title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/19

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2016
   (2016/C 299/05)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Nemecko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o Nemecku bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Nemecko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, a pokrok Nemecka pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia 8. marca 2016 prijala oznámenie, v ktorom predstavila výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy. Veľký a pretrvávajúci prebytok bežného účtu odzrkadľuje nadmerné úspory a utlmené investície v súkromnom aj verejnom sektore. Slabé domáce investície brzdia potenciálny rast a výrazné spoliehanie sa na externý dopyt v kontexte utlmeného zahraničného dopytu so sebou prináša makroekonomické riziká. Prebytok bežného účtu má vzhľadom na jeho veľkosť aj nepriaznivé dôsledky na hospodársku výkonnosť eurozóny. Riešenie tejto situácie posilnením investícií by zvýšilo rastový potenciál Nemecka a pomohlo by udržať hospodárske oživenie v eurozóne.

               (3)

               Nemecko predložilo 15. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016 a 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Nemecko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje vyrovnaný stav celkového rozpočtu v rokoch 2016 až 2020. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne na 59,5 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy a ktorý neschválil nezávislý orgán, je vierohodný. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v rokoch 2016 a 2017 prebytok vo výške 0,4 % HDP, čo znamená, že bude nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Možné budúce odchýlky, vrátane odchýlok na uspokojenie potrieb verejných investícií, by sa posudzovali na základe požiadavky na udržanie štrukturálneho salda na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Predpokladá sa, že hrubý dlh bude aj naďalej vykazovať stabilnú klesajúcu tendenciu nad rámec požiadaviek dlhového pravidla. To vytvára priestor na oživenie verejných investícií. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (6)

               Hoci spolková vláda prijala viacero opatrení na zvýšenie investícií do infraštruktúry v nasledujúcich rokoch, zdá sa, že tieto prostriedky ešte neprivodili udržateľný stúpajúci trend vo verejných investíciách a nespĺňajú požiadavky na investície do infraštruktúry. Tvorba čistého fixného kapitálu bola naďalej výrazne negatívna na úrovni obcí, čo poukazuje na nízku mieru investícií. Celkové výdavky na vzdelávanie a výskum sa v posledných rokoch zvýšili len mierne a je možné, že v roku 2015 nedosiahli národný cieľ 10 % HDP. Pokračujúce investície do vzdelávania, výskumu a inovácií sú pre zabezpečenie konkurenčného postavenia Nemecka v budúcnosti kľúčové. Keďže sa očakáva, že rozpočet v celkovom aj štrukturálnom vyjadrení zostane v rokoch 2016 – 2017 vyrovnaný, stále existuje dostatočný fiškálny priestor na vyššie verejné investície bez toho, aby sa porušili pravidlá Paktu stability a rastu a národnej dlhovej brzdy. Reforma dôchodkového systému by prispela k zabezpečeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Súčasná štruktúra fiškálneho vyrovnávania je zložitá a má sklon znižovať stimuly na zlepšenie príjmov v jednotlivých spolkových krajinách. Prebiehajúca revízia spolkových fiškálnych vzťahov poskytuje možnosť posilniť tento rámec aj zabezpečením dostatočných verejných investícií na všetkých úrovniach verejnej správy, najmä pre obce. Súčasný kompromisný návrh dojednaný spolkovými krajinami by priniesol zjednodušené horizontálne fiškálne vyrovnávanie. Zostáva však nejasný, pokiaľ ide o ďalšie oddelenie právomocí v oblasti výdavkov, a nedosahuje sa ním zvýšenie autonómie príjmov. Zároveň platí, že alternatívne nástroje tradičného štátneho financovania dopravnej infraštruktúry, aj pomocou verejno-súkromných partnerstiev, sa využívajú len v obmedzenej miere. Zložité kompetencie v oblasti plánovania medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy, úzke miesta súvisiace s administratívnymi kapacitami a zložité schvaľovacie postupy predstavujú prekážky brániace investíciám. Efektívnejšie využívanie verejného obstarávania by mohlo mať pozitívny dosah na investície, keďže objem súťaží verejného obstarávania vyhlásených v rámci v celej EÚ zostáva výrazne pod priemerom EÚ.

               (7)

               Zložitosť systému dane z príjmu právnických osôb stále brzdí investície súkromného sektora a celkové daňové zaťaženie príjmov podnikov, vrátane miestnej živnostenskej dane (Gewerbesteuer) a solidárneho príplatku, zostáva vysoké. Miestna živnostenská daň vykazuje znaky neefektívnosti, keďže jej daňový základ obsahuje neziskové prvky. Daňový systém zvýhodňuje dlhové financovanie pred kapitálovým financovaním, pričom príslušný ukazovateľ „zvýhodňovania dlhu“ bol v roku 2015 ôsmym najvyšším v Únii. Podiel daní zo spotreby a periodických daní z nehnuteľností, ktoré sú relatívne priaznivé pre rast, na celkovom zdaňovaní zostával v rokoch 2007 až 2014 stabilný na úrovni približne 28 – 29 % HDP, čo je v porovnaní s priemerom Únie (približne 32 – 33 %) nízky podiel. Namiesto toho, aby sa dával väčší dôraz na menej rušivé periodické dane z nehnuteľností, pokračuje trend zvyšovania dane z prevodu nehnuteľností. Opatrenia prijaté na modernizáciu daňovej správy zahŕňali len právne predpisy na zjednodušenie postupov daňovej správy, ktoré prijala spolková vláda. Stále neexistuje automatická výmena daňových údajov medzi daňovými správami 16 spolkových krajín, ktorá by mohla zvýšiť efektívnosť daňových kontrol. Celkovo možno konštatovať, že štrukturálne nedostatky a meškajúca modernizácia majú za následok relatívne nízku výkonnosť daňovej správy a neefektívnosť pri výbere daní.

               (8)

               Podmienky financovania v Nemecku sú vo všeobecnosti priaznivé. Trh s rizikovým kapitálom však zostáva v medzinárodnom meradle nedostatočne rozvinutý a rámcové podmienky týkajúce sa zdaňovania môžu obmedziť jeho veľkosť. Zlepšenie prístupu k rizikovému kapitálu je dôležitým faktorom pri podnecovaní podnikateľskej činnosti, a to aj v odvetviach špičkových technológií a službách založených na znalostiach. Spolková vláda urobila celý rad opatrení na zlepšenie podmienok pre rizikový kapitál a o ďalších opatreniach sa diskutuje. Preskúmanie regulačného rámca pre rizikový kapitál môže navyše prispieť k oživeniu súkromných investícií, a to aj od zahraničných investorov.

               (9)

               Opatrenia na podnietenie hospodárskej súťaže v odvetví služieb, a to najmä profesijných služieb, sú obmedzené. Nemecko patrí medzi členské štáty s vysokými regulačnými prekážkami v oblasti služieb. Reštriktívne predpisy v oblasti trhov s výrobkami ovplyvňujú ceny a produktivitu. Nemecko má rozsiahly priestor na zlepšenie výkonnosti profesijných služieb, čo naznačuje nízka produktivita práce a vysoké marže. Problémy v oblasti služieb pre podniky vyplývajú z požiadaviek na povolenie, obmedzení týkajúcich sa viacodborových činností, požiadaviek na poistenie a pevne stanovených sadzieb. Aj naďalej sa uplatňujú požiadavky na právnu formu subjektov a podiel na kapitále. V akčnom pláne, ktorý predložilo Nemecko v nadväznosti na vzájomné hodnotenie prístupu k regulovaným profesiám a ich výkonu, sa navrhuje iba obmedzený počet opatrení, hoci jednoznačne existuje priestor pre ambicióznejšie návrhy.

               (10)

               Hoci je celková výkonnosť trhu práce veľmi silná, najmä pri historicky nízkej nezamestnanosti, Nemecku hrozí starnutie pracovnej sily a nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, čo si vyžiada plné využitie existujúcej pracovnej sily. Keďže tieto trendy predstavujú výzvu nielen pre trh práce, ale aj pre udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému, silnejšie stimuly pre neskorší odchod do dôchodku sa javia ako nevyhnutné. Miera rizika chudoby v starobe (16,3 % v roku 2014) je nad priemerom EÚ (13,8 %) a miera náhrady v zákonnom dôchodkovom systéme sa postupne znižuje, zatiaľ čo miera účasti v druhom alebo treťom pilieri dôchodkových systémov je príliš nízka na to, aby toto riziko zmiernila. Počet dôchodcov, ktorí poberajú minimálny príjem pre dôchodcov podmienený zisťovaním majetkových pomerov, sa od roku 2003 do 2014 takmer zdvojnásobil. Návrhy na zvýšenie stimulov pre neskorší odchod do dôchodku (Flexi-Rente) však ešte nemajú formálnu podobu. Budúcnosť ukáže, do akej miery môžu byť účinné pri vyrovnávaní účinku stimulov pre predčasný odchod do dôchodku zavedených v roku 2014.

               (11)

               Potenciál trhu práce v prípade určitých skupín, najmä žien a osôb s migrantským pôvodom, zostáva nevyužitý a stále existujú stimuly, ktoré odrádzajú ľudí, najmä druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti, od práce. Osobitné charakteristiky daňového systému a zdravotného poistenia odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od nástupu do zamestnania alebo od zvýšenia počtu odpracovaných hodín. Prispieva to k nízkemu podielu žien pracujúcich na plný úväzok a k jednému z najnižších počtov priemerných hodín odpracovaných ženami v Únii, a to napriek vysokej miere zamestnanosti žien. Hoci v dôsledku zavedenia minimálnej mzdy došlo k miernemu prechodu od „minizamestnaní“ k štandardnému zamestnaniu, približne sedem miliónov zamestnancov stále tvoria „minizamestnané“ osoby (z ktorých 5 miliónov má minizamestnanie ako jedinú zárobkovú činnosť). Oslobodenie minizamestnaní od dane z príjmu fyzických osôb – a v mnohých prípadoch aj od všetkých sociálnych príspevkov zamestnancov – môže odrádzať pracovníkov od toho, aby prešli na pracovné miesta so zárobkom vyšším, než je prahová hodnota pre minizamestnania vo výške 450 EUR mesačne. Tieto negatívne stimuly sú v mnohých prípadoch ešte silnejšie v prípade manželov, ktorí podliehajú spoločnému zdaňovaniu príjmu. Pozitívny dosah na príjmy domácností a spotrebu pochádzajúci z mierneho nárastu viacerých dávok a kompenzácie fiškálnej záťaže zvýšenej v dôsledku inflácie môže byť vo veľkej miere vykompenzovaný vyššími sociálnymi príspevkami zamestnancov. Daňovo-odvodové zaťaženie na úrovni minimálnej mzdy je v porovnaní s inými členskými štátmi vysoké, čo má za následok nižšie príjmy na spodnom konci mzdovej škály. Zníženie zamestnaneckých príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo dane z príjmov fyzických osôb, a to aj prostredníctvom cielených príspevkov alebo náhrad, by toto daňovo-odvodové zaťaženie znížilo, čím by sa následne zvýšil disponibilný príjem osôb s nízkou mzdou a tým aj možnosti spotreby.

