Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0137

Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2006 – 2009  /* SEK/2007/0137 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 7.2.2007SEK(2007) 137 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2006 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Luxemburska bol predložený vo februári 1999. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 15. marca 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Luxemburska predloženú 24. novembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a3.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiMakroekonomick  výsledky Luxemburska boli za posledných 25 rokov priaznivé tak z hľadiska výstupu, ako aj rastu zamestnanosti. Aj keď sa v Luxembursku za posledné roky zaznamenali nízke deficity, stav verejných financií zostáva v podstatne zdravý s veľmi nízkym verejným dlhom a značnými rezervami, ktoré má verejný sektor. Napriek silnej tvorbe pracovných miest je však situácia na trhu práce menej priaznivá, ako sa zdá na prvý pohľad. Nezamestnanosť, hoci stále pomerne nízka, od roku 2002 rástla, pričom rezidenti čelili silnej konkurencii zo strany nerezidentov. Miera zamestnanosti starších rezidentov, aj napriek rastu v posledných rokoch, zostáva jednou z najnižších v EÚ. Záťaž na verejné financie, ktorú predstavujú títo nezamestnaní a dodatoční dôchodcovia, bola doteraz ľahko udržateľná vďaka prebytku príjmov, nemala by sa však podceňovať. Predpokladaný rozsiahly nárast výdavkov z dôvodu starnutia obyvateľstva v nadchádzajúcich desaťročiach je zdrojom obáv o dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 14. februára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada zastávala stanovisko, že „pri celkovej chvályhodnej stratégii znižovať deficit obmedzením výdavkov, ako sa uvádza v programe, by bolo vhodné, aby luxemburské orgány zvýšili úsilie pri úprave rozpočtu v roku 2006 a určili a vykonali nevyhnutné opatrenia na roky 2007 a 2008 a zlepšili dlhodobú udržateľnosť, najmä zvýšením verejných výdavkov prostredníctvom reformy dôchodkového systému.“Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Luxemburska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 27. októbra 2006. V luxemburskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy: vysokokvalitný systém vzdelávania a výučby, hospodárstvo integrované do európskeho a medzinárodného hospodárstva, atraktívne hospodárske prostredie, stabilný makroekonomický rámec a dodržiavanie zásad trvalého rozvoja.V hodnotení tohto programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 20062) sa ukázalo, že Luxembursko veľmi dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem a opatrení prijatých na jarnom zasadnutí Európskej rady v roku 2006, ale že stále zostáva priestor na zlepšenie nedostatkov zistených v roku 2005. Prijaté makroekonomické opatrenia predstavujú šancu na fiškálnu konsolidáciu a nižšiu infláciu. Súbor sľubných opatrení sa teraz implementuje na mikroekonomickej úrovni. Väčšie úsilie sa však vyžaduje pri implementácii systému monitorovania a hodnotenia ročného pokroku a musí sa zaviesť množstvo opatrení, napríklad na pomoc pri zakladaní podnikov a pre MSP. Napriek povzbudivým reformám v oblasti zamestnanosti sa neprijali žiadne nové iniciatívy na zvýšenie úrovne zamestnanosti medzi staršími pracujúcimi a dôležité reformy na zlepšenie vzdelávacieho systému sa ešte len očakávajú.Na základe dosiahnutého pokroku sa Luxembursko vyzýva, aby sa zameralo na oblasti stratégií pre ďalšie zvýšenie miery zamestnanosti medzi staršími pracujúcimi a reformu súčasných systémov predčasného odchodu do dôchodku, ďalšie úsilie o zníženie mier predčasného ukončenia vzdelávania a odstránenie umelých prekážok medzi rôznymi druhmi vzdelávania, úzke monitorovanie vplyvu nedávno prijatých opatrení na nezamestnanosť mladých ľudí, ako aj vyššiu podporu konkurencieschopných trhov, transpozície smerníc EÚ a podporu MSP.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[2], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[3], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Luxemburska na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá spomalenie rastu reálneho HDP z 5,5 % v roku 2006 na priemernú úroveň 4,3 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické.6.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa výška deficitu verejných financií v roku 2006 odhaduje na 1,0 % HDP oproti cieľovej úrovni 1,8 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. To sa čiastočne vysvetľuje revíziou výsledného deficitu za rok 2005 smerom nadol, z 2,3 % HDP v predchádzajúcom programe na 1,0 % podľa najnovších údajov. Výsledný deficit za rok 2006 môže byť lepší, ako sa odhaduje v novom programe (1,5 % HDP), keďže daňové príjmy sa pravdepodobne podhodnotili.7.  Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je opätovné nastolenie rovnovážnej pozície v horizonte programu. To sa má dosiahnuť prostredníctvom postupného zlepšovania salda verejných financií z odhadovaného deficitu 1,5 % HDP na malý prebytok v roku 2009 (0,1 % HDP). Zníženie primárneho salda by bolo súbežné s poklesom celkového deficitu. Úprava závisí od zníženia pomeru výdavkov dosahujúceho 3,8 percentuálneho bodu HDP, ktoré by mohli viac ako vyrovnať pokles pomeru príjmov vo výške 2,1 percentuálneho bodu HDP. Táto stratégia je podobná stratégii opísanej v programe z roku 2005, v ktorej sa vzhľadom na veľmi podobný makroekonomický výhľad naplánovalo, že deficit dosiahne vrchol v roku 2005 a nie v roku 2006 a vo všeobecnosti vyvážená pozícia sa má dosiahnuť v roku 2008 a nie v roku 2009.8.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu približne 1,25 % HDP v roku 2006 na prebytok približne 1 % na konci programového obdobia. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit vo výške 0,8 % HDP. Program sa zameriava na dosiahnutie strednodobého cieľa do roku 2007, čo je o rok skôr ako v predchádzajúcej aktualizácii. Keďže strednodobý cieľ je (o niečo) náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Rozpočtové výsledky by mohli byť lepšie, ako sa v programe plánuje. Daňové prognózy sa zdajú pomerne opatrné, najmä na rok 2007. Rozpočtové výsledky v Luxembursku boli v posledných rokoch v skutočnosti často lepšie ako plánované, vo všeobecnosti z dôvodu podstatne vyšších ako očakávaných príjmov.10.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe postačuje na dosiahnutie strednodobého cieľa uvedeného v programe do roku 2007. Okrem toho sa zdá, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch od roku 2007. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe je úplne v súlade s paktom rastu a stability, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Pozícia fiškálnej politiky vyplývajúca z programu je po dosiahnutí strednodobého cieľa takisto úplne v súlade s paktom.11.  Odhaduje sa, že v roku 2006 hrubý verejný dlh dosiahol hodnotu 7,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že pomer dlhu sa do konca programového obdobia mierne zvýši na hodnotu 8,5 % HDP.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Luxembursku patrí medzi najvyššie v EÚ, spôsobuje ho najmä značný nárast výdavkov na dôchodky o 7,5 percentuálneho bodu HDP a nárast celkových verejných výdavkov súvisiacich s vekom o 8,25 percentuálneho bodu od roku 2004 do roku 2050 (v porovnaní s priemernými nárastmi v EÚ 2,25 a 3,5 percentuálneho bodu HDP). Súčasná úroveň hrubého dlhu je veľmi nízka, prostredníctvom systému sociálneho zabezpečenia sa získali značné aktíva. Hoci súčasný objem týchto aktív (odhadovaný približne na 25 % HDP) významnou mierou prispieva k udržateľnosti verejných financií, nebude však postačovať na vyrovnanie vplyvu na pomer dlhu z dlhodobého hľadiska, a to z dôvodu rozsiahleho nárastu výdavkov súvisiacich s vekom. Hoci udržanie silnej rozpočtovej pozície pomôže k zmierneniu časti nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako to uznávajú orgány, potrebné sú niektoré zmeny dôchodkového systému, aby sa obsiahol budúci nárast verejných výdavkov a znížili riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Luxembursko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredne riziko.13.  Program stability obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho poskytuje určité informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sú v súlade s opatreniami navrhnutými v národnom programe reforiem. Zdá sa najmä, že zámer vlády, ktorý program potvrdzuje, udržať verejné investície na vysokej úrovni, odráža prioritné akcie stanovené v národnom programe reforiem zamerané na zvýšenie kapacity výskumu a vývoja, podnietenie udržateľného využívania zdrojov a zlepšenie železničných spojení so susednými krajinami.14.  Rozpočtová stratégia navrhnutá v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. K dnešnému dňu sa neuskutočnila žiadna významná dôchodková reforma.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje uvedené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko nedostatkov v povinných a nepovinných údajoch[5]. Okrem toho sa v niektorých dôležitých bodoch odchyľuje od vzorovej štruktúry uvedenej v kódexe správania[6].Celkový záver je taký, že v súvislosti so silnými rastovými predpokladmi program rýchlo napreduje k strednodobému cieľu, ktorý by sa mal dosiahnuť po roku 2007, a po jeho dosiahnutí predpokladá ďalšie zúženie deficitu. Nedávno prijaté opatrenia na obmedzenie výdavkov sú však iba dočasné (t. j. do roku 2009).V zmysle uvedeného hodnotenia a vzhľadom na plánovaný rast výdavkov súvisiacich s vekom sa Luxembursko vyzýva, aby zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením opatrení štrukturálnej reformy (najmä v oblasti dôchodkov).Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | PS nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |KOM nov. 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | neuv. |PS nov. 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | neuv. |Inflácia HISC (%) | PS nov. 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |KOM nov. 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | neuv. |PS nov. 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS nov. 2006 1 | -1,6 | -0,3 | -0,8 | -0,5 | -1,6 |KOM nov. 2006 5 | -2,2 | -0,9 | -0,7 | -0,9 | neuv. |PS nov. 2005 1 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS nov. 2006 | -1,0 | -1,5 | -0,9 | -0,4 | 0,1 |KOM nov. 2006 | -1,0 | -1,0 | -0,5 | -0,3 | neuv. |PS nov. 2005 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | PS nov. 2006 | -0,8 | -1,3 | -0,8 | -0,2 | 0,3 |KOM nov. 2006 | -0,8 | -0,8 | -0,3 | -0,1 | neuv. |PS nov. 2005 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS nov. 2006 1 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |KOM nov. 2006 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | neuv. |PS nov. 2005 1 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS nov. 2006 3 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |KOM nov. 2006 4 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | neuv. |PS nov. 2005 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS nov. 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |KOM nov. 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | neuv. |PS nov. 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. 3 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 4 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,1 %, 4,1 %, 4,4 % resp. 4,7 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Program stability (PS), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.2 Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816[2] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[3] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[5] Chýbajú najmä údaje o sektorových saldách (s výnimkou salda verejných financií).[6] Chýba oddiel o inštitucionálnych prvkoch verejných financií.


