Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0145

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2004-2008  /* SEK/2005/0145 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 2.2.2005SEK(2005) 145 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2004-2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č.1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že účastnícke členské štáty, t.j. tie, ktoré prijali jednotnú menu, mali do 1. marca 1999 predložiť Rade a Komisii programy stability. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia mala Rada preskúmať každý program stability na základe hodnotenia pripraveného Komisiou a výborom zriadeným článkom 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, Rada po preskúmaní programu vydala svoje stanovisko. Podľa tohto nariadenia je potrebné, aby členské štáty poskytli ročné aktualizácie svojich programov stability, ktoré môžu byť takisto predmetom skúmania Rady v súlade s tými istými postupmi.V prípade Nemecka Komisia začala dňa 19. novembra 2002 postup pri nadmernom deficite a 21. januára 2003 Rada rozhodla, že Nemecko má nadmerný deficit. Rada zároveň odporučila Nemecku, aby stav nadmerného deficitu eliminovala najneskôr v roku 2004. Po záveroch Rady z 25. novembra 2003 a po rozhodnutí Európskeho súdneho dvora z 13. júla 2004 Komisia vo svojom oznámení Rade zo 14. decembra 2004[2] dospela k záveru, že rok 2005 by sa mal považovať za príslušný termín na korekciu nadmerného deficitu. Komisia takisto usúdila, že opatrenia, ktoré Nemecko uskutočnilo, sú všeobecne v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2005 a v rámci postupu pri nadmernom deficite nie sú v danej situácii potrebné žiadne ďalšie opatrenia. Komisia však naznačila, že ak by sa v neskoršej fáze implementácie plánovaných korekčných opatrení objavili nejaké nedostatky, musela by Rade odporučiť, aby zintenzívnila rozpočtový dohľad a podnikla náležité opatrenia podľa ustanovení zmluvy a Paktu stability a rastu. Toto stanovisko potvrdili aj závery predsedníctva Rady ECOFIN z 18. januára 2005. Nemecko opätovne potvrdilo svoje odhodlanie uskutočniť všetky opatrenia potrebné na to, aby znížilo deficit pod 3 % HDP v roku 2005 a udržalo ho pod úrovňou 3 % aj v roku 2006.Dňa 4. januára 1999 predložilo Nemecko svoj prvý program stability na obdobie rokov 1998-2002 a 15. marca 1999[3] ho Rada vyhodnotila. Aktualizácie boli predložené každý ďalší rok. Najnovšiu aktualizáciu svojho programu stability predložilo Nemecko dňa 1. decembra 2004. Útvary Komisie uskutočnili technické hodnotenie tejto aktualizácie s prihliadnutím na výsledky ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2004 a so zreteľom na kódex pravidiel[4], spoločne odsúhlasenej metodiky na odhad potenciálneho výkonu a cyklicky upraveného salda, na odporúčania všeobecných usmernení hospodárskych politík na obdobie rokov 2003-2005 a na princípy zakotvené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[5]. Z uvedeného hodnotenia vyplynuli tieto zistenia:-  Nemecká vláda prijala aktualizáciu programu stability Nemecka 1. decembra 2004. Pokrýva obdobie rokov 2004 až 2008. Program je v plnom rozsahu v súlade s požadovanými údajmi „Kódexu pravidiel pre obsah a formát programov stability a konvergenčných programov“. Nedostatky sa vzťahujú na (i) informácie o externých odhadoch, (ii) spájanie nezlučiteľných údajov (účinky politiky sa na niektorých miestach porovnávajú s východiskovou pozíciou, ktorá čitateľovi nie je známa, a inde zase s rokom 2004 ako rokom referenčným); (iii) uvádzanie približných čísel pri kľúčových údajoch. Isté zlepšenia však boli zaznamenané, najmä pokiaľ ide detaily, napr. používanie ESA 95 ako konzistentný štatistický rámec v častiach o makroekonomickom scenári a rozpočtových prognózach.-  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá rast reálneho HDP na úroveň 1,7 % pre rok 2005, čo je prakticky bez zmeny v porovnaní s očakávanou úrovňou 1,8 % v roku 2004. Tieto údaje, ktoré sú upravené dôsledkami podstatných kalendárnych vplyvov, znamenajú zrýchlenie rastu o ¾ percentuálneho bodu v roku 2005. Očakáva sa, že v posledných troch rokoch, ktoré program pokrýva, ostane rast na úrovni 2 % ročne. Podľa výpočtov útvarov Komisie s použitím spoločne odsúhlasenej metodiky na číselné údaje programu by bol rast reálneho HDP o niečo vyšší ako potenciál odhadovaný na priemernú hodnotu 1½ % v období rokov 2004-2008. Produkčná medzera by však až do roku 2008 naďalej ostala negatívna. Prognózy útvarov Komisie na rok 2005 sú pomerne menej priaznivé ako prognózy programu a od uverejnenia predpovede útvarov Komisie na jeseň sa klesajúce riziká zvýšili. Zatiaľ čo prognózy rastu reálneho HDP predpokladajú v aktualizácii klesajúce riziko na rok 2005, pre ďalšie roky sa zdajú byť hodnoverné. Deflátor HDP, z ktorého táto predpoveď vychádza, sa zdá byť trochu vysoký a môže znamenať nadhodnotenie daňových príjmov ku koncu programového obdobia.-  Tak ako v predchádzajúcich aktualizáciách, strednodobá rozpočtová stratégia sa zameriava na vyváženosť medzi štrukturálnymi reformami, konsolidáciou rozpočtu a cyklickou stabilizáciou. Program sa sústreďuje na zníženie deficitu verejných financií pod hranicu 3 % HDP v roku 2005 a na zabezpečenie plynulého poklesu v nasledujúcich rokoch. Prognózuje sa zníženie deficitu z 3,7 % HDP v roku 2004 na úroveň 2,9 % HDP v roku 2005, neskôr jeho plynulé znižovanie o ½ percentuálneho bodu HDP ročne až do 1½ % HDP v roku 2008. V porovnaní s predchádzajúcim programom nadväzuje súčasná aktualizácia na rovnaké opatrenia, hoci s oneskorením jedného roka, a to na základe scenára pomerne slabšieho rastu. Prognózuje sa výkyv primárneho salda z úrovne deficitu ½ % HDP v roku 2004 na prebytok vo výške 2 % HDP v roku 2008. Podľa výpočtov útvarov Komisie založených na programových prognózach a spoločne odsúhlasenej metodike by sa takisto zlepšilo cyklicky upravené saldo o 0,6 percentuálneho bodu v roku 2005, avšak len o 0,3 percentuálneho bodu ročne v rokoch 2007 a 2008 pri dosiahnutí úrovne -1,3 % HDP v roku 2008. Takmer vyrovnaný stav rozpočtu by sa preto nedosiahol ani do posledného roku programu.-  Ako sa dá usudzovať na základe terajších informácií, opatrenia oznámené nemeckými orgánmi v novembri 2004 by mali stačiť na zníženie deficitu na 2,9 % HDP v roku 2005 oproti hodnote 3,4 %, ktorú prognózovali útvary Komisie vo svojej jesennej predpovedi v októbri 2004. Vznikajú tu však dve hlavné riziká. Po prvé, rast môže byť nižší než sa predpokladá. Po druhé, výdavky na sociálne transfery sa môžu zvýšiť z iných dôvodov ako je nepredpokladane nízky rast. Okrem toho o najdôležitejšom jednorázovom opatrení na zníženie deficitu musí rozhodnúť Eurostat. V období po roku 2005 ostáva rozpočtová situácia zraniteľná, hoci deficit verejných financií pravdepodobne ostane pod hranicou 3 % HDP. Rozpočtová pozícia vykreslená v aktualizácii sa javí ako nedostatočná na to, aby zaistila dosiahnutie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu týkajúceho sa takmer vyrovnaného alebo prebytkového stavu rozpočtu. Vzhľadom na zlepšenie cyklicky upraveného salda ku koncu programového obdobia o menej ako 0,5 percentuálneho bodu je úprava plánovaná v aktualizácii celkom malá, a to aj napriek zavedeniu významných štrukturálnych reforiem na pravdepodobné zníženie strednodobých výdavkov. Okrem toho sa pri horizonte programu zdá byť priebeh úpravy rozpočtu skôr optimistický, najmä pokiaľ ide o predpokladané prebytky systému sociálneho zabezpečenia. Odhad daňových príjmov od roku 2006 je zrejme takisto príliš priaznivý. Treba tiež poznamenať, že spomínané jednorázové opatrenia prijaté v novembri 2004 s cieľom znížiť deficit pod 3 % HDP v roku 2005 do istej miery oslabujú rozpočtový stav ku koncu programového obdobia i po ňom. Z hľadiska posúdenia rizika sa rozpočtová pozícia v programe nezdá byť dostatočná na to, aby zabezpečovala potrebné rozpätie proti prekročeniu prahovej hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch pred rokom 2008.-  Pomer zadlženia k HDP počas obdobia, ktoré program pokrýva, by podľa prognózy mal ostať nad hodnotou 60 % HDP. Po náraste o 6 percentuálnych bodov medzi rokmi 2001 až 2004 na úroveň 65½ % HDP sa prognózuje jeho pokles na hodnotu 65 % HDP do roku 2008. Prognózovaný priebeh zadlženia podlieha tým istým rizikám ako výška deficitu: akýmkoľvek sklzom vo výške deficitu by sa zníženie miery zadlženia posunulo až za rok 2007.-  Aktualizácia sumarizuje dôležité štrukturálne reformy zavedené na trhu práce ako súčasť „Agendy 2010“, ako aj v dôchodkovom systéme a v systéme zdravotnej starostlivosti. Tieto reformy sú hlavnou príčinou poklesu peňažných transferov o 2 % HDP a konečnej vládnej spotreby o 1½ percentuálneho bodu medzi rokmi 2004 až 2008. V roku 2005 sa zavádza nový systém sociálnych dávok, ktorý podnecuje nezamestnaných, aby si hľadali prácu, avšak ktorý úplne neodstraňuje nevýhody plynúce zo systému daní a dávok pri málo platenej práci . Udržateľnosť dôchodkového systému bola posilnená prepojením dôchodkov a sadzieb príspevkov na demografický vývoj. Čiastočne sa podarilo posilniť motiváciu na neskorší odchod do dôchodku a zlepšiť prenosnosť systémov dôchodkového pripoistenia. Reformy v sektore zdravotnej starostlivosti viedli v roku 2004 k podstatnému odľahčeniu výdavkov. Budúce tlaky na strane výdavkov zvládnu však len čiastočne.-  Zdá sa, že Nemecko je v pomerne výhodnej pozícii vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významným prvkom sú plánované rozpočtové náklady na starnúce obyvateľstvo. Avšak táto dlhodobá udržateľnosť závisí predovšetkým od dosiahnutia plánovanej konsolidácie rozpočtu v strednodobom výhľade. Už uzákonené štrukturálne reformy, hlavne reforma dôchodkového systému, pravdepodobne znížia dopad starnutia obyvateľstva na rozpočet. Očisťujúci vplyv prebiehajúcich reforiem na rozpočet však podlieha značným neistotám a aktualizácia pripúšťa, že sú potrebné ďalšie opatrenia na zvládnutie výdavkov predovšetkým v oblasti zdravotníctva.-  Hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii z roku 2004 je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík charakteristických pre jednotlivé krajiny v oblasti verejných financií. Konkrétne, v roku 2004 nedošlo k žiadnemu zníženiu cyklicky upraveného deficitu. Plánovaná strednodobá úprava cyklicky upraveného salda je od roku 2007 pod hodnotou ½ percentuálneho bodu HDP a okrem toho podlieha riziku. V období, ktoré program pokrýva, nepovedie k vyrovnanému stavu rozpočtu. A to i napriek skutočnosti, že Nemecko zaviedlo významné štrukturálne reformy týkajúce sa najmä trhu práce a dôchodkového systému, ktorými sa krajina dostala do pozície, z ktorej bude vedieť lepšie čeliť následkom starnutia populácie. Pre Nemecko je naďalej rozhodujúce, aby sa mobilizáciou nevyužitých rezerv v zamestnanosti dostalo do vyšších dráh skutočného a potenciálneho rastu.-  Vzhľadom na uvedené hodnotenie by bolo vhodné, aby Nemecko: (i) urobilo všetko potrebné na zabezpečenie korekcie nadmerného deficitu v roku 2005; (ii) uskutočnilo úpravy rozpočtu v období po roku 2005, ktoré umožnia dosiahnuť takmer vyrovnaný stav rozpočtu do konca programového obdobia; a (iii) pokračovalo v štrukturálnych reformách tak, aby si ešte viac zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä v systéme zdravotnej starostlivosti.* * *Na základe tohto hodnotenia prijala Komisia pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nemecka a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2004-2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[6], najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [17. februára 2005] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka, ktorý pokrýva obdobie rokov 2004-2008. Program je v plnom rozsahu v súlade s požadovanými údajmi revidovaného „Kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Program obsahuje väčšinou približné čísla, spája nezlučiteľné údaje a neposkytuje dostatočné informácie o exogénnych predpokladoch. Preto sa Nemecku adresuje vyzýva, aby zosúladilo svoje údaje s príslušnými požiadavkami.2.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 1,7 % pre rok 2005, čo je prakticky bez zmeny v porovnaní s očakávanou úrovňou 1,8 % v roku 2004. Tieto údaje, ktoré sú upravené dôsledkami podstatných kalendárnych vplyvov , však znamenajú zrýchlenie rastu o ¾ percentuálneho bodu v roku 2005. Očakáva sa, že v posledných troch rokoch programu ostane rast na úrovni 2 % ročne. Z momentálnej perspektívy sa scenár javí byť hodnoverný, hoci predpoveď rastu na rok 2005 je skôr priaznivá. Predpovede programu pre infláciu sa považujú za vysoké.3.  Rada dňa 21. januára 2003 rozhodla, že Nemecko má nadmerný deficit a odporučila jeho korekciu najneskôr do roku 2004. Avšak z dôvodov uvedených v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu o „situácii Nemecka a Francúzska týkajúcej sa ich záväzku podľa postupu pri nadmernom deficite po vydaní rozsudku Súdnym dvorom“ prijatom 14. decembra 2004[7] Komisia usúdila, že rok 2005 by mal byť považovaný za príslušný termín na korekciu nadmerného deficitu, keďže závery Rady z novembra 2003 mali právny účinok pokiaľ ich nezruší Súdny dvor. V súlade s týmto oznámením je prvotným cieľom rozpočtovej stratégie programu znížiť deficit pod 3 % HDP do roku 2005. Program sa takisto zameriava na plynulý pokles deficitu verejných financií v nasledujúcich rokoch. Prognózuje sa plynulé znižovanie o ½ percentuálneho bodu HDP ročne od roku 2005 tak, aby v roku 2008 dosiahol zaokrúhlenú hodnotu 1½ % HDP. Podľa výpočtov Komisie založených na programových prognózach a spoločne odsúhlasenej metodike by sa cyklicky upravený deficit znížil o niečo menej ako ½ percentuálneho bodu od roku 2005 na približne 1 % HDP v roku 2008. Tak ako v predchádzajúcich aktualizáciách, strednodobá rozpočtová stratégia sa zameriava na vyváženosť štrukturálnych reforiem, konsolidácie rozpočtu a cyklickej stabilizácie.4.  Na základe doterajších informácií, opatrenia oznámené nemeckými orgánmi v novembri 2004 by mali stačiť na zníženie deficitu na 2,9 % HDP v roku 2005 oproti hodnote 3,4 %, ktorú prognózovali útvary Komisie vo svojej jesennej predpovedi v októbri 2004. Rozpočtová situácia ostáva naďalej zraniteľná. Korekcia nadmerného deficitu si vyžaduje implementáciu všetkých plánovaných opatrení v plnom rozsahu, ako aj dodatočných opatrení v prípade nepriaznivého vývoja, ktorý by mohol ohroziť cieľový deficit, ktorým je hodnota pod 3 % HDP v roku 2005. V období po rokoch 2005 by mohol byť rozpočtový výsledok horší ako program prognózuje, hoci deficit verejných financií pravdepodobne ostane pod hranicou 3 % HDP. Vzhľadom na zlepšenie cyklicky upraveného salda ku koncu programového obdobia o menej ako 0,5 percentuálneho bodu je úprava plánovaná v aktualizácii celkom malá, a to aj napriek zavedeniu významných štrukturálnych reforiem na pravdepodobné zníženie strednodobých výdavkov. Okrem toho sa pri horizonte programu zdá byť priebeh úpravy rozpočtu skôr optimistický. Naviac jednorázové opatrenia oznámené v novembri 2004 s cieľom znížiť deficit pod 3 % HDP v roku 2005 do istej miery oslabujú rozpočtový stav ku koncu programového obdobia a po ňom.5.  Z hľadiska posúdenia rizika sa rozpočtová pozícia v programe nezdá byť dostatočná na to, aby zabezpečovala potrebné rozpätie proti prekročeniu prahovej hranice deficitu 3% HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch pred rokom 2008; ani na to, aby zaistila dosiahnutie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu týkajúceho sa takmer vyrovnaného rozpočtového stavu v rámci programového obdobia.6.  Odhaduje sa, že miera zadlženia dosiahla v roku 2004 65½ % HDP, čo je nad referenčnú hodnotu HDP vo výške 60 %, ktorú predpokladá zmluva. Program prognózuje, že miera zadlženia sa v rokoch 2005 a 2006 zvýši na 66 % a od roku 2007 začne klesať až na úroveň 65 % HDP v roku 2008. Avšak vzhľadom na už uvedené riziká rozpočtových cieľov bude vývoj miery zadlženia pravdepodobne menej priaznivý než sa predpokladá.7.  Zdá sa, že vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií je Nemecko v pomerne výhodnej pozícii, i napriek významným plánovaným rozpočtovým nákladom na starnúce obyvateľstvo. Avšak dlhodobá udržateľnosť závisí predovšetkým od dosiahnutia plánovanej konsolidácie rozpočtu v strednodobom výhľade. Už existujúce štrukturálne reformy „Agendy 2010“ a obzvlášť dôchodková reforma pravdepodobne znížia dopad starnutia obyvateľstva na rozpočet, hoci vplyv prebiehajúcich reforiem na zníženie výdavkov podlieha značným neistotám, najmä pokiaľ ide o oblasť zdravotníctva.8.  Hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii z roku 2004 je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík charakteristických pre jednotlivé krajiny v oblasti verejných financií. Konkrétne, v roku 2004 nedošlo k žiadnemu zníženiu cyklicky upraveného deficitu. Okrem toho, plánovaná strednodobá úprava cyklicky upraveného salda je od roku 2007 pod hodnotou ½ percentuálneho bodu HDP a naviac môže byť ohrozená. V období, ktoré program pokrýva, nepovedie k vyrovnanému stavu rozpočtu. A to i napriek skutočnosti, že Nemecko zaviedlo významné štrukturálne reformy týkajúce sa najmä trhu práce a dôchodkového systému, ktorými sa krajina dostala do pozície, z ktorej bude vedieť lepšie čeliť následkom starnutia populácie. Pre Nemecko je naďalej rozhodujúce, aby sa mobilizáciou nevyužitých rezerv v zamestnanosti dostalo do vyšších dráh skutočného a potenciálneho rastu.* * *Vzhľadom na uvedené zhodnotenie je Rada toho názoru, že Nemecko by malo:(i) urobiť všetko potrebné na zabezpečenie korekcie nadmerného deficitu v roku 2005;(ii) uskutočniť úpravy rozpočtu v období po roku 2005, ktoré umožnia dosiahnuť takmer vyrovnaný stav rozpočtu do konca programového obdobia; a(iii) pokračovať v štrukturálnych reformách tak, aby si ešte viac zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä v systéme zdravotnej starostlivosti.Tabuľka: Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz.2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 ¾ | 2 | 2 |COM okt. 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | -- | -- |PS jan. 2004 | 1,7 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | -- |HICP inflácia (%) | PS dec. 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |COM okt. 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | -- | -- |PS jan. 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2004 | -3 ¾ | -2,9 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |COM okt. 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | -- | -- |PS jan.2004 | -3 ¼ | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2004 | - ½ | 0 | ½ | 1 ½ | 2 |COM okt. 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | -- | -- |PS jan. 2004 | - ¼ | ½ | 1 | 1 ½ | -- |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20041 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |COM okt. 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | -- | -- |PS jan. 20041 | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | -- |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2004 | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 |COM okt. 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | -- | -- |PS jan. 2004 | 65 | 65 ½ | 65 ½ | 65 | -- |Poznámka: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. Zdroje: Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (COM) upravené tak, aby zahŕňali dodatočný rozpočtový balík predložený v novembri, porov. oznámenie Komisie Rade: „Situácia Nemecka a Francúzska týkajúca sa ich záväzku podľa postupu pri nadmernom deficite po vydaní rozsudku Súdnym dvorom“, 14. december 2004, COM(2004) 813; Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Dokument COM(2004) 813 zo 14.12.2004.[3] Ú. v. ES C 124, 5.5.1999.[4] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov odsúhlasené Radou ECOFIN dňa 10.7.2001.[5] COM(2002) 668, 27.11.2002.[6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[7] Dokument COM(2004) 813 zo 14.12.2004.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/9