               (12)

               Vysoký prílev utečencov zaznamenaný v minulom roku má pre Nemecko viaceré sociálne a hospodárske dôsledky. Hoci v krátkodobom horizonte sa predpokladá, že prílev utečencov zvýši verejné výdavky a vytvorí dodatočný domáci dopyt, a tým zvýši HDP, strednodobý vplyv na zamestnanosť a rast závisí od úspešnej integrácie utečencov na trhu práce a od ich sociálneho začlenenia, a to aj prostredníctvom vzdelávacej podpory. Táto záležitosť je na poprednom mieste politického programu na úrovni EÚ aj členských štátov a bude pozorne monitorovaná a analyzovaná okrem iného aj v správe o tejto krajine na rok 2017.

               (13)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Nemecku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Nemecku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a zastáva názor (5), že Nemecko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (15)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Dosiahnuť udržateľný stúpajúci trend vo verejných investíciách, najmä do infraštruktúry, vzdelávania, výskumu a inovácie, a to pri rešpektovaní strednodobého cieľa. Zlepšiť štruktúru spolkových fiškálnych vzťahov, a to aj s ohľadom na narastajúcu úroveň verejných investícií, najmä na úrovni obcí.

               2.

               Znížiť neefektívnosť v daňovom systéme, a to najmä preskúmaním zdaňovania právnických osôb a miestnej živnostenskej dane, zmodernizovať daňovú správu a preskúmať regulačný rámec pre rizikový kapitál. Zintenzívniť opatrenia na podnietenie hospodárskej súťaže v odvetví služieb, najmä v oblasti služieb pre podniky a regulovaných profesií.

               3.

               Zvýšiť stimuly pre neskorší odchod do dôchodku a znížiť stimuly odrádzajúce druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od práce. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkou mzdou a uľahčiť prechod od „minizamestnaní“ k štandardnému zamestnaniu.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/79

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2016
   (2016/C 299/19)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Dňa 26. novembra 2015 Komisia prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Ako krajina, ktorej menou je euro, a vzhľadom na úzke prepojenia medzi hospodárstvami v hospodárskej a menovej únii by Fínsko malo zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní.

               (2)

               Správa o Fínsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Fínsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Predovšetkým je nevyhnutné riešiť stratu nákladovej konkurencieschopnosti, ktorá sa naakumulovala počas niekoľkých rokov najmä v dôsledku toho, že mzdy rástli rýchlejším tempom než produktivita počas dlhšieho obdobia, čo viedlo k prudkému zhoršeniu bežného účtu v rokoch 2008 až 2012. Analýza takisto poukazuje na značné strednodobé a dlhodobé riziká pre udržateľnosť už aj tak zaťažených verejných financií.

               (3)

               Fínsko predložilo 14. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               V programe stability na rok 2016 sa uvádza, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov na rozpočet je značný, a poskytuje dostatočné dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie oprávnené dodatočné výdavky dosiahli v roku 2015 výšku 0,05 % HDP a podľa súčasného odhadu by v roku 2016 mali dosiahnuť výšku 0,2 % HDP. Ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov je výnimočnou udalosťou, jeho vplyv na verejné financie Fínska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2015 znížila s cieľom zohľadniť tieto náklady. Pokiaľ ide o rok 2016, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa vykoná na jar 2017 na základe zistených údajov poskytnutých fínskymi orgánmi.

               (6)

               Na Fínsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Komisia 18. mája 2016 uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože dlh verejnej správy Fínska prekročil v roku 2015 referenčnú hodnotu 60 % HDP. V rámci analýzy sa dospelo k záveru, že dlhové kritérium dlhu by sa v danom čase malo považovať za dodržané. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje zlepšiť celkové saldo tak, aby v roku 2016 dosiahlo úroveň –2,5 % HDP a v roku 2020 úroveň –1,3 % HDP. Vláda plánuje dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2019 na úrovni 67,4 % a postupne klesne na 67,2 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Opatrenia potrebné na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa do roku 2019 neboli dostatočne konkretizované. Z prognózy Komisie z jari 2016 vyplýva, že existuje riziko určitej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2016. Záver týkajúci sa roku 2016 by sa nezmenil ani v prípade, ak by bol z posúdenia vylúčený vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2017. Podľa prognózy bude pomer dlhu k HDP aj naďalej vykazovať stúpajúci trend a v roku 2017 dosiahne úroveň 66,9 %. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Fínsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Preto budú v rokoch 2016 a 2017 v záujme ich dodržania potrebné ďalšie opatrenia.

               (7)

               Predpokladá sa, že výdavky na dôchodky, zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sa v dôsledku starnutia obyvateľstva a zmenšovania objemu pracovnej sily zvýšia z 23,1 % HDP v roku 2013 na 26,9 % HDP do roku 2030. V januári 2016 Fínsko schválilo dôchodkovú reformu, na základe ktorej sa od roku 2027 zosúladí zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku so zmenou strednej dĺžky života. Sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti poskytované obcami dosahujú 10 % HDP. Ak nedôjde k reforme systému, výdavky budú podľa prognózy každoročne rásť o 2,4 % v nominálnom vyjadrení a budú rásť aj ako podiel HDP. Boli dohodnuté hlavné črty rozsiahlej administratívne reformy a reštrukturalizácie služieb zdravotnej starostlivosti a sociálnych služieb. K hlavným cieľom reformy patrí zníženie medzery udržateľnosti v dlhodobom horizonte o 3 miliardy EUR prostredníctvom lepšej kontroly nákladov. To sa dosiahne prostredníctvom integrácie služieb, väčších poskytovateľov služieb a digitalizácie. Je ešte potrebné rozpracovať všetky podrobnosti a prijať plány riadenia zmien, aby sa reforma mohla začať vykonávať od roku 2019, tak ako bolo naplánované. Vláda oznámila, že opatrenia na vykonanie reformy budú predstavené koncom roka 2016. Veľký rozsah reformy a jej prísny harmonogram znamenajú, že jej realizácia bude výzvou. Preto je dôležité, aby sa legislatívne návrhy prijali včas.

               (8)

               S cieľom obnoviť konkurencieschopnosť Fínska je potrebné viacerými spôsobmi zlepšiť fungovanie trhu práce. Na agregovanej úrovni bol rast miezd miernejší od prijatia centrálne odsúhlasenej dohody o mzdách v roku 2013. Podľa tejto dohody sa medziročný nárast dohodnutých miezd spomalil z 1,3 % v poslednom štvrťroku 2013 na 0,5 % vo štvrtom štvrťroku 2015. V júni 2015 sa sociálni partneri rozhodli predĺžiť platnosť dohody do roku 2016. Dosiaľ však nedošlo k obnove rastu produktivity práce, a preto sa očakáva, že nominálne jednotkové náklady práce budú rásť, hoci pomalším tempom. Uskutočnili sa rokovania v záujme obnovy nákladovej konkurencieschopnosti. Sociálni partneri sa 29. februára 2016 dohodli na pakte pre konkurencieschopnosť. Táto dohoda sa musí premietnuť do odvetvových dohôd pred tým, než ju bude možné vykonať. Pakt pre konkurencieschopnosť budú dopĺňať opatrenia, na ktorých sa dohodli sociálni partneri v záujme zabezpečenia väčšej flexibility trhu práce a nového modelu rastu miezd prostredníctvom zafixovania miezd v iných odvetviach na mzdy v odvetviach, ktoré sú vystavené vonkajšej konkurencii. Je dôležité vykonať opatrenia trhu práce spôsobom, ktorý plne rešpektuje úlohu sociálnych partnerov.

               (9)

               Vzhľadom na klesajúci počet obyvateľov v produktívnom veku je dôležité zvýšiť mieru účasti na trhu práce. To si vyžaduje nepretržité snahy o začlenenie starších pracovníkov, mladých ľudí, dlhodobo nezamestnaných a osôb s nízkou kvalifikáciou na trh práce. Miera zamestnanosti klesla o viac ako dva percentuálne body z predkrízového maxima 70,6 % v roku 2008 na 68,5 % v roku 2015, pričom nezamestnanosť stúpla zo 6,4 % na 9,4 %. Miera zamestnanosti starších ľudí sa postupne zlepšuje, ale niektoré možnosti predčasného odchodu do dôchodku pretrvávajú vo forme predĺženého poskytovania dávok v nezamestnanosti starším pracovníkom až do ich odchodu do dôchodku (tzv. tunel nezamestnanosti), a ak sa tieto možnosti nezredukujú, mohlo by to obmedziť pozitívny vplyv dôchodkovej reformy prijatej v roku 2016. Účinky zmien parametrov tunelu nezamestnanosti v predchádzajúcej dôchodkovej reforme sa posúdia v roku 2019. Dlhodobá nezamestnanosť sa v období rokov 2008 až 2014 značne zvýšila z 1,2 % na 1,9 % celkovej pracovnej sily napriek tomu, že mnoho dlhodobo nezamestnaných už netvorí súčasť pracovnej sily. Nezamestnanosť mladých ľudí sa v roku 2015 zvýšila na úroveň 22,4 %. Osoby s nízkou kvalifikáciou sú najviac ovplyvnené nedostatočnou výkonnosťou trhu práce. Zníženie rozpočtu pre aktívne politiky trhu práce v čase, keď rastie dopyt po takýchto opatreniach, by mohlo narušiť príležitosti uvedených skupín osôb, aby sa vrátili do práce. Pokiaľ ide o aktiváciu, zložitý systém dávok a rôzne druhy jeho príspevkov môžu viesť k významným pasciam nečinnosti a nízkej mzdy. Vzhľadom na zníženie rozpočtu pre aktívne politiky trhu práce je mimoriadne dôležité riešiť tieto pasce a zavádzať pozitívne stimuly, ktoré budú motivovať k práci napríklad tým, že sa zlepšia možnosti kombinovať prácu a dávky. Príchod pomerne vysokého počtu migrantov a utečencov do Fínska v roku 2015 by mohol prispieť k boju proti vplyvom starnutia obyvateľstva, ale len vtedy, ak sa dokážu úspešne začleniť do trhu práce a systému vzdelávania. Na trhu práce existujú problémy so zosúlaďovaním dopytu po pracovných miestach s ponukou, čo je čiastočne spôsobené štrukturálnymi zmenami v hospodárstve, keďže nové pracovné miesta vznikajú v iných zemepisných oblastiach a odvetviach ako v tých, kde došlo k ich zániku. Je potrebné prijať opatrenia, ktoré zlepšujú prístup k cenovo dostupnému bývaniu v oblasti Helsínk, a účinné politiky, ktoré majú ľuďom pomôcť zvýšiť si zručnosti a nájsť si prácu.