				|

		52011SC0817

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Spainand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Spain, 2011-2014

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
k národnému programu reforiem Španielska na
rok 2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2011 – 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu
a konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení politík zamestnanosti členských štátov[3], ktoré spolu tvoria „integrované
usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia
zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách
zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex ante a integrovanej
koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(6)
Španielsko 29. apríla 2011 predložilo aktualizáciu
svojho programu stability za rok 2011, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov
2011 – 2014, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(7)
Španielska ekonomika bola výrazne zasiahnutá krízou
a v rokoch 2008 – 2009 prešla prudkým adaptačným vývojom. Reálny HDP
poklesol v období medzi začiatkom roku 2008 a koncom roku 2010 o 4,3 %
a zamestnanosť sa znížila o vyše 10 %. V dôsledku toho koncom
roku 2010 dosiahla miera nezamestnanosti 20,1 %, čo bolo najviac
v EÚ. Mladí (miera nezamestnanosti 41,6 %) a menej kvalifikovaní
pracovníci (miera nezamestnanosti 26,4 %) znášali veľkú
časť bremena španielskej recesie. Zvýšili sa výnosy zo štátnych
dlhopisov a bankový systém, najmä sporiteľne, sa spľasnutím
hypotekárnej bubliny a prudkým znížením produkcie v odvetví stavebníctva
dostali pod tlak. Proces vysporiadania sa s výraznými makroekonomickými
nerovnováhami, ktoré sa nahromadili počas obdobia konjunktúry, bude ešte
určitý čas pokračovať. V reakcii na tieto problémy sa
španielska vláda pustila do reformného programu, ktorý zahŕňa
fiškálnu konsolidáciu, reštrukturalizáciu sporiteľní, ako aj reformy na
trhu práce a trhu s výrobkami.
(8)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu
stability podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že
makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtového výhľadu v
programe stability, je pre roky 2011 a 2012 príliš optimistický. Program
predpokladá do roku 2013 znížiť rozpočtový deficit pod
referenčnú hodnotu 3 % v súlade s odporúčaniami Rady z apríla
2009 a v roku 2014 ďalej znížiť deficit až na 2,1 % HDP. Program
nepredpokladá počas obdobia svojho trvania dosiahnutie strednodobého
cieľa, ktorým naďalej zostáva vyrovnaný rozpočet. Tento postup
možno považovať vcelku za primeraný. Ročné priemerné zlepšenie
štrukturálnej rovnováhy je 1,5 % HDP v priemere za roky 2010 – 2013,
čo je v súlade s odporúčaním Rady, a ďalších 0,3 % HDP
v roku 2014. Pomer dlhu k HDP vzrastie podľa predpokladov zo 60,1 %
HDP v roku 2010 na približne 69 % na konci programového obdobia. Existujú
však riziká negatívneho vývoja, ktoré ohrozujú postup konsolidácie a ktoré
súvisia s východiskovými makroekonomickými predpokladmi a dodržiavaním
rozpočtových cieľov na regionálnej úrovni. Regióny tvoria veľkú
časť celkových verejných výdavkov a v roku 2010 mnohé prekročili
svoje finančné ciele. Španielska vláda sa však zaviazala prijať
dodatočné opatrenia v prípade, že dôjde k rozpočtovým
sklzom.
(9)
Dosiahnutie predpokladanej fiškálnej konsolidácie v
rokoch 2011 a 2012 si vyžaduje striktné uplatňovanie kontrolných
mechanizmov deficitu a dlhu, ktoré boli zavedené pre regionálne samosprávy.
Dosiahnutie rozpočtových cieľov v prípade, že sa makroekonomické a
rozpočtové trendy ukážu v rokoch 2011 a 2012 horšie, ako sa
očakávalo, si bude vyžadovať dodatočné opatrenia, ktoré sa vláda
zaviazala prijať. Na rok 2013 boli stanovené určité opatrenia na
podporu rozpočtových cieľov.
(10)
Strednodobý rozpočtový rámec v Španielsku bol
dôležitým nástrojom pri podpore viacročného fiškálneho plánovania a
všeobecne preukazuje dobré výsledky. Kríza však vystavila tento rámec skúške,
ukázala potrebu posilnenia ďalšej fiškálnej stability a poukázala aj na
preventívny aspekt fiškálnej politiky. Tento aspekt by sa posilnil zavedením
výdavkového pravidla založeného na strednodobom raste nominálneho HDP.
Pravidlo, ktoré predložili španielske orgány v programe stability, by bolo
automaticky záväzné pre ústrednú vládu a miestne samosprávy. Vláda takisto
plánuje hľadať konsenzus v rámci Rady pre daňovú a finančnú
politiku pre uplatňovania tohto pravidla na autonómne oblasti.
(11)
Zjavne dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva
na španielsky rozpočet je vyšší oproti priemeru EÚ. Je tomu tak najmä v
dôsledku značného zvýšenia výdavkov na dôchodky vyjadrených ako podiel na
HDP, ktoré sa predpokladá v nadchádzajúcich desaťročiach. Z
dlhodobého hľadiska starnutie obyvateľstva povedie k významnému
nárastu pomeru dôchodcov na jedného pracovníka. V prípade absencie reformy sa
odhaduje nárast výdavkov na dôchodky v miere ďaleko nad priemerom EÚ,
čo predstavuje hrozbu pre udržateľnosť verejných financií.
Vládny návrh dôchodkovej reformy, odsúhlasený so sociálnymi partnermi, pomôže
zlepšiť fiškálnu udržateľnosť a zvýšiť stimuly pre
účasť na trhu práce. Reformu však ešte musí schváliť parlament
a môže v nej ešte dôjsť k zmenám.
(12)
Španielsko prijalo dôležité kroky na posilnenie
svojho bankového systému, najmä poskytnutím rozsiahlej podpory z verejných
prostriedkov a prijatím opatrení na reštrukturalizáciu sporiteľní, na
posilnenie solventnosti bánk a na zvýšenie transparentnosti ich súvah. Problémy
spôsobené úlohou miestnych orgánov pri riadení sporiteľní však neboli
v plnej miere vyriešené. Forma konsolidácie sporiteľní tzv.
„studenými fúziami“ má za následok určitý stupeň neistoty,
pokiaľ ide o účinnú reorganizáciu a znižovanie veľkosti bánk.
Vláda sa podnikla kroky na dokončenie reštrukturalizácie do konca
septembra 2011.
(13)
Prebiehajúcu reformu trhu práce v Španielsku je
potrebné doplniť o prehodnotenie aktuálneho nepraktického systému
kolektívneho vyjednávania. Prevaha regionálnych a odvetvových dohôd
necháva málo priestoru pre vyjednávania na úrovni podniku. Automatické
predlžovanie platnosti kolektívnych zmlúv, platnosť neobnovených zmlúv
a využívanie ex post inflačných doložiek o indexácii prispieva
k mzdovej zotrvačnosti a bráni dosahovať dostatočnú
pružnosť v mzdovej oblasti na urýchlenie hospodárskeho prispôsobenia a
obnovenie konkurencieschopnosti. Vláda požiadala sociálnych partnerov, aby sa
dohodli na reforme systému kolektívneho vyjednávania o mzdách
v priebehu jari 2011 a prijala kroky na následné legislatívne zmeny.
(14)
Vzhľadom na veľmi vysokú
nezamestnanosť Španielsko spustilo reformu svojho trhu práce zákonom zo
septembra 2010. Cieľom zákona je znížiť dualitu trhu práce a
nezamestnanosť mladých, zvýšiť zamestnateľnosť ohrozených
skupín a takisto zvýšiť flexibilitu na úrovni podnikov. S týmto zámerom
bola vo februári 2011 prijatá reforma aktívnej politiky trhu práce, ktorá
zahŕňala aj opatrenia na posilnenie poradenskej a riadiacej
úlohy služieb zamestnanosti a ich koordináciu na celoštátnej a regionálnej
úrovni. V tejto etape je príliš skoro hodnotiť, či oznámená reforma
je dostatočná na zníženie segmentácie a zníženie nezamestnanosti mladých
ľudí a dlhodobej nezamestnanosti, keďže niektoré opatrenia ešte
nie sú uvedené do života. Vláda sa zaviazala uskutočniť ďalšie
kroky do októbra 2011.
(15)
Od konca 90. rokov minulého storočia
Španielsko zaznamenalo značné zvýšenie jednotkových nákladov práce, ktoré
spôsobilo stratu cenovej a nákladovej konkurencieschopnosti. Vyšší rast miezd
spojený s nižším rastom produktivity v porovnaní s eurozónou prispeli
k pretrvávajúcej vysokej inflácii v Španielsku. Ak sa nájde priestor na
rozpočtovo neutrálne znižovanie pomerne vysokej úrovne sociálnych
príspevkov, čím by sa znížili nemzdové náklady na pracovnú silu, pomôže to