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o novej stratégii pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Rada 12. júla 2011 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka Národného programu reforiem Bulharska na roky 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Bulharska na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia 23. novembra 2011 prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politík ex-ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu vyplývajúcu z mechanizmu varovania, v ktorej určila Bulharsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada 1. decembra 2011 prijala závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada 2. marca 2012 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj priority pre opatrenia na posilnenie rastu (v súlade so závermi Rady z 9. decembra 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu 2012). Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a riešenia sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (8)

               Európska rada 2. marca 2012 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Bulharsko 12. apríla 2012 predložilo svoj konvergenčný program na roky 2012 – 2015 a svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto posúdila, či je Bulharsko postihnuté makroekonomickou nerovnováhou. Komisia vo svojom hĺbkovom posúdení skonštatovala, že Bulharsko prežíva vnútornú makroekonomickú nerovnováhu, hoci nie nadmernú.

               (10)

               Podľa prvého oznámenia Bulharska z roku 2012 o deficite a dlhu na roky 2008 – 2011 v súvislosti s uplatňovaním postupu pri nadmernom deficite bol deficit verejných financií v roku 2011 pod úrovňou 3 % referenčnej hodnoty HDP stanovenej v zmluve. Okrem toho sa v prognóze útvarov Komisie z jari 2012 odhaduje, že deficit verejných financií zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve a že sa bude v prognózovanom období ďalej znižovať. V dôsledku toho, ako aj v súlade s ustanoveniami Paktu o stabilite a raste, prijala Komisia 30. mája 2012 odporúčanie na rozhodnutie Rady (5), v ktorom ruší rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu podľa článku 126 ods. 12 zmluvy.