               (10)

               Podnikateľské prostredie vo Fínsku je rovnako dobré, ak nie lepšie, ako v ostatných vyspelých ekonomikách. Nedostatočná hospodárska súťaž, a to najmä v službách zameraných predovšetkým na domáci trh, ako napríklad maloobchodné a dopravné služby, však ovplyvňuje celkovú konkurencieschopnosť fínskeho hospodárstva. Podniky považujú prehnané regulačné požiadavky za prekážky pre vstup na niektoré trhy a rast na týchto trhoch. Tieto prehnané požiadavky je potrebné riešiť v záujme podpory podnikania a investícií. V maloobchodnom sektore sa reformou predpisov o plánovaní stanovia pružnejšie pravidlá, pokiaľ ide o veľkosť a umiestnenie maloobchodných predajní. Obchodovateľný sektor bude pokračovať vo svojej reštrukturalizácii a mal by prínos z rozvoja nových trhov, výrobkov a služieb, najmä tých s vysokou pridanou hodnotou. Štrukturálnu zmenu môžu uľahčiť politiky podporujúce expanziu, internacionalizáciu a inovácie spoločností. Legislatívne zmeny boli prijaté na jeseň 2015, ale väčšina z nich sa má vykonať až v období rokov 2016 – 2018. Vláda oznámila, že sa vykonajú ďalšie štrukturálne reformy s cieľom zvýšiť hospodársku súťaž na trhu.

               (11)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (12)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (13)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 2 a 3,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na úrovni najmenej 0,5 % HDP v roku 2016 a 0,6 % v roku 2017. Použiť všetky neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru verejného dlhu. Zabezpečiť včasné prijatie a vykonanie administratívnej reformy s cieľom zlepšiť nákladovú efektívnosť sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti.

               2.

               Rešpektujúc úlohu sociálnych partnerov, zabezpečiť, aby sa systémom stanovovania miezd posilnilo mzdové vyjednávanie na miestnej úrovni a odstránila nepružnosť, čím by sa podporila konkurencieschopnosť a prístup, ktorý by bol viac zameraný na vývozné odvetvie. Zvýšiť stimuly, ktoré motivujú prijať prácu, a zabezpečiť cielené a dostatočné aktívne opatrenia trhu práce, a to aj pre osoby s migrantským pôvodom. Prijať opatrenia na zníženie nesúladu medzi dopytom po pracovných miestach a ich ponukou v regiónoch a medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami.

               3.

               Pokračovať v úsilí o zvýšenie hospodárskej súťaže v oblasti služieb vrátane maloobchodných služieb. Podporovať podnikanie a investície, a to aj prostredníctvom zníženia administratívnej a regulačnej záťaže, s cieľom podporiť rast výroby s vysokou pridanou hodnotou.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2007-2010

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---               KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                           Brusel, 11.6.2008
                                           SEK(2008) 2012 v konečnom znení

                               Odporúčanie pre

                           STANOVISKO RADY

     k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2007-2010

                            (predložená Komisiou)

SK                                                                           SK
 ---pagebreak---                                           DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      VŠEOBECNÉ SÚVISLOSTI

     Pakt stability a rastu je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako
     prostriedku posilnenia podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho
     k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri
     upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych
     základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

     V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad
     hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu, sa
     ustanovuje, že každý členský štát musí Rade a Komisii predložiť programy stability alebo
     konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie. Členské štáty, ktoré už prijali jednotnú
     menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú
     menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy. Prvý konvergenčný
     program Poľska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila
     stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym
     a finančným výborom. Pokiaľ ide o aktualizované programy stability a konvergenčné
     programy, podľa nariadenia ich hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom
     aktualizované programy môže v prípade potreby a podľa vyššie opísaného postupu preskúmať
     aj Rada.

     2.      KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU

     Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Poľska predloženú
     26. marca 2008 a odporúča k nemu stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi
     zahrnutými v hodnotení).

     S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia uvedená
     v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledovné odseky prehľad o:

     (1)    situácii krajiny z hľadiska nápravnej časti Paktu stability a rastu (postup pri
            nadmernom deficite);

     (2)    najnovšom hodnotení situácie krajiny z hľadiska preventívnej časti Paktu stability a
            rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného
            programu);

     (3)    aktualizácii všeobecných usmernení pre hospodárske politiky jednotlivých štátov v
            oblasti rozpočtových politík z mája 2008;

     (4)    hodnotení Komisie, ktoré sa týka správy o vykonávaní národného programu reforiem
            z októbra 2007.

     1
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ
            L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

SK                                                      2                                                          SK
 ---pagebreak---      2.1.    Postup pri nadmernom deficite v prípade Poľska

     Rada prijala 5. júla 2004 rozhodnutie, v ktorom sa v súlade s článkom 104 ods. 6 uvádza, že
     v Poľsku existuje nadmerný deficit vyplývajúci z deficitu verejných financií vo výške 4,1 %
     HDP v roku 2003. Zároveň Rada prijala odporúčania podľa článku 104 ods. 7 s cieľom
     odstrániť nadmerný deficit. Poľsku bolo predovšetkým odporúčané, aby prijalo strednodobý
     plán pre zníženie deficitu pod 3 % HDP do konca roku 2007 spoľahlivým a udržateľným
     spôsobom v súlade so stanoviskom Rady ku konvergenčnému programu z mája 2004.
     V novembri 2006 Rada rozhodla, že opatrenia doposiaľ prijaté poľskými orgánmi nie sú
     dostatočné. Vo februári 2007 Rada vydala nové odporúčania, v ktorých potvrdila rok 2007
     ako lehotu na odstránenie deficitu. Poľským orgánom bolo odporúčané, aby zabezpečili
     zlepšenie štrukturálneho salda minimálne o 0,5 percentuálneho bodu HDP v rokoch 2006 až
     2007. V novembri 2007 Komisia vydala oznámenie pre Radu, v ktorom vyhodnotila, že
     opatrenia Poľska prijaté na základe odporúčania Rady, sú v súlade s týmto odporúčaním.
     Pokiaľ však išlo o roky 2008 a 2009, Komisia vyjadrila znepokojenie nad dlhodobou
     udržateľnosťou odstránenia nadmerného deficitu, bez ktorej nie je možné zrušiť postup pri
     nadmernom deficite. Komisia aj Rada vyzvali poľské orgány, aby čo najrýchlejšie predložili
     aktualizovaný konvergenčný program, v ktorom by bola opísaná ich strednodobá stratégia pre
     celé zákonodarstvo tak, aby sa dosiahlo dlhodobé odstránenie nadmerného deficitu a ďalší
     pokrok smerom k strednodobým cieľom.

     Spolu s týmto odporúčaním pre stanovisko Rady Komisia odporúča Rade, aby rozhodla
     o zrušení postupu pri nadmernom deficite v prípade Poľska, pretože z celkového hodnotenia
     vyplýva, že nadmerný deficit v Poľsku bol odstránený. V roku 2007 dosiahol deficit
     verejných financií výšku 2,0 % HDP, čo je pod referenčnou hodnotou 3 % HDP. V
     predpovedi útvarov Komisie z jari 2008 sa uvádza, že deficit by mal v rokoch 2008 až 2009
     zostať pod referenčnou hodnotou 3 % HDP.

     2.2.    Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcej aktualizácii

     V stanovisku z 27. februára 2007 Rada zhrnula svoje hodnotenie predchádzajúcej aktualizácie
     konvergenčného programu na roky 2006 až 2009 takto: „Program s odvolaním na ustanovenie
     článku 2 ods. 7 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 predpokladá odstránenie nadmerného
     deficitu do roku 2007, Rada však pripomína, že opatrenia, ktoré sa zatiaľ prijali,
     pravdepodobne nebudú primerané, a plánované opatrenia pravdepodobne nebudú postačovať
     na dosiahnutie tohto výsledku. Hoci sa v programe v súvislosti s očakávaným silným rastom
     predpokladá v nasledujúcich rokoch dosiahnutie primeraného pokroku smerom k
     strednodobému cieľu, existujú významné riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov a
     trvalosť úpravy.“

     Berúc do úvahy nové odporúčanie určené Poľsku týkajúce sa odstránenia nadmerného
     deficitu prijaté Radou dňa 27. februára 2007 podľa článku 104 ods.7 Zmluvy, Rada vyzvala
     Poľsko, aby „i) zabezpečilo odstránenie nadmerného deficitu do roku 2007 v súlade s novým
     odporúčaním podľa článku 104 ods. 7; ii) využilo všetky mimoriadne príjmy na zníženie
     deficitu a priaznivé hospodárske obdobie na zrýchlenie tempa úpravy smerom k
     strednodobému cieľu po plánovanom odstránení nadmerného deficitu prostredníctvom
     navrhnutia a vykonania dodatočných opatrení, najmä na strane výdavkov, ktoré sú potrebné
     na dosiahnutie predpokladanej úpravy; iii) zabezpečilo výsledky dôchodkovej reformy.“

SK                                               3                                                 SK
 ---pagebreak---      2.3.    Aktualizácia všeobecných usmernení pre hospodárske politiky jednotlivých
             štátov v oblasti rozpočtových politík z mája 2008

     Dňa 14. mája 2008 prijala Rada odporúčanie o aktualizácii všeobecných usmernení pre
     hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva na rok 2008 a o vykonávaní politík
     zamestnanosti členských štátov2. V oblasti rozpočtových politík sa Poľsku odporúčalo, aby
     „posilnilo fiškálnu konsolidáciu a doplnilo nominálny stav „záchrannej kotvy“ rozpočtového
     schodku (rozpočtový strop) ďalšími mechanizmami na posilnenie kontroly výdavkov“.