k rozvoju konkurencieschopnosti. Napríklad dane z energií, najmä dane z
palív, zostávajú v Španielsku relatívne nízke, pričom by mohli
predstavovať spôsob vyrovnania príjmov.
(16)
Vysoká miera predčasného ukončenia
školskej dochádzky v Španielsku (31,2 % v roku 2009) je osobitne
znepokojujúca, pretože znižuje objem kvalifikovanej pracovnej sily, komplikuje
pracovné vyhliadky dotknutých osôb a znižuje potenciálny rast. Zákon o
udržateľnom hospodárstve, prijatý 15. februára 2011, zahŕňa
opatrenia zamerané na zvýšenie kvality a množstva ľudského kapitálu
prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy. Účinnosť nových opatrení
na boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a na
zlepšenie odbornej prípravy je však neistá a vykonávanie na všetkých
úrovniach štátnej a verejnej správy môže byť ťažká.
(17)
Španielsko dosiahlo pokrok v zlepšovaní podmienok
hospodárskej súťaže na trhoch s výrobkami a službami, čím
vyriešilo jednu z príčin slabého rastu produktivity. Hoci transpozícia
smernice o službách do všeobecne záväzných právnych predpisov v Španielsku
významne pokročilo, je potrebné zvýšiť stupeň otvorenosti v
oblasti profesionálnych služieb. Zákon o udržateľnom hospodárstve obsahuje
širokú škálu opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia, posilnenie
hospodárskej súťaže a podporu udržateľnosti životného
prostredia. Uplatňovanie na všetkých úrovniach štátnej a verejnej správy
však môže byť zložité. Predovšetkým je potrebné zabrániť prekrývaniu
jednotlivých úrovní správy, nadmernej viacúrovňovej legislatíve
a podstatne odlišným právnym predpisom v jednotlivých regiónoch.
(18)
Španielsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus viacero
záväzkov[4]. Vo
fiškálnej oblasti sa Španielsko zaväzuje vytvoriť výdavkové pravidlo v
záujme posilnenia fiškálnej stability, a tým udržateľnosti verejných
financií. Na posilnenie finančnej stability sa Španielsko zaviazalo
dokončiť proces reštrukturalizácie finančného sektora pred
30. septembrom. Opatrenia týkajúce sa zamestnanosti sú zamerané na
vykonávacie akty v oblasti aktívnej politiky trhu práce a opatrenia v
oblasti odbornej prípravy, ako aj na riešenie neevidovaného zamestnávania.
Opatrenia v oblasti konkurencieschopnosti sa zameriavajú na reformu systému
kolektívneho vyjednávania, regulované profesie, zriadenie Poradného výboru pre
konkurencieschopnosť a na reformu zákona o konkurze. Tieto záväzky sa
týkajú všetkých štyroch oblastí paktu. Predstavujú pokračovanie
prebiehajúcej reformnej agendy, pričom stanovujú pevný časový rámec
pre niektoré reformy a zabezpečujú plnú realizáciu dosiaľ
uskutočnených reforiem. Tieto záväzky sa posudzovali a
zohľadňovali v odporúčaniach.
(19)
Komisia posúdila program stability a národný
program reforiem vrátane záväzkov v rámci Paktu Euro Plus[5]. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale
aj ich dodržiavanie pravidiel a usmernení EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkové hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú
vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Vzhľadom na
tento stav sa Komisia domnieva, že španielska vláda vytvorila plány fiškálnej
konsolidácie v súlade s požadovanými cieľmi, ale že určité riziká
negatívneho vývoja pretrvávajú aj naďalej. Rast verejných výdavkov by sa
mal udržiavať pod mierou strednodobého rastu HDP a je potrebné
prijať dôchodkovú reformu. Ďalšie opatrenia v rokoch 2011 – 2012
by sa mali zamerať na zabezpečenie stability finančného systému
(dokončením reštrukturalizácie a konsolidácie sporiteľní)
a posilnením domácich zdrojov rastu tým, že by riešili súčasný náhly
vzrast nezamestnanosti, a to najmä prostredníctvom reformy kolektívneho
vyjednávania, pokračujúcej realizácie prebiehajúcich reforiem na trhu
práce a úzkeho monitorovania a hodnotenia ich účinnosti. Sektor služieb,
podnikateľských činností a profesií by sa mal otvoriť
väčšej konkurencii a administratívna záťaž podnikov by sa mala
znížiť.
(20)
Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri
zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie z 2. júna 2010 Rada preskúmala aktualizáciu
konvergenčného programu Španielska na rok 2011 a jej stanovisko[6] sa odzrkadľuje najmä v odporúčaní v
bode 1), ako sa uvádza ďalej. V zmysle záverov Európskej rady z 25. marca
2011 Rada preskúmala národný program reforiem Španielska,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko
prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:
(1)
Realizovať rozpočtovú stratégiu v rokoch
2011 a 2012 tak, aby sa dodržali cieľové deficity na všetkých úrovniach
štátnej a verejnej správy, vrátane prísneho uplatňovania existujúcich
kontrolných mechanizmov deficitu a dlhu na úrovni regionálnych samospráv;
prijať ďalšie opatrenia v prípade, že rozpočtový
a hospodársky vývoj nebude zodpovedať očakávaniam; využiť
všetky príležitosti, vrátane lepších ekonomických podmienok, na urýchlenie
znižovania deficitu; prijať konkrétne opatrenia na plnú podporu
cieľov pre roky 2013 a 2014. Udržať rast verejných výdavkov pod
mierou strednodobého rastu HDP zavedením uvažovaného výdavkového pravidla v
zákone o stabilite rozpočtu na všetkých úrovniach štátnej a verejnej
správy.
(2)
Prijať navrhovanú dôchodkovú reformu s
cieľom zvýšiť vek odchodu do dôchodku a zvýšiť počet
odpracovaných rokov na účely výpočtu dôchodkov podľa stanoveného
plánu; pravidelne prehodnocovať dôchodkové parametre v súlade so zmenami
strednej dĺžky života podľa plánu a vypracúvať ďalšie opatrenia
na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku vrátane celoživotného
vzdelávania pre starších pracovníkov.
(3)
Posilniť prebiehajúcu reštrukturalizáciu
sektora sporiteľní riešením pretrvávajúcich nedostatkov v štruktúre ich
riadenia.
(4)
Preskúmať možnosť zníženia príspevkov na
sociálne zabezpečenie s cieľom znížiť nemzdové pracovné náklady
rozpočtovo neutrálnym spôsobom, napríklad zmenou štruktúry a sadzby DPH
a daní za energie. Po konzultácii so sociálnymi partnermi
a v súlade s vnútroštátnymi zvyklosťami prijať a implementovať
reformu procesu kolektívneho vyjednávania o mzdách a systému indexácie
miezd, aby sa zabezpečilo, že rast miezd bude lepšie
odzrkadľovať vývoj produktivity, ako aj rozdiely v podmienkach
na miestnej a podnikovej úrovni.
(5)
Posúdiť do konca roka 2011 vplyv reforiem na
trhu práce zo septembra 2010 a vplyv reformy aktívnych politík trhu práce
z februára 2011, a v prípade potreby pridať návrhy na ďalšie reformy
s cieľom znížiť segmentáciu na trhu práce a zlepšiť pracovné
príležitosti mladých ľudí; zabezpečiť
dôkladné monitorovanie účinnosti opatrení uvedených v národnom programe
reforiem s cieľom znížiť predčasné ukončenie školskej
dochádzky, a to aj prostredníctvom politiky prevencie, a uľahčiť
prechod k odbornému vzdelávaniu a odbornej príprave.
(6)
Pokračovať vo zvyšovaní otvorenosti
profesionálnych služieb a prijať plánované právne predpisy s cieľom
prepracovať regulačný rámec a odstrániť súčasné obmedzenia
týkajúce sa hospodárskej súťaže, efektívnosti a inovácií;
zabezpečiť uplatňovanie zákona o udržateľnom hospodárstve,
najmä opatrení zameraných na zlepšenie podnikateľského prostredia a
posilnenie hospodárskej súťaže na trhu výrobkov a služieb, a to na
všetkých úrovniach štátnej a verejnej správy; zlepšiť koordináciu medzi
regionálnymi a celoštátnymi správnymi orgánmi s cieľom znížiť
administratívnu záťaž pre podniky.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa
stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               Ďalšie podrobnosti o záväzkoch v rámci Paktu Euro
Plus možno nájsť v SEK(2011) 718.
[5]               SEK(2011) 718.
[6]               Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z  9. júna 2011 Rade Európskej únie o externom audítorovi Oesterreichische Nationalbank (ECB/2011/7)