               (11)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že v porovnaní s prognózou útvarov Komisie z jari 2012 je makroekonomický scenár na roky 2012 – 2013 tvoriaci základ rozpočtových prognóz v konvergenčnom programe, podľa ktorého dosiahne ročný rast v roku 2012 úroveň 1,4 % a v roku 2013 úroveň 2,5 %, optimistický. V prognóze útvarov Komisie z jari 2012 sa odhaduje rast HDP na úrovni 0,5 % v roku 2012 a na úrovni 1,9 % v roku 2013. Po odstránení nadmerného deficitu v roku 2011 je cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe dosiahnuť do konca programového obdobia takmer vyrovnaný rozpočtový stav, tak z hľadiska štrukturálnych, ako aj hlavných rozpočtových sáld. Došlo k miernej úprave strednodobého rozpočtového cieľa v štrukturálnom vyjadrení, a to z deficitu na úrovni 0,6 % HDP na deficit na úrovni 0,5 % HDP. Nový strednodobý rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda (6) plánuje Bulharsko dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ počas obdobia konvergenčného programu.
               V rokoch 2012 – 2014 by miera rastu štátnych výdavkov pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení zodpovedala referenčnej hodnote týkajúcej sa výdavkov uvedenej v Pakte o stabilite a raste, ale nezodpovedala by jej v roku 2015. Plánovaná fiškálna konsolidácia čelí viacerým rizikám vyplývajúcim z i) nižších príjmov vzhľadom na optimistický makroekonomický scenár a zo štruktúry rastu hospodárstva, ktoré je založené na daniach iba v menšej miere, a z ii) neefektívnosti vo verejnom sektore, najmä pokiaľ ide o dlhy v zdravotníctve, ktoré môžu viesť k značným tlakom na výdavky. Miera dlhu je pod úrovňou 60 % HDP a podľa konvergenčného programu sa očakáva, že v roku 2012 dosiahne takmer 20 % HDP a potom bude v priebehu programového obdobia klesať. V otázke daňovej disciplíny je čo zlepšovať a rozvoj v tejto oblasti by Bulharsku umožnil podporovať výdavky zamerané na podporu vyššieho rastu. Požiadavka zachovávať rozpočtový deficit pod úrovňou 2 % a obmedzovať verejné výdavky na 40 % HDP bola prijatá ako zmena a doplnenie zákona o rozpočtových pravidlách, ktorým sa posilnil záväzný charakter fiškálneho rámca a ktorým sa zlepšila predvídateľnosť rozpočtového plánovania. Výzvy však pretrvávajú v súvislosti s ďalším zlepšovaním obsahu strednodobého rozpočtového rámca a posilnením kvality vykazovania na akruálnom princípe, a to aj zlepšovaním kvality a včasnosti podávania správ štátnymi podnikmi a miestnymi orgánmi štátnej správy.

               (12)

               Vláda zaznamenala významný pokrok v otázke niektorých opatrení týkajúcich sa dôchodkovej reformy vrátane opatrení o vekovej hranici odchodu do dôchodku mužov a žien a v otázke dĺžky služby zamestnancov armády a polície. Riešenie nedostatkov týkajúcich sa primeranosti dôchodkového zabezpečenia však zostáva v strednodobom horizonte kľúčovou výzvou. V zmenách sa nepočíta s tým, že by bol zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku rovnaký pre mužov aj ženy. Nedostatky sa ukázali aj v otázke účinného znižovania možností zamestnancov odísť do predčasného dôchodku. Kľúčovou výzvou naďalej zostáva začlenenie osôb, ktoré neplatia odvody, ako aj sprísnenie kontrol a kritérií na prideľovanie invalidných dôchodkov.

               (13)

               Bulharsko je členským štátom Únie s najvyššou mierou osôb ohrozených vážnou hmotnou núdzou, pričom zvlášť postihnuté sú staršie osoby a deti. V tejto súvislosti sú potrebné komplexné opatrenia. Prioritou by malo byť zabezpečenie účinnejších sociálnych transferov. Z ekonomicky aktívnych Rómov je zamestnaná iba polovica. Nedávno prijatá národná stratégia pre integráciu Rómov sa zameriava na viacnásobné bariéry, ale ak má fungovať v rokoch 2012 až 2020, je potrebné posilniť ju podrobným akčným plánom.

               (14)

               Kríza mala mimoriadne silný vplyv na pracovníkov s nízkou kvalifikáciou (ktorí predstavujú najväčšiu skupinu nezamestnaných) a značne zvýšila mieru nezamestnanosti mladých ľudí. Okrem toho od roku 2009 sa dlhodobá nezamestnanosť zvyšovala výrazne rýchlejšie než inde v Únii a v zásade odrážala zvýšenie nepomeru medzi ponúkanou a požadovanou odbornou kvalifikáciou a nepomeru z geografického hľadiska, keďže strata pracovných miest sa dotkla predovšetkým pracovníkov s nízkou kvalifikáciou. Malo by sa podniknúť preskúmanie systému, ktorým sa stanovujú minimálne prahy príspevkov na sociálne zabezpečenie, aby sa vyvážila potreba znížiť objem nelegálnej práce a zabezpečiť, aby pracovníci s nízkou kvalifikáciou neboli vytlačení z trhu. Opatrenia, ktoré prijala vláda s cieľom zmraziť mzdové náklady vo verejnom sektore v rokoch 2010 – 2012, sú relevantnou a primeranou reakciou a prispievajú aj k priblíženiu nákladov práce k úrovniam produktivity. Bola spustená národná iniciatíva s cieľom komplexne riešiť otázku integrácie mladých ľudí na trhu práce. Verejné služby zamestnanosti majú ešte stále pomerne nízku kvalitu a mala by sa zintenzívniť odborná príprava zamestnancov, a to najmä v súvislosti s „rómskymi sprostredkovateľmi“. Sú potrebné ďalšie opatrenia na zlepšenie služieb, ktoré sa zaoberajú aktiváciou, hľadaním zamestnania, zosúladením ponuky a dopytu, rekvalifikáciou a individualizovanými službami pre osoby s nízkou kvalifikáciou.

               (15)

               Bulharsko má [podľa údajov programu medzinárodného hodnotenia žiakov OECD (PISA – Programme for International Student Assessment) 2009] v Únii najvyšší podiel slabých výsledkov v čítaní, matematike a vede, čo naznačuje existenciu značných štrukturálnych prekážok pri zabezpečovaní kvalitného vzdelávania. Nízka úroveň dosiahnutých výsledkov v oblasti vzdelávania je spojená so zlým prístupom k vzdelávaniu zo strany znevýhodnených skupín, predovšetkým rómskej populácie, nedostatočnou autonómiou škôl, nedostatkom stimulov k lepším výkonom, zlým vnútroštátnym systémom hodnotenia a s nedostatočnou zodpovednosťou. V oblasti vyššieho vzdelávania je pokrok stále veľmi obmedzený napriek tomu, že nedávno bolo v tejto oblasti vyvinuté sľubné úsilie. Plánované zmeny a doplnenia zákona o vyššom vzdelávaní sa musia vykonať ako jedna z hlavných priorít rastu a musí ich sprevádzať primerané riadenie, investície a politické odhodlanie.

               (16)

               Úroveň investícií do výskumu a inovácií v Bulharsku je nízka. V záujme splnenia národného cieľa vo výške 1,5 % HDP do roku 2020 je potrebné zvýšiť investície do výskumu a inovácií, pričom sa musí vypracovať vhodná stratégia v oblasti inovácií. Administratíva v oblasti výskumu a inovácií je v Bulharsku nejednotná. Bulharsko musí podporovať svoje univerzity a vypracovať stratégiu zameranú na zapojenie inštitúcií vyššieho vzdelávania do inovačných činností. Rámce podporujúce spoluprácu medzi univerzitami a súkromným sektorom neexistujú a finančné prostriedky by sa mali prideľovať konkurenčným, spravodlivým a transparentným spôsobom. Problematické miesta predstavujú aj naďalej začínajúce podniky a inovačné malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), ktoré sú odkázané na financovanie. Uplatňovanie nástrojov verejných financií a záruk pre mladé a inovačné podniky je v začiatočnom štádiu a na účinky týchto nástrojov a záruk je ešte potrebné si počkať.

               (17)

               V súčasnosti je administratívna kapacita Bulharska nedostatočná na zabezpečenie primeraného riadenia a udržiavania projektov cestnej, železničnej a vodohospodárskej infraštruktúry. Administratívna reforma sa zamerala hlavne na znižovanie personálu vo verejnom sektore s obmedzenými pokusmi odstrániť iné zdroje neefektívnosti. Miera využívania štrukturálnych fondov EÚ zostáva nízka aj napriek konzistentnému pokroku v predchádzajúcich dvoch rokoch. Hlavnými dôvodmi sú existencia zložitých administratívnych postupov a ťažkostí, s ktorými sa stretávajú podniky pri zabezpečovaní spolufinancovania. Veľké výzvy pretrvávajú aj z hľadiska ďalšieho zlepšovania podnikateľského a regulačného prostredia, ako aj z hľadiska dosiahnutia pokroku pri zvyšovaní administratívnej kapacity verejného sektora. V súvislosti s implementáciou elektronickej verejnej správy došlo mnohokrát k oneskoreniu. Daňový systém v Bulharsku charakterizujú závažné daňové úniky a nízka efektívnosť administratívy. Administratívne náklady na výber daní sú vysoké, rovnako ako časové náklady podnikov na platbu daní.

               (18)

               Nové právne predpisy týkajúce sa verejného obstarávania sú dôležitým krokom k lepšiemu systému monitorovania, prevencie a sankcií za nezrovnalosti. Toto úsilie by sa malo doplniť na dvoch frontoch: i) predpokladané sankcie sa musia účinne uplatňovať a ii) právomoci ex officio by mali byť zverené Agentúre pre verejné obstarávanie.

               (19)

               Napriek začatým reformám si Bulharsko stále uchováva určité obmedzenia v súvislosti so vstupom do sieťových sektorov, ako napr. železničná doprava, telekomunikácie a energetika. Fungovanie trhov s energiami tak na veľkoobchodnej, ako aj na maloobchodnej úrovni, je aj naďalej problematické. V záujme zlepšenia je potrebné venovať osobitnú pozornosť výmenám elektrickej energie a plynu, ktorých je nedostatok, fungovaniu vyrovnávacieho trhu, ako aj regulovaným cenám pre spotrebiteľov. Okrem toho by Bulharsko malo zabezpečiť regulačnú nezávislosť prenosovej sústavy. Bulharsko je vo výraznej miere závislé na jedinej energetickej trase a jeho domáci trh s energiou funguje neprimerane, čím sa vystavuje riziku významných dodávateľských otrasov. Musia sa zlepšiť existujúce opatrenia zamerané na riešenie otázky závislosti od energie. Výstavba novej plynárenskej infraštruktúry bola doteraz príliš pomalá. Hoci sa formálne prijali určité potrebné reformy a podiel energie z obnoviteľných zdrojov sa v roku 2011 zvýšil, ich implementácia je vzhľadom na verejné obstarávanie, ovplyvňovanie verejných politík súkromnými záujmami a chabé riadenie štátnych energetických spoločností stále neuspokojivá.

               (20)

               Bulharsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zlepšenia udržateľnosti verejných financií, zvýšenia zamestnanosti, podpory konkurencieschopnosti vo verejnom sektore a upevnenia finančnej stability. Komisia posúdila plnenie záväzkov vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v odporúčaniach.

               (21)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku správu a riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (23)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a jeho konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní 3 a 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko prijalo v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmito cieľmi:

               1.

               Pokračovať v zdravých fiškálnych politikách s cieľom dosiahnuť do roku 2012 strednodobý rozpočtový cieľ. Implementovať na tieto účely rozpočtovú stratégiu, ktorá by zabezpečila súlad s referenčnou hodnotou týkajúcou sa výdavkov. Krajina musí byť pripravená podniknúť dodatočné opatrenia v prípade, že dôjde k ohrozeniu rozpočtového scenára. Posilniť úsilie zamerané na zvýšenie kvality verejných výdavkov, najmä v oblasti vzdelávania a zdravotníctva a implementovať komplexnú stratégiu daňovej disciplíny s cieľom zvyšovať daňové príjmy a riešiť tieňovú ekonomiku. Ďalej zlepšovať obsah strednodobého rozpočtového rámca a kvalitu systému vykazovania.

               2.

               Prijať ďalšie opatrenia, ktorých cieľom je znížiť riziká udržateľnosti a zvýšiť primeranosť dôchodkového systému ustanovením rovnakého zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku pre mužov aj ženy s plnými kariérnymi príspevkami. Zaviesť prísnejšie kritériá a kontroly na prideľovanie invalidných dôchodkov.