     2.4.    Hodnotenie Komisie týkajúce sa správy o vykonávaní národného programu
             reforiem z októbra 2007

     Dňa 11. decembra 2007 Komisia prijala svoju strategickú správu o obnovenej lisabonskej
     stratégii pre rast a zamestnanosť, ktorá zahŕňa hodnotenie správy z októbra 2007 o
     vykonávaní národného programu reforiem Poľskom3 a ktorú možno zhrnúť takto:

     V poľskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy konsolidácia a lepšie
     riadenie verejných financií, rozvoj podnikania, zvýšenie inovácií spoločností, modernizácia a
     rozvoj infraštruktúry, zabezpečenie konkurenčného prostredia v sieťových sektoroch, tvorba a
     udržiavanie pracovných miest a zníženie nezamestnanosti a zlepšenie prispôsobivosti
     pracovníkov a podnikov.

     V hodnotení Komisie sa uvádza, že Poľsko urobilo minimálny pokrok vo vykonávaní svojho
     národného programu reforiem na roky 2005 – 2007.

     Na základe podkladov o zistených silných a slabých stránkach a podkladov o uskutočnenom
     pokroku Komisia navrhla, aby bolo Poľsku odporučené prijať opatrenia v týchto oblastiach:
     fiškálna konsolidácia (mechanizmy kontroly výdavkov), hospodárska súťaž v sieťových
     odvetviach, výskum vo verejnom sektore a podpora výskumu a vývoja v súkromnom sektore,
     flexiistota zahŕňajúca aktívnu politiku na trhu práce, sociálne dávky, celoživotné vzdelávanie
     a výchova.

     Okrem toho sa Poľsko vyzýva, aby sa zameralo na oblasti ako: infraštruktúra v doprave,
     registrácia podnikov, elektronická štátna správa, transpozícia právnych predpisov týkajúcich
     sa vnútorného trhu a zariadenia starostlivosti o deti.
     Na základe strategickej správy Komisie prijala Rada 14. mája 2008 odporúčania k aktualizácii
     všeobecných usmernení pre hospodárske politiky jednotlivých členských štátov vrátane
     Poľska z roku 2008.

     2
            Ú. v. EÚ L 139, 29.5.2008, s. 57.
     3
            Správa Komisie Európskej Rade, „Strategická správa o obnovenej Lisabonskej stratégii pre rast a
            zamestnanosť: spustenie nového cyklu (2008-2010)”, KOM(2007) 803, 11.12.2007.

SK                                                    4                                                       SK
 ---pagebreak---                            Tabuľka: Hlavné body, na ktoré sa vzťahuje hodnotenie
     V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy)
     nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov:
     • či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné;
     • strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho
        dosiahnutiu vhodný;
     • či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržanie postupu úpravy dostatočné na
        dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu;
     • či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v
        priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom
        období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie
        cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako
        štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa;
     • pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte
        nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty,
        ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý
        účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv
        na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná
        bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová
        pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou
        venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne
        financovaným pilierom;
     • či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej
        politiky.

     Prijateľnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov
     Komisie z jari 2008 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu
     a cyklicky upravených sáld.

     V hodnotení sa tiež skúma:
     • vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala
         venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad stavmi rozpočtov“ podľa správy Rady z 20. marca
         2005 o „Zlepšení vykonávania Paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa
         stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti4;
     • miera zhody s národným programom reforiem, ktorý predložili jednotlivé členské štáty v kontexte
         lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti, a s jeho správou o vykonávaní z októbra 2007; Rada
         ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach pre hospodárskej politiky na
         obdobie rokov 2005 až 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné
         programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a konvergenčnými programami;
     • zlučiteľnosť s kódexom správania5, v ktorom sa, inter alia, stanovuje spoločná štruktúra a súbor
         tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy.

     4
             Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“
             - KOM (2006) 574 v konečnom znení, 12.10.2006 a Európska komisia, generálne riaditeľstvo pre
             hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, European
             Economy č. 4/2006.
     5
             „Špecifikácie vykonávania Paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a
             konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN 11. októbra 2005.

SK                                                        5                                                          SK
 ---pagebreak---                                                 Odporúčanie pre

                                           STANOVISKO RADY

            k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2007-2010

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácií6, a najmä na
     jeho článok 9 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie,

     po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

     PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

     (1)   Dňa [8. júla 2008] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Poľska na
           obdobie rokov 2007 až 20107.

     (2)   Poľsko v poslednej dobe dosiahlo pokrok pri vyrovnávaní deficitu v príjmoch
           v porovnaní s priemerom v rámci EÚ, pretože reálny rast HDP vzrástol z priemerného
           4,5 % v rokoch 2003 až 2005 na viac ako 6 % v rokoch 2006 až 2007. Rast produkcie
           s intenzívnym využitím pracovnej sily podstatne zlepšil situáciu na trhu práce, keďže
           nezamestnanosť klesla z takmer 20 % v roku 2003 na 9,5 % v roku 2007. Pokles
           nezamestnanosti je však okrem mimoriadneho rastu zamestnanosti aj výsledkom
           zníženia počtu pracovne aktívneho obyvateľstva z dôvodu migrácie. Okrem toho
           zmeny v stimuloch zamestnanosti podporené rastúcou emigráciou spôsobili v určitých
           odvetviach nedostatok pracovných síl. Zmenšujúci sa trh práce vytvára tlak na mzdy,
           čo pôsobí negatívne na infláciu HISC, ktorá sa po úspešnom umiernení v období od
           roku 2005 do prvej polovice roka 2007 podstatne zvýšila ku koncu roka 2007. Deficit
           verejných financií klesal v priemere o viac ako 1 percentuálny bod ročne od svojho
           maxima v roku 2003 vo výške 6,25 % HDP až na 2 % HDP v roku 2007. V ostatných
           rokoch sa dosahovali celkovo lepšie výsledky v porovnaní so stanovenými cieľmi, a to
           vďaka prekvapivo pozitívnemu rastu, ktorého výsledkom boli mimoriadne príjmy, ako

     6
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ
            L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto internetovej stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.
     7
            Aktualizácia bola predložená 16 týždňov po 1. decembri, ktorý je stanovený ako posledný deň na
            predkladanie aktualizácií v súlade s kódexom správania, a to z dôvodu vytvorenia novej vlády
            v novembri, ktorá sa vytvorila po októbrových všeobecných voľbách.

SK                                                      6                                                          SK
 ---pagebreak---            aj nerealizovanie výdavkov v plánovanom rozsahu. Ďalšia konsolidácia rozpočtu bude
           závisieť v podstatnej miere od reformy systému sociálnych platieb (najmä od
           predčasných dôchodkov a podpôr invalidných dôchodcov) a zvýšenia počtu ľudí
           zapojených na trhu práce.

     (3)   Makroekonomický scenár, z ktorého vychádza program, predpokladá postupný pokles
           reálneho rastu HDP z 6,5 % v roku 2007 na priemerne 5,2 % ročne počas
           zostávajúceho programového obdobia. Po hodnotení na základe súčasne dostupných
           informácií8 možno konštatovať, že tento scenár je založený na reálnych očakávaniach
           rastu. Programové predpoklady inflácie sa zdajú byť podhodnotené a to vzhľadom na
           očakávania pomerne priaznivých dovozných cien a pomerne nízkeho nárastu
           nominálnej odmeny zamestnancov.

     (4)   Výška deficitu verejných financií v roku 2007 dosiahla 2,0 % HDP, pričom
           v konvergenčnom programe z novembra 2006 bola očakávaná výška 3,4 %. Hlavnou
           príčinou bol oveľa vyšší rast reálneho a nominálneho HDP, ako sa predpokladalo
           v novembri 2006, ale tiež zníženie výdavkov. Predovšetkým vysoká ziskovosť
           podnikov umožnila obmedziť rast dotácií, zatiaľ čo prudký pokles nezamestnanosti
           a nerealizovanie indexácie predpokladanej Hausnerovým plánom9 tiež obmedzilo rast
           sociálnych platieb. Okrem toho odmeňovanie zamestnancov verejného sektora bolo
           nižšie, ako sa predpokladalo. A nakoniec, štátne investície boli nižšie, ako sa
           predpokladalo, a to následkom pomalšieho čerpania z fondov EÚ, ako sa plánovalo.
           Celkovo bol pomer výdavkov k HDP o 1,5 percentuálneho bodu nižší, ako sa
           plánovalo v novembri 2006. Na strane príjmov boli zaznamenané vyššie príjmy z
           nepriamych daní a sociálnych príspevkov, ako sa predpokladalo v novembri 2006,
           najmä vďaka oveľa vyššej zamestnanosti a rastu miezd. Tieto pozitívne prekvapenia
           boli vyvážené nižšou výkonnosťou ostatných príjmových položiek (priamych daní z
           dôvodu zvýšenia daňových pásiem). Celkovo to viedlo k mierne nižšiemu podielu
           príjmov, ako sa plánovalo. So zlepšením pomeru štrukturálneho salda o 1,5
           percentuálneho bodu bola implementácia rozpočtu v roku 2007 lepšia ako tá, ktorá sa
           požadovala v stanovisku Rady z 27. februára 2007 k predchádzajúcej aktualizácii
           konvergenčného programu10.

