými je poverená Únia, po udelení súhlasu Európskeho parlamentu, jednomyseľne v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom prijať opatrenia na boj proti diskriminácii založenej na pohlaví, rasovom alebo etnickom pôvode, náboženskom vyznaní alebo viere, postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii. Podľa článku 157 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Európsky parlament a Rada prijmú opatrenia na zabezpečenie uplatňovania zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v otázkach zamestnania a povolania vrátane zásady rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty.

               (5)

               Na základe týchto ustanovení bolo prijatých niekoľko smerníc o zákaze diskriminácie v príslušných oblastiach.

               (6)

               V smernici Rady 2000/43/ES (1) sa zakazuje priama a nepriama diskriminácia založená na rasovom alebo etnickom pôvode vrátane obťažovania. Táto smernica sa uplatňuje na všetky osoby z verejného i súkromného sektora vrátane verejných subjektov, pokiaľ ide o: a) podmienky prístupu k zamestnaniu, k samostatnej zárobkovej činnosti alebo pracovnému pomeru vrátane výberových kritérií a náborových podmienok, bez ohľadu na odbor činnosti a na úroveň profesiovej hierarchie vrátane pracovného postupu; b) prístup ku všetkým typom a úrovniam odborného poradenstva, odborného vzdelávania, ďalšieho odborného vzdelávania a rekvalifikácie vrátane získavania praktických skúseností; c) podmienky zamestnania a pracovné podmienky vrátane podmienok prepúšťania a odmeňovania; d) členstvo a účasť v organizácii pracovníkov alebo zamestnancov alebo akejkoľvek organizácii, ktorej členovia vykonávajú určité povolanie, vrátane výhod, ktoré tieto organizácie poskytujú; e) sociálnu ochranu vrátane sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti; f) sociálne výhody; g) vzdelanie a h) prístup k tovaru a službám, ktoré sú k dispozícii verejnosti, vrátane bývania, a ich poskytovanie.

               (7)

               V smernici Rady 2000/78/ES (2) sa zakazuje priama alebo nepriama diskriminácia v zamestnaní, povolaní a v rámci odbornej prípravy vrátane obťažovania na základe náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. Táto smernica sa uplatňuje na všetky osoby z verejného i súkromného sektora vrátane verejných subjektov vo vzťahu k záležitostiam uvedeným v písmenách a) až d) predchádzajúceho odôvodnenia.

               (8)

               V smernici Rady 2004/113/ES (3) sa zakazuje priama a nepriama diskriminácia v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu na základe pohlavia vrátane obťažovania a sexuálneho obťažovania.

               (9)

               V znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES (4) o rovnosti pohlaví sa stanovuje zákaz priamej a nepriamej diskriminácie na základe pohlavia vrátane obťažovania a sexuálneho obťažovania, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu vrátane postupu a k odbornej príprave, pracovné podmienky vrátane odmeny a zamestnanecké systémy sociálneho zabezpečenia.

               (10)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/41/EÚ (5) sa zakazuje priama a nepriama diskriminácia mužov a žien vykonávajúcich činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby vrátane ich obťažovania a sexuálneho obťažovania. Rozsah pôsobnosti smernice sa vzťahuje na všetky druhy diskriminácie, ale osobitne sa uvádzajú dávky v materstve a sociálna ochrana.

               (11)

               Členské štáty transponovali všetky uvedené smernice (ďalej len „smernice o rovnosti“). V smerniciach o rovnosti (okrem smernice 2000/78/ES) sa stanovuje, že členské štáty určia subjekt alebo subjekty na zabezpečenie presadzovania vrátane analýzy, monitorovania a podpory rovnakého zaobchádzania so všetkými osobami, bez diskriminácie z dôvodov, na ktoré sa vzťahujú príslušné smernice (ďalej len „subjekty pre rovnaké zaobchádzanie“). Na základe toho všetky členské štáty zriadili subjekty pre rovnaké zaobchádzanie.

               (12)

               Toto odporúčanie sa uplatňuje na subjekty pre rovnaké zaobchádzanie zriadené v zmysle uvedených smerníc o rovnosti.

               (13)

               Keď sa v smerniciach o rovnosti stanovuje zriadenie takýchto subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, od členských štátov sa požaduje, aby zabezpečili, že právomoci týchto subjektov budú zahŕňať poskytovanie nezávislej pomoci obetiam, vykonávanie nezávislých prieskumov týkajúcich sa diskriminácie, uverejňovanie nezávislých správ a vydávanie odporúčaní k akejkoľvek otázke, ktorá sa vzťahuje na takúto diskrimináciu.

               (14)

               Navyše, Komisia prijala 2. júla 2008 návrh smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu (6). Rozsah pôsobnosti uvedeného návrhu sa vzťahuje na: a) sociálnu ochranu vrátane sociálneho zabezpečenia a zdravotnej starostlivosti; b) sociálne výhody; c) vzdelávanie a d) prístup k tovaru a službám, ktoré sú k dispozícii verejnosti, vrátane bývania, a ich poskytovanie. V zmysle navrhovanej smernice sú členské štáty povinné ustanoviť subjekt alebo subjekty na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania aj v týchto oblastiach, pričom môže ísť o tie isté subjekty ako subjekty už ustanovené na základe smerníc o rovnosti. Hoci tento návrh zatiaľ nebol prijatý, členské štáty by sa mali podnecovať k tomu, aby ustanovili subjekty pre rovnaké zaobchádzanie v týchto oblastiach, pretože zo skúseností vyplýva, že ustanovenie takýchto subjektov posilňuje ochranu pred diskrimináciou.

               (15)

               V smerniciach 2006/54/ES a 2010/41/EÚ sa navyše od členských štátov požaduje, aby zabezpečili, že medzi úlohy subjektov pre rovnaké zaobchádzanie bude patriť aj výmena dostupných informácií s príslušnými európskymi subjektmi.

               (16)

               Vo viacerých členských štátoch sa mandát subjektov pre rovnaké zaobchádzanie vzťahuje aj na trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy. Je to dôležité, predovšetkým pokiaľ ide o zabezpečenie účinného vykonávania rámcového rozhodnutia Rady 2008/913/SVV (7) o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva, v ktorom sa stanovujú minimálne normy v oblasti kriminalizácie, trestného stíhania a sankcionovania rasistických nenávistných prejavov a trestných činov.

               (17)

               Väčšina členských štátov nad rámec povinností vyplývajúcich zo smerníc, pokiaľ ide o zriadenie subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, rozšírila mandát týchto subjektov tak, aby vo všeobecnosti zahŕňal rozsah uplatňovania diskriminácie na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie v oblastiach zamestnania a povolania, prístupu k tovaru a službám a ich poskytovania, vzdelávania, sociálnej ochrany a sociálnych výhod, a preto sa vzťahuje na rozsah pôsobnosti smernice 2000/78/ES, ako aj na ďalšie oblasti.

               (18)

               V znení smerníc o rovnosti sa ponecháva členským štátom široký priestor na vlastné uváženie, pokiaľ ide o štruktúru a fungovanie subjektov pre rovnaké zaobchádzanie. V dôsledku toho vznikli veľké rozdiely medzi subjektmi pre rovnaké zaobchádzanie, ktoré boli zriadené v jednotlivých členských štátoch, a to z hľadiska mandátu, právomocí, štruktúr, zdrojov a prevádzkového fungovania týchto subjektov. To zasa niekedy vedie k tomu, že prístup občanov k ochrane je neuspokojivý, pričom ochrana nie je v jednotlivých členských štátoch rovnaká (8).

               (19)

               Niektoré členské štáty zriadili viacero subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, a preto je nutné vytvoriť jasné mechanizmy na ich koordináciu a spoluprácu.

               (20)

               V niektorých členských štátoch sa mandát zriadených subjektov pre rovnaké zaobchádzanie rozšíril na najrôznejšie oblasti bez primeraného zvýšenia zdrojov. V prípade viacerých subjektov pre rovnaké zaobchádzanie dokonca došlo k značnému zníženiu rozpočtov, čo môže viesť k oslabeniu ich schopnosti plniť úlohy (9).

               (21)

               V štúdiách (10) sa poukazuje na prípady nedostatočnej nezávislosti a účinnosti subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, napríklad z dôvodu vonkajšieho nátlaku alebo neprimeraného personálneho obsadenia.

               (22)

               V praxi môže byť nezávislosť ovplyvňovaná, najmä keď je subjekt pre rovnaké zaobchádzanie zriadený v rámci ministerstva, pričom prijíma pokyny priamo od vlády.

               (23)

               Subjekty pre rovnaké zaobchádzanie by sa nemali neprimerane sústreďovať na niektoré úlohy na úkor iných úloh (11).

               (24)

               S cieľom pomôcť diskriminovaným skupinám alebo jednotlivcom, aby využili svoje práva, by subjekty pre rovnaké zaobchádzanie mali zvýšiť informovanosť širokej verejnosti o svojej existencii, o platných antidiskriminačných predpisoch a o možnostiach na zaistenie nápravy. Na tento účel treba zabezpečiť jednoduchý prístup (fyzický aj online) k subjektom pre rovnaké zaobchádzanie pre všetkých. Podávanie sťažností by takisto mali uľahčovať dôverné a jednoduché bezplatné postupy.

               (25)

               S cieľom pomôcť zabezpečiť riadne a rovnaké fungovanie subjektov pre rovnaké zaobchádzanie v rámci celej Únie sa zdá vhodné odporúčať členským štátom normy pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie.

               (26)

               Nutnosť zavedenia noriem pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie sa zdôrazňuje aj v spoločnej správe z roku 2014 o uplatňovaní smerníc 2000/43/ES a 2000/78/ES (12), v správe z roku 2015 o uplatňovaní smernice 2004/113/ES (13), ako aj v hodnotiacej správe o odporúčaní z roku 2014, ktoré sa týka transparentnosti odmeňovania, a v akčnom pláne EÚ na roky 2017 – 2019: Riešenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov (14). Navyše aj Európsky parlament v uznesení (15) z roku 2015 vyzval na vytvorenie noriem pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie.

               (27)

               Normy pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie a inštitúcie pôsobiace v oblasti ľudských práv už prijala Organizácia Spojených národov (16), Európska sieť subjektov pre rovnaké zaobchádzanie (17) a Rada Európy (18).

               (28)

               Toto odporúčanie je určené členským štátom. Jeho cieľom je prispieť k odstráneniu rozdielov v normách uplatňovaných na subjekty pre rovnaké zaobchádzanie v rámci Európy.

               (29)

               V odporúčaní sa stanovujú normy, ktoré sa týkajú mandátu, nezávislosti, účinnosti, prístupnosti a koordinácie subjektov pre rovnaké zaobchádzanie a ktoré sa týkajú prístupu k nim, s cieľom zabezpečiť, aby tieto subjekty mohli účinne plniť svoje funkcie.

               (30)

               Toto odporúčanie vychádza zo záväzku Komisie podporovať členské štáty a pomáhať im pri rozširovaní ich kapacít na presadzovanie právnych predpisov Únie a zaisťovanie nápravy s cieľom zabezpečiť, že diskriminovaní jednotlivci a skupiny chránení právnymi predpismi Únie budú môcť plne uplatňovať svoje práva, v súlade s oznámením Právo EÚ: Lepšie výsledky pomocou lepšieho uplatňovania práva (19). Pri účinnom vykonávaní právnych predpisov Únie a pri ich komplexnom a konzistentnom presadzovaní zohrávajú kľúčovú úlohu nezávislé subjekty pre rovnaké zaobchádzanie. Subjekty pre rovnaké zaobchádzanie sú takisto hodnotné inštitúcie na docielenie trvalého rozvoja rovnoprávnych a inkluzívnych demokratických spoločností.

               (31)

               V oblastiach, na ktoré sa vzťahuje právomoc Únie, musia byť normy pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie aj v súlade s požiadavkami na prístupnosť, ktoré sú zakotvené v Dohovore Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím. Tento dohovor bol v mene Európskeho spoločenstva schválený rozhodnutím Rady 2010/48/ES (20), a tak tvorí neoddeliteľnú súčasť právneho poriadku EÚ a má prednosť pred sekundárny právom EÚ.

               (32)

               V smerniciach 2000/43/ES, 2000/78/ES, 2004/113/ES a 2006/54/ES sa pre členské štáty stanovuje povinnosť oznamovať Komisii všetky dostupné informácie o uplatňovaní týchto smerníc, aby Komisia mohla vypracovať návrh správy, v ktorej posúdi opatrenia prijaté členskými štátmi v zmysle príslušných smerníc. Oznamovanie má prebiehať v určitých vopred stanovených intervaloch (21), ktoré Komisii umožnia prijať a uverejniť správu. Ak sa do tohto oznamovania zahrnú aj informácie o tom, či členské štáty dodržiavajú toto odporúčanie, umožní to posúdenie jeho vplyvu.

               (33)

               Na úrovni Únie týmto odporúčaním nie sú dotknuté zásady vnútroštátneho procesného práva a právne tradície členských štátov. Toto odporúčanie nezahŕňa rozšírenie právomocí Únie, ako sú vymedzené v zmluvách a v sekundárnom práve Únie,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   KAPITOLA I

      ÚČEL A PREDMET ÚPRAVY

               1.

               Účelom tohto odporúčania je stanoviť opatrenia, ktoré členské štáty môžu uplatniť s cieľom zlepšiť nezávislosť a účinnosť subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, najmä pokiaľ ide o ich schopnosť zabezpečiť, aby diskriminovaní jednotlivci a skupiny mohli plne uplatňovať svoje práva.

               2.

               Všetky členské štáty by mali zabezpečiť, aby subjekty pre rovnaké zaobchádzanie mohli nezávisle a účinne vykonávať svoje funkcie, ako sa stanovuje v smerniciach 2000/43/ES, 2004/113/ES, 2006/54/ES a 2010/41/EÚ.

         KAPITOLA II

      ODPORÚČANÉ OPATRENIA

   1.1.   Mandát subjektov pre rovnaké zaobchádzanie

   1.1.1.   Dôvody, na ktoré sa vzťahuje mandát subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, a jeho rozsah

               1.

               Všetky členské štáty by mali okrem povinností v zmysle smerníc 2000/43/ES, 2004/113/ES, 2006/54/ES a 2010/41/EÚ, pokiaľ ide o určenie subjektov na podporu rovnakého zaobchádzania (ďalej len „subjekty pre rovnaké zaobchádzanie“), zvážiť určenie subjektu pre rovnaké zaobchádzanie, ktorý bude bojovať proti diskriminácii na základe náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie v rámci rozsahu uplatňovania smernice 2000/78/ES.

               2.

               Členské štáty by mali zvážiť rozšírenie mandátu subjektov pre rovnaké zaobchádzanie tak, aby v rámci všetkých zakázaných dôvodov diskriminácie zahŕňal oblasti zamestnania a povolania, prístupu k tovaru a službám a ich poskytovania, vzdelávania, sociálnej ochrany a sociálnych výhod vrátane nenávistných prejavov súvisiacich s týmito dôvodmi v týchto oblastiach.

               3.

               V prípade subjektov s jedným mandátom a aj v prípade subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, ktoré majú viacero mandátov a/alebo sa zaoberajú viacerými dôvodmi, by interná štruktúra subjektov pre rovnaké zaobchádzanie mala zabezpečovať zameranie na každú jednotlivú časť mandátu a zameranie na každý jednotlivý dôvod. Malo by sa to uskutočňovať pomerne k vplyvu súvisiaceho dôvodu diskriminácie, pričom je potrebné primerane rozdeliť aj zdroje.

         1.1.2.   Funkcie, na ktoré sa vzťahuje mandát subjektov pre rovnaké zaobchádzanie

      Nezávislá pomoc

               1.

               Členské štáty by mali zohľadniť tieto aspekty poskytovania nezávislej pomoci obetiam: prijímanie a spracúvanie individuálnych alebo kolektívnych sťažností, poskytovanie právneho poradenstva obetiam, a to aj pri riešení ich sťažností, zapájanie sa do činností mediácie a zmierovania, zastupovanie sťažovateľov na súde a v prípade potreby pôsobenie ako amicus curiae alebo ako znalec.

               2.

               Členské štáty by takisto mali vziať do úvahy, že poskytovanie nezávislej pomoci obetiam subjektmi pre rovnaké zaobchádzanie môže zahŕňať možnosť zapájať sa do súdnych sporov alebo pri nich poskytovať pomoc s cieľom riešiť štrukturálnu a systematickú diskrimináciu v prípadoch, ktoré si subjekty samy vyberú z dôvodu ich početnosti, závažnosti alebo potreby právneho objasnenia. Do týchto súdnych sporov sa subjekty môžu zapojiť vo vlastnom mene alebo v mene obetí alebo organizácií, ktoré zastupujú obete, v súlade s vnútroštátnym procesným právom.

               3.

               Členské štáty by takisto mali vziať do úvahy, že pomoc obetiam môže zahŕňať aj vydávanie odporúčaní alebo (ak to umožňuje vnútroštátne právo) právne záväzných rozhodnutí v individuálnych alebo kolektívnych prípadoch diskriminácie, ako aj činnosť v nadväznosti na tieto dokumenty s cieľom zabezpečiť vykonávanie.

               4.

               Členské štáty by mali subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožniť zhromažďovať relevantné dôkazy a informácie v súlade s vnútroštátnym právom.

               5.

               V prípade, že subjekty pre rovnaké zaobchádzanie majú právomoc prijímať záväzné rozhodnutia, by im mal členský štát udeliť aj právomoc ukladať vhodné, účinné a primerané sankcie.

               6.

               Na výkon právomocí udelených subjektom pre rovnaké zaobchádzanie by sa mali vzťahovať primerané záruky, v náležitých prípadoch vrátane účinných opravných prostriedkov a riadneho procesu. Predovšetkým by vo vnútroštátnom práve malo byť výslovne stanovené právo na podanie odvolania na súde voči záväzným rozhodnutiam subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, ak podľa vnútroštátneho práva majú tieto subjekty právomoc prijímať takéto rozhodnutia.

      Nezávislé prieskumy

               7.

               Členské štáty by mali subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožniť pravidelne vykonávať nezávislé prieskumy. Rozsah a koncepcia prieskumov by mali zabezpečiť zhromaždenie dostatočného množstva spoľahlivých kvantitatívnych a kvalitatívnych údajov o diskriminácii na vykonanie analýzy potrebnej na vyvodenie záverov založených na dôkazoch o tom, ktoré sú hlavné problémy a ako ich riešiť.

      Nezávislé správy

               8.

               Členské štáty by mali subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožniť pravidelne uverejňovať nezávislé správy a predkladať ich dotknutým verejným inštitúciám v náležitých prípadoch vrátane príslušných vnútroštátnych alebo regionálnych vlád a parlamentov. Rozsah týchto správ by mal byť dostatočne široký, aby bolo možné vykonať celkové posúdenie situácie, pokiaľ ide o diskrimináciu v členskom štáte, z hľadiska každého z príslušných dôvodov.

               9.

               V záujme vypracovania kvalitných nezávislých správ by členské štáty mali subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožniť vykonávať nezávislý výskum. Ten by mohol zahŕňať zhromažďovanie údajov predovšetkým o počte sťažností podľa jednotlivých dôvodov diskriminácie, o trvaní správnych konaní od podania sťažnosti až po uzavretie prípadu, o výsledku správnych konaní a o počte, trvaní a výsledku súdnych konaní, do ktorých sú zapojené subjekty pre rovnaké zaobchádzanie.

      Odporúčania subjektov pre rovnaké zaobchádzanie

               10.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby ich orgány verejnej moci v čo najväčšej možnej miere zohľadňovali odporúčania subjektov pre rovnaké zaobchádzanie v súvislosti s právnymi predpismi, politikami, postupmi, programami a praxou. Treba zabezpečiť, aby orgány verejnej moci informovali subjekty pre rovnaké zaobchádzanie o tom, ako sa zohľadnili ich odporúčania, a aby sa tieto informácie zverejnili.

      Podpora rovnosti

               11.

               Členské štáty by v záujme podpory rovnosti a rozmanitosti mali umožniť subjektom pre rovnaké zaobchádzanie, aby prispievali k predchádzaniu diskriminácie, a to najmä prostredníctvom poskytovania odbornej prípravy, informácií, poradenstva, usmernení a podpory subjektom, ktoré musia plniť povinnosti v zmysle smerníc o rovnosti, inštitúciám a jednotlivcom, a aby zvyšovali informovanosť širokej verejnosti o existencii týchto subjektov, o obsahu existujúcich antidiskriminačných predpisov a o možnostiach zaistenia nápravy.

               12.

               S rovnakým cieľom by členské štáty mali umožniť subjektom pre rovnaké zaobchádzanie, aby sa zapájali do verejnej diskusie, aby viedli pravidelný dialóg so subjektmi verejnej moci, komunikovali s diskriminovanými skupinami a zúčastnenými stranami a podporovali osvedčené postupy a pozitívne opatrenia.

         1.2.   Nezávislosť a účinnosť

   1.2.1.   Nezávislosť

               1.

               S cieľom zaručiť nezávislosť subjektov pre rovnaké zaobchádzanie pri plnení úloh by členské štáty mali zvážiť také prvky, ako sú organizácie týchto subjektov, ich miesto v celkovej administratívnej štruktúre, pridelenie rozpočtových prostriedkov, postupy správy zdrojov, s osobitným zameraním na postupy menovania a prepúšťania zamestnancov vrátane osôb v riadiacich funkciách. Týmto zvažovaním by nemali byť dotknuté osobitné vnútroštátne organizačné štruktúry členských štátov.

               2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby zamestnanci subjektov pre rovnaké zaobchádzanie vrátane osôb v riadiacich funkciách a členov správnej rady nemohli vykonávať žiadnu činnosť, ktorá by nebola zlučiteľná s ich povinnosťami, a aby počas svojich funkčných období nevykonávali žiadnu činnosť, či už zárobkovú alebo nie, pri ktorej by dochádzalo ku konfliktu záujmov.

         1.2.2.   Zdroje

               1.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby mal každý subjekt pre rovnaké zaobchádzanie k dispozícii ľudské, technické a finančné zdroje, priestory a infraštruktúru potrebné na účinné plnenie jeho úloh a vykonávanie jeho právomocí. Zdroje pridelené subjektom pre rovnaké zaobchádzanie by mali zohľadňovať pridelené právomoci a úlohy. Zdroje možno považovať za dostatočné len v prípade, ak subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožňujú v primeranom čase a pri dodržaní lehôt stanovených vo vnútroštátnom práve účinne vykonávať všetky funkcie týkajúce sa rovnakého zaobchádzania.

               2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby subjekty pre rovnaké zaobchádzanie disponovali dostatočným počtom zamestnancov a aby títo zamestnanci mali primeranú kvalifikáciu, pokiaľ ide o zručnosti, vedomosti a skúsenosti, aby dokázali náležite a účinne vykonávať všetky funkcie subjektov pre rovnaké zaobchádzanie.

               3.

               Členské štáty by mali subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožniť účinne monitorovať vykonávanie vlastných rozhodnutí, ako aj rozhodnutí, ktoré v súvislosti s prípadmi diskriminácie vydali inštitúcie, súdne orgány a súdy. Na tento účel by mali byť bezodkladne informované o týchto rozhodnutiach a opatreniach prijatých na ich vykonanie.

         1.2.3.   Podávanie sťažností, prístup a prístupnosť

               1.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sťažnosti subjektom pre rovnaké zaobchádzanie bolo možné podávať ústne, písomne a elektronicky v jazyku podľa výberu sťažovateľa, ktorý sa bežne používa v členskom štáte, v ktorom sa subjekt pre rovnaké zaobchádzanie nachádza.

               2.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby bol postup na podávanie sťažností subjektom pre rovnaké zaobchádzanie jednoduchý a bezplatný.

               3.

               Členské štáty by mali pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie stanoviť povinnosť zaistiť svedkom, oznamovateľom a pokiaľ možno aj sťažovateľom v oblasti diskriminácie dôvernosť.

               4.

               Členské štáty by mali zabezpečiť jednoduchý prístup do priestorov subjektov pre rovnaké zaobchádzanie pre všetkých; prístup k informáciám a komunikáciám vrátane informačných technológií a k službám a produktom, ako sú dokumenty a audiovizuálny materiál, prípadne prístup na ich zasadnutia a podujatia, ktoré sú otvorené pre verejnosť alebo určené verejnosti. Predovšetkým by k nim mali mať prístup osoby so zdravotným postihnutím, pre ktoré by sa mali okrem toho zabezpečiť primerané úpravy vymedzené v Dohovore OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, s cieľom zaistiť, aby osoby so zdravotným postihnutím mali rovnaký prístup k subjektom pre rovnaké zaobchádzanie ako ostatní.

               5.

               Ak je to potrebné z geografických alebo iných dôvodov, členské štáty by mali zvážiť, že subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožnia zriadiť miestne a/alebo regionálne kancelárie týchto subjektov alebo miestne a/alebo regionálne osvetové iniciatívy zabezpečujúce pravidelnú dočasnú prítomnosť.

               6.

               Členské štáty by mali subjektom pre rovnaké zaobchádzanie poskytnúť dostatočný rozpočet a dostatočné zdroje, aby im umožnili účinne vykonávať osvetu zameranú na informovanie širokej verejnosti o ich existencii a o možnosti podať sťažnosti v súvislosti s diskrimináciou.

         1.3.   Koordinácia a spolupráca

               1.

               Ak je v jednom členskom štáte zriadených viacero subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, členské štáty by im mali umožniť zaviesť pravidelnú a účinnú koordináciu s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie zásad nediskriminácie. Subjekty pre rovnaké zaobchádzanie by sa nemali neprimerane sústreďovať na niektoré úlohy na úkor iných úloh. Pri vykonávaní osvetových činností treba v čo najväčšej miere zapájať aj iné príslušné subjekty, aby bola plne informovaná široká verejnosť.

               2.

               Členské štáty by mali umožniť subjektom pre rovnaké zaobchádzanie viesť dialóg s príslušnými vnútroštátnymi subjektmi a subjektmi v danom členskom štáte a účinne s nimi spolupracovať. Zahŕňa to aj včasné a transparentné konzultácie s subjektmi pre rovnaké zaobchádzanie o politických a legislatívnych návrhoch a o vývoji v otázkach, na ktoré sa vzťahuje ich mandát.

               3.

               Členské štáty by mali subjektom pre rovnaké zaobchádzanie udeliť právomoc spolupracovať na európskej alebo medzinárodnej úrovni s inými subjektmi pre rovnaké zaobchádzanie a ďalšími organizáciami, a to aj prostredníctvom spoločných prieskumov.

               4.

               Členské štáty by mali subjektom pre rovnaké zaobchádzanie umožniť spolupracovať s príslušnými subjektmi. Medzi tieto subjekty patria vnútroštátne systémy zriadené v zmysle článku 33 ods. 2 Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, národné kontaktné miesta pre otázky Rómov, organizácie občianskej spoločnosti a, aby sa zaistilo, že finančné prostriedky sa nepridelia projektom, ktoré porušujú zákaz diskriminácie, riadiace orgány európskych štrukturálnych a investičných fondov.

         KAPITOLA III

      OZNÁMENIA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

   Členské štáty sa vyzývajú, aby vo svojich oznámeniach o uplatňovaní smerníc 2000/43/ES, 2000/78/ES, 2004/113/ES a 2006/54/ES uviedli aj informácie o tom, ako zohľadňujú toto odporúčanie.

      V Bruseli 22. júna 2018

            Za Komisiu

         Věra JOUROVÁ

            členka Komisie

      (1)  Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22).

      (2)  Smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).

      (3)  Smernica Rady 2004/113/ES z 13. decembra 2004 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu (Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 37).

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23).

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/41/EÚ zo 7. júla 2010 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice Rady 86/613/EHS (Ú. v. EÚ L 180, 15.7.2010, s. 1).

      (6)  KOM(2008) 426 v konečnom znení.

      (7)  Rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55).

      (8)  Pozri okrem iného: Human European Consultancy v spolupráci s Inštitútom Ludwiga Boltzmanna pre ľudské práva, A Study on Equality Bodies set up under Directives 2000/43/EC, 2004/113/EC, and 2006/54/EC (Štúdia o subjektoch pre rovnaké zaobchádzanie zriadených podľa smerníc 2000/43/ES, 2004/113/ES a 2006/54/ES), október 2010, strana 177 a Európska sieť vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, Equality Bodies. Current Challenges (Subjekty pre rovnaké zaobchádzanie. Súčasné výzvy.), október 2012.

      (9)  Human European Consultancy, už citované dielo, strany 78, 125, 142 a Európska sieť vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, už citované dielo, strany 8 a 17. Pozri aj Európska sieť vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, Strategic Role of Equality Bodies (Strategická úloha subjektov pre rovnaké zaobchádzanie), 2009, strany 43 – 44 a 52.

      (10)  Human European Consultancy, už citované dielo, strany 70 – 145 a Európska sieť vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, už citované dielo, strany 8 a 13 – 20.

      (11)  Európska komisia, Catalysts for Change? Equality bodies according to Directive 2000/43/EC – existence, independence and effectiveness (Katalyzátory zmien? Subjekty pre rovnaké zaobchádzanie podľa smernice 2000/43/ES – existencia, nezávislosť a účinnosť), 2006, strana 57.

      (12)  Spoločná správa o uplatňovaní smernice Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod („smernica o rasovej rovnosti“) a smernice Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní („smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní“), COM(2014) 2 final.

      (13)  Správa o uplatňovaní smernice Rady 2004/113/ES o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu, COM(2015) 190 final. Nutnosť zaviesť normy sa uvádza aj v preskúmaní rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov v polovici trvania, COM(2017) 458 final, v správe o základných právach z mája 2017, ktorú vypracovala Agentúra pre základné práva, a v správe o vykonávaní odporúčania Komisie týkajúceho sa posilnenia zásady rovnakej odmeny pre ženy a mužov prostredníctvom transparentnosti, COM(2017) 671 final.

      (14)  Správa o vykonávaní odporúčania Komisie týkajúceho sa posilnenia zásady rovnakej odmeny pre ženy a mužov prostredníctvom transparentnosti, už citované dielo; Akčný plán EÚ na roky 2017 – 2019: Riešenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, COM(2017) 678 final.

      (15)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2015 o uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania [2014/2160(INI)].

      (16)  Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR), rezolúcia č. 48/134 Valného zhromaždenia OSN z 20. decembra 1993 – zásady týkajúce sa postavenia vnútroštátnych inštitúcií (parížske zásady) a všeobecný komentár Medzinárodného koordinačného výboru národných inštitúcií na podporu a ochranu ľudských práv týkajúci sa interpretácie a vykonávania týchto zásad v znení z 21. februára 2018.

      (17)  Európska sieť subjektov pre rovnaké zaobchádzanie, 2016, Developing Standards for Equality Bodies (Tvorba noriem pre subjekty pre rovnaké zaobchádzanie). Pracovný dokument siete Equinet.

      (18)  Európska komisia proti rasizmu a intolerancii (ECRI), General Policy Recommendation No2 revised on Equality Bodies to combat racism and intolerance at national level [Všeobecné politické odporúčanie č. 2 (revidované) o subjektoch pre rovnaké zaobchádzanie na boj proti rasizmu a intolerancii na národnej úrovni], CRI(2018) 06, prijaté 7. decembra 2017.

      (19)  C(2016) 8600.

      (20)  Rozhodnutie Rady z 26. novembra 2009 o uzatvorení Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím Európskym spoločenstvom (Ú. v. EÚ L 23, 27.1.2010, s. 35).

      (21)  Raz za štyri roky podľa smernice 2006/54/ES a raz za päť rokov podľa smerníc 2000/43/ES, 2000/78/ES a 2004/113/EHS.


               18.7.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 252/298

         P8_TA(2017)0029
   Priority pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade zo 14. februára 2017 o prioritách EÚ pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (2017/2001(INI))
   (2018/C 252/30)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania Rade, ktoré predložila Constance Le Grip v mene skupiny PPE a Maria Arena v mene skupiny S&D, o prioritách EÚ pre 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (B8-1365/2016),

               —

               so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o rodovej otázke v oblasti rozvoja a o novom globálnom partnerstve pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľnom rozvoji po roku 2015 a zo 16. decembra 2014 o transformačnom programe na obdobie po roku 2015,

               —

               so zreteľom na 61. zasadnutie Komisie OSN pre postavenie žien (CSW) a jeho prioritnú tému s názvom Posilnenie ekonomického postavenia žien v meniacom sa svete práce,

               —

               so zreteľom na 4. svetovú konferenciu o ženách, ktorá sa konala v septembri 1995 v Pekingu, na deklaráciu a akčnú platformu prijatú v Pekingu a na následné záverečné dokumenty prijaté 9. júna 2000, 11. marca 2005, 2. marca 2010 a 9. marca 2015 na osobitných zasadnutiach OSN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 a Peking + 20, ktoré sa týkajú ďalších opatrení a iniciatív na vykonávanie Pekinskej deklarácie a akčnej platformy,

               —

               so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z roku 1979 (ďalej len „CEDAW“),

               —

               so zreteľom na článok 113 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A8-0018/2017),

               A.

               keďže rovnosť medzi ženami a mužmi je základnou zásadou EÚ zakotvenou v Zmluve o Európskej únii a predstavuje jeden z jej cieľov a úloh a keďže EÚ sa touto zásadou riadi aj vo svojej vonkajšej činnosti, pretože oba rozmery by mali byť koordinované;

               B.

               keďže ľudské práva žien a rodová rovnosť nie sú len základnými ľudskými právami, ale aj predpokladmi ďalšieho rozvoja a zníženia chudoby a nevyhnutným základom mierového, prosperujúceho a udržateľného sveta;

               C.

               keďže obťažovanie žien a násilie na ženách zahŕňajú širokú škálu porušovania ľudských práv; keďže všetky tieto prípady zneužívania môžu zanechať hlboké stopy v psychike vo forme fyzickej alebo sexuálnej ujmy alebo utrpenia vrátane hrozby vykonania takýchto činov a nátlaku, poškodzujú celkové zdravie žien a dievčat vrátane ich reprodukčného a sexuálneho zdravia a v niektorých prípadoch sa končia smrťou;

               D.

               keďže 23. januára 2017 americký prezident Donald Trump znovu zaviedol tzv. pravidlo „global gag“, ktoré bráni tomu, aby medzinárodné organizácie dostávali od USA akúkoľvek celosvetovú pomoc v oblasti zdravia, ak poskytujú služby alebo poradenstvo v oblasti prerušenia tehotenstva, takéto služby odporúčajú alebo za ne lobujú – aj keď pri tom využívajú vlastné a nie americké finančné prostriedky a aj vtedy, ak je prerušenie tehotenstva v ich krajine legálne; keďže to bude mať vplyv na programy zamerané na HIV/AIDS, zdravie matiek a detí, boj proti vírusu Zika a ďalšie oblasti zdravia a chorôb; keďže toto pravidlo bude krokom späť v dlhoročnom pokroku dosiahnutom v oblasti zdravia a dobrých životných podmienok komunít na celom svete, najmä pokiaľ ide o práva žien a dievčat, a mohlo by obmedziť prístupu ku zdravotnej starostlivosti pre milióny ľudí na celom svete;

               E.

               keďže piatym cieľom trvalo udržateľného rozvoja je dosiahnuť rodovú rovnosť a posilniť postavenie všetkých žien a dievčat na celom svete; keďže cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 5 je samostatným cieľom, čo znamená, že sa musí začleniť do celého programu 2030 a do realizácie všetkých cieľov trvalo udržateľného rozvoja; keďže posilniť postavenie žien znamená poskytnúť im nástroje potrebné na to, aby sa stali ekonomicky nezávislé, boli rovnako zastúpené v celej spoločnosti, zohrávali rovnakú úlohu vo všetkých sférach života a získali väčšie právomoci vo verejnom živote a kontrolu nad všetkými rozhodnutiami, ktoré ovplyvňujú ich život;

               F.

               keďže ženy sú dôležitými hospodárskymi činiteľmi na celom svete a hospodárska účasť žien môže stimulovať hospodárstvo, vytvárať pracovné miesta a budovať inkluzívnu prosperitu; keďže krajiny, ktoré oceňujú ženy a posilňujú ich postavenie, aby sa v plnej miere zúčastňovali na trhu práce a podieľali na rozhodovaní, sú stabilnejšie, prosperujúcejšie a bezpečnejšie; keďže rodové rozpočtovanie predstavuje inteligentnú ekonomiku a zabezpečuje, aby verejné výdavky slúžili na podporu rovnosti medzi ženami a mužmi;

               G.

               keďže tvorivosť a podnikateľský potenciál žien sú nedostatočne využívanými zdrojmi hospodárskeho rastu a zamestnanosti, ktoré by sa mali ďalej rozvíjať;

               H.

               keďže napriek presvedčivým dôkazom, že posilnenie postavenia žien je kľúčom k znižovaniu chudoby, podpore rozvoja a riešeniu najnaliehavejších problémov vo svete, vlády EÚ 20 rokov po pekinskej konferencii uznali, že žiadna krajina nedosiahla v plnej miere rovnosť medzi ženami a mužmi ani posilnenie postavenia žien a dievčat, že pokrok bol pomalý a nerovnomerný, že najväčšie nedostatky a formy diskriminácie pretrvávajú a že sa objavili nové výzvy pri vykonávaní 12 kritických oblastí záujmu akčnej platformy;

               I.

               keďže EÚ zohráva dôležitú úlohu pri posilňovaní postavenia žien a dievčat v rámci EÚ, ako aj na celosvetovej úrovni prostredníctvom politických a finančných prostriedkov; keďže EÚ musí hrať kľúčovú úlohu strážkyne dohodnutého prístupu OSN a EÚ k ľudským právam žien;

               J.

               keďže ženy naďalej produkujú približne 80 % potravín v najchudobnejších krajinách a v súčasnosti sú hlavnými strážkyňami biodiverzity a osiva;

               K.

               keďže pôda nie je len prostriedkom na produkciu, ale aj miestom spájaným s kultúrou a identitou; keďže prístup k pôde je preto základnou súčasťou života a neodňateľným právom vidieckych a domorodých žien;

               1.

               predkladá Rade toto odporúčanie:

                     Všeobecné podmienky pre posilnenie postavenia žien a dievčat

                           a)

                           potvrdiť svoj záväzok voči Pekinskej akčnej platforme, ako aj voči celej škále opatrení na podporu ľudských práv žien a dosiahnutia rodovej rovnosti, ktoré sú v nej uvedené; potvrdiť svoj záväzok v súvislosti s dvojitým prístupom k ľudským právam žien prostredníctvom uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti vo všetkých oblastiach politiky a vykonávania osobitných opatrení v záujme ľudských práv žien a rodovej rovnosti;

                           b)

                           podporovať politiky, ktorých cieľom je investovanie do rovnakého prístupu žien a dievčat ku kvalitnému vzdelaniu a odbornej príprave vrátane formálneho, informálneho a neformálneho vzdelávania a odstránenie rodovej nerovnosti v týchto oblastiach, ako aj vo všetkých sektoroch, najmä tých, v ktorých tradične prevládajú muži;

                           c)

                           bojovať proti všetkým formám násilia na ženách a dievčatách vo verejnej a súkromnej sfére, pretože znamenajú závažné porušenie ich fyzickej a psychickej integrity, ktoré im bráni plne rozvíjať ich potenciál; pokročiť k úplnej ratifikácii Istanbulského dohovoru všetkými stranami;

                           d)

                           brať do úvahy, že OSN, EÚ a jej členské štáty tiež musia zintenzívniť svoje vnútropolitické úsilie zamerané na odstránenie násilia páchaného na ženách a násilia založeného na rodovej príslušnosti, aby sa stali vplyvnejšími aktérmi na svetovej úrovni; pripomenúť preto svoju výzvu, aby Komisia predložila návrh stratégie EÚ na boj proti násiliu páchanému na ženách vrátane smernice stanovujúcej minimálne normy; v tejto súvislosti tiež vyzvať všetky strany, aby podpísali a ratifikovali Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu;

                           e)

                           navrhovať politiky na presadzovanie a podporu dôstojnej práce a plnej zamestnanosti pre všetky ženy;

                           f)

                           zabezpečiť univerzálny prístup k starostlivosti v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a k reprodukčným právam, ako bolo dohodnuté v akčnom programe Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji, v Pekinskej akčnej platforme a v záverečných dokumentoch z konferencií zameraných na ich preskúmanie; poskytovať dievčatám, chlapcom, mladým ženám a mladým mužom sexuálnu výchovu primeranú ich veku s cieľom obmedziť počet predčasných neželaných tehotenstiev alebo šírenie pohlavne prenosných chorôb;

                           g)

                           dôrazne odsudzuje pravidlo „global gag“, ktoré bráni tomu, aby medzinárodné organizácie dostávali prostriedky na programy plánovania rodičovstva z USA, ak poskytujú služby alebo poradenstvo v oblasti prerušenia tehotenstva, takéto služby odporúčajú alebo za ne lobujú; považuje toto pravidlo za priamy útok na práva žien a dievčat a krok späť v pokroku, ktorý sa dosiahol; naliehavo výzva EÚ a jej členské štáty, aby dosahu tohto pravidla čelili výrazným zvýšením financovania do oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv a zriadením medzinárodného fondu na financovanie prístupu ku kontrole pôrodnosti a k bezpečnému a legálnemu umelému prerušeniu tehotenstva, s použitím vnútroštátnych prostriedkov aj prostriedkov EÚ na rozvojovú pomoc, s cieľom nahradiť nedostatok finančných prostriedkov, ktorý vznikol v dôsledku krokov Trumpovej vlády smerujúcich k zastaveniu financovania všetkých zámorských organizácií poskytujúcich pomoc v oblasti služieb sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv;

                           h)

                           odstrániť rodové rozdiely v odmeňovaní, celoživotných príjmoch a dôchodkoch;

                           i)

                           ukončiť všetky formy diskriminácie žien v právnych predpisoch a politikách na všetkých úrovniach;

                           j)

                           bojovať proti všetkým formám rodových stereotypov, ktoré zachovávajú nerovnosť, násilie a diskrimináciu vo všetkých sférach spoločnosti;

                           k)

                           podporovať organizácie žien na všetkých úrovniach v ich práci; zapojiť ich ako partnerov do tvorby politiky a zabezpečiť dostatočné financovanie;

                           l)

                           aplikovať rodové rozpočtovanie – ako nástroj uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti – na všetky verejné výdavky;

                     Posilňovanie ekonomického postavenia žien a prekonanie prekážok na trhu práce

                           m)

                           vyzvať všetky strany, aby ratifikovali a vykonávali dohovor CEDAW s osobitným dôrazom na články 1, 4, 10, 11, 13, 14 a 15;

                           n)

                           naliehať na všetky strany, aby schválili politiky a právne predpisy zabezpečujúce rovnaký prístup k práci, rovnakú odmenu za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty;

                           o)

                           pokračovať v práci na politikách na podporu a presadzovanie podnikania žien v rámci dôstojnej práce a odstránenia všetkých prekážok a spoločenských predsudkov, ktoré bránia v založení a vedení podniku, vrátane zlepšenia prístupu k finančným službám, úverom, rizikovému kapitálu a trhom za rovnakých podmienok a podporovania prístupu k informáciám, odbornej príprave a sieťam na podnikateľské účely, a zároveň túto prácu zintenzívniť; v tejto súvislosti uznať a podporovať úlohu sociálnych podnikov, družstiev a alternatívnych obchodných modelov pri posilňovaní postavenia žien;

                           p)

                           uznať, že makroekonomické politiky, najmä pokiaľ ide o rozpočtovú disciplínu a verejné služby, majú neprimeraný dosah na ženy a že tvorcovia politík musia tieto rodové vplyvy brať do úvahy;

                           q)

                           presadzovať nové investície do infraštruktúry sociálnej starostlivosti, vzdelávania a zdravotnej starostlivosti a do verejného poskytovania prístupných, cenovo dostupných a kvalitných služieb starostlivosti počas celého životného cyklu vrátane starostlivosti o deti a závislé a staršie osoby; zabezpečiť silnú ochranu a pracovné práva tehotných žien počas tehotenstva a po ňom;

                           r)

                           podporovať politiky, ktoré uprednostňujú rovnaké rozdelenie domácich a opatrovateľských povinností medzi ženami a mužmi;

                           s)

                           podporiť vypracovanie dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP), ktorý by poskytoval medzinárodnú normu na riešenie násilia založeného na rodovej príslušnosti na pracovisku;

                           t)

                           vykonávať politiky zamerané na riešenie fenoménu politického násilia voči ženám vrátane fyzického násilia, zastrašovania a obťažovania na internete;

                           u)

                           prijať účinné opatrenia na odstránenie detskej práce, pretože milióny dievčat sú zneužívané; zaviesť v rámci súčasných právnych predpisov EÚ nové mechanizmy, aby sa zabránilo dovozu tovaru, pri ktorého výrobe sa využíva detská práca;

                           v)

                           prostredníctvom kampaní na zvyšovanie informovanosti a podporných programov nabádať ženy a dievčatá, aby si zvolili kariéry v akademickej a výskumnej sfére vo všetkých vedeckých oblastiach s osobitným zameraním na technológie a digitálne hospodárstvo;

                           w)

                           zabezpečiť súdržnosť medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ a cieľmi trvalo udržateľného rozvoja;

                     Zabezpečenie rovnakého podielu žien na všetkých úrovniach rozhodovania

                           x)

                           chrániť občianske a politické práva a podporovať zabezpečenie rodovej vyváženosti v rozhodovacích procesoch na všetkých úrovniach, a to vrátane politického rozhodovania, hospodárskej politiky a programov, pracovísk, podnikania alebo akademickej sféry;

                           y)

                           zapájať sociálnych partnerov, občiansku spoločnosť a organizácie žien do hospodárskeho rozhodovania;

                           z)

                           posilňovať vedúce postavenie a účasť žien v rozhodovacom procese v situáciách konfliktov a po ich skončení a zabezpečiť prístup žien k pracovným miestam, trhom a politickej účasti a vedúcemu postaveniu v krajinách, ktoré prešli konfliktom, pričom všetky tieto prvky sú nevyhnutné pre stabilitu;

                     Riešenie potrieb najmarginalizovanejších žien

                           aa)

                           uľahčovať vlastníctvo pôdy a prístup k úverom pre ženy žijúce na vidieku a presadzovať, podnecovať a podporovať podnikateľské iniciatívy žien vo vidieckych oblastiach s cieľom umožniť im stať sa ekonomicky nezávislými a plne sa zúčastňovať na trvalo udržateľnom rozvoji a rozvoji vidieka a ťažiť z neho; chrániť a podporovať krátke potravinové dodávateľské reťazce prostredníctvom aktívnych politík na vnútornej i vonkajšej úrovni v EÚ;

                           ab)

                           stanoviť vnútorné a medzinárodné pravidlá, ktoré zabezpečia limity, pokiaľ ide o rozsiahle zaberanie pôdy v rozpore so záujmami drobných vlastníkov, najmä žien;

                           ac)

                           požadovať, aby sa vidiecke organizácie žien zapájali do tvorby politiky na miestnej, regionálnej, národnej a globálnej úrovni, a podporovať siete žien pri výmene skúseností a osvedčených postupov, najmä pokiaľ by príslušné rozhodnutia mohli ovplyvniť život žien;

                           ad)

                           vyzvať všetky krajiny, aby ratifikovali a vykonávali Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím vrátane jeho článku 6 s názvom Ženy so zdravotným postihnutím;

                           ae)

                           zdôrazňovať právo migrujúcich pracovníčok, najmä migrantiek a utečeniek pracujúcich v domácnosti, na dôstojné pracovné podmienky a rovnakú sociálnu ochranu; požadovať ratifikáciu a vykonávanie dohovoru MOP č. 189;

                           af)

                           naliehavo žiadať všetky strany, aby vykonávali politiky, ktoré ženám a dievčatám z radov utečencov zaručia práva a humánne zaobchádzanie;

                           ag)

                           zabezpečiť, aby sa rodovo motivované prenasledovanie považovalo za dôvod na žiadosť o azyl podľa dohovoru OSN z roku 1951 o právnom postavení utečencov;

                           ah)

                           zdôrazňovať, že je nutné chrániť a presadzovať práva LGBTI žien;

                           ai)

                           vyzvať komisiu CSW a výbor CEDAW, aby v súvislosti so svojou analýzou inštitucionalizovali medziodvetvový prístup a presadzovali koncepciu boja proti viacnásobnej diskriminácii prostredníctvom prierezovej analýzy vo všetkých orgánoch OSN;

                           aj)

                           uskutočňovať politiky na riešenie situácie žien, ktoré sa vyrovnávajú s chudobou a sociálnym vylúčením;

                           ak)

                           uznať úlohu žien ako formálnych a neformálnych opatrovateliek a zaviesť politiky vedúce k zlepšeniu podmienok, za akých poskytujú starostlivosť;

                     Premietanie týchto záväzkov do výdavkov a zvyšovanie ich viditeľnosti

                           al)

                           mobilizovať zdroje potrebné na presadenie hospodárskych práv žien a zníženie rodovej nerovnosti, a to aj využívaním existujúcich nástrojov na úrovni EÚ a členských štátov, ako sú napríklad posúdenia vplyvu na rodovú rovnosť; uplatňovať rodové rozpočtovanie na verejné výdavky, aby sa zabezpečila rovnosť medzi ženami a mužmi a odstránili sa všetky rodové rozdiely;

                           am)

                           zabezpečiť plné zapojenie Európskeho parlamentu a jeho Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť do procesu rozhodovania o pozícii EÚ na 61. zasadnutí Komisie OSN pre postavenie žien;

                           an)

                           vyjadriť rozhodnú podporu činnosti orgánu OSN Ženy, ktorý je ústredným aktérom v rámci systému OSN na odstraňovanie násilia páchaného na ženách a dievčatách na celom svete a združovanie všetkých príslušných zainteresovaných strán s cieľom vyvolať politickú zmenu a koordinovať opatrenia; vyzvať všetky členské štáty OSN, ako aj EÚ, aby navýšili finančné prostriedky pre OSN Ženy;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a pre informáciu aj Komisii.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/72

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2018
      (2018/C 320/16)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maďarsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Maďarsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (2), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Maďarsko predložilo 30. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Maďarsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Podľa konvergenčného programu na rok 2018 vláda plánuje zhoršenie celkového deficitu z 2,0 % HDP v roku 2017 na 2,4 % HDP v 2018 a následne postupné zlepšovanie na 0,5 % HDP do roku 2022. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1,5 % HDP, sa má podľa plánu dosiahnuť do roku 2020. Podľa prepočítaného štrukturálneho salda (4) by sa strednodobý rozpočtový cieľ dosiahol do roku 2022. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do konca roku 2022 postupne klesne na úroveň mierne pod 60 %. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický, z čoho vyplýva značné riziko pre dosiahnutie cieľových deficitov.

                  (6)

                  V konvergenčnom programe na rok 2018 sa uvádza, že rozpočtový vplyv bezpečnostných opatrení v roku 2017 je značný, a je v ňom náležite doložený rozsah a povaha týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie predstavovali v roku 2017 oprávnené dodatočné výdavky súvisiace s bezpečnostnými opatreniami 0,17 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože závažnosť teroristickej hrozby je nezvyčajnou udalosťou, jej vplyv na verejné financie Maďarska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2017 znížila s cieľom zohľadniť tieto dodatočné náklady.

                  (7)

                  Rada 12. júla 2016 Maďarsku odporučila dosiahnuť v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, pokiaľ sa strednodobý rozpočtový cieľ nedá dosiahnuť aj pri nižšom úsilí. Na základe údajov o výsledkoch za rok 2017 sa zistilo, že Maďarsko zaznamenalo značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Komisia v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97 vydala 23. mája 2018 varovanie pre Maďarsko týkajúce sa skutočnosti, že v roku 2017 bola zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada 22. júna 2018 prijala následné odporúčanie (5), v ktorom potvrdila, že Maďarsko bude musieť prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) v roku 2018 neprekročila 2,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného úsilia.

                  (8)

                  Vzhľadom na pomer dlhu verejnej správy k HDP Maďarska nad úrovňou 60 % a vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru krajiny vo výške 2,3 % v roku 2019 by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nemala prekročiť 3,9 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,75 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav požiadaviek podľa Paktu stability a rastu. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 budú potrebné ďalšie významné opatrenia na dodržiavanie ustanovení Paktu stability a rastu, a to vzhľadom na značne sa zhoršujúci fiškálny výhľad, v súlade s odporúčaním určeným Maďarsku z 22. júna 2018 s cieľom napraviť zaznamenanú značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

                  (9)

                  Celková miera zamestnanosti sa výrazne zlepšila a priaznivé hospodárske trendy poskytujú príležitosť na opätovné začlenenie najmä nezamestnaných osôb na trh práce. Rozdiely v zamestnanosti žien a mužov sú výrazné, obzvlášť vo vekovej skupine 25 – 39 rokov, čo možno čiastočne vysvetliť obmedzenou dostupnosťou kvalitnej starostlivosti o deti. Miera účasti na starostlivosti o deti v prípade detí do troch rokov je výrazne pod úrovňou barcelonského cieľa a pod priemerom Únie. Hoci hlavnou aktívnou politikou trhu práce je naďalej program verejných prác, počet účastníkov v tomto programe značne poklesol, čo je pozitívna správa. Program je však naďalej nedostatočne zacielený a jeho účinnosť pri opätovnom začleňovaní účastníkov na otvorený trh práce zostáva vzhľadom na situáciu na trhu práce obmedzená. Aktívne politiky trhu práce, ktoré sa zameriavajú viac na zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu, sú nedostatočne rozvinuté.

                  (10)

                  Podiel ľudí vystavených riziku chudoby a sociálneho vylúčenia sa v roku 2016 znížil na 26,3 %, naďalej je však nad priemerom Únie. Chudobe sú vo všeobecnosti deti vystavené viac než iné vekové skupiny. Úroveň dávok zaručujúcich minimálny príjem je pod 50 % hranice chudoby pre jednu domácnosť, čo jedna z najnižších hodnôt v EÚ. Primeranosť dávok v nezamestnanosti je veľmi nízka: maximálne trvanie je 3 mesiace, čo je najkratšia doba v EÚ a predstavuje približne len štvrtinu priemerného času, ktorý uchádzači o zamestnanie potrebujú na nájdenie zamestnania. Úrovne platieb sú navyše medzi najnižšími v EÚ.

                  (11)

                  Maďarské štruktúry a procesy sociálneho dialógu sú stále nedostatočné rozvinuté a neumožňujú do návrhu a vykonávania politík zmysluplne zapojiť sociálnych partnerov. Na dôkazovú základňu tvorby politiky a jej kvalitu vplývajú nedostatky v oblasti zapojenia zainteresovaných strán a obmedzená transparentnosť, čím sa pre investorov vytvára neistota a spomaľuje konvergencia.

                  (12)

                  Boli vykonané opatrenia na zlepšenie daňového systému, no určité problémy pretrvávajú. Hoci sa daňovo-odvodové zaťaženie práce znižuje, najmä pri určitých nízkopríjmových skupinách, je oproti ostatným krajinám Únie stále vysoké. Slabým miestom je naďalej celková zložitosť daňového systému spojená s pokračujúcou existenciou sektorových daní s rušivým účinkom. Zásadný význam pre to, aby sa zabránilo narušeniam hospodárskej súťaže medzi firmami, daňovníkom poskytlo spravodlivé zaobchádzanie a ochránili verejné financie, majú opatrenia proti stratégiám agresívneho daňového plánovania. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Maďarsko zaznamenáva pomerne vysoký prílev a odlev kapitálu cez účelovo vytvorené subjekty, ktoré nemajú spojitosť s reálnou ekonomikou. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich dividend (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín), úrokových platieb a licenčných poplatkov od spoločností so sídlom v Maďarsku môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku týchto platieb zdaneniu, ak nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej jurisdikcii. Komisia berie na vedomie, že Maďarsko uznáva, že odchádzajúce platby môžu v prípade ich zneužívania viesť k agresívnemu daňovému plánovaniu. Na základe nedávnej komunikácie bude Komisia pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania.

                  (13)

                  Regulačné prekážky v sektore služieb, a najmä v maloobchode, ovplyvňujú výkonnosť sektora a bránia efektívnemu prerozdeľovaniu zdrojov, zvyšovaniu produktivity a inováciám. Existuje pretrvávajúci trend zverovať určité služby štátom vlastneným podnikom, ktoré boli osobitne vytvorené na daný účel, čo je na škodu otvorenej hospodárskej súťaže. Ďalším z problémov je nepredvídateľnosť právneho rámca, najmä v odvetví maloobchodu, ktorý sa v posledných rokoch musí vyrovnávať s častými zmenami právnych predpisov. Keďže sú navrhované právne predpisy často prispôsobované obratu alebo veľkosti podniku, malú vplyv hlavne na zahraničné predajné reťazce. Zvyšuje sa tým neistota medzi hospodárskymi subjektmi, čo môže odrádzať investície. Treba vybudovať stabilné regulačné prostredie, ktoré by bolo priaznivo naklonené hospodárskej súťaži. V Maďarsku stále dominuje značná miera reštriktívnej regulácie profesií, najmä pri kľúčových profesiách, ako účtovníctvo a právne služby.

                  (14)

                  Pretrvávajú obavy v súvislosti s predchádzaním korupcii a jej trestným stíhaním. Podľa niekoľkých ukazovateľov sa zdá, že v Maďarsku v posledných rokoch došlo k zvýšeniu miery korupcie, pričom riziká súvisiace s korupciou by mohli negatívne ovplyvňovať rastový potenciál krajiny. Fungovanie prokuratúry má zásadný význam v boji proti korupcii a praniu špinavých peňazí a hoci sa zdá, že opatrenia na boj proti korupcii na nízkych miestach boli realizované s určitým úspechom, pri vyšetrovaní korupcie na vysokých miestach nebadať dostatočné odhodlanie. Vykonávaniu opatrení, ktorých cieľom je predchádzať korupcii, ešte viac bránia slabá transparentnosť a obmedzenia v oblasti prístupu k informáciám. V oblasti verejného obstarávania boli prijaté významné kroky, no v postupoch verejného obstarávania ešte stále existuje priestor na ďalšie zlepšenie transparentnosti a hospodárskej súťaže. To možno dosiahnuť okrem iného tým, že sa údaje získané prostredníctvom elektronického obstarávania sprístupnia verejnosti.

                  (15)

                  Výsledky v oblasti vzdelávania sú pri základných zručnostiach výrazne pod priemerom Únie, najmä u detí so slabším sociálno-ekonomickým zázemím. Žiaci sú v skorom veku rozdeľovaní do rozličných druhov škôl, takže dosahujú veľmi rozdielne výsledky a venujú sa veľmi rozličným povolaniam. Znevýhodnené deti vrátane rómskych detí sa obvykle sústreďujú v odborných stredných školách, ktoré sa vyznačujú slabšími úrovňami základných zručností a vyššou mierou predčasného ukončovania školskej dochádzky, pričom tí, ktoré skončia tieto školy, následne dostávajú v priemere nižšiu mzdu. Miera predčasného ukončovania školskej dochádzky sa v priemer zvýšila na 12,4 %, pričom obzvlášť vysoká je u rómskych detí. Tieto výzvy sú obzvlášť naliehavé v kontexte kvalitného a inkluzívneho vzdelávania. Čoraz menší počet uchádzačov a vysoká miera predčasného ukončovania školskej dochádzky pri terciárnom vzdelávaní ešte viac zhoršujú miery dosiahnutého vzdelania v čase, keď rastie dopyt po vysokokvalifikovanej pracovnej sile.

                  (16)

                  Napriek prebiehajúcim snahám o zlepšenie verejného zdravia sú výsledky v odvetví zdravotnej starostlivosti stále slabé a zhoršuje ich nezdravý životný štýl ľudí, čo má negatívny vplyv na ľudský kapitál. Nízka úroveň výdavkov na zdravotnú starostlivosť spojená s neefektívnym prideľovaním zdrojov obmedzujú účinnosť maďarského systému zdravotnej starostlivosti. Spolu s vysokou mierou využívania hotovostných platieb to má negatívny vplyv na rovnosť pri včasnom prístupe k cenovo dostupnej, kvalitnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti. Nedostatok zdravotníckych pracovníkov je ďalším problémom, ktorý sťažuje prístup k starostlivosti, hoci nedávne zvyšovanie platov tento problém zmiernilo. Prebiehajúce reformné úsilie sa zameriava na zníženie nadmernej miery využívania služieb nemocničnej starostlivosti, ktorého hlavnou príčinou je, že poskytovatelia primárnej starostlivosti nie sú dostatočne vybavení na to, aby účinne pôsobili ako lekári prvého kontaktu. Ďalšia racionalizácia využívania nemocničných zdrojov spolu s cielenými investíciami na posilnenie služieb primárnej starostlivosti by umožnila znížiť rozdiely v prístupe k starostlivosti, zvýšiť efektívnosť a účinne zlepšiť výsledky v oblasti zdravotníctva.

                  (17)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (18)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä nižšie v odporúčaní 1.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zabezpečiť v roku 2018 súlad s odporúčaním Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 3,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,75 % HDP.

                  2.

                  Pokračovať v zjednodušovaní daňového systému, najmä znižovaním sektorových daní. Zlepšiť kvalitu a transparentnosť rozhodovacieho procesu prostredníctvom účinného sociálneho dialógu a spolupráce s ostatnými zainteresovanými stranami a prostredníctvom pravidelných a primeraných posúdení vplyvu. Posilniť protikorupčný rámec, zintenzívniť stíhanie korupcie a zlepšiť transparentnosť a hospodársku súťaž vo verejnom obstarávaní, okrem iného ďalším zdokonaľovaním systému elektronického obstarávania. Posilniť hospodársku súťaž, regulačnú stabilitu a transparentnosť v sektore služieb, najmä v maloobchode.

                  3.

                  Uvoľniť rezervy pracovného trhu tak, že sa skvalitnia aktívne politiky trhu práce. Zlepšiť výsledky v oblasti vzdelávania a zvýšiť účasť znevýhodnených skupín, najmä Rómov, na kvalitnom a inkluzívnom hlavnom vzdelávacom prúde. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a dávok v nezamestnanosti.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (4)  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

         (5)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú pozorovanú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.