               3.

               Urýchliť vykonávanie národnej iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Zabezpečiť, aby minimálne prahy príspevkov na sociálne zabezpečenie neodrádzali od legálnej práce. Zintenzívniť úsilie o zlepšenie výkonnosti verejnej služby zamestnanosti. Zmierniť chudobu, zvýšiť účinnosť sociálnych transferov a zlepšiť prístup ku kvalitným sociálnym službám pre deti a staršie osoby a implementovať národnú stratégiu pre integráciu Rómov.

               4.

               Urýchliť reformu príslušných právnych aktov o školách a vyššom vzdelávaní a sprievodných opatrení zameraním sa na modernizáciu učebných osnov, zlepšením odbornej prípravy učiteľov a zabezpečením skutočného prístupu k vzdelávaniu pre znevýhodnené skupiny. Zlepšiť prístup k finančným zdrojom v prípade počiatočnej fázy podnikania a MSP, predovšetkým tých, ktoré sú zapojené do inovačných aktivít.

               5.

               Zintenzívniť úsilie na posilnenie administratívnej kapacity a reformy znížením byrokracie a nákladov na výber dane a dodržiavanie daňových predpisov a zlepšením čerpania z fondov EÚ, predovšetkým v oblasti správy ciest, riadenia železničnej dopravy a vodohospodárstva. Zlepšiť kvalitu a nezávislosť systému súdnictva a urýchliť zavedenie elektronickej verejnej správy. Posilniť administratívnu kapacitu kľúčových sektorov dopravy a regulačných orgánov.

               6.

               Zabezpečiť riadne vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa verejného obstarávania. Posilniť prevenciu nezrovnalostí a efektívne uplatňovať sankcie podľa zákona o verejnom obstarávaní, ako aj sankcie podľa zákona o konflikte záujmov.

               7.

               Prijať opatrenia na odstránenie bariér trhu, mechanizmov zaručeného zisku a cenových kontrol. Zabezpečiť nezávislosť prevádzkovateľov prenosových a distribučných sietí; dokončiť štruktúru trhu, najmä pre obchodovanie s energiou a vyrovnávacie trhy. Zlepšiť prepojenia elektrickej energie a plynárenské prepojenia, podporiť energetickú účinnosť a zvýšiť kapacitu tak, aby bola krajina schopná čeliť prerušeniu dodávok.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (4)  Ú. v. EÚ C 209, 15.7.2011, s. 5.

      (5)  Výsledné rozhodnutie Rady 2012/370/EÚ bolo prijaté 22. júna 2012 (Ú. v. EÚ L 179, 11.7.2012, s. 1).

      (6)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky.

      (7)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA

                                             V Bruseli 26.7.2011
                                             SEK(2011) 969 v konečnom znení

                       ODPORÚČANIE KOMISIE RADE

o schválení dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu (Euratom) a
        vládou Kanady o spolupráci pri mierovom využívaní atómovej energie
 ---pagebreak---                                 ODPORÚČANIE KOMISIE RADE

     o schválení dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu (Euratom) a
             vládou Kanady o spolupráci pri mierovom využívaní atómovej energie

     1.      ÚVOD

     Rámec tejto dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a vládou Kanady
     o spolupráci pri mierovom využívaní atómovej energie pokrýva väčšinu oblastí spoločného
     záujmu.

     Dohoda bola od jej podpisu pred päťdesiatimi rokmi zmenená a doplnená päťkrát a tieto po
     sebe nasledujúce zmeny spôsobujú jej ťažké vykonávanie. Mandát na rokovanie Rada prijala
     27. júla 2009. Cieľ rokovaní bol zjednodušiť dohodu pod podmienkou, že sa začlenia
     dodatočné opatrenia (najmä tie, ktoré sa týkajú transferu technológií).

     Táto dohoda zabezpečuje širokú spoluprácu pri mierovom využívaní atómovej energie a
     ustanovuje celkový rámec pre politickú, technickú a priemyselnú spoluprácu. Vytvorí sa ňou
     právny rámec pre štátne orgány a priemyselné subjekty zmluvných strán, čím sa v tejto oblasti
     uľahčí spolupráca medzi zmluvnými stranami.

     2.      VÝZNAM DOHODY

     Význam uzatvorenia tejto dohody sa opiera najmä o potreby obchodnej povahy.

     Kanada je už mnoho rokov druhým najväčším producentom uránu na svete, čo predstavuje asi
     22 % svetovej produkcie. Od roku 2013 by sa produkcia mala výrazne zvýšiť s uvedením
     nových baní do prevádzky. So známymi zdrojmi uránu s objemom 572 000 ton U3O8
     (485 000 tU) a pokračujúcim prieskumom Kanada zohrá významnú úlohu pri uspokojovaní
     svetového dopytu v budúcnosti.

     Kanada je mnoho rokov lídrom v oblasti jadrového výskumu a technológií vývozcom
     ucelených reaktorových systémov. Táto krajina takisto plánuje rozšíriť počas nasledujúcich
     10 rokov svoju jadrovú kapacitu vybudovaním deviatich nových reaktorov.

     Záujem Euratomu o podpísanie tejto dohody sa opiera o skutočnosť, že Kanada je jedným z
     jeho hlavných dodávateľov prírodného uránu. Uľahčením obchodu v jadrovej oblasti sa
     prispeje k politike Spoločenstva zameranej na bezpečné zásobovanie energetickými zdrojmi a
     ich diverzifikáciu.

     Okrem toho sa uzavretím tejto dohody opätovne potvrdzuje záväzok Kanady, Spoločenstva a
     vlád členských štátov Európskej únie v oblasti zákazu šírenia jadrových zbraní, posilnenie a
     striktné uplatňovanie bezpečnostných opatrení a kontroly vývozu, ako aj mechanizmov
     fyzickej ochrany.

SK                                                2                                                  SK
 ---pagebreak---      3.      VŠEOBECNÁ SCHÉMA DOHODY

     Cieľom dohody je spolupráca medzi Euratomom a Kanadou pri mierovom využívaní
     atómovej energie. Rozsah spolupráce (článok III) pozostáva najmä z jadrovej bezpečnosti,
     dodávky jadrového materiálu, prenosu technológií a vybavenia a transferu trícia a vybavenia
     súvisiaceho s tríciom.

     V dohode sa ďalej stanovujú položky, ktoré sú predmetom tejto dohody (článok IV) - rôzne
     druhy jadrových i nejadrových materiálov, vybavenie, trícium a vybavenie súvisiace s tríciom
     - a podrobne sú opísané podmienky týkajúce sa problému obohatenia (článok VI). Dohoda
     obsahuje sériu ustanovení vymedzujúcich kritériá transferu jadrového materiálu, ako aj
     spôsob riešenia konfliktných situácií. Zdôrazňuje sa, že jadrový materiál sa musí využívať na
     mierové účely a v súlade s dohodami o bezpečnostných zárukách (pre Spoločenstvo:
     bezpečnostné záruky Euratomu podľa Zmluvy o Euratome ako aj dohody MAAE o
     bezpečnostných zárukách a jej dodatkových protokoloch1).

     Medzinárodný transfer a obchod s jadrovým materiálom sú objasnené v článku VII. V rámci
     dohody sa takisto novo formulujú zásady voľného pohybu jadrového materiálu v rámci
     Spoločenstva a v článku VIII sa rieši problematika regenerácie. Podrobne sa riešia otázky
     duševného vlastníctva (článok IX), ako aj spôsoby výmeny informácií medzi zúčastnenými
     stranami (článok X).

     S cieľom zaručiť hladké vykonávanie dohody sa vkladá osobitný článok o konzultácii a
     arbitráži (článok XII) pre prípad, že by sa objavili pochybnosti o správnom uplatňovaní
     dohody. Doba trvania dohody sa nastavuje na počiatočné obdobie 10 rokov, potom sa
     automaticky predĺži o ďalšie obdobie piatich rokov (článok XIV).

     4.      ZÁVER

     Komisia sa domnieva, že dohoda o spolupráci pri mierovom využívaní atómovej energie
     medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu (Euratom) a vládou Kanady, ktorej
     schválenie sa navrhuje:

     – je v súlade so smernicami na rokovania, ktoré vydala Rada 27. júla 2009,

     – spĺňa ciele zjednodušiť, aktualizovať a predĺžiť súčasnú dohodu,

     – potvrdzuje jasný záväzok oboch zmluvných strán v prospech nešírenia jadrových zbraní a
       vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti s cieľom zaručiť mierové a bezpečné využívanie
       jadrovej energie,

     – je v súlade s politikou Spoločenstva týkajúcou sa bezpečnosti dodávky energie,

     – ďalej posilní veľmi dobré vzťahy medzi EÚ a Kanadou v oblasti spolupráce na
       energetickej politike.

     Komisia preto podľa druhého odseku článku 101 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva
     pre atómovú energiu odporúča Rade schváliť znenie Dohody o spolupráci pri mierovom

     1
            INFCIRC/540.

SK                                                3                                                  SK
 ---pagebreak---      využívaní atómovej energie medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a vládou
     Kanady, ktoré je uvedené v prílohe.

SK                                            4                                              SK
 ---pagebreak---                                             PRÍLOHA

      DOHODA MEDZI VLÁDOU KANADY A EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM PRE
         ATÓMOVÚ ENERGIU (EURATOM) O SPOLUPRÁCI PRI MIEROVOM
                      VYUŽÍVANÍ JADROVEJ ENERGIE

                                           PREAMBULA

     Vláda Kanady a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu (Euratom), ďalej len
     „Spoločenstvo“,

     BERÚC DO ÚVAHY, že vláda Kanady a Spoločenstvo vyjadrili spoločné želanie rozvíjať
     úzku spoluprácu pri mierovom využívaní jadrovej energie bez vykonávania jadrových
     výbuchov,

     ŽELAJÚC SI vzájomnú spoluprácu s cieľom podporiť a rozšíriť prínos, ktorým mierové
     využívanie jadrovej energie môže prispieť k blahobytu a prosperite v Kanade a v
     Spoločenstve,

     UZNÁVAJÚC, že dohoda medzi Kanadou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu
     o spolupráci v oblasti jadrového výskumu podpísaná v roku 1998 zabezpečuje spoluprácu v
     oblastiach spoločného záujmu zúčastnených strán pri mierovom využívaní jadrovej energie
     bez vykonávania jadrových výbuchov a na nevojenské využitie jadrovej energie,

     OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC pevné odhodlanie kanadskej vlády, Spoločenstva a vlád jeho
     členských štátov podporovať zákaz šírenia jadrových zbraní vrátane upevňovania a
     efektívneho uplatňovania príslušných bezpečnostných opatrení a systémov kontroly vývozu, v
     rámci ktorých by sa mala uskutočňovať spolupráca medzi Kanadou a Spoločenstvom pri
     mierovom využívaní jadrovej energie;

     Opätovne potvrdzujúc podporu vlády Kanady, Spoločenstva a vlád jeho členských štátov
     cieľom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (ďalej len „MAAE“) a jej systému
     bezpečnostných záruk,

     KEĎŽE všetky členské štáty Spoločenstva a Kanady sú zmluvnými stranami Zmluvy o
     nešírení jadrových zbraní, ďalej len „Zmluva o nešírení jadrových zbraní“,

     POZNAMENÁVAJÚC, že jadrové bezpečnostné záruky sa uplatňujú vo všetkých členských
     štátoch Spoločenstva tak v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre
     atómovú energiu (ďalej len „Zmluva o Euratome“), ako aj na základe dohôd o
     bezpečnostných zárukách uzavretých medzi Spoločenstvom, jeho členskými štátmi a MAAE,

     POZNAMENÁVAJÚC, že by sa mali zohľadniť záväzky vlády Kanady a vlády každého
     členského štátu Spoločenstva v rámci skupiny jadrových dodávateľov,

     UZNÁVAJÚC zásadu voľného pohybu jadrového materiálu, vybavenia, nejadrového
     materiálu a technológií v rámci Spoločenstva,

SK                                               5                                                SK
 ---pagebreak---      SÚHLASIAC, že táto dohoda by mala byť v súlade s medzinárodnými záväzkami Európskej
     únie a vlády Kanady v rámci dohôd Svetovej obchodnej organizácie,

     OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC záväzky vlády Kanady a vlád členských štátov Spoločenstva
     dodržiavať dvojstranné dohody pri mierovom využívaní jadrovej energie,

     BERÚC DO ÚVAHY, že dohoda, ktorou sa ustanovuje spolupráca pri mierovom využívaní
     jadrovej energie, by sa posilnila existujúca výmena skúseností, poskytne príležitosti pre
     vzájomne prospešné činnosti a posilnenie solidarity v rámci Európy aj cez Atlantik,

     SA DOHODLI TAKTO:

                                               Článok I

                                         Vymedzenie pojmov

     Na účely tejto dohody, ak nie je v nej uvedené inak:

     1.      pojem „zmluvné strany“ znamená na jednej strane vládu Kanady a na druhej strane
             Spoločenstvo; pod pojmom „zmluvná strana“ sa rozumie jedna z uvedených
             „zmluvných strán“.

             „Spoločenstvo“ znamená:

                   (a)   jednak právnickú osobu založenú Zmluvou o Euratome, a

                   (b)   aj územia, na ktoré sa zmluva Euratom vzťahuje;

     2.      pod pojmom „osoby“ sa rozumie akákoľvek fyzická osoba, podnik alebo iný subjekt,
             ktorý sa riadi uplatniteľnými právnymi predpismi a nariadeniami v príslušnej
             územnej jurisdikcii zmluvných strán, ale nezahŕňa zmluvné strany;

     3.      „príslušný orgán“ znamená:

                   (a)   pre vládu Kanady kanadskú Komisiu pre jadrovú bezpečnosť (Canadian
                         Nuclear Safety Commission),

                   (b)   pre Spoločenstvo Európsku Komisiu

             alebo iný orgán, ktorý môžu dotknuté zmluvné strany kedykoľvek písomne oznámiť
             druhej zmluvnej strane;

     4.      „vybavenie“ znamená časti strojných zariadení alebo priemyselného objektu, ako je
             uvedené v prílohe A.1 k tejto dohode, ktoré sú osobitne vhodné na využitie v
             projektoch týkajúcich sa jadrovej energie;

     5.      „nejadrový materiál“ znamená:

             deutérium a ťažká voda: deutérium, ťažká voda (oxid deutéria) a ostatné zlúčeniny
             deutéria, v ktorých pomer atómov deutéria a vodíka vyšší než 1:5000 na použitie v
             jadrovom reaktore,

SK                                                 6                                             SK
 ---pagebreak---            grafit jadrovej čistoty: grafit, pre použitie v jadrovom reaktore ako moderačný
           materiál, ktorého úroveň čistoty je vyššia než päť častíc na milión borového
           ekvivalentu a ktorého hustota je vyššia než 1,50 g/cm3;

     6.    „jadrový materiál“ znamená akýkoľvek východiskový materiál alebo špeciálny
           štiepny materiál, v zmysle definície týchto termínov v článku XX Štatútu MAAE;
           Každé rozhodnutie Rady guvernérov MAAE v rámci článku XX stanov MAAE,
           ktorým sa mení a dopĺňa zoznam materiálov považovaných za „materiál určený na
           výrobu jadrového paliva“ alebo „špeciálny štiepny materiál“, je účinné podľa tejto
           dohody iba v prípade, keď sa zmluvné strany navzájom písomne informovali, že
           akceptujú takéto rozhodnutie;

     7.    pojem „technológia“ má význam, ktorý sa vymedzuje v prílohe A k Informačnému
           obežníku MAAE INFCIRC/254/Rev.9/časť 1 (usmernenia pre transfer jadrového
           materiálu);

     8.    „program jadrovej fúzie“ znamená program Euratomu pre výskum a odbornú
           prípravu v oblasti riadenej termojadrovej fúzie, v znení prijatom rozhodnutím Rady
           Európskej únie v súlade s článkom 7 Zmluvy o Euratome, ako aj každý ďalší
           program v tejto oblasti prijatý rozhodnutím Rady;

     9.    „trícium“ sa vzťahuje na zlúčeniny a zmesi, ktoré obsahujú trícium s pomerom počtu
           atómov trícia a vodíka vyšším než 1:1000;

     10.   „vybavenie súvisiace s tríciom a s tým súvisiaca technológia“ znamenajú vybavenie
           osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené na výrobu, regeneráciu, extrakciu,
           koncentráciu trícia alebo manipuláciu s ním a jeho zlúčeninami a zmesami v rámci
           špecifických potrieb programu jadrovej fúzie alebo v rámci prevádzky tlakových
           ťažkovodných reaktorov;

     11.   „vedľajší produkt“ znamená špeciálny štiepny materiál získavaný jedným alebo
           viacerými procesmi, ktoré môžu ale nemusia nasledovať po sebe, z jadrového
           materiálu prevedeného na základe tejto dohody.

                                           Článok II

                                             Cieľ

     1.    Cieľom tejto dohody je poskytnúť rámec pre spoluprácu medzi zmluvnými stranami
           pri mierovom využívaní jadrovej energie na základe vzájomného prospechu a
           vzájomnosti a bez toho, aby boli dotknuté príslušné právomoci každej zo zmluvných
           strán.

     2.    Jadrový materiál, vybavenie a nejadrový materiál, trícium a vybavenie súvisiace s
           tríciom, ktoré sú prevádzané v zmysle tejto dohody, a jadrový materiál vyrábaný ako
           vedľajší produkt sa nesmú využívať inak ako na mierové účely; a ani sa nesmú
           využívať v žiadnom jadrovom výbušnom zariadení, a ani na účely výskumu ani
           vývoja takéhoto zariadenia.

SK                                             7                                                 SK
 ---pagebreak---                                                Článok III

                                            Rozsah spolupráce

     Spolupráca podľa tejto dohody sa vzťahuje na mierové využívanie jadrovej energie a môže
     okrem iného zahŕňať:

     (a)     poskytovanie informácií vzťahujúcich sa na:

             i)     zdravie a bezpečnosť;

             ii)    vybavenie, technické objekty a zariadenia (vrátane dodávky projektov,
                    výkresov a špecifikácií);

             iii)   použitie jadrového materiálu, nejadrového materiálu, vybavenia, technických
                    objektov a zariadení (vrátane výrobných postupov a špecifikácií);

             iv)    externé programy pomoci zmluvných strán v oblasti jadrovej energie;

     (b)     dodávku jadrového materiálu, nejadrového materiálu a vybavenia,

     (c)     transfer technológií, vrátane poskytovania informácií v zmysle písm. a) tohto článku,
             za predpokladu, že jednotlivé dotknuté členské štáty Spoločenstva uznajú, že takéto
             transfery podliehajú tejto dohode;

     (d)     transfer vybavenia, ktoré určili zmluvné strany ako vybavenie navrhnuté,
             skonštruované alebo prevádzkované na základe informácií získaných od druhej
             zmluvnej strany alebo s ich použitím a ktoré sa v momente určenia nachádza v
             jurisdikcii jednej zo zmluvných strán;

     (e)     obstarávanie vybavenia a zariadení;

     (f)     využívanie práv duševného vlastníctva;

     (g)     prístup k vybaveniu a technickým objektom a ich využívanie;

     (h)     priamy alebo nepriamy transfer trícia na účely jeho použitia v programe jadrovej
             fúzie a vybavenia súvisiaceho s tríciom a technológiami na jeho využitie v programe
             jadrovej fúzie, alebo v rámci prevádzky tlakových ťažkovodných reaktorov alebo
             jeho návrat dodávajúcej zmluvnej strane;

     (i)     spolupráca pri plánovaní a realizácii externých programov pomoci zmluvných strán v
             oblasti jadrovej energie;

     (j)     iné oblasti týkajúce sa predmetu tejto dohody.

                                               Článok IV

                             Položky, ktoré sú predmetom tejto dohody

     1.      Jadrový materiál, nejadrový materiál, vybavenie, trícium a vybavenie súvisiace s
             tríciom prevádzané medzi zmluvnými stranami alebo ich zodpovednými osobami, či

SK                                                 8                                                 SK
 ---pagebreak---           už priamo, alebo cez niektorú tretiu krajinu, budú podliehať tejto dohode po ich
          vstupe do územnej jurisdikcie prijímajúcej zmluvnej strany za predpokladu, že
          dodávajúca zmluvná strana písomne informovala prijímajúcu zmluvnú stranu o
          zamýšľanom transfere a prijímajúca zmluvná strana písomne potvrdila, že takýto
          materiál podlieha tejto dohode a že navrhovaný príjemca, ak je odlišný od
          prijímajúcej zmluvnej strany, bude oprávnená osoba v rámci územnej jurisdikcie
          prijímajúcej zmluvnej strany.

     2.   Jadrový materiál, nejadrový materiál, vybavenie, trícium a vybavenie súvisiace s
          tríciom uvedené v odseku 1 tohto článku ostávajú predmetom ustanovení tejto
          dohody dovtedy, kým v súlade s postupmi uvedenými v administratívnej dohode
          neurčí:

          –    že takáto položka bola spätne prevedená mimo jurisdikciu prijímajúcej
               zmluvnej strany,

          –    že jadrový materiál už nie je použiteľný na žiadnu jadrovú činnosť významnú z
               hľadiska bezpečnostných záruk uvedených v pododseku a) odseku 6 článku VII
               alebo sa stal prakticky neregenerovateľný;

          –    že vybavenie a nejadrový materiál už nie sú použiteľné na jadrové účely alebo

          –    že trícium a vybavenie súvisiace s tríciom už nie sú využiteľné v rámci
               programu jadrovej fúzie alebo v rámci prevádzky tlakových ťažkovodných
               reaktorov,

          –    sa zúčastnené zmluvné strany dohodnú, že takýto materiál už nepodlieha tejto
               dohode.

     3.   Transfer technológií je predmetom tejto dohody pre tie členské štáty Spoločenstva,
          ktoré súhlasia so zaradením takýchto transferov do rámca tejto dohody. Transfer
          technológií medzi zúčastnenými zmluvnými stranami alebo ich zodpovednými
          osobami, či už priamo, alebo cez niektorú tretiu krajinu, podlieha tejto dohode po
          jeho vstupe do územnej jurisdikcie prijímajúcej zmluvnej strany za predpokladu, že
          dodávajúca zmluvná strana písomne informovala prijímajúcu zmluvnú stranu o
          zamýšľanom transfere a prijímajúca zmluvná strana písomne potvrdila, že takýto
          materiál podlieha tejto dohode a že navrhovaný príjemca, ak je odlišný od
          prijímajúcej zmluvnej strany, bude oprávnená osoba v rámci územnej jurisdikcie
          prijímajúcej zmluvnej strany.

     4.   Trícium a vybavenie súvisiace s tríciom a s tým súvisiaca technológia sa použije
          výhradne v rámci programu jadrovej fúzie a v tlakových ťažkovodných reaktoroch.

     5.   Popri položkách, ktoré sú predmetom tejto dohody podľa odseku 1, bude predmetom
          tejto dohody tento materiál, jadrový materiál a vybavenie:

          i)   nejadrový materiál alebo jadrový materiál, ktorý sa vyrába alebo spracováva
               pomocou technických zariadení, ktoré sú predmetom tejto dohody, ako je
               uvedené v prílohe A.2;

SK                                            9                                                SK
 ---pagebreak---           ii)    jadrový materiál, ktorý sa vyrába alebo spracováva pomocou použitia
                 akéhokoľvek jadrového alebo nejadrového materiálu, ktorý je predmetom tejto
                 dohody; a

          iii)   vybavenie, ktoré prijímajúca zmluvná strana alebo dodávajúca zmluvná strana
                 po konzultácii a dohode s prijímajúcou zmluvnou stranou označila za
                 konštrukčne navrhnuté, skonštruované, vyrobené alebo prevádzkované na
                 základe alebo s použitím technológie podľa tejto dohody a prevedenej podľa
                 odseku 1.

                                           Článok V

                                   Vykonávacie ustanovenia

     1.   Ustanovenia tejto dohody sa uplatňujú v dobrej viere takým spôsobom, aby
          nedochádzalo k rušeniu, oneskoreniu alebo neprimeranému zasahovaniu do
          jadrových činností v Kanade a Spoločenstve a aby uplatňovanie bolo v súlade s
          obozretným riadením potrebným na hospodárne a bezpečné vykonávanie jadrových
          činností.

     2.   Ustanovenia tejto dohody sa nesmú používať na účely získavania komerčných alebo
          priemyselných výhod, zasahovania do domácich alebo zahraničných komerčných
          alebo priemyselných záujmov ktorejkoľvek zmluvnej strany alebo oprávnených osôb
          ani na účely zasahovania do jadrovej politiky ktorejkoľvek zmluvnej strany alebo
          vlád členských štátov Spoločenstva, bránenia podpore mierového využívania
          jadrovej energie bez vykonávania jadrových výbuchov, ani bránenia pohybu
          materiálu, ktorý je predmetom tejto dohody, alebo materiálu, na ktorý sa vzťahuje
          oznámenie o tom, že sa stane predmetom tejto dohody, buď v rámci príslušnej
          územnej jurisdikcie zmluvných strán alebo medzi vládou Kanady a Spoločenstvom.

     3.   Pri vykonávaní ustanovení tejto dohody Kanada, Spoločenstvo a jeho členské štáty
          konajú v súlade s ustanoveniami Dohovoru o jadrovej bezpečnosti (Informačný
          obežník MAAE INFCIRC/449), Spoločného dohovoru o bezpečnosti nakladania s
          vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom
          (Informačný obežník MAAE INFCIRC/546), Dohovoru o pomoci v prípade jadrovej
          alebo radiačnej havárie (Informačný obežník MAAE INFCIRC/336), a Dohovoru o
          včasnom oznamovaní jadrovej havárie (Informačný obežník MAAE INFCIRC/335

     4.   Príslušné orgány oboch zmluvných strán stanovia administratívne opatrenia na
          zabezpečenie účinného vykonávania ustanovení tejto dohody a pravidelne alebo
          žiadosť ktoréhokoľvek príslušného orgánu v ktoromkoľvek inom čase konzultujú.

     5.   V súlade s právnymi predpismi a politikami zmluvných strán môžu medzi
          administratívne opatrenia patriť okrem iného tieto postupy:

          (a)    získať písomný súhlas druhej zmluvnej strany pred transferom akéhokoľvek
                 jadrového materiálu, nejadrového materiálu, vybavenia alebo technológie, na
                 ktoré sa vzťahuje dohoda, ako je uvedené v článku VII ods. 6 písm. d);

          (b)    riadiť všeobecné spätné transfery jadrového materiálu, nejadrového materiálu,
                 vybavenia alebo technológie;

SK                                             10                                                SK
 ---pagebreak---              (c)   oznamovať a evidovať držanie jadrového materiálu, ktorý je predmetom tejto
                   dohody v súlade so zásadami rovnocennosti, zastupiteľnosti, a proporcionality;

             (d)   určiť, že predmet už nie je predmetom tejto dohody v súlade s ustanoveniami
                   článku IV ods. 2.

     6.      Administratívna úprava stanovená podľa odseku 4 tohto článku môže byť zmenená a
             doplnená na základe písomnej dohody príslušných orgánov zmluvných strán.

                                             Článok VI

                                           Obohacovanie

     Pred obohatením akéhokoľvek jadrového materiálu, ktorý je predmetom tejto dohody, na
     dvadsať (20) percent alebo viac v izotope U 235 musia obe zmluvné strany dať na toto
     obohatenie písomný súhlas a musia to oznámiť MAAE. V tomto súhlase sa opíšu podmienky,
     za ktorých sa môže používať urán obohatený na dvadsať (20) a viac percent. Zmluvné strany
     môžu prijať opatrenia na uľahčenie uplatňovania tohto ustanovenia.

                                            Článok VII

                   Medzinárodné transfery jadrového materiálu a obchod s ním

     1.      Akýkoľvek transfer jadrového materiálu vykonávaná na základe spolupráce sa
             uskutočňuje v súlade s príslušnými medzinárodnými záväzkami Spoločenstva,
             zmluvných strán Spoločenstva a vlády Kanady vo vzťahu k mierovému využívaniu
             jadrovej energie, ako je to uvedené v odseku 6 tohto článku.

     2.      Pokiaľ je to možné, zmluvné strany si navzájom spolu s ktoroukoľvek zmluvnou
             stranou prípadne osobami v jurisdikcii Spoločenstva alebo Kanady pomáhajú pri
             obstarávaní jadrového materiálu, nejadrového materiálu alebo vybavenia a iných
             potrebných vecí pre výskum, vývoj a výrobu jadrovej energie realizovanými v rámci
             Spoločenstva alebo v Kanade.

     3.      Pokračovanie spolupráce podľa tejto dohody závisí od vzájomne uspokojivého
             uplatňovania systému bezpečnostných záruk a kontroly ustanoveného
             Spoločenstvom v súlade so Zmluvou o Euratome a opatrení týkajúcich sa nakladania
             s jadrovým materiálom, nejadrovým materiálom alebo vybavenia ustanovených
             vládou Kanady.

     4.      Ustanovenia tejto dohody sa nepoužívajú na zamedzovanie voľného pohybu
             jadrového materiálu, nejadrového materiálu, vybavenia, trícia a vybavenia
             súvisiaceho s tríciom a s tým súvisiacich technológií na území Spoločenstva.

     5.      Transfery jadrového materiálu a príslušných služieb sa uskutočňujú za spravodlivých
             obchodných podmienok. Tento odsek sa uplatňuje bez toho, aby bola dotknutá
             Zmluva o Euratome a z nej odvodené právne predpisy.

     6.      a) Transfer jadrového materiálu podlieha týmto podmienkam:

                   i)   v Spoločenstve bezpečnostných zárukám Euratomu v zmysle Zmluvy o
                        Euratome a bezpečnostným zárukám MAAE v zmysle týchto dohôd o

SK                                               11                                                 SK
 ---pagebreak---                 bezpečnostných zárukách, podľa relevantnosti, a v zmysle ich možného
                preskúmania a nahradenia, ak sa pri týchto dohodách ustanovilo
                zabezpečenie podľa požiadavky zmluvy o nešírení jadrových zbraní:

          –     dohode medzi členskými štátmi Spoločenstva, ktoré nevlastnia jadrové
                zbrane, Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a
                Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, ktorá nadobudla
                platnosť 21. februára 1977 (uverejnená ako INFCIRC/193),

          –     dohode medzi Francúzskom, Spoločenstvom pre atómovú energiu
                Euratom a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, ktorá
                nadobudla platnosť 12. septembra 1981 (zverejnená ako INFCIRC/290) a
                tvorí vo Francúzsku je dobrovoľnou ponuku dohode s agentúrou dohode
                medzi Spojeným kráľovstvom, Spoločenstvom pre atómovú energiu
                Euratom a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, ktorá
                nadobudla platnosť 14. augusta 1978 (zverejnená ako INFCIRC/263) a
                predstavuje dobrovoľnú ponuku od dohode Spojeného kráľovstva s
                agentúrou,

          –     dodatkovými protokolmi uzavretými 22. septembra 1998, ktoré
                nadobudli platnosť 30. apríla 2004 na základe dokumentu zverejneného
                ako INFCIRC/540 (systém posilnených bezpečnostných záruk, časť II);

          ii)   v Kanade bezpečnostným zárukám MAAE podľa Dohody medzi
                Kanadou a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu o uplatňovaní
                bezpečnostných záruk v spojení so Zmluvou a nešírení jadrových zbraní,
                ktorá nadobudla platnosť 21. februára 1972 (uverejnené ako
                NFCIRC/164); doplneným dodatkovým protokolom uzavretým 24
                septembra 1998 na základe dokumentu uverejneného ako
                INFCIRC/164/Dod.1 (Systém posilnených bezpečnostných záruk, časť
                II), ktorý nadobudol platnosť 8. septembra 2000.

     b)   V prípade uplatnenia akejkoľvek dohody s MAAE uvedenej v odseku 6 písm.
          a) tohto článku, platnosť ktorej bola v Spoločenstve alebo v Kanade z
          akéhokoľvek dôvodu pozastavená alebo zrušená, príslušná zmluvná strana
          uzavrie dohodu s MAAE, ktorou sa zabezpečí účinnosť a rozsah pôsobnosti,
          ktoré je rovnaké ako v dohode o bezpečnostných zárukách uvedených
          v ustanoveniach bodov i) alebo ii) odseku 6 písm. a) tohto článku alebo, ak to
          nie je možné,
          - Spoločenstvo, ak sa ho to týka, uplatňuje bezpečnostné záruky založené na
          systéme bezpečnostných záruk Euratomu, a to s rovnakou účinnosťou a
          rozsahom pôsobnosti, ako sa ustanovuje dohodami o bezpečnostných zárukách
          uvedenými v ustanovení bodu i) odseku 6 písmena a) tohto článku alebo, ak to
          nie je možné,

          zmluvné strany uzatvoria dohody o uplatňovaní bezpečnostných záruk, a to s
          rovnakou účinnosťou a rozsahom platnosti ako je ustanovené dohodami
          o bezpečnostných zárukách uvedených v ustanoveniach bodov i) alebo ii)
          odseku 6 písm. a).

SK                                      12                                                 SK
 ---pagebreak---              c)    uplatňovanie opatrení fyzickej ochrany musí byť vždy na úrovniach, ktoré
                   spĺňajú minimálne kritériá ustanovené v prílohe C k Informačnému obežníku
                   MAAE INFCIRC/254/Rev.9/časť 1 (usmernenia pre transfer jadrového
                   materiálu); doplnenie tohto dokumentu, členské štáty Spoločenstva, prípadne
                   Európska komisia, a Kanada sa pri uplatňovaní opatrení o fyzickej ochrane
                   budú odvolávať na odporúčania v Informačnom obežníku MAAE
                   INFCIRC/225/Rev.5, v opravenom znení, (Odporúčania jadrovej bezpečnosti
                   týkajúce sa fyzickej ochrany jadrového materiálu a jadrových zariadení).
                   Medzinárodná preprava podlieha ustanoveniam Medzinárodného dohovoru o
                   fyzickej ochrane jadrového materiálu (Informačný obežník MAAE
                   INFCIRC/274/Rev.1) a predpisom MAAE o bezpečnej preprave
                   rádioaktívnych materiálov (Bezpečnostné normy MAAE série č. TS-R-1).

             d)    Jadrový materiál, nejadrový materiál, vybavenie a technológia, ktoré sú
                   predmetom tejto dohody, sa neprevádzajú za hranice územia jurisdikcie
                   prijímajúcej zmluvnej strany bez predchádzajúceho písomného súhlasu
                   dodávajúcej zmluvnej strany s výnimkou prípadov v súlade s pododsekom e)
                   tohto článku.

             e)    Po nadobudnutí platnosti tejto dohody si príslušné orgány oboch zmluvných
                   strán vymenia zoznamy tretích krajín, do ktorých druhá zmluvná strana
                   povolila spätný transfer prírodného uránu, ochudobneného uránu, iných
                   východiskových materiálov, uránu obohateného na menej ako 20 % izotopu
                   U235 a nejadrových materiálov. Príslušné orgány každej zmluvnej strany
                   oznámia druhej zmluvnej strane zmeny vo svojom zozname tretích krajín. V
                   súvislosti s takýmto spätným transferom sa ustanovia postupy prijateľné pre
                   dané zmluvné strany;

             f)    Spätné transfery akýchkoľvek predmetov, na ktoré sa vzťahuje táto dohoda,
                   mimo územnej jurisdikcie zmluvných strán sa vykonávajú len v rámci
                   záväzkov prijatých skupinou krajín, ktoré dodávajú jadrový materiál a sú
                   označované ako skupina dodávateľov jadrového materiálu, ako je uvedené v
                   MAAE Informačnom obežníku INFCIRC/254 /Rev. 9/časť 1.

             g)    Spätný transfer trícia a vybavenia súvisiaceho s tríciom mimo území
                   zmluvných strán podlieha predchádzajúcemu písomnému súhlasu príslušnej
                   zmluvnej strany.

                                           Článok VIII

                                          Prepracovanie

     Zmluvné strany udeľujú svoj súhlas s prepracovaním jadrového paliva s obsahom jadrového
     materiálu, ktorý je predmetom tejto dohody, za predpokladu, že toto prepracovanie sa
     uskutoční v súlade s podmienkami ustanovenými v prílohe B.

                                            Článok IX

                                       Duševné vlastníctvo

     Zmluvné strany musia zabezpečiť primeranú a efektívnu ochranu vytvoreného duševného
     vlastníctva a technológie prevádzanej na základe spolupráce v zmysle tejto dohody v súlade

SK                                              13                                                SK
 ---pagebreak---      s príslušnými medzinárodnými dohodami a právnymi predpismi a nariadeniami platnými
     v Kanade a v Európskej Únii a Spoločenstve alebo v členských štátoch.

                                            Článok X

                                       Výmena informácií

     1.     a)   Zmluvné strany môžu sebe navzájom a osobám v rámci Spoločenstva alebo
                 patriacim do jurisdikcie vlády Kanady sprístupňovať informácie, ktoré majú k
                 dispozícii, týkajúce sa otázok v rámci rozsahu pôsobnosti tejto dohody.

            b)   Poskytnutie informácií získaných od akejkoľvek tretej osoby za podmienok
                 zabraňujúcich takémuto poskytnutiu sa vylučuje z rozsahu pôsobnosti tejto
                 dohody.

            c)   Informácie, ktoré poskytujúca zmluvná strana považuje za informácie s
                 komerčnou hodnotou sa poskytnú iba na základe podmienok stanovených
                 zmluvnými stranami.

     2.     a)   Zmluvné strany podnecujú a uľahčujú výmenu informácií medzi osobami
                 patriacimi do jurisdikcie vlády Kanady na jednej strane a osobami v rámci
                 Spoločenstva na druhej strane, ktoré sa týkajú otázok v rámci rozsahu
                 pôsobnosti tejto dohody.

            b)   Informácie vo vlastníctve týchto osôb sa poskytujú iba s ich súhlasom a za
                 podmienok, ktoré tieto osoby stanovia.

     3.     Pokiaľ je to možné, zmluvné strany si v danom rozsahu poskytnú technické
            poradenstvo navzájom alebo osobám v rámci Spoločenstva alebo v rámci jurisdikcie
            kanadskej vlády prostredníctvom vysielania odborníkov alebo iným dohodnutým
            spôsobom.

     4.     Každá zmluvná strana vždy, keď je to možné, poskytne svoje vlastné školy alebo
            zariadenia a pomáha pri ich zaobstarávaní inde v Kanade alebo v rámci
            Spoločenstva, školenia v odboroch súvisiacich s mierovým využívaním jadrovej
            energie pre študentov a stážistov, ktoré druhá strana odporučí.

                                           Článok XI

                                        Rozhodné právo

     1.     Spolupráca ustanovená v tejto dohode musí byť v súlade so zákonmi a právnymi
            predpismi platnými v Kanade a v Európskej únii a Spoločenstve, ako aj s
            medzinárodnými dohodami, ktoré zmluvné strany uzavreli. V prípade Spoločenstva
            medzi platné právne predpisy patria Zmluva o Euratome a od nej odvodené právne
            predpisy.

     2.     Každá zmluvná strana je zodpovedná voči druhej zmluvnej strane za zabezpečenie
            uznania a dodržiavania ustanovení tejto dohody, a to v prípade Kanady všetkými jej
            štátnymi podnikmi a osobami patriacimi do jej jurisdikcie, a v prípade Spoločenstva
            všetkými osobami v rámci Spoločenstva, ktorým bolo udelené povolenie na základe
            tejto dohody.

SK                                             14                                                 SK
 ---pagebreak---      3.      Revidované verzie dokumentov MAAE a informačných obežníkov uvedených v tejto
             dohode budú zohľadnené a uplatniteľné po dohode zmluvných strán.

                                            Článok XII

                               Konzultácie a rozhodcovské konanie

     1.      Na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany sa v prípade potreby stretnú zástupcovia
             zmluvných strán s cieľom viesť vzájomné konzultácie o otázkach, ktoré vznikli pri
             uplatňovaní tejto dohody, ako aj s cieľom dohliadať na jej fungovanie a diskutovať o
             ďalších dojednaniach o spolupráci popri dojednaniach uvedených v tejto dohode.
             Tieto konzultácie sa môžu uskutočňovať aj v podobe výmeny korešpondencie.

     2.      Akýkoľvek spor, ktorý vznikne pri výklade alebo uplatňovaní tejto dohody a ktorý sa
             nevyrieši rokovaním medzi zmluvnými stranami alebo iným spôsobom, sa na žiadosť
             ktorejkoľvek zo zmluvných strán predloží rozhodcovskému súdu, ktorý pozostáva z
             troch rozhodcov. Každá zmluvná strana určí jedného rozhodcu a dvaja takto určení
             rozhodcovia zvolia tretieho, ktorý nebude štátnym príslušníkom žiadnej zmluvnej
             strany a ktorý bude predsedom. Ak v lehote tridsiatich dní od požiadania
             o rozhodcovské konanie niektorá zmluvná strana neurčí rozhodcu, môže druhá strana
             sporu požiadať predsedu Medzinárodného súdneho dvora o vymenovanie rozhodcu
             pre stranu, ktorá ho neurčila. Ak v lehote tridsiatich dní od určenia alebo
             vymenovania rozhodcov pre obe zmluvné strany nebol zvolený tretí rozhodca,
             ktorákoľvek zmluvná strana môže požiadať predsedu Medzinárodného súdneho
             dvora o vymenovania tretieho rozhodcu. Väčšina členov rozhodcovského súdu tvorí
             kvórum a všetky rozhodnutia sa prijímajú väčšinou hlasov všetkých členov
             rozhodcovského súdu. Pravidlá rozhodcovského konania stanoví rozhodcovský súd.
             Rozhodnutia súdu sú pre obe zmluvné strany záväzné a zmluvné strany ich musia
             vykonať. Odmena rozhodcov za rozhodcovské konanie sa stanoví na rovnakom
             základe ako odmena pre ad hoc sudcov Medzinárodného súdneho dvora.

                                            Článok XIII

                                           Status príloh

     Prílohy k tejto dohode sú súčasťou tejto dohody. Môžu sa upravovať na základe vzájomného
     písomného súhlasu vlády Kanady a Európskej komisie bez toho, aby sa musela meniť
     a dopĺňať táto dohoda.

                                            Článok XIV

                                 Nadobudnutie platnosti a trvanie

     1.      Táto dohoda nadobúda platnosť dňom posledného odovzdaného písomného
             oznámenia o tom, že zmluvné strany ukončili príslušné vnútorné postupy potrebné na
             nadobudnutie platnosti dohody.

     2.      Táto dohoda sa uzatvára na obdobie desiatich rokov. Po tomto období sa táto dohoda
             môže automaticky obnoviť na obdobie desiatich rokov s výnimkou prípadu, keď
             zmluvná strana aspoň šesť mesiacov pred uplynutím tohto dodatočného obdobia
             oznámi druhej zmluvnej strane svoj zámer ukončiť dohodu.

SK                                               15                                                 SK
 ---pagebreak---      3.      Ak niektorá zmluvná strana alebo niektorý členský štát Spoločenstva poruší
             akékoľvek zásadné ustanovenia dohody, druhá zmluvná strana môže spoluprácu
             podľa tejto dohody úplne alebo čiastočne pozastaviť, alebo ukončiť prostredníctvom
             písomného oznámenia s obsahom v tom zmysle. Predtým, ako niektorá zmluvná
             strana podnikne kroky v tomto zmysle, uskutočnia sa medzi zmluvnými stranami
             konzultácie so zreteľom na dosiahnutie dohody o nápravných opatreniach, ktoré sa
             majú prijať, a o časovom pláne na prijatie týchto opatrení. Takéto opatrenia sa prijmú
             len ak sa nepodarilo prijať dohodnuté opatrenia v danom čase alebo v prípade
             nedosiahnutia dohody po uplynutí lehoty stanovenej zmluvnými stranami.

     4.      Terajšou dohodou sa nahrádza dohoda podpísaná zmluvnými stranami 6. októbra
             19592, zmenená a doplnená v rokoch 1959, 1978, 1981, 1985 a 1991.

     Táto dohoda je vyhotovená v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom,
     fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom,
     nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom,
     švédskom a talianskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické.

     NA DÔKAZ TOHO ďalej podpísaní zástupcovia, riadne poverení na tento účel, podpísali túto
     dohodu.

     Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu       Za vládu Kanady

     2
           Ú.v. ES 1165/59.

SK                                                16                                                  SK
 ---pagebreak---                                      PRÍLOHA A.1 - Vybavenie

     1.       Jadrové reaktory a ich osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené vybavenie
              a súčasti:

     1.1.     Kompletné jadrové reaktory

     1.2.     Nádoby jadrových reaktorov

     1.3.     Stroje na vkladanie paliva do a vyberanie paliva z jadrových reaktorov

     1.4.     Regulačné tyče a vybavenie jadrového reaktora

     1.5.     Tlakové trubice jadrového reaktora

     1.6.     Zirkónové trubice

     1.7.     Čerpadlá chladiaceho média v primárnom okruhu

     1.8.     Vnútorné súčasti jadrového reaktora

     1.9.     Výmenníky tepla

     1.10.    Prístroje na detekciu a meranie neutrónov

     2.       Závody na prepracovanie ožiarených palivových článkov a vybavenie osobitne
              konštrukčne navrhnuté alebo upravené na tento účel

     2.1.     Stroje na sekanie vyhorených palivových článkov

     2.2.     Rozpúšťacie nádrže

     2.3.     Selekčné extraktory a vybavenie na extrakciu rozpúšťadlami

     2.4.     Nádoby a zásobníky na uskladnenie chemikálií

     3.       Závody na výrobu palivových článkov pre jadrové reaktory, a vybavenie osobitne
              konštrukčne navrhnuté alebo upravené na tento účel

     4.       Závody na oddeľovanie izotopov prírodného uránu, ochudobneného uránu alebo
              špeciálny štiepny materiál a vybavenie, okrem analytických prístrojov, na tento účel
              osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené.

     4.1.     Plynové odstredivky, montážne celky a komponenty osobitne konštrukčne navrhnuté
              alebo upravené na použitie v plynových odstredivkách

     4.1.1.   Rotačné komponenty

     4.1.2.   Statické komponenty

     4.2. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené pomocné systémy, vybavenie a
     komponenty na použitie v prevádzkach na obohacovanie za pomoci plynových odstrediviek

SK                                                  17                                               SK
 ---pagebreak---      4.2.1. Zakladacie systémy/systémy na odvádzanie produktov rozpadu a ochudobneného uránu

     4.2.2. Potrubné systémy zberných komôr

     Potrubné systémy a zberné systémy, ktoré sú osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené
     na manipuláciu s UF6 v odstredivkových kaskádach.

     4.2.3 Špeciálne uzatváracie a regulačné ventily

     4.2.4. Hmotnostné spektrometre na analýzu UF6/iónové zdroje

     4.2.5. Meniče kmitočtu

     4.3. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené montážne celky a komponenty určené na
     použitie pri obohacovaní difúziou plynov

     4.3.1. Plynové difúzne bariéry

     4.3.2. Puzdrá difuzérov

     4.3.3. Kompresory a plynové dúchadlá

     4.3.4. Tesnenia rotačných hriadeľov

     4.3.5. Výmenníky tepla na chladenie UF6

     4.4. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené pomocné systémy, vybavenie a
     komponenty určené na použitie pri obohacovaní pomocou plynovej difúzie

     4.4.1. Zakladacie systémy/systémy na odvádzanie produktov rozpadu a ochudobneného uránu

     Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené procesné systémy vhodné na prevádzku pri
     tlaku 300 kPa (45 psi) alebo nižšom:

     4.4.2. Potrubné systémy zberných komôr

     4.4.3. Vákuové systémy

     4.4.4. Špeciálne uzatváracie a regulačné ventily

     4.4.5. Hmotnostné spektrometre na analýzu UF6/iónové zdroje

     4.5. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy, vybavenia a komponenty
     určené na použitie v prevádzkach na aerodynamické obohacovanie

     4.5.1. Separačné trysky

     4.5.2. Vírové trubice

     4.5.3. Kompresory a plynové dúchadlá

     4.5.4. Tesnenia rotačných hriadeľov

SK                                                 18                                            SK
 ---pagebreak---      4.5.5. Výmenníky tepla na chladenie plynu

     4.5.6. Puzdrá separačných prvkov

     4.5.7. Zakladacie systémy/systémy na odvádzanie produktov rozpadu a ochudobneného uránu

     4.5.8. Potrubné systémy zberných komôr

     4.5.9. Vákuové systémy a vývevy

     4.5.10. Špeciálne uzatváracie a regulačné ventily

     4.5.11. Hmotnostné spektrometre na analýzu UF6/iónové zdroje

     4.5.12. Separačné systémy UF6 a nosného plynu

     4.6. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy, vybavenie a komponenty
     určené na použitie v prevádzkach na obohacovanie využívajúcich chemickú výmenu alebo
     výmenu iónov

     4.6.1. Výmenníkové kolóny na báze dvoch kvapalín (chemická výmena)

     4.6.2. Odstredivkové kontaktory na báze dvoch kvapalín (chemická výmena)

     4.6.3. Systémy a vybavenia na redukciu uránu (chemická výmena)

     4.6.4. Systémy na prípravu zavážania (chemická výmena)

     4.6.5. Systémy na oxidáciu uránu (chemická výmena)

     4.6.6. Rýchlo reagujúce ionomeničové živice/adsorbenty (iónová výmena)

     4.6.7. Kolóny na iónovú výmenu (iónová výmena)

     4.6.8. Refluxné systémy na iónovú výmenu (iónová výmena)

     4.7. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy, vybavenie a komponenty
     určené na použitie v prevádzkach na obohacovanie využívajúcich laserovú technológiu

     4.7.1. Systémy na odparovanie uránu (AVLIS)

     4.7.2. Systémy na manipuláciu s tekutým kovovým uránom (AVLIS)

     4.7.3. Montážne celky kolektorov produktov rozpadu a ochudobneného kovového uránu
     (AVLIS)

     4.7.4. Puzdrá separačných modulov (AVLIS)

     4.7.5. Nadzvukové expanzné trysky (MLIS)

     4.7.6. Kolektory produktu pentafluoridu uránu (MLIS)

     4.7.7. Kompresory pre UF6/nosný plyn (MLIS)

SK                                                 19                                          SK
 ---pagebreak---      4.7.8. Tesnenia rotačných hriadeľov (MLIS)

     4.7.9. Systémy na fluoráciu (MLIS)

     4.7.10. Hmotnostné spektrometre na analýzu UF6/iónové zdroje (MLIS)

     4.7.11. Zakladacie systémy/systémy na odvádzanie produktov rozpadu a ochudobneného
     uránu

     4.7.12. Separačné systémy UF6 a nosného plynu (MLIS)

     4.7.13. Laserové systémy (AVLIS, MLIS a CRISLA)

     4.8. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy, vybavenie a komponenty
     určené na použitie v prevádzkach na obohacovanie využívajúcich plazmovú separáciu

     4.8.1. Zdroje mikrovlnnej energie a antény

     Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené zdroje mikrovlnnej energie a antény na
     tvorbu alebo urýchľovanie iónov.

     4.8.2. Cievky na budenie iónov

     4.8.3. Systémy na produkciu uránovej plazmy

     4.8.4. Systémy manipulácie s tekutým kovovým uránom

     4.8.5. Montážne celky kolektorov produktov rozpadu a ochudobneného kovového uránu

     4.8.6. Puzdrá separačných modulov

     4.9. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy, vybavenie a komponenty
     určené na použitie v prevádzkach na elektromagnetické obohacovanie

     4.9.1. Elektromagnetické separátory izotopov

     4.9.2. Vysokonapäťové zdroje

     4.9.3. Zdroje pre napájanie magnetov

     5. Závody na výrobu a obohacovanie ťažkej vody, deutéria a zlúčenín deutéria, a vybavenie
     osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené na tento účel.

     5.1. Výmenné kolóny na báze voda – sírovodík

     5.2. Dúchadlá a kompresory

     5.3. Výmenné kolóny na báze amoniak – vodík

     5.4. Vnútorné zariadenia kolón a stupňové čerpadlá

     5.5. Krakovacie zariadenia na amoniak

SK                                                  20                                           SK
 ---pagebreak---      5.6. Infračervené absorpčné analyzátory

     5.7. Komory na katalytické spaľovanie

     5.8. Kompletné systémy na zvýšenie kvality ťažkej vody alebo ich kolóny

     6. Závody na konverziu uránu a plutónia určeného na použitie pri výrobe palivových článkov
     a oddeľovania izotopov uránu, definované v častiach 4 a 5, a vybavenie osobitne konštrukčne
     navrhnuté alebo upravené na tento účel.

     6.1. Závody na konverziu uránu a vybavenie osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené
     na tento účel

     6.1.1. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu koncentrátov
     uránovej rudy na UO3

     6.1.2. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu UO3 na UF6

     6.1.3. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu UO3 na UO2

     6.1.4. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu UO2 na UF4

     6.1.5. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu UF4 na UF6

     6.1.6. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu UF4 na kovový
     urán

     6.1.7. Špeciálne skonštruované alebo upravené systémy na konverziu UF6 na UO2

     6.1.8. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu UF6 na UF4
     Vysvetlivka

     6.1.9. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu UO2 na UCl4

     6.2. Závody na konverziu plutónia a vybavenie osobitne konštrukčne navrhnuté alebo
     upravené na tento účel

     6.2.1. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na konverziu dusičnanu
     plutónia na oxid.

     6.2.2. Osobitne konštrukčne navrhnuté alebo upravené systémy na výrobu kovového plutónia.

SK                                               21                                                SK
 ---pagebreak---                          PRÍLOHA A.2 – Úplné inštalované systémy

     1.   Jadrové reaktory;

     2.   Závody na prepracovanie vyžiarených palivových článkov;

     3.   Závody na výrobu palivových článkov pre jadrové reaktory,

     4.   Závody na oddelenie izotopov prírodného uránu, ochudobneného uránu alebo
          špeciálneho štiepneho materiálu,

     5.   Závody na výrobu alebo koncentráciu ťažkej vody, deutéria a zložiek deutéria,

     6.   Závody na konverziu plutónia.

SK                                            22                                          SK
 ---pagebreak---                                  PRÍLOHA B - Prepracovanie

     Tieto usmernenia by sa mali vzťahovať na prepracovanie a skladovanie plutónia a jeho
     použitie:

     (a)    zmluvná strana, ktorá plánuje uskutočňovať prepracovanie, ako aj skladovanie a
            používanie plutónia, by sa mala účinne zaviazať k nešíreniu jadrových zbraní a
            naďalej ho zachovávať;

     (b)    všetok jadrový materiál podliehajúci záväzku mierového využívania v zariadeniach
            zaoberajúcich sa regeneráciou, skladovaním a používaním plutónia by mal podliehať
            bezpečnostným zárukám Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE);

     (c)    všetok jadrový materiál podliehajúci záväzku mierového využívania v zariadeniach
            zaoberajúcich sa prepracovaním a následnými činnosťami spojenými so skladovaním
            a používaním, vrátane súvisiacej dopravy, by mal podliehať príslušným opatreniam
            fyzickej ochrany;

     (d)    medzi zmluvnými stranami by sa mali uskutočňovať vzájomne vyhovujúce postupy
            oznamovania a vykazovanie materiálu;

     (e)    zmluvná strana predpokladajúca takého aktivity by mala poskytnúť opis súčasného
            a plánovaného programu jadrovej energie, najmä podrobný opis zásad postupu,
            právnych a regulačných prvkov súvisiacich s regeneráciou, skladovaním a
            používaním plutónia;

     (f)    zmluvné strany by sa mali dohodnúť na pravidelných a včasných konzultáciách, na
            ktorých, okrem iného, by mali byť aktualizované informácie poskytnuté podľa
            smernice e) a významné zmeny v programe na úseku jadrovej energie by boli čo
            najúplnejšie posúdené;

     (g)    plánované prepracovanie a skladovanie plutónia by sa mali uskutočniť iba ak sa
            nezmení záväzok danej zmluvnej strany dodržiavať nešírenie jadrových zbraní a
            pokiaľ je akceptovaný záväzok zúčastňovať sa pravidelných a včasných konzultácií
            uvedených v smernici f).

SK                                             23                                               SK
 ---pagebreak---                                NÁVRH SCHVÁLENEJ ZÁPISNICE

     V súvislosti s dohodou o spolupráci pri mierovom využívaní jadrovej energie, uzatvorenou
     medzi vládou Kanady a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu (EURATOM),
     podpísanou v […] (ďalej len „dohoda“) podpísaní týmto zaznamenávajú vzájomný súhlas s:

     (1)     S odkazom na ustanovenia odseku 3 článku IV sa potvrdzuje, že sú použiteľné len
             pre transfer technológií medzi Kanadou a členskými štátmi, ktoré vyjadrili ochotu
             začleniť takýto transfer do rámca dohody a sú uvedené v prílohe k tejto schválenej
             zápisnici.

     (2)     S odkazom na ustanovenia odseku 5, pododseku i) článku IV sa rozumie, že je
             úmyslom strán zaobchádzať s jadrovým a nejadrovým materiálom cudzieho pôvodu
             vyrobeným alebo spracovaným v kompletnej inštalácii podľa prílohy A.2 dodávanej
             druhou zmluvnou stranou podľa toho, ako sa naň vzťahujú povinnosti ustanovené v
             dohode, najmä povinnosti týkajúce sa evidencie a vykazovania podľa článku V ods.
             5 písm. c).

     (3)     Na účely odseku 5 pododseku ii) článku IV zmluvné strany chcú zdôrazniť, že
             „nejadrový materiál“ odkazuje na nejadrový materiál dodávaný vo veľkých
             množstvách druhej zmluvnej strane s cieľom použiť ho ako moderačný materiál.

     (4)     S odkazom na zoznam v prílohe A.2 sa potvrdzuje, že tento zoznam sa nevzťahuje na
             transfer vybavenia uvedeného v prílohe A.1, a že zoznam v prílohe A.2 sa má použiť
             jedine v súvislosti s uplatňovaním pododsekov (i) a (iii) odseku 5 článku IV, ktoré sú
             obmedzené na plné inštalované systémy.

     PODPÍSANÉ v Bruseli […]

     Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu       Za vládu Kanady

     PRÍLOHA

     Zoznam členských štátov, ktoré vyjadrili ochotu umiestniť transfer technológií do rámca tejto
     dohody.

SK                                                24                                                  SK