     (5)   Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie je trvalé zníženie štrukturálneho deficitu
           verejných financií (cyklicky upraveného deficitu bez jednorazových a iných
           dočasných opatrení) s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny
           deficit vo výške 1 % HDP v roku 2011, t. j. rok po skončení programového obdobia.
           Toto je v súlade s predchádzajúcim konvergenčným programom, v ktorom sa
           plánovalo dosiahnutie strednodobého cieľa „po roku 2010“. Po zvýšení o 0,5
           percentuálneho bodu na 2,5 % HDP v roku 2008 sa plánuje zlepšenie hlavného
           deficitu na 1,5 % v roku 2010. Primárne saldo sleduje podobný vývoj a plánuje sa jeho
           zvýšenie z –0,2 % HDP v roku 2008 na 0,8 % v roku 2010. Vzhľadom na
           zmierňovanie rastu produkcie sa predpokladajú väčšie zmeny v štrukturálnom salde

     8
           V hodnotení sa berie do úvahy najmä predpoveď útvarov Komisie z jari 2008 a hodnotenie Komisie vo
           vzťahu k správe o vykonávaní národného programu reforiem z októbra 2007.
     9
           Doposiaľ najrozsiahlejší a najšpecifickejší pokus o reformu výdavkov navrhnutý v roku 2003, ktorého
           cieľom bolo zníženie verejných výdavkov na sociálne zabezpečenie, verejnú správu a štátnu pomoc.
           Hausnerov plán okrem iného nahradil ročnú indexáciu indexáciou, ktorá sa vykonáva potom, ako
           kumulovaná inflácia presiahne 5 %, alebo každé 3 roky (podľa toho, čo nastane skôr).
     10
           Ú. v. EÚ C 72, 29.3.2007, s. 13.

SK                                                     7                                                         SK
 ---pagebreak---            vypočítanom podľa všeobecne uznávanej metodiky, pričom štrukturálny deficit by sa
           mal znížiť z približnej výšky 2,75 % HDP v roku 2008 na hodnotu mierne prevyšujúcu
           1 % v roku 2010. Úprava rozpočtu je založená na výdavkoch a odsúva sa na roky 2009
           a 2010. Zhoršenie deficitu v roku 2008 je spôsobené najmä prudkým zvýšením
           podielu investícií, ako aj rozsiahlym znížením sociálnych príspevkov (čo je čiastočne
           vykryté zvýšením ostatných príjmov). V rokoch 2009 až 2010 sa má dosiahnuť
           konsolidácia najmä prostredníctvom obmedzenia odmeňovania zamestnancov,
           sociálnych platieb a medzispotreby. Plánované tempo znižovania deficitu v rokoch
           2007 až 2009 je nižšie ako v predchádzajúcej aktualizácii, avšak východisková
           situácia (2007) a každý nový cieľ znižovania deficitu v aktualizácii konvergenčného
           programu z marca 2008 sú lepšie ako ciele v aktualizácii z novembra 2006. Riziká
           spojené z rozpočtovými prognózami v programe sa zdajú byť v roku 2008 celkovo
           vyrovnané, ale výsledky v nasledujúcich rokoch by mohli byť horšie, ako sa v
           programe predpokladá. Cieľový deficit v roku 2008 sa v programe zhoduje
           s predpoveďou z jari 2008 (2,5 % HDP). Hotovostné údaje centrálneho rozpočtu
           z prvého štvrťroka 2008 poukazujú na dosahovanie príjmov vo väčšej miere ako
           v rozpočtových prognózach, ale v programe sa očakáva mierne vyšší rast v roku 2008,
           ako sa uvádza v predpovedi Komisie z jari 2008, a stále sa zvyšujúci tlak na mzdy vo
           verejnom sektore predstavuje riziko pre verejné financie. Na druhej strane vyššia
           inflácia, ako sa predpokladá v programe, zníži podiel výdavkov v roku 2008, keďže
           výdavková časť je prevažne stanovená v nominálnych hodnotách. Vyššia inflácia
           v roku 2008 by však mohla mať za následok rast miezd vo verejnom sektore v roku
           2009 a viesť k vyšším dôchodkom a sociálnym dávkam, ako sa predpokladá
           v programe, čo sa ešte zhorší vplyvom reformy mechanizmu indexácie, ktorý bude od
           roku 2008 odvodzovať sociálne dávky nielen od spotrebiteľských cien, ale čiastočne aj
           od miezd. Zatiaľ čo v parlamente už boli schválené opatrenia vedúce k zvyšovaniu
           deficitu (zníženie miery daňového zaťaženia príjmov fyzických osôb), vyrovnávajúce
           opatrenia sú neurčité a ich vplyv na rozpočet je neistý (s výnimkou zvýšenia
           spotrebných daní vyplývajúceho z harmonizácie s EÚ, ktoré však nedokáže v plnej
           miere vyvážiť zníženie daní z príjmov fyzických osôb). Ak sa neudrží vysoký rast
           zamestnanosti predpokladaný vládou, ďalšie pokračovanie konsolidácie rozpočtu
           z rokov 2006-2007, založené na raste pracovných miest, môže byť po roku 2008
           značne sťažené. Na druhej strane bol dosiahnutý priaznivý vývoj salda verejných
           financií: príjmy podstatne prekročili očakávania, zatiaľ čo výdavky sa realizovali
           v nižšej miere.

     (6)   Na základe vyhodnotenia rizík sa zdá byť stav rozpočtu v programe v súlade s trvalým
           odstránením nadmerného deficitu do konca roku 2007 tak, ako to bolo odporúčané
           Radou. Dosiahnutie bezpečnostnej rezervy proti prekročeniu hraničnej hodnoty
           deficitu 3 % HDP však počas programového obdobia nemusí byť dosiahnuté. Okrem
           toho rozpočtová pozícia obsiahnutá v programe nemusí byť dostatočná na dosiahnutie
           strednodobého cieľa v roku 2011, tak ako sa to predpokladá v programe. Keďže
           hospodárstvo využíva priaznivé podmienky rastu, plán dosiahnutia strednodobého
           cieľa zahrnutý v programe je nedostatočný a potrebuje v roku 2008 posilnenie, tak aby
           sa dosiahol súlad s Paktom stability a rastu. Následne sa vyžaduje prijatie dodatočných
           opatrení. Okrem toho, ak sa dostavia inflačné a mzdové tlaky, je potrebná prísnejšia
           fiškálna politika, ako sa plánuje v programe, aby sa predišlo „prehriatiu ekonomiky“.

     (7)   Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, Poľsko sa zdá byť vystavené
           minimálnym rizikám. Podľa prognóz z roku 2005 založených na spoločnej metodike
           vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet z dlhodobého hľadiska patrí medzi najnižšie

SK                                                8                                                  SK
 ---pagebreak---             v rámci EÚ. Od roku 2008 sa však sociálne dávky nebudú indexovať len na základe
            spotrebiteľských cien, ale čiastočne aj podľa miezd, čo z dlhodobého hľadiska zvýši
            výdavky. Napriek tomu, že stav rozpočtu v roku 2007 s nízkym primárnym
            štrukturálnym deficitom je lepší, ako bol východiskový stav predchádzajúceho
            programu, predstavuje riziko pre udržateľnosť verejných financií aj bez toho, aby sa
            zohľadnil dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Ďalšia konsolidácia
            verejných financií zahŕňajúca reformu predčasného odchodu do dôchodku (zavádzanie
            „premosťujúcich dôchodkov“, ktoré obmedzia predčasný odchod do dôchodku len na
            namáhavé povolania) tak, ako sa predpokladá v konvergenčnom programe, by prispela
            k stimulovaniu pracovnej činnosti a zamestnanosti, ako aj k zníženiu rizík
            udržateľnosti verejných financií.

     (8)    Konvergenčný program sa zdá byť v súlade so správou o vykonávaní národného
            programu reforiem z októbra 2007. V oboch programoch sa konkrétne plánuje reforma
            predčasného odchodu do dôchodku a sociálnych dávok pre postihnutých, reforma
            sociálneho fondu pre poľnohospodárov, reforma zdravotníctva, reorganizácia
            a decentralizáciu verejných financií, rozpočtovanie viacročných projektov.
            Konvergenčný program však nezahŕňa kvalitatívne vyhodnotenie celkového dosahu
            správy o vykonávaní národného programu reforiem z októbra 2007 v rámci
            strednodobej fiškálnej stratégie (prehodnotenie napr. vplyvu potenciálneho rastu
            a zamestnanosti). Program však poskytuje systematickú informáciu o priamych
            rozpočtových nákladoch na hlavné reformy navrhované v národnom programe
            reforiem.

     (9)    Rozpočtová stratégia v konvergenčnom programe je čiastočne v súlade
            so všeobecnými usmerneniami pre hospodárske politiky jednotlivých štátov, ktoré sú
            súčasťou integrovaných usmernení v oblasti rozpočtových politík vydaných v rámci
            Lisabonskej stratégie. Zatiaľ čo program predpokladá pokračovanie rozpočtovej
            konsolidácie, ďalšie mechanizmy na zlepšenie kontroly výdavkov neuvádza.

     (10)   Pokiaľ ide o náležitosti týkajúce sa poskytovania údajov v zmysle kódexu správania
            pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky
            v nepovinných údajoch.

     Celkovo možno zhodnotiť, že po odstránení deficitu verejných financií v roku 2007 a pri
     zachovaní deficitu a dlhu pod referenčnými hodnotami 3 % resp. 60 % HDP sa v programe
     predpokladá zhoršenie salda verejných financií o 0,5 percentuálneho bodu HDP v roku 2008
     a odloženie vývoja smerom k strednodobému cieľu v nasledujúcich rokoch v kontexte
     očakávaného priaznivého hospodárskeho rastu. Predpokladané štrukturálne zhoršenie
     o takmer 0,5 percentuálneho bodu HDP v roku 2008 nie je v súlade s Paktom stability a rastu.
     Vzhľadom na riziká obsiahnuté v rozpočtových cieľoch na obdobie od roku 2009, najmä z
     dôvodu nedostatočnej špecifikácie opatrení, sa strednodobý cieľ nemusí dosiahnuť v roku
     2011, tak ako sa plánuje v programe. Okrem toho, ak sa dostavia inflačné tlaky, je nevyhnutná
     prísnejšia fiškálna politika, ako sa predpokladá v programe. Pokiaľ ide o dlhodobú
     udržateľnosť verejných financií, Poľsko sa zdá byť vystavené minimálnym rizikám, ale
     systém predčasného odchodu do dôchodku potrebuje reformu.