text:
               15.6.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 174/6

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 9. júna 2011
   Rade Európskej únie o externom audítorovi Oesterreichische Nationalbank
   (ECB/2011/7)
   2011/C 174/04
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Podľa článku 37 ods. 1 federálneho zákona o Oesterreichische Nationalbank, valné zhromaždenie Oesterreichische Nationalbank volí každý rok dvoch externých audítorov a dvoch náhradných externých audítorov. Náhradní externí audítori sa poveria výkonom auditu, len ak externí audírori nie sú schopní audit vykonávať.

               (3)

               Mandát externých audítorov a náhradných externých audítorov Oesterreichische Nationalbank sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2010. Je preto potrebné vymenovať externých audítorov od finančného roka 2011.

               (4)

               Oesterreichische Nationalbank vybrala na finančný rok 2011 spoločnosti TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH a Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H. za svojich nových spoločných externých audítorov a spoločnosti KPMG Austria GmbH Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungsgesellschaft a Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH za svojich nových spoločných náhradných externých audítorov.

               (5)

               Mandát externých audítorov možno každý rok obnoviť, pričom nesmie presiahnuť celkové obdobie piatich rokov, a mandát náhradných externých audítorov možno obnoviť len raz,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Odporúča sa, aby boli spoločnosti TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH a Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H. spoločne vymenované za externých audítorov Oesterreichische Nationalbank na finančný rok 2011.

               2.

               Odporúča sa, aby boli spoločnosti KPMG Austria GmbH Wirtschaftsprüfungs- und Steuerberatungsgesellschaft a Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH spoločne vymenované za náhradných externých audítorov Oesterreichische Nationalbank na finančný rok 2011.

               3.

               Mandát externých audítorov možno každý rok obnoviť, pričom nesmie presiahnuť celkové obdobie piatich rokov a musí sa skončiť najneskôr koncom finančného roka 2015. Mandát náhradných externých audítorov možno obnoviť len raz a musí sa skončiť najneskôr koncom finančného roka 2012.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 9. júna 2011

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52012DC0317

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Maďarska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0317 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Maďarska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu
Maďarska na roky 2012 – 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148
ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],

so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)(1)   Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o
iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020,
založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na
kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie
potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)(2)   Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa
všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie
(2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov[5], ktoré
spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby
tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)(3)   Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie, ktoré sa týka
národného programu reforiem Maďarska na rok 2011, a vydala svoje
stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na roky
2011 – 2014.
(4)(4)   Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum
rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra ex-ante
a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa
2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č.
1176/2011 správu o mechanizme varovania[6],
v ktorej určila Maďarsko za jeden z členských štátov, vo
vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(5)(5)   Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na
zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia
na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej
konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových
podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia
nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu
modernizácie verejnej správy.
(6)(6)   Európsky parlament a Maďarsko si 29. februára 2012 vymenili
názory podľa článku 2a nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo
7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii.
(7)(7)   Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty,
ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili
včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo
konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.
(8)(8)   Maďarsko 23. apríla 2012 predložilo svoj konvergenčný
program, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2012 – 2015, a svoj národný
program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia
medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom
preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto
posúdila, či je Maďarsko postihnuté makroekonomickou nerovnováhou.
Komisia dospela vo svojom hĺbkovom preskúmaní[7] k záveru,
že Maďarsko zažíva vonkajšiu a vnútornú nerovnováhu, hoci nie je nadmerná.

(9)(9)   Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu na rok 2012
podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že
makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy
programu, je optimistický. V porovnaní s prognózou Komisie z jari 2012 z dôvodu
optimistickejších oficiálnych predpokladov týkajúcich sa domáceho dopytu sú
prognózy rastu na roky 2012 a 2013 vypracované maďarskými orgánmi vyššie o
približne pol percentuálneho bodu, najmä na rok 2013. Cieľom
rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je zabezpečiť
udržateľnú nápravu nadmerného deficitu do roku 2012, čo je termín
stanovený Radou. Oficiálne ciele pre deficit a plánované fiškálne úsilie sú v
súlade s odporúčaniami Rady z marca 2012 na základe článku 126 ods.
7. Programom sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ
vo výške 1,5 % HDP, ktorý sa plánuje dosiahnuť do roku 2013. Strednodobý
rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a
raste. Na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda[8] sa pokrok
smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu nezdá byť v roku 2013
dostatočný v porovnaní s posúdením prognózy Komisie z jari 2012, v ktorej
sa zohľadňujú riziká vykonávania vybraných úsporných opatrení a menej
optimistický makroekonomický scenár. Miera rastu verejných výdavkov po
zohľadnení diskrečných opatrení na strane príjmov je v súlade s
referenčnou hodnotou pre výdavky podľa Paktu o stabilite a raste na
rok 2013, ale nie na roky 2014 a 2015. Podľa plánov vlády sa bude verejný
dlh počas programového obdobia naďalej znižovať na hodnotu pod
73 % HDP v roku 2015, ale zostane nad referenčnou hodnotou 60 % HDP.
Čo sa týka referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu, Maďarsko bude
v rokoch 2013 – 2014 v prechodnom období a program by zabezpečil
dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu súladu s referenčnou hodnotou.
Podľa programu sa má referenčná hodnota pre zníženie dlhu
dosiahnuť na konci prechodného obdobia, v roku 2015, a to by malo
pomôcť znížiť kumulované vonkajšie a vnútorné zadlženie.
(10)(10)           Prijali sa nové právne predpisy na vykonanie ústavného
rámca správy fiškálnych záležitostí, ale niektoré jeho prvky sú aj naďalej
nedostatočné. Strednodobé rozpočtové plánovanie je len
orientačné, zdroje fiškálnej rady nie sú úmerné jej novo udelenému silnému
právu veta a dostupnosť rozpočtových informácií je naďalej
nedostatočná. Posilnenie strednodobého rozpočtového plánovania a
rozšírenie analytickej pôsobnosti fiškálnej rady by pomohlo pri
zabezpečení toho, aby nový ústavný rámec správy fiškálnych záležitostí
mohol plniť svoju úlohu.
(11)(11)           Politické reakcie na vyriešenie vplyvu daňovej
reformy na osoby s nízkymi príjmami (zvýšenie minimálnej mzdy, program na
dotovanie miezd) neprispeli k zvýšeniu zamestnanosti, kým opatrenia na podporu
účasti žien na trhu práce predstavujú malý krok správnym smerom. Mieru
zamestnanosti by pomohlo zlepšiť zdaňovanie práce, ktoré by malo
pozitívny vplyv na zamestnanosť, a ďalšie posilnenie opatrení na
podporu účasti žien na trhu práce, predovšetkým rozšírením zariadení starostlivosti
o deti a predškolských zariadení.
(12)(12)           Verejná služba zamestnanosti prešla reorganizáciou,
ktorej výsledkom bolo celkové zníženie počtu zamestnancov, čo je v
protiklade s odporúčaním z roku 2011. V oblasti aktívnych politík trhu
práce sa niektoré opatrenia zamerané na poskytovanie individualizovaných
služieb znevýhodneným skupinám, napríklad v rámci programov ESF, zdajú byť
dôveryhodné a primerané. Iné opatrenia zamerané na znevýhodnené skupiny (napr.
verejné práce) však pravdepodobne nebudú pri zlepšovaní umiestňovania
účastníkov na otvorenom pracovnom trhu účinné. Na lepšie fungovanie
trhu práce a zvýšenie miery účasti by sa mali bezodkladne prijať
rozhodujúce kroky na posilnenie kapacity verejnej služby zamestnanosti pri
zachovaní správnej rovnováhy financovania medzi verejnými prácami a inými
aktívnymi politikami trhu práce. Na trvalé zníženie nedostatkov vyplývajúcich z
veľkého naakumulovaného vonkajšieho a vnútorného dlhu by bolo rovnako
dôležité zvyšovanie rastového potenciálu prostredníctvom štrukturálnej reformy
na trhu práce. Okrem toho sa vnútroštátna stratégia pre integráciu Rómov
nezačlenila do ďalších politík.
(13)(13)           Opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia
predstavujú prevažne kroky správnym smerom, ale existuje tu významný priestor
pre ďalší pokrok. Úsilie na zlepšenie prístupu k nebankovému financovaniu
takisto predstavuje krok správnym smerom, ale stále chýba komplexné posúdenie
politík pre malé a stredné podniky. Maďarsko zaujíma v rebríčku
mnohých ukazovateľov hodnotiacich transparentnosť a kvalitu verejnej
správy veľmi nízke miesto, kde by napredovanie takisto pomohlo
zlepšiť stabilitu inštitucionálneho a politického prostredia. To by naopak
mohlo zlepšiť podmienky pre priame zahraničné investície a podporilo
by zníženie značnej nerovnováhy čistých medzinárodných investícií:
predovšetkým pomer znovu investovaných ziskov v rokoch 2009 a 2010 dramaticky
poklesol, čiastočne z dôvodu krízy, ale aj v dôsledku rady
kontroverzných a nepredvídateľných zmien v politickom a fiškálnom prostredí
a v právnom a inštitucionálnom systéme. Najnovší trend vo verejnom financovaní
výskumu a inovácií (od polovice roka 2010) nie je v súlade s prioritou
ročného prieskumu rastu na rok 2012, ktorou je diferencovaná fiškálna
konsolidácia podporujúca rast.
(14)(14)           Maďarská vláda uskutočnila reformu vyššieho
vzdelávania, ktorou sa zaviedli zmeny v štruktúre a financovaní vyššieho
vzdelávania. Okrem toho prvky nových právnych predpisov týkajúcich sa školského
vzdelávania nesú so sebou riziko predstavujúce zvýšenie počtu osôb, ktoré
predčasne ukončia školskú dochádzku, a segregácie v maďarskom
systéme školstva. Dostatočne sa neriešila rovnako dôležitá otázka
celoživotného vzdelávania. Na zvýšenie konkurencieschopnosti maďarskej
pracovnej sily bude dôležité zlepšiť vzdelávanie na všetkých úrovniach.
(15)(15)           Nedostatočný pokrok v reštrukturalizácii verejnej
dopravy je dôležitým dôvodom pre rozpočtové sklzy v posledných rokoch.
Prevažná väčšina koľajových vozidiel spoločností v oblasti
verejnej dopravy dosiahla hranice svojej životnosti. Zvýšenie cezhraničnej
kapacity elektronickej siete by mohlo uľahčiť prípadné zvýšenie
obchodu so susednými krajinami. Vnútroštátny regulačný orgán pre
oblasť energetiky nie je oprávnený organizovať svoje štruktúry
nezávisle a nemá výlučné právomoci stanovovať sieťové tarify
vrátane miery návratnosti, ktorú si prevádzkovatelia sietí môžu
účtovať. Regulované ceny by sa mali vzťahovať len na
zraniteľných spotrebiteľov.
(16)(16)           Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú
analýzu hospodárskej politiky Maďarska. Posúdila konvergenčný program
a národný program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie.           Zohľadnila
nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na
potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie
tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho
rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté
do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (7).
(17)(17)           Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný
program Maďarska a jej stanovisko[9]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1).
(18)(18)           Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného
Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem
Maďarska na rok 2012 a jeho konvergenčný program. Jej
odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú
premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní (1), (3), (4) a (5),
TÝMTO ODPORÚČA, ABY MAĎARSKO
PRIJALO V OBDOBÍ ROKOV 2012 – 2013 OPATRENIA S CIEĽOM:
1.           Do roku 2012 trvalo
napraviť nadmerný deficit plnením rozpočtu na rok 2012 a znížením
závislosti na jednorazových opatreniach. Ďalej špecifikovať všetky
štrukturálne opatrenia potrebné na zabezpečenie trvalej nápravy nadmerného
deficitu a na dosiahnutie dostatočného pokroku smerom k strednodobému
rozpočtovému cieľu vrátane splnenia referenčnej hodnoty pre
výdavky a zabezpečiť dostatočný pokrok smerom k dosiahnutiu
súladu s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu. Na zmiernenie kumulovanej
makroekonomickej nerovnováhy stabilne znižovať mieru verejného zadlženia.
2.           Revidovať základný zákon
o hospodárskej stabilite začlenením nových numerických pravidiel do
záväzného strednodobého rozpočtového rámca. Naďalej rozširovať
analytickú pôsobnosť fiškálnej rady s cieľom zvýšiť transparentnosť
verejných financií.
3.           Udržateľným a
rozpočtovo neutrálnym spôsobom upraviť zdaňovanie práce tak, aby
malo pozitívny vplyv na zamestnanosť, a to zmiernením vplyvu daňových
zmien z roku 2011 a 2012 na osoby s nízkymi príjmami, napríklad presunutím
daňovej záťaže na dane z energií a periodické dane z
nehnuteľností. Posilniť opatrenia na podporu účasti žien na trhu
práce, predovšetkým rozšírením zariadení starostlivosti o deti a predškolských
zariadení.
4.           Posilniť kapacitu
verejnej služby zamestnanosti na zvýšenie kvality a účinnosti odbornej
prípravy, pomoci pri hľadaní zamestnania a individualizovaných služieb, s
osobitným dôrazom na znevýhodnené skupiny. Posilniť aktivačný prvok v
režime verejných prác prostredníctvom účinnej odbornej prípravy a pomoci
pri hľadaní zamestnania. Vykonať vnútroštátnu stratégiu pre
integráciu Rómov a začleniť ju do ďalších politík.
5.           Vykonať opatrenia
predpokladané na zníženie administratívnej záťaže. Zabezpečiť,
aby verejné obstarávanie a legislatívny proces podporovali
konkurencieschopnosť trhu a zabezpečovali stabilné regulačné a
priaznivé podnikateľské prostredie pre finančné a nefinančné
podniky vrátane priamych zahraničných investorov. Znížiť náklady na
dodržiavanie daňových predpisov a vytvoriť stabilný, zákonný a
nediskriminačný rámec pre zdaňovanie podnikov. Odstrániť neodôvodnené obmedzenia pre zriaďovanie
veľkoplošných maloobchodných priestorov. V novej stratégii pre inovácie
zabezpečiť špecifické, dobre zacielené motivačné programy na
podporu inovatívnych malých a stredných podnikov.
6.           Pripraviť a vykonať
národnú stratégiu pre otázku predčasného ukončovania školskej
dochádzky zabezpečením primeraného financovania. Zabezpečiť, aby
vykonávanie reformy vyššieho vzdelávania zlepšilo prístup znevýhodnených skupín
k vzdelávaniu.
7.           Reformovať
systém verejnej dopravy tak, aby bol nákladovo efektívnejší. Zvýšiť
cezhraničnú kapacitu elektrickej siete, zabezpečiť
nezávislosť regulačného orgánu pre oblasť energetiky a postupne
zrušiť regulované ceny za energiu.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ
L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012)
317 final.
[4]               P7_TA(2012)0048
a P7_TA(2012)0047
[5]               Rozhodnutie
Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012
[6]               COM(2012)
68 final.
[7]               SWD(2012)
157 final.
[8]               Saldo
očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných
opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v
programe a za použitia spoločne dohodnutej metodiky.
[9]               Podľa
článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


Odporúčanie pre Stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Talianska, na roky 2004-2008


title: Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0429

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2014_x000b__x000b_a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2014_x000b_ /* COM/2014/0429 final - 2014/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Spojeného kráľovstva na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného
kráľovstva na rok 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a
finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna 2012
rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje
koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni
eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o
tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a
predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele
stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie, ktoré
sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2013, a
vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Spojeného kráľovstva na roky 2012 – 2013 až 2017 – 2018.
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[5],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia
(EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila
Spojené kráľovstvo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority
na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj
opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať
diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné
úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť,
riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj
modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia uverejnila 5. marca 2014 výsledky
hĺbkového preskúmania pre Spojené kráľovstvo[7] podľa článku
5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v
Spojenom kráľovstve naďalej existujú makroekonomické nerovnováhy,
ktoré si vyžadujú monitorovanie a opatrenia politiky. Pozornosť si
naďalej zasluhuje predovšetkým vývoj v oblasti zadlženia domácností, ktoré
súvisí s vysokým hypotekárnym zadlžením a štrukturálnymi vlastnosťami
trhu s nehnuteľnosťami, ako aj nepriaznivý vývoj v oblasti
podielov na vývoznom trhu. Riziká v sektore nehnuteľností sa týkajú
pretrvávajúcej štrukturálnej nedostatočnej ponuky nehnuteľností.
Vnútorné obmedzenia ponuky, najmä v Londýne, a relatívne pomalá reakcia ponuky
na zvýšenie dopytu aj naďalej dvíhajú ceny obytných nehnuteľností,
najmä v Londýne a na juhovýchode, a takisto vedú k tomu, že kupujúci si berú
vyššie hypotéky. Klesajúci podiel na vývoznom trhu síce pravdepodobne nespôsobí
krátkodobé riziká, ale spolu s deficitom bežného účtu poukazuje na
štrukturálne výzvy. Tie sa týkajú kvalifikačných nesúladov a nedostatkov
v infraštruktúre. Čo sa týka verejných financií, Spojené kráľovstvo
nesplnilo ciele celkového deficitu ani ciele štrukturálnych úprav.
(8)
Spojené kráľovstvo predložilo 30. apríla 2014
svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj konvergenčný program na
rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva
programy posudzovali súčasne.
(9)
Podľa bodu 4 Protokolu (č. 15) o
niektorých ustanoveniach týkajúcich sa Spojeného kráľovstva Veľkej
Británie a Severného Írska sa povinnosť vyhýbať sa nadmernému
štátnemu deficitu v zmysle článku 126 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie nevzťahuje na Spojené kráľovstvo. V bode 5 uvedeného protokolu
sa stanovuje, že Spojené kráľovstvo sa má snažiť predchádzať
nadmernému deficitu verejných financií. Rada 8. júla 2008 v súlade s
článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva
rozhodla, že Spojené kráľovstvo má nadmerný deficit.
(10)
Cieľom rozpočtovej stratégie opísanej v
konvergenčnom programe na rok 2014 je do konca päťročného
prebiehajúceho obdobia, ktoré sa končí v rozpočtovom roku 2018 –
2019, dosiahnuť vyrovnaný cyklicky upravený rozpočet.
Konvergenčný program neobsahuje strednodobý cieľ uvedený v Pakte
stability a rastu. V rozpočtovom roku 2014 – 2015 sa odhaduje deficit
verejných financií vo výške 5,0 % HDP, čo znamená pokles z vrcholnej
úrovne 11,4 % HDP v rozpočtovom roku 2009 – 2010. Toto nekorešponduje s
termínom na odstránenie nadmerného deficitu, ktorý stanovila Rada. V programe
sa uvádza, že rok, v ktorom dôjde k odstráneniu nadmerného deficitu na úrovni
2,4 % HDP, bude rozpočtový rok 2016 – 2017, čo je dva roky po
termíne, ktorý stanovila Rada. Z programu vyplýva, že (prepočítaný)
štrukturálny deficit verejných financií sa do rozpočtového roku 2014 –
2015 zlepší o 0,3 percentuálneho bodu na úroveň 4,4 % HDP. Rozpočtové
opatrenia nie sú dostatočné na splnenie odporúčaného priemerného
ročného fiškálneho úsilia potrebného na odstránenie nadmerného deficitu.
Následne na to sa v programe predpokladá ročné zlepšenie
(prepočítaného) štrukturálneho salda o 0,8 percentuálneho bodu v rozpočtovom
roku 2015 – 2016 a o 1,3 percentuálneho bodu v rozpočtovom roku 2016 –
2017. Celkovo je program len čiastočne v súlade s požiadavkami Paktu
stability a rastu. Doteraz sa konsolidácia výrazným spôsobom nakláňala k
znižovaniu výdavkov, a mohlo by sa teda uvažovať o potenciálnych príjmoch
vyplývajúcich z rozšírenia daňového základu. Spojené kráľovstvo
má vysokú mieru ušlých daní, najmä v oblasti nepriamych daní. Podľa
konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa v
rozpočtovom roku 2015 – 2016 zvýši na 93,1 % predtým, než v
rozpočtovom roku 2018 – 2019 poklesne na úroveň 86,6 %.
Makroekonomický scenár Spojeného kráľovstva, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je realistický. Možné riziká
rozpočtových prognóz pochádzajú z nižšieho rastu, ako sa očakávalo, z
dôvodu obmedzených miezd, ktoré znižovali súkromnú spotrebu, a neistoty,
ktorá bránila investíciám. Prognózy sú však zhodné s jarnou prognózou Komisie
na rok 2014, v ktorej sa takisto nepredpokladá odstránenie nadmerného deficitu
do termínu určeného Radou. Okrem toho na základe prognózy Komisie
(opravená) zmena štrukturálneho salda na obdobie rokov 2010 – 2014 nedosahuje
požadovanú priemernú hodnotu 0,6 % HPP za rok a predpokladá sa, že ju
nedosiahne ani v roku 2015. Na základe posúdenia programu a prognózy Komisie
podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že na
zabezpečenie plnenia odporúčania v rámci postupu pri nadmernom
deficite sú potrebné dodatočné opatrenia.
(11)
Spojené kráľovstvo zaviedlo opatrenia v
oblasti nehnuteľností, a to na strane ponuky aj dopytu. Napriek tomu, že
ponuka nových nehnuteľností stúpla, stále zostáva nízka a výrazne zaostáva
za dopytom. Spolu s nízkymi úrokovými mierami a ľahšími podmienkami na
hypotekárne úvery (napr. vyšší pomer výšky úveru k výške príjmu) to spôsobilo
rast cien obytných nehnuteľností v niektorých častiach Spojeného
kráľovstva, najmä v Londýne. Nedostatok v ponuke je dlhodobým
štrukturálnym javom a pravdepodobne sa prejaví aj v strednodobom horizonte. Sú
potrebné opatrenia na ďalšie zvýšenie ponuky obytných nehnuteľností,
a to vytvorením vhodných stimulov na zvýšenie ponuky na miestnej úrovni. Orgány
by mali naďalej sledovať ceny obytných nehnuteľností a
hypotekárnu zadlženosť a byť pripravené v prípade potreby
zaviesť vhodné opatrenia, vrátane prípadnej úpravy systému úverovej záruky Pomoc pri kúpe 2 (Help
to Buy 2). Existuje potreba zvýšiť transparentnosť používania a
dosahu makroprudenciálnej regulácie sektora nehnuteľností Výborom pre
finančnú politiku, ktorá by sa mohla využiť na riešenie nadmerného
nárastu cien obytných nehnuteľností a nárastu hypotekárneho zadlžovania.
Mali by sa zvážiť reformy v oblasti zdaňovania pozemkov a nehnuteľností
s cieľom zmierniť deformácie na trhu s nehnuteľnosťami. V súčasnosti
sa stúpajúca hodnota nehnuteľností nepremieta do zvýšenia daní z nehnuteľností,
keďže listina hodnoty nehnuteľností sa od roku 1991 neaktualizovala a
dane z nehnuteľností s vyššou hodnotou sú v relatívnom vyjadrení z dôvodu
regresivity súčasných sadzieb a pásiem v systéme miestnych daní nižšie ako
dane z nehnuteľností s nižšou hodnotou.
(12)
Spojené kráľovstvo aj naďalej rieši výzvy
v oblasti nezamestnanosti a podzamestnanosti, ako aj špecifické otázky
týkajúce sa nezamestnanosti mladých ľudí. Existujú dôležité výzvy v
oblasti vybavovania mladých ľudí zručnosťami a pracovnými
skúsenosťami, ktoré si vyžaduje trh práce, ako aj v oblasti zvýšenia
ponuky učňovských príprav. Vďaka tomu možno vysvetliť,
prečo zostáva využívanie mzdových dotácií stanovených v Zmluve pre mládež
(Youth Contract) nižšie, ako sa predpokladalo. Trh práce trpí nepomerom
medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a orgány sa pokúšajú
rekvalifikovať pracovnú silu a riešiť tak nezamestnanosť, ako aj
nedostatok vysokokvalitných zručností potrebných na výkon zamestnania a
technických zručností. Aj keď sa vyvinulo úsilie o zlepšenie kvality
učňovských programov, je potrebné ďalšie úsilie. Okrem toho je
kvalifikačný systém naďalej zložitý a musí sa zjednodušiť, aby
sa uľahčilo všeobecné uznávanie a dosiahla sa vyššia miera
zapojenia zamestnávateľov.
(13)
Orgány tento problém slabých pracovných stimulov,
ktorý sa týka najmä poberateľov sociálnych dávok, riešia zavedením
univerzálneho úveru (Universal Credit), ktorý jednotlivcom umožní
zachovať si pri prechode do zamestnania väčšiu časť svojho
príjmu z dávok. Aj keď by univerzálny úver mohol mať pozitívny vplyv
na zamestnanosť, veľa bude závisieť od jeho účinnej
implementácie a podporných služieb vrátane prepojenia s ostatnými dávkami.
Zameranie sa na návrat do práce sa odrazilo aj na obmedzení ročnej úpravy
mnohých dávok pre osoby v produktívnom veku a daňových úľav na
1 % ročne do roku 2016.
(14)
Spojené kráľovstvo naďalej čelí
výzvam pri zvyšovaní zamestnanosti rodičov prostredníctvom zlepšenia
prístupu k vysokokvalitnej, cenovo prijateľnej starostlivosti o
dieťa. Naďalej zavádza schémy, ktoré cenovo sprístupňujú
starostlivosť o dieťa rodičom pracujúcich na čiastočný
aj plný úväzok, s ohľadom na rôzne príjmové úrovne. Ceny starostlivosti o
dieťa však stále patria medzi najvyššie v EÚ a spôsobujú problémy najmä
druhým zárobkovo činným osobám v domácnosti a osamelým rodičom.
(15)
Čo sa týka prístupu k financovaniu, podmienky
na úverových trhoch sa síce v roku 2013 zlepšili, ale rast úverov zostáva slabý
a v prípade existujúcich politík je potrebný dlhší čas, aby sa ukázala ich
prípadná úspešnosť. Osobitné výzvy pretrvávajú v oblasti prístupu k
financovaniu pre malé a stredné podniky (MSP). Kým veľké podniky sa môžu
samofinancovať priamo na veľkoobchodných trhoch a využívať
ponuku dobre vyvinutých finančných služieb v Spojenom kráľovstve,
malé a stredné podniky sa pri snahe získať externé finančné
prostriedky musia vo veľkej miere spoliehať na banky. Dosiahol sa
značný pokrok pri plnení minuloročného odporúčania o
hospodárskej súťaži v bankovníctve pomocou vytvorenia nových bánk,
takzvaných bánk typu challenger (jedným príkladom je TSB, ktorá však
ešte nie je úplne nezávislá).
(16)
Spojené kráľovstvo v decembri 2013 uverejnilo
aktualizovaný národný plán pre infraštruktúru: dlhodobý a strategický prístup k
plánovaniu, finančnému krytiu, financovaniu a zavádzaniu infraštruktúry. V
tomto pláne sa stanovujú pripravované budúce kapitálové investície do roku 2020
a v neskorších rokoch v celkovej výške 375 mld. GBP (približne 460 mld. EUR).
Veľká časť pripravovaných investícií (340 mld. GBP, t. j.
približne 420 mld. EUR) sa týka investícií do sektorov energetiky a dopravy.
Predpokladá sa, že približne tri štvrtiny finančného krytia budú
pochádzať zo súkromných zdrojov a zvyšok bude krytý z verejných zdrojov.
Aj keď tento plán predstavuje primeranú iniciatívu, pretrvávajú pochybnosti,
pokiaľ ide o časť financovanú zo súkromného sektora,
regulačnú istotu a včasné vydávanie stavebných povolení. Na zníženie
rizík súvisiacich s financovaním a realizáciou sú potrebné prísne mechanizmy,
ktoré zároveň zabezpečia transparentnosť plánovaných a
skutočných výdavkov na infraštruktúru.
(17)
Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra
dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen
ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v
Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ
vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie
Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho
vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci
európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6.
(18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala
konvergenčný program Spojeného kráľovstva a jej stanovisko[8] je premietnuté najmä do
odporúčania 1.
(19)
V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a
týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný
program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č.
1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 2, 3, 5 a 6.
TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené
kráľovstvo prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Posilniť
rozpočtovú stratégiu a usilovať sa o odstránenie nadmerného deficitu
udržateľným spôsobom v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri
nadmernom deficite. Presadzovať diferencované fiškálne sprísnenie, ktoré
bude podporovať rast, a to uprednostňovaním kapitálových výdavkov. Na
uľahčenie fiškálnej konsolidácie by sa malo zvážiť zvýšenie
príjmov pomocou rozšírenia daňového základu. Zvýšiť rast vývozu
tovarov a služieb, a to riešením štrukturálnych prekážok týkajúcich sa
infraštruktúry, nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými
zručnosťami a prístupu k financovaniu pre MSP.
2.           Zvýšiť
transparentnosť používania a dosahu makroprudenciálnej regulácie sektora
nehnuteľností Výboru pre finančnú politiku Bank of England.
Zaviesť vhodné opatrenia na reagovanie na rýchly rast cien
nehnuteľností v oblastiach, ktoré sa významne podieľajú na raste v
Spojenom kráľovstve, najmä v Londýne (napríklad pomocou úpravy systému Help
to Buy 2) a znížiť riziká týkajúce sa vysokej hypotekárnej
zadlženosti. Odstrániť deformácie v zdaňovaní nehnuteľností
pomocou pravidelného aktualizovania zhodnotenia nehnuteľností a
znížiť regresivitu pásiem a sadzieb v systéme miestnych daní.
Pokračovať v úsilí o zvýšenie ponuky obytných nehnuteľností.
3.           Zachovať záväzok Zmluvy
pre mládež predovšetkým zlepšovaním zručností, ktoré zodpovedajú potrebám
zamestnávateľov. Zabezpečiť zapojenie zamestnávateľov prostredníctvom
dôrazu na riešenie nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými
zručnosťami pomocou modernejšieho a kvalitnejšieho poskytovania
zručností a presadzovania ponúk učňovskej prípravy. Znížiť
počet mladých ľudí s nízkymi základnými zručnosťami.
4.           Pokračovať v úsilí
znížiť detskú chudobu v domácnostiach s nízkymi príjmami, a to zabezpečením,
aby univerzálny úver a ďalšie reformy sociálneho zabezpečenia
poskytovali primerané dávky s jasnými pracovnými stimulmi a podporné služby.
Zlepšiť dostupnosť cenovo prijateľnej a kvalitnej starostlivosti
o dieťa.
5.           Pokračovať v úsilí
o zlepšenie dostupnosti bankového aj nebankového financovania pre MSP.
Zabezpečiť účinné fungovanie Podnikateľskej banky a
podporovať zvýšenú prítomnosť bánk typu challenger.
6.           Zaoberať sa národným
plánom pre infraštruktúru, a to zvýšením predvídateľnosti plánovacích
procesov, ako aj vyjasnením záväzkov finančného krytia.
Zabezpečiť transparentnosť a zodpovednosť, a to
poskytovaním pravidelných a včasných informácií o vykonávaní plánu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 429 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 final.
[6]               COM(2013) 790 final.
[7]               SWD(2014) 91 final.
[8]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.