     Na základe vyššie uvedeného hodnotenia a z dôvodu potreby zabezpečenia dlhodobej
     udržateľnosti verejných financií sa Poľsko vyzýva, aby využilo priaznivé podmienky
     hospodárskeho rastu na urýchlenie štrukturálnych zmien smerom k strednodobému cieľu,
     predovšetkým s cieľom potlačenia možných inflačných tlakov v nasledujúcich rokoch

SK                                                9                                                  SK
 ---pagebreak---      využitím mimoriadnych príjmov a nespotrebovaných zdrojov pre zníženie deficitu v roku
     2008 a špecifikovaním a zavádzaním opatrení, predovšetkým na strane výdavkov.

SK                                            10                                             SK
 ---pagebreak---             Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz
                                                               2006       2007      2008       2009       2010
                                         KP Mar 2008             6,2        6,5       5,5        5,0         5,0
              Reálny HDP
                                         KOM Apr 2008            6,2        6,5       5,3        5,0        n.a.
               (% zmena)
                                          KP Nov 2006            5,4        5,1       5,1        5,6        n.a.
                                         KP Mar 2008             1,3        2,6       3,5        2,9         2,5
           inflácia HISC (%)
                                         KOM Apr 2008            1,3        2,6       4,3        3,4        n.a.
                   (%)
                                          KP Nov 2006            1,4        2,1       2,5        2,5        n.a.
                                         KP Mar 2008             0,5        1,1       0,7       −0,2       −0,9
         Produkčná medzera1                KOM Apr
                                                                 0,6        1,2       0,5       −0,7        n.a.
       (% z potenciálneho HDP)               20082
                                          KP Nov 2006           0,5        0,5        0,3        0,4        n.a.
             Čisté pôžičky               KP Mar 2008           −2,6       −2,6       −3,5       −4,2       −4,6
     poskytnuté/prijaté v porovnaní      KOM Apr 2008          −2,5       −2,6       −2,3       −3,6        n.a.
      so zvyškom sveta (% z HDP)
               (% HDP)                    KP Nov 2006          −1,6       −1,8       −2,2       −2,7        n.a.
                                         KP Mar 2008           −3,8       −2,0       −2,5       −2,0       −1,5
        Saldo verejných financií
                                         KOM Apr 2008          −3,8       −2,0       −2,5       −2,6        n.a.
               (% HDP)
                                          KP Nov 2006          −3,9       −3,4       −3,1       −2,9        n.a.
                                         KP Mar 2008           −1,1        0,2       −0,2        0,3         0,8
             Primárne saldo
                                         KOM Apr 2008          −1,1        0,6        0,2        0,1        n.a.
                (% HDP)
                                          KP Nov 2006          −1,5       −1,0       −0,7       −0,6        n.a.
                                         KP Mar 2008           −4,0       −2,4       −2,8       −1,9       −1,1
       Cyklicky upravené saldo2
              (% HDP)                    KOM Apr 2008          −4,0       −2,5       −2,7       −2,3        n.a.
                                          KP Nov 2006          −4,1       −3,6       −3,2       −3,0        n.a.
                                         KP Mar 2008           −4,0       −2,4       −2,8       −1,9       −1,1
           Štrukturálne saldo3
                                         KOM Apr 2008          −4,0       −2,5       −2,7       −2,3        n.a.
                (% HDP)
                                          KP Nov 2006          −4,1       −3,6       −3,2       −3,0        n.a.
                                         KP Mar 2008           47,6       44,9       44,2       43,3       42,3
           Hrubý verejný dlh
                                         KOM Apr 2008          47,6       45,2       44,5       44,1        n.a.
              (% HDP)
                                          KP Nov 2006          48,9       50,0       50,3       50,2        n.a.
     Poznámky:
     1
       Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe
     informácií v programoch.
     2
       Založené na odhadovanom potenciálnom raste 5,2 %, 5,9 %, 6,0 % resp. 6,2 % v období rokov 2006-2009.
     3
       Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia
     nie sú súčasťou najnovšieho programu a jesennej predpovede útvarov Komisie.

     Zdroj:
     Konvergenčný program (KP); Predpoveď útvarov Komisie z jari 2008 (KOM); výpočty útvarov Komisie

SK                                                       11                                                        SK


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0025

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 - 2008  /* SEK/2006/0025 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2006SEK(2006) 25 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 – 2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na podstate zdravých verejných financií ako prostriedkov posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevnení fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa zvýšiť jeho hospodársku podporu a efektívnosť, ako aj zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1],ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť svoje programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Českej republiky bol predložený v máji 2004. Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila Rada, v súlade s nariadením, stanovisko k tomuto programu 5. júla 2004. Podľa rovnakého postupu sú aktualizované programy stability a konvergenčné programy hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, prípadne ich môže preskúmať aj Rada.Je potrebné, aby členské štáty v týchto programoch špecifikovali svoj strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, spolu s hospodárskymi predpokladmi. V náväznosti na reformu paktu by mal byť rozlíšený strednodobý cieľ pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, aj pokiaľ ide o fiškálne riziko ohrozujúce udržateľnosť. Ďalšou stránkou reformy je potreba dosiahnutia symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas cyklu prostredníctvom zvýšenej rozpočtovej disciplíny v ekonomických dobrých časoch, zatiaľ čo v prípade dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa alebo od postupu pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu by sa mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť.Pri zohľadnení ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel[2], spoločne dohodnutej metodiky odhadov potenciálneho výkonu a cyklicky upravených sáld a všeobecných usmernení hospodárskej politiky, ktoré sú súčasťou integrovaných usmernení na obdobie rokov 2005 – 2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu konvergenčného programu Českej republiky a na základe svojho ďalej uvedeného hodnotenia prijala odporúčanie pre Radu k tomuto programu.Hodnotenie1.  Druhá aktualizácia konvergenčného programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 – 2008 bola predložená 24. novembra 2005. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru pre programy stability a konvergenčné programy uvedené v novom kódexe pravidiel a ustanovuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel.2.  Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Česká republika mala nadmerný deficit. Podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z toho istého dátumu musí byť nadmerný deficit upravený do roku 2008. Rada vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 – 2008 odporučila Českej republike, aby „na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je v rozpočte plánované, a aby prísne dodržiavala strednodobé výdavkové stropy pre ústrednú správu, ktoré budú právne záväzné od roku 2006“. Česká republika bola ďalej vyzvaná, aby „urýchlila realizáciu dôchodkovej reformy a aby uskutočnila reformu systému zdravotnej starostlivosti a zlepšila tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií“.3.  Po dosiahnutí pokroku v ekonomických reformách a stabilizácii v polovici 90-tych rokov Česká republika zaznamenala makroekonomickú nerovnováhu, ktorej výsledkom bola kríza v devízovej oblasti v máji 1997 a hospodárska recesia v rokoch 1997 – 1999. Rozsiahle štrukturálne reformy vo finančnom a v podnikateľskom sektore pomohli pri oživení hospodárstva od roku 2000. Odvtedy bol priemerný reálny ročný rast HDP približne na úrovni 3 % v porovnaní s priemerným reálnym ročným rastom v EÚ na úrovni 1,7 %.4.  Program obsahuje tri scenáre makroekonomických prognóz: „základný“, „optimistický“ a „pesimistický“ scenár. „Základný“ scenár je považovaný za východiskový scenár na posúdenie rozpočtových prognóz. V tomto programe sa očakáva, že ročný reálny HDP bude 4,8 % v roku 2005, 4,4 % v roku 2006 a v rokoch 2007 – 2008 mierne poklesne na úroveň 4,25 %. Toto je všeobecne v súlade s predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2005 na roky 2005 – 2007. Rast produkcie na rok 2008 mierne prevyšuje odhad potenciálneho rastu uskutočnený útvarmi Komisie. Predpoklady rastu, z ktorých program vychádza, preto možno v nadchádzajúcom roku považovať za pravdepodobné a priaznivé . Z dôvodu možného nadhodnotenia potenciálneho rastu sú cyklické podmienky pravdepodobne priaznivejšie než naznačujú programové prognózy. Očakáva sa zvýšenie inflácie z 1,5 % v roku 2005 na 2,2 % v roku 2006 a jej mierny pokles na úroveň 2,0 % v roku 2007. Tento stav sa zdá byť relatívne optimistický.5.  Po znehodnotení výmenného kurzu koruna/euro o takmer 15 % v období medzi júlom 2002 a februárom 2004 sa česká koruna pridala k regionálnemu trendu udržateľného zhodnocovania meny až do marca 2005 a jej hodnota voči euru opäť narástla približne o 12 %. Tento trend sa dočasne otočil v dôsledku znehodnotenia v období mesiacov marec – apríl 2005, ale koruna sa opäť začala zhodnocovať v júni 2005. Úrokové sadzby v Českej republike zostávajú nízke. Následne po ich znížení v druhej polovici roku 2004 sa počas väčšiny roku 2005 rozpätie voči eurozóne pohybovalo medzi 0 a 40 bázickými bodmi. V konvergenčnom programe sa uvádza, že Česká republika sa pripravuje na vstup do eurozóny v roku 2010 a opätovne sa v ňom potvrdzuje, že účasť v systéme ERM II by sa mala obmedziť na minimálnu dobu. Podľa orientačného kalendára na dosiahnutie plného členstva v eurozóne, ktorý nedávno vydalo ministerstvo financií, sa navrhuje možný vstup do systému ERM II v druhej polovici roku 2007.6.  Deficit verejných financií za rok 2005 sa odhaduje na 3,2 % HDP na základe predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, oproti cieľovému deficitu 4,7 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii. Očakáva sa, že na výsledný deficit bude mať vplyv najmä plnenie rozpočtu ústrednej správy, predovšetkým štátneho rozpočtu, ktorá zaznamenala (v hotovosti) vyššie príjmy, než boli plánované a nízku realizáciu výdavkov približne o 1,5 % HDP.7.  Táto aktualizácia sa zameriava na zníženie deficitu verejných financií pod hranicu 3 % HDP referenčnej hodnoty v roku 2008 podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady. Predovšetkým naznačuje zníženie deficitu o vyše 2 percentuálne body HDP v rozmedzí rokov 2005 a 2008 a primárneho deficitu o 2,3 percentuálneho bodu. Avšak, ak sa neberie do úvahy účinok dvoch jednorazových výdavkov v roku 2005, zlepšenie nominálneho deficitu počas tohto obdobia je iba na úrovni 1 percentuálneho bodu HDP. Zníženie deficitu počas programového obdobia predovšetkým odráža zníženie podielu výdavkov (o 2,3 percentuálneho bodu HDP), kým príjmy sú vo všeobecnosti nezmenené (-0,2 percentuálneho bodu). Verejnej spotreba a sociálne transfery sú výdavkovými položkami, ktoré by sa podľa plánu mali znížiť o viac ako jedno percento HDP. Predpokladá sa, že verejné investície výrazne vzrastú z úrovne 5 % HDP v roku 2004 na vyše 6 % HDP v roku 2008, čo je značne nad priemerom EÚ (2,5 % HDP v roku 2005). V porovnaní s predchádzajúcim programom aktualizácia z novembra 2005 vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy, hoci makroekonomický scenár, z ktorého vychádza, je značne lepší.8.  Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne odsúhlasenej metodiky by sa štrukturálne saldo malo počas programového obdobia iba mierne zlepšiť (o 0,5 percentuálneho bodu HDP). Plánované fiškálne úsilie je odsúvané na neskoršie obdobie a koncentruje sa na roky, v ktorých by mala byť produkčná medzera pozitívna. V roku 2006 sa očakáva zhoršenie fiškálnej pozície. Aktualizácia určuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície, ktorý je uvedený v Pakte stability a rastu v podobe štrukturálneho salda na úrovni „približne 1 % HDP“, ktoré by sa podľa očakávania malo dosiahnuť v roku 2012.9.  Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni deficitu približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečnostného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože adekvátne odráža mieru zadlženosti a dlhodobý priemerný potenciálny rast produkcie.10.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane, obozretné rozpočtové plánovanie naznačuje, že výsledky by mohli byť lepšie, ako sa plánuje (ako to bolo v prípade z roku 2004 a ako útvary Komisie rovnako očakávajú aj v roku 2005). Predpoklady rastu, o ktoré sa opierajú rozpočty boli zvyčajne reálne a predpoklady daňových elasticít obozretné. Rozpočtové výdavky navyše neboli vždy úplne realizované, najmä z dôvodu možnosti prenesenia nevyčerpaných rozpočtových prostriedkov z predošlých rozpočtových rokov. Na druhej strane sa v programe uvádza niekoľko (plánovaných) opatrení v oblasti sociálnych výdavkov, ktoré by skôr spôsobili nárast výdavkov než ich pokles v tejto výdavkovej kapitole, ako sa predpokladá v programe. V roku 2004 boli navyše prenesené rozpočtové výdavky v celkovej výške viac než 1 % HDP a útvary Komisie očakávajú ďalší nárast ich objemu. Ak by sa okrem všetkých rozpočtových výdavkov, ktoré nemôžu byť vyňaté najmä vo volebnom roku 2006, tieto prenesené značné rozpočtové prostriedky vyčerpali, rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, než sa plánovalo, najmä v roku 2006. Okrem toho sa zdá, že predpoklady rastu v poslednom roku tohto programu sú priaznivé.11.  Vzhľadom na toto posúdenie rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je podľa odporúčania Rady v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ktorý je posledným rokom programu. Plánovaný postup štrukturálnych úprav by však mohol byť posilnený, najmä ak sa zohľadní možnosť oveľa lepšieho výsledku v roku 2005 a úprava perspektív rastu smerom hore.12.  V období rokov 2005 až 2008 sa očakáva, že verejný dlh vzrastie o 0,5 percentuálneho bodu HDP a v roku 2008 dosiahne úroveň takmer 38 % HDP, teda dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP. Predpokladá sa, že negatívny účinok primárneho deficitu bude vo veľkej miere vykompenzovaný pozitívnym efektom snehovej gule, podľa ktorého by mal záporný príspevok mierne narastajúcej implicitnej úrokovej sadzby prevažovať nad kompenzáciou spôsobenou pokračovaním vysokého nominálneho rastu HDP. Očakáva sa taktiež zmierňujúci účinok kapitálového vyrovnávania na rast dlhu.13.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Česká republika je vážne ohrozená predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím obyvateľstva. Zatiaľ čo je miera zadlženosti v súčasnosti relatívne nízka z pohľadu EÚ, v dlhodobých prognózach do roku 2050 prispieva vysoký deficit k rastúcej miere zadlženosti, ktorá zvyšuje riziko pre udržateľnosť dlhu. Súčasne sa očakáva, že plánované značné zvyšovanie výdavkov na dôchodkový systém počas výhľadového obdobia výrazne zaťaží verejné financie. Dôkladná implementácia plánovanej konsolidácie verejných financií počas strednodobého obdobia a ďalšie posilňovanie rozpočtovej pozície spolu s ďalšími štrukturálnymi reformami na zmiernenie nárastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä na dôchodkový systém a zdravotnú starostlivosť, sa zdajú byť kľúčovými faktormi pri zmierňovaní rizík pre udržateľnosť verejných financií[3].14.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Program predpokladá korekciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaniami Rady. Taktiež obsahuje opatrenia podporujúce rozdelenie zdrojov zameraných na rast a zamestnanosť, najmä prostredníctvom zníženia vplyvu verejného sektora na hospodárstvo a posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu. Zatiaľ čo vláda si je vedomá problému dlhodobej udržateľnosti, program neobsahuje žiadne konkrétne kroky na riešenie tejto otázky.15.  Národný reformný program Českej republiky predložený 14. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta určuje dlhodobú udržateľnosť ako hlavnú výzvu s následkami na verejné financie. Rozpočtové vplyvy obmedzeného množstva konkrétnych reformných opatrení špecifikovaných v Národnom reformnom programe sa odrážajú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá Národný reformný program. Konvergenčný program predovšetkým načrtáva opatrenia na podporu rastu a voľných pracovných miest prostredníctvom zmien v štruktúre príjmov a výdavkov (najmä posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu a znížením spotreby verejnej správy a transferov) a prostredníctvom uprednostňovania výdavkov verejných financií, ale neobsahuje žiadne konkrétne reformné opatrenia na riešenie otázky dlhodobej udržateľnosti. Program ďalej predpokladá posilňovanie úlohy strednodobých výdavkových stropov uplatňovaním záväzných princípov na výdavkové kapitoly štátneho rozpočtu a štátnych fondov a zahrnutím orgánov miestnej správy do rozpočtového plánovania.Vzhľadom na uvedené hodnotenie a podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z 5. júla 2004 by pre Českú republiku bolo vhodné, aby:i) zvýšila úsilie pri štrukturálnej úprave rozpočtu, vzhľadom na malé rozpätie pod referenčnou hodnotou plánovanou na rok 2008 (ktorý je konečným termínom pre korekciu nadmerného deficitu) a s cieľom využiť v plnom rozsahu výhodu vyplývajúcu z úpravy perspektív rastu smerom hore v porovnaní s perspektívami, z ktorých vychádzajú odporúčania Rady;ii) zlepšila kvalitu rozpočtového plánovaniam najmä prostredníctvom analyzovania prípadov značného prenesenia rozpočtových výdavkov a posilnenia strednodobých výdavkových stropov;iii) zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä urýchlením dôchodkovej reformy a realizáciu reformy systému zdravotnej starostlivosti.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 – 2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii,[4] najmä na článok 9 ods. 3 tohto nariadenia,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:16.  Dňa [24. januára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Českej republiky na obdobie rokov 2005 až 2008. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru pre programy stability a konvergenčné programy, ktorá je uvedená v novom kódexe pravidiel, a ustanovuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov predpísaných v novom kódexe pravidiel.17.  Po dosiahnutí pokroku v ekonomických reformách a stabilizácii v polovici 90-tych rokov Česká republika zaznamenala makroekonomickú nerovnováhu, ktorej výsledkom bola kríza v devízovej oblasti v máji 1997 a hospodárska recesia v rokoch 1997 – 1999. Rozsiahle štrukturálne reformy vo finančnom a v podnikateľskom sektore pomohli pri oživení hospodárstva od roku 2000. Odvtedy bol priemerný reálny ročný rast HDP približne na úrovni 3 % v porovnaní s priemerným reálnym ročným rastom v EÚ na úrovni 1,7 %. V prípade makroekonomických a rozpočtových prognóz obsahuje program tri rôzne scenáre: „optimistický“, „základný“, a „pesimistický“ scenár. „Základný“ scenár je považovaný za východiskový scenár na posúdenie rozpočtových prognóz, pretože sa zdá, pri je posúdení voči súčasným dostupným informáciám, že vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu, ktoré sú v nadchádzajúcom roku priaznivé. Predpokladá, že reálny rast HDP mierne klesne z úrovne 4,8 % v roku 2005 na hodnotu 4,3 % v priemere počas zvyšného programového obdobia. Z dôvodu možného nadhodnotenia potenciálneho rastu sú cyklické podmienky pravdepodobne priaznivejšie než naznačujú programové prognózy. Programové plány sa v prípade inflácie zdajú byť mierne nízke.18.  Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Česká republika mala nadmerný deficit. Podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady z 5. júla 2004 musí byť nadmerný deficit odstránený do roku 2008. Rada vo svojom stanovisku z 18. januára 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu Českej republiky na obdobie rokov 2005 až 2008 odporučila Českej republike, aby „na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je plánované v rozpočte a aby prísne dodržiavala strednodobé výdavkové stropy pre ústrednú správu, ktoré budú právne záväzné od roku 2006“. Česká republika bola ďalej vyzvaná, aby „urýchlila realizáciu dôchodkovej reformy a aby uskutočnila reformu systému zdravotnej starostlivosti a zlepšila tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií“.19.  Deficit verejných financií na rok 2005 sa odhaduje na úrovni 3,2 % HDP na základe predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, oproti cieľovému deficitu 4,7 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii. Očakáva sa, že na výsledný deficit bude mať vplyv najmä plnenie rozpočtu ústrednej správy, predovšetkým štátneho rozpočtu, ktorá zaznamenala vyššie príjmy, než boli plánované a nízku realizáciu výdavkov približne o 1,5 % HDP.20.  Táto aktualizácia sa zameriava na zníženie deficitu verejných financií pod hranicu 3 % HDP referenčnej hodnoty v roku 2008 podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady. Predovšetkým naznačuje zníženie deficitu o vyše 2 percentuálne body HDP v rozmedzí rokov 2005 a 2008 a primárneho deficitu o 2,3 percentuálneho bodu. Avšak, ak sa neberie do úvahy účinok dvoch jednorazových výdavkov v roku 2005, zlepšenie nominálneho deficitu počas tohto obdobia je iba na úrovni 1 percentuálneho bodu HDP. Zníženie deficitu počas programového obdobia predovšetkým odráža zníženie podielu výdavkov (o 2,3 percentuálneho bodu HDP), kým príjmy sú vo všeobecnosti nezmenené (- 0,2 percentuálneho bodu). Verejnej spotreba a sociálne transfery sú výdavkovými položkami, ktoré by sa podľa plánu mali znížiť o viac ako jedno percento HDP. Predpokladá sa, že verejné investície výrazne vzrastú z úrovne 5 % HDP v roku 2004 na vyše 6 % HDP v roku 2008, čo je značne nad priemerom EÚ (2,5 % HDP v roku 2005). V porovnaní s predchádzajúcim programom aktualizácia z novembra 2005 vo všeobecnosti potvrdzuje plánované úpravy, hoci makroekonomický scenár, z ktorého vychádza, je značne lepší.21.  Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorázových alebo dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, o 0,5 % HDP. Program stanovuje strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície pri úrovni štrukturálneho deficitu „približne“ 1 % HDP, ktorý nemá v úmysle dosiahnuť počas programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ programu je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná pri úrovni deficitu približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečnostného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože adekvátne odráža mieru zadlženosti a dlhodobý priemerný potenciálny rast produkcie.22.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami v programe sú značne vyvážené. Na jednej strane, obozretné rozpočtové plánovanie naznačuje, že výsledky by mohli byť lepšie, ako sa plánuje (ako to bolo v prípade z roku 2004 a ako útvary Komisie rovnako očakávajú aj v roku 2005). Predpoklady rastu, o ktoré sa opierajú rozpočty boli zvyčajne reálne a predpoklady daňových elasticít obozretné. Rozpočtové výdavky navyše neboli vždy úplne realizované, najmä z dôvodu možnosti prenesenia nevyčerpaných rozpočtových prostriedkov z predošlých rozpočtových rokov. Na druhej strane sa v programe uvádza niekoľko (plánovaných) opatrení v oblasti sociálnych výdavkov, ktoré by skôr spôsobili nárast výdavkov než ich pokles v tejto výdavkovej kapitole, ako sa predpokladá v programe. V roku 2004 boli navyše prenesené rozpočtové výdavky v celkovej výške viac než 1 % HDP a útvary Komisie očakávajú ďalší nárast ich objemu. Ak by sa okrem všetkých rozpočtových výdavkov, ktoré nemôžu byť vyňaté najmä vo volebnom roku 2006, tieto prenesené značné rozpočtové prostriedky vyčerpali, rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, než sa plánovalo, najmä v roku 2006. Okrem toho sa zdá, že predpoklady rastu v poslednom roku tohto programu sú priaznivé.23.  Vzhľadom na toto posúdenie rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je podľa odporúčania Rady v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2008, ktorý je posledným rokom programu. Plánovaný postup štrukturálnych úprav by však mohol byť posilnený, najmä ak sa zohľadní možnosť oveľa lepšieho výsledku v roku 2005 a úprava perspektív rastu smerom hore.24.  Odhaduje sa, že miera zadlženosti v roku 2005 dosiahla úroveň 37,4 % HDP, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá, že sa miera zadlženosti v programovom období zvýši o 0,5 percentuálneho bodu.25.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Česká republika je vážne ohrozená predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím obyvateľstva. Zatiaľ čo je miera zadlženosti v súčasnosti z pohľadu EÚ relatívne nízka, v dlhodobých prognózach do roku 2050 prispieva vysoký deficit k rastúcej miere zadlženosti, ktorá zvyšuje riziko pre udržateľnosť dlhu. Súčasne sa očakáva, že plánované značné zvyšovanie výdavkov na dôchodkový systém počas výhľadového obdobia výrazne zaťaží verejné financie. Dôkladná implementácia plánovanej konsolidácie verejných financií počas strednodobého obdobia a ďalšie posilňovanie rozpočtovej pozície spolu s ďalšími štrukturálnymi reformami na zmiernenie nárastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, najmä na dôchodkový systém a zdravotnú starostlivosť, sa zdajú byť kľúčovými faktormi pri zmierňovaní rizík pre udržateľnosť verejných financií[5].26.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Program predpokladá korekciu nadmerného deficitu v súlade s odporúčaniami Rady. Taktiež obsahuje opatrenia podporujúce rozdelenie zdrojov zameraných na rast a zamestnanosť, najmä prostredníctvom zníženia vplyvu verejného sektora na hospodárstvo a posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu. Zatiaľ čo vláda si je vedomá problému dlhodobej udržateľnosti, program neobsahuje žiadne konkrétne kroky na riešenie tejto otázky.27.  Národný reformný program Českej republiky predložený 14. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta určuje dlhodobú udržateľnosť ako hlavnú výzvu s následkami na verejné financie. Rozpočtový vplyv obmedzeného množstva konkrétnych reformných opatrení špecifikovaných v Národnom reformnom programe sa odrážajú v rozpočtových prognózach konvergenčného programu. Opatrenia v oblasti verejných financií plánované v konvergenčnom programe sú v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá Národný reformný program. Konvergenčný program predovšetkým načrtáva opatrenia na podporu rastu a voľných pracovných miest prostredníctvom zmien v štruktúre príjmov a výdavkov (najmä posunom daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu a znížením spotreby verejnej správy a transferov) a prostredníctvom uprednostňovania výdavkov verejných financií, ale neobsahuje žiadne konkrétne reformné opatrenia na riešenie otázky dlhodobej udržateľnosti. Program ďalej predpokladá posilňovanie úlohy strednodobých výdavkových stropov uplatňovaním záväzných princípov na výdavkové kapitoly štátneho rozpočtu a štátnych fondov a zahrnutím orgánov miestnej správy do rozpočtového plánovania.Vzhľadom na uvedené hodnotenie a podľa článku 104 ods. 7 odporúčania Rady by Česká republika mala:i) zvýšiť úsilie pri štrukturálnej úprave rozpočtu, vzhľadom na malé rozpätie pod referenčnou hodnotou plánovanou na rok 2008 (ktorý je konečným termínom pre korekciu nadmerného deficitu) a s cieľom využiť v plnom rozsahu výhodu vyplývajúcu z úpravy perspektív rastu smerom hore v porovnaní s perspektívami, z ktorých vychádzajú odporúčania Rady;ii) zlepšiť kvalitu rozpočtového plánovaniam najmä prostredníctvom analyzovania prípadov značného prenesenia rozpočtových výdavkov a posilnenia strednodobých výdavkových stropov;iii) zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä urýchlením dôchodkovej reformy a realizáciu reformy systému zdravotnej starostlivosti.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | KP nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |KOM nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | neuv. |KP dec. 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | neuv. |Inflácia HICP (v %) | KP nov. 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |KOM nov. 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | neuv. |KP dec. 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | neuv. |Produkčná medzera (v % potenciálneho HDP) | KP nov. 20051 | -1,9 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 |KOM nov. 20055 | -1,4 | -0,2 | 0,6 | 1,2 | neuv. |KP dec. 20041 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | 0,3 | neuv. |Saldo verejných financií (v % HDP) | KP nov. 2005 | -3,0 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 |KOM nov. 2005 | -3,0 | -3,2 | -3,7 | -3,3 | neuv. |KP dec. 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | neuv. |Primárne saldo (v % HDP) | KP nov. 2005 | -1,8 | -3,5 | -2,5 | -2,0 | -1,2 |KOM nov. 2005 | -1,8 | -1,9 | -2,3 | -1,9 | neuv. |KP dec. 2004 | -4,0 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | neuv. |Cyklicky-upravené saldo (v % HDP) | KP nov. 20051 | -2,4 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |KOM nov. 2005 | -2,5 | -3,1 | -3,9 | -3,8 | neuv. |KP dec. 20041 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Štrukturálne saldo (v % HDP) | KP nov. 20053 | -1,9 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |KOM nov. 20054 | -2,0 | -2,0 | -3,9 | -3,8 | neuv. |KP dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (v % HDP) | KP nov. 2005 | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |KOM nov. 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | neuv. |KP dec. 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a ostatných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia z fiškálneho oznámenia (0,5 % v roku 2004) a z programu (1,1 % v roku 2005); spôsobujúce v oboch prípadoch nárast deficitu. 4 Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia z predpovedí útvarov Komisie z jesene roku 2005 (0,5 % HDP v roku 2004, 1,1 % v roku 2005; spôsobujúce v oboch prípadoch nárast deficitu). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,5 %; 3,5 %; 3,6 % a 3,7 % v období rokov 2004 až 2007. Zdroj: Konvergenčný program (KP); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám implementácie Paktu stability a rastu a usmernenia k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN z 11 októbra 2005.[3] Podrobné informácie o dlhodobej udržateľnosti sú poskytnuté v technickom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie, ktoré bude zverejnené na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[5] Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú poskytnuté v technickom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie, ktoré bude zverejnené na internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm