               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 265 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Luxemburska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Luxemburska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  4
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Luxemburska na rok 2015
                  5
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  6
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  7
               , v ktorej neurčila Luxembursko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Luxembursku na rok 2015
                  8
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)Luxembursko 30. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Luxembursko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánovala znížiť celkový prebytok na 0,6% HDP v roku 2014 a ďalej na 0,1% HDP v roku 2015. Následne ho plánuje opätovne zvýšiť na 0,9 % HDP v roku 2018. Vláda plánuje počas celého programového obdobia zostať na úrovni strednodobého cieľa, ktorým je štrukturálny prebytok na úrovni 0,5 % HDP. Podľa programu stability vláda plánuje udržať pomer verejného dlhu k HDP hlboko pod 60 % referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Očakáva sa, že pomer dlhu sa bude počas programového obdobia pohybovať okolo hodnoty 24 %, v roku 2016 dosiahne vrchol na úrovni o čosi vyššej ako 24 % a do roku 2019 klesne pod 24 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je priaznivý, pokiaľ ide o rok 2015, a vierohodný pre nasledujúce obdobie. Od roku 2016 však hrozia riziká pri vykonávaní rozpočtových opatrení. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 sa očakáva, že štrukturálne saldo zostane v rokoch 2015 a 2016 na úrovni strednodobého cieľa. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2015 zastáva názor, že v prípade Luxemburska sa očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Fiškálny rámec Luxemburska výrazne posilnilo prijatie strednodobého rozpočtového rámca a zriadenie fiškálnej rady. Významné nedostatky by sa však mali riešiť formou pravidelného uverejňovania fiškálnej štatistiky v priebehu roka, čo je dôležitým prvkom monitorovania rozpočtového vývoja v reálnom čase.

               (9)Očakávaný pokles príjmov zo spotrebných daní v dôsledku zmeny právnej úpravy týkajúcej sa elektronického obchodu poukazuje na nestabilitu prinajmenšom jednej časti fiškálnych príjmov. Na lepšie zabezpečenie ich predvídateľnosti je potrebné využiť priestor na ďalšie rozšírenie daňového základu a harmonizáciu zdaňovania, najmä prehodnotením v súčasnosti nízkeho zdanenia obytných nehnuteľností a prostredníctvom širšieho využitia alternatívnych zdrojov vrátane environmentálneho zdanenia. Začali sa prípravné práce na komplexnej daňovej reforme (nadobudnutie účinnosti naplánované na rok 2017).

               (10)Dlhodobú udržateľnosť verejných financií ohrozuje nárast výdavkov na dôchodky (aj napriek nedávnej reforme systému) a stabilný nárast výdavkov na dlhodobú starostlivosť. Poistenie pre prípad odkázanosti na dlhodobú starostlivosť sa v roku 2015 dostane podľa prognózy do deficitu
                  9
                a očakáva sa, že jeho rezervy sa budú postupne znižovať s tým, že už v roku 2017 klesnú pod zákonné minimum na úrovni 10 % výdavkov. V rámci rozpočtu na rok 2015 sa prijalo niekoľko opatrení s úsporným potenciálom
                  10
               . Plánovaná reforma poistenia pre prípad odkázanosti na dlhodobú starostlivosť, ktorej cieľom je zabezpečiť ľuďom odkázaným na dlhodobú starostlivosť primeranú úroveň služieb a zaručiť zodpovedajúce financovanie, však ešte nebola premietnutá do právnej úpravy. Reforma dôchodkového systému z roku 2012 nebola dostatočne ambiciózna, pretože sa len sčasti zaoberala veľkými rozdielmi medzi zákonným a skutočným vekom odchodu do dôchodku. Stále pretrvávajú viaceré možnosti predčasného odchodu do dôchodku. Účasť starších pracovníkov na trhu práce je v porovnaní s inými krajinami EÚ aj naďalej veľmi nízka. Bol vypracovaný legislatívny návrh týkajúci sa dôchodkovej reformy, ktorým sa mení pracovný zákonník (tzv. dohoda o veku). Pozostáva z balíka opatrení, ktorých cieľom je udržať starších pracovníkov v zamestnaní.

               (11)Luxemburské hospodárstvo charakterizujú značné rozdiely v produktivite práce medzi jednotlivými odvetviami hospodárstva, pričom produktivita vo finančnom sektore je dvakrát vyššia než v nefinančných odvetviach. Z toho vyplýva, že väčšie rozdiely vo mzdách medzi jednotlivými odvetviami odvíjajúce sa od produktivity práce v daných odvetviach by mohli podporiť presun pracovnej sily v prospech nových konkurencieschopných odvetví alebo odvetví, ktoré trpia stratou nákladovej konkurencieschopnosti. V dlhodobom horizonte pretrvávajú prekážky, ktoré bránia v potrebnej úprave miezd v jednotlivých odvetviach.

               (12)Napriek dobre fungujúcim trhom práce a vysokému podielu ľudí s dokončeným terciárnym vzdelaním je miera zamestnania starších pracovníkov, žien a nízko kvalifikovaných mladých ľudí pomerne nízka. V realizácii účinných aktivačných politík bránia inštitucionálne prekážky. V oblasti verejných služieb zamestnanosti sa realizuje dôležitá reforma, ktorej cieľom je poskytnúť uchádzačom o zamestnanie individuálne poradenstvo, ale zatiaľ nebola dovŕšená. Návrh reformy odborného vzdelávania a prípravy a reforma sekundárneho vzdelávania, ktorej cieľom je zlepšiť výsledky vo vzdelávaní, najmä u osôb zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia, ešte neboli prijaté. Možno očakávať, že ohlásené opatrenia o dávkach v materstve a príspevkoch na vzdelanie a plánovaná reforma rodičovskej dovolenky prispejú k zvýšeniu účasti žien na trhu práce. Systém spoločného zdanenia a koncepcia systému sociálnych dávok sú dôvodmi, ktoré odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti od práce. Napriek vysokému podielu ľudí s dokončeným terciárnym vzdelaním zostávajú vzdelávacie výsledky neuspokojivé a zlepšenie situácie ľudí z prostredia migrantov je aj naďalej náročnou výzvou. Výzvy týkajúce sa ponuky na trhu práce, ktoré súvisia s inštitucionálnymi faktormi a s koncepciou systému sociálnych dávok, pretrvávajú aj naďalej a sú zdrojom problémov na trhu práce.

               (13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 3.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Luxemburska a dospela k názoru
                  11
               , že Luxembursko dodržiava Pakt stability a rastu.

               (15)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Luxembursko by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Rozšíriť daňový základ najmä, pokiaľ ide o spotrebné dane, periodické dane z nehnuteľného majetku a environmentálne dane.

               2.Odstrániť rozdiely medzi zákonným a skutočným vekom odchodu do dôchodku prostredníctvom obmedzenia možností predčasného odchodu do dôchodku a prispôsobenia zákonného veku odchodu do dôchodku strednej dĺžke života.

               3.V konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi vykonať reformu systému stanovovania miezd s cieľom zabezpečiť, aby sa mzdy vyvíjali v závislosti od produktivity, a to najmä na úrovni jednotlivých odvetví.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 265.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8808 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 35 final/2.

                     (9)
                  CNS, Budget de l’Assurance Dépendance, rozpočet na rok 2015, k dispozícii na:

                     http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

                  .

                     (10)
                  Opatrenia 255 a 256 rozpočtu na rok 2015, k dispozícii na:

                     http://www.budget.public.lu/

                  .

                     (11)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 267 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIA RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIA RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli požiadané o ich zohľadnenie vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Malty na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  4
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Malty na rok 2015
                  5
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  6
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  7
               , v ktorej neurčila Maltu za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Malte na rok 2015
                  8
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Malta dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)Malta 17. apríla 2015 predložila svoj národný program reforiem na rok 2015 a 30. apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje [preventívna] časť Paktu stability a rastu [po ukončení postupu pri nadmernom deficite v júni 2015]. Podľa programu stability na rok 2015 vláda plánuje postupne zlepšiť celkový deficit na 1,6 % HDP v roku 2015 a ďalej na 0,2 % HDP v roku 2018. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 možno konštatovať, že nadmerný deficit sa v roku 2014 podarilo odstrániť. Podľa programu stability plánuje vláda splniť strednodobý cieľ, ktorým je do roku 2019 (teda rok po uplynutí programového obdobia) dosiahnuť vyrovnanú rozpočtovú pozíciu v štrukturálnom vyjadrení. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne na úroveň 61,2 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný.  Ako sa zdá, existuje tu riziko určitej odchýlky od požadovanej úpravy vo výške 0,6 % HDP smerom k strednodobému cieľu v roku 2015 aj roku 2016. Predpokladá sa, že v roku 2015 dosiahne zlepšenie štrukturálneho salda 0,1 % HDP, čo je nižšia ako požadovaná úroveň. Úprava predpokladaná na rok 2016 je v súlade s požiadavkou, hoci sa v tejto súvislosti vynára riziko vzniku určitých odchýlok v rokoch 2015 a 2016. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov od roku 2016 nie sú dostatočne špecifikované. Z toho dôvodu budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2015 zastáva názor, že v prípade Malty sa očakáva všeobecné dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu.

               (9)Udržateľnosť verejných financií Malty je dlhodobo ohrozená, a to najmä v súvislosti s predpokladaným zvýšením výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. V kontexte dôchodkového systému sa do právnych predpisov len veľmi pomaly zavádzajú ustanovenia týkajúce sa zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku, pričom neexistuje žiadna špecifická prepojenosť medzi zákonným vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života. Malta pri riešení výziev súvisiacich so svojím dôchodkovým systémom uplatňuje opatrenia trhu práce a tretí dôchodkový pilier. Vo svojom národnom programe reforiem uvádza ďalšie politické vyhlásenia, no doteraz nevytýčila ani nepodnikla opatrenia zamerané na podstatné zlepšenie udržateľnosti a primeranosti predmetného systému. Začala sa realizovať národná stratégia v oblasti systémov zdravotníctva na rok 2014 s cieľom maximalizovať efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti a zabezpečovať jeho finančnú udržateľnosť. Jej realizáciu je potrebné monitorovať.

               (10)Malta zaviedla opatrenia, ktoré majú jej obyvateľom pomôcť nájsť rovnováhu medzi pracovným a rodinným životom, najmä prostredníctvom daňových stimulov, kontinuálneho poskytovania bezplatnej starostlivosti o deti v jasliach a materských školách a flexibilných pracovných podmienok. Zvýšený dopyt po dlhodobej neformálnej starostlivosti a nedostatok vhodných zručností však pritom môže starším ženám komplikovať v rámci trhu práce hľadanie zamestnania. V júni 2014 sa uverejnili dve stratégie – stratégia národnej gramotnosti a stratégia týkajúca sa predčasného ukončovania školskej dochádzky. Naďalej sa pracuje na zosúladení výsledkov vzdelávania s potrebami trhu, aj keď na konkrétne výsledky sa zatiaľ len čaká.

               (11)Malta vyvinula úsilie o zriadenie rámca na využívanie fondov rizikového kapitálu a uľahčenie prístupu na kapitálové trhy, a to najmä prostredníctvom preskúmania systému pomoci na začatie podnikateľskej činnosti (Malta Enterprise) a už avizovanému programu investovania do začínajúcich podnikov. Pokračujú aj práce na vytvorení rozvojovej banky. Toto úsilie je potrebné monitorovať.

               (12)Malta sa uberá správnym smerom v boji proti daňovým únikom a pri podpore daňovej disciplíny vďaka snahe o zefektívnenie výberu príjmov. Aj keď sa v tejto súvislosti vyvíja náležité úsilie, treba podniknúť konkrétne opatrenia na urýchlenie zavádzania elektronických platieb.

               (13)Zavedením povinného elektronického verejného obstarávania a posilnením príslušných vládnych rezortov sa významne skrátila dĺžka postupov verejného obstarávania. Vďaka vykonávaniu avizovaných opatrení, predovšetkým náborom doplnkového personálu a zavedením systému monitorovania, sa trvanie spomínaných postupov skráti ešte viac. V maltskom hospodárstve zohrávajú významnú úlohu dopravné náklady. Nedávno sa spustila reforma dopravy. Je však naďalej potrebné, aby vláda predložila komplexnú stratégiu v sektore dopravy.

               (14)V národnom programe reforiem sa uvádzajú opatrenia slúžiace na ozdravenie systému súdnictva, ktoré presahujú rámec opatrení uvedených v správe o krajine. Malta tak dosiahla určitý pokrok pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2014 týkajúcich sa zvýšenia efektívnosti súdnictva. Práve sa dokončuje aj návrh príslušného zákona. Očakáva sa, že vďaka jeho prijatiu a uplatňovaniu sa dosiahne ďalšie zvýšenie efektívnosti systému súdnictva, a to najmä prostredníctvom digitalizácie súdneho konania a podpory alternatívnych mechanizmov riešenia sporov.

               (15)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (16)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Malty a jej stanovisko
                  9
                je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (17)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Malta by mala takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2015 a 2016 prijala opatrenia s cieľom:

               1.na základe nápravy nadmerného deficitu dosiahnuť fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP v snahe o dosiahnutie strednodobého cieľa v rokoch 2015 a 2016;

               2.prijať opatrenia na zlepšenie základných zručností a ďalej znižovať mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky prostredníctvom kontinuálneho profesijného rozvoja pedagógov;

               3.urýchliť zavádzanie ustanovení týkajúcich sa zvýšenia zákonného veku odchodu do dôchodku na základe prepojenia so strednou dĺžkou života;

               4.zlepšiť prístup malých podnikov a mikropodnikov k financiám, a to najmä prostredníctvom nebankových nástrojov.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 267.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8809 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 37 final.

                     (9)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 266 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2014, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska na rok 2014.

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Maďarsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Maďarsku na rok 2015
                  7
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine zahŕňa aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Maďarsku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné politické opatrenia a monitorovanie. Pozornosť by sa mala venovať najmä rizikám vyplývajúcim z čistej medzinárodnej pozície (ktorá je napriek určitému pokroku pri obnovovaní rovnováhy platobnej bilancie stále vysoko negatívna), vysokej úrovni verejného dlhu, značnej regulačnej záťaži na finančný sektor a vysokej úrovni nesplácaných úverov, ktorá sťažuje znižovanie pákového efektu.

               (7)Maďarsko predložilo 30. apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj konvergenčný program na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Maďarsko sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu a podlieha prechodnému dlhovému pravidlu na obdobie 2013 – 2015. Maďarská vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2015 plánuje postupne zlepšovať celkový deficit na 2,4 % HDP v roku 2015 a ďalej na 1,6 % v roku 2018, aby sa strednodobý cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1,7 % HDP – dosiahol do roku 2017. Vláda podľa konvergenčného programu plánuje postupne znižovať pomer dlhu k HDP na 74,9 % v roku 2015 a na 68,9 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy, je vo všeobecnosti vierohodný do roku 2016, a potom sa stane priaznivým. Opatrenia na podporu plánovaných cieľov deficitu od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované, a to najmä po roku 2016. Na základe prognózy Komisie z jari 2015 sa v prípade štrukturálneho salda, ako aj v prípade rastu čistých výdavkov, ukazuje riziko značnej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu v rokoch 2015 a 2016. Preto budú v rokoch 2015 a 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Zároveň sa predpokladá, že Maďarsko v roku 2015 dodrží prechodné dlhové pravidlo a po ukončení prechodného obdobia v roku 2016 aj referenčnú hodnotu pre zníženie dlhu. Rada na základe svojho posúdenia konvergenčného programu a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Maďarsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Systému fiškálneho riadenia krajiny by prospelo prísne uplatňovanie už prijatého legislatívneho strednodobého rozpočtového rámca a pridelenie prominentnejšej analytickej úlohy fiškálnej rade.

               (9)Počas posledných 12 mesiacov pretrvávali hlavné výzvy bankového sektora, najmä výzvy na obnovenie trhového poskytovania úverov prostredníctvom lepších možností akumulácie kapitálu a efektívnejšieho čistenia portfólia. Od polovice roku 2013 záviselo poskytovanie bankových úverov najmä od dotovaných schém, vrátane asi 40 % pôžičiek pre MSP. Spojenie značnej daňovej a regulačnej záťaže s vysokým podielom problematických úverov neposkytuje bankám potrebné stimuly na zvýšenie ich normálnej, nedotovanej činnosti v oblasti poskytovania úverov. Vonkajšia expozícia Maďarska a súvisiace riziká finančnej stability sa výrazne znížili v dôsledku nedávneho prevodu devízových hypoték na miestnu menu. Devízová zadlženosť domácností je v súčasnosti stále hlavným dôvodom vysokého podielu nesplácaných úverov. Väčšina doteraz prijatých programov devízových úľav nebola zameraná na ohrozených dlžníkov, s výnimkou programu Národnej agentúry pre správu aktív v sektore domácností, a je nepravdepodobné, že vyriešia problém nesplácaných úverov. Efektívnemu čisteniu portfólia bráni okrem iného nedostatok zabavení a neefektívnosť súdnych a mimosúdnych konaní. Nedávno uzavretá dohoda s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj zahŕňa niekoľko záväzkov vlády zameraných na riešenie výziev vo finančnom sektore okrem iného vrátane postupného znižovania bankových odvodov a dodržiavania zásady predchádzajúcej konzultácie. Prísne vykonávanie týchto opatrení by prispelo k zdravému a predvídateľnému rámcu finančnej politiky. Za posledný rok Maďarsko opakovane zvyšovalo svoje priame vlastníctvo v bankovom sektore. Zásahy štátu do bankového sektora vykonávané prostredníctvom zvyšovania priameho vlastníctva môžu zahŕňať značné fiškálne riziká, aj keď sú iba dočasné.

               (10)Najnovšie zmeny v oblasti zdanenia (zavedenie nových daní a zvýšenie existujúcich daní) predstavovali návrat k predchádzajúcemu trendu zvyšovania váhy daní právnických osôb špecifických pre sektor. Nepredvídateľný aj výberový charakter týchto zmien spôsobuje skresľovanie investícií v jednotlivých sektoroch. Aj keď sa zaviedlo veľa nových opatrení, daňové zaťaženie niektorých skupín osôb s nízkymi príjmami zostáva naďalej medzi najvyššími v EÚ, pričom najviac sú postihnutí slobodní ľudia. Zdá sa, že existuje priestor na ďalší posun od daňového zaťaženia smerom k zdrojom príjmov viac podporujúcich rast. Rôzne opatrenia zavedené za posledný rok pomáhajú sprísniť systémy boja proti daňovým únikom. Po úspešnom ukončení programu, ktorý prepojil registračné pokladnice maloobchodných predajní s online systémom, sa teraz plánuje rozšírenie programu na viacero trhov so službami v roku 2015. Znížila sa prahová hodnota, nad ktorou sa musí predložiť podrobne rozpísané priznanie k DPH. V roku 2015 sa zaviedol systém elektronickej inšpekcie cestných nákladov, ktorého hlavným cieľom je znížiť kolotočové podvody s DPH. Stále však existuje značný priestor na zlepšenie administratívnej efektívnosti výberu daní a na zníženie nákladov na dodržiavanie daňovej disciplíny, najmä pre malé a stredné podniky.

               (11)Maďarský trh práce sa v roku 2014 celkovo zlepšil, pričom vďaka hospodárskemu rastu došlo k obnove zamestnanosti v súkromnom sektore. Značné výzvy zostávajú v súvislosti so schémou verejných prác, ktorý sa od roku 2011 značne rozšíril. Schéma bude podľa všetkého neefektívnou a neúčinnou aktívnou politikou trhu práce, ktorá predstavuje riziko narušenia riadneho fungovania trhu práce. Keby sa rovnaké zdroje použili iným spôsobom, mohli by byť pravdepodobne prospešnejšie pre maďarské hospodárstvo. Rozpočtové náklady na túto schému sa za posledné štyri roky zvýšili štvornásobne na 0,8 % HDP, pričom sa očakáva, že v období odteraz do roku 2018 sa opäť zdvojnásobia, čím zabránia použitiu zdrojov na základné zlepšenie odbornej prípravy a služieb požadované na uľahčenie účasti na otvorenom trhu práce. Existuje riziko, že verejné práce takejto veľkosti vytvoria značné efekty zablokovania a trvalo nahradia systém dávok sociálneho zabezpečenia pre nízkokvalifikovaných pracovníkov. Táto schéma nie je primerane koordinovaná s inými opatreniami aktívnej politiky trhu práce a dostatočne nepodporuje reintegráciu účastníkov na otvorený trh práce. Pomer úspešného vystúpenia zo schémy verejných prác bol v prvej polovici roku 2014 iba 13,8 %, čo naznačuje, že verejné práce dostatočne nepodporili reintegráciu účastníkov na otvorený trh práce. Aj keď je schéma zameraná na dlhodobo nezamestnaných a nízkokvalifikovaných pracovníkov, v roku 2013 malo 47 % účastníkov stredoškolské alebo terciárne vzdelanie. Krátke obdobie nárokovateľnosti dávok v nezamestnanosti (tri mesiace) sa nepredĺžilo, a preto nezodpovedá priemernému času (viac ako jeden rok), ktorý uchádzači potrebujú na nájdenie zamestnania Vykonalo sa niekoľko programov na zlepšenie začlenenia Rómov do trhu práce a zaviedol sa systém monitorovania. Stále však chýbajú racionalizované a koordinované opatrenia politiky schopné významne znížiť chudobu. Z ukazovateľov chudoby, hoci naznačujú mierne trendy zlepšenia, stále vyplýva, že sú stále na znepokojujúco vysokej úrovni, najmä v prípade Rómov a detí. Rozdiely zostávajú aj v primeranosti a pokrytí sociálnej pomoci.

               (12)Prekážky vstupu na trh zavedené v minulých rokoch v sektore služieb neboli odstránené; v roku 2014 boli naopak zavedené ďalšie prekážky, ktoré bránia efektívnemu prideľovaniu hospodárskych zdrojov, zvyšujú neistotu investorov a obmedzujú hospodársku súťaž. Nové prekážky zahŕňajú napríklad požiadavku na centralizované povolenia pre maloobchodné zariadenia. Korupcia a nedostatočná transparentnosť vo verejnej správe, rozhodovaní a verejnom obstarávaní naďalej vyvolávajú obavy. V roku 2014 pretrvávala nízka úroveň hospodárskej súťaže vo verejnom obstarávaní, ako aj rozšírené používanie priameho prideľovania zákaziek. V roku 2014 prebehla reorganizácia správy verejného obstarávania, ktorej výsledky sa budú pozorne monitorovať. V novembri 2014 Maďarsko predložilo akčný plán na transpozíciu nových smerníc verejného obstarávania a na podporu hospodárskej súťaže a transparentnosti. Bolo oznámených aj niekoľko opatrení na zlepšenie protikorupčného rámca.

               (13)Aj keď sa vykonali niektoré opatrenia na podporu vzdelávania rómskych detí, systematický prístup na podporu inkluzívneho všeobecného vzdelávania ešte treba vypracovať. Podiel rómskych detí navštevujúcich školy alebo triedy, v ktorých väčšinu žiakov tvoria Rómovia, zostáva vysoký, a výsledky rómskych žiakov dosahované v oblasti vzdelávania sú nižšie než národný priemer. Učitelia nie sú vyškolení na poskytovanie dostatočnej podpory znevýhodneným skupinám. Viac treba urobiť aj pri prechode medzi rôznymi formami a stupňami vzdelávania, ako aj pri prechode zo vzdelávania na trh práce. Plánované zmeny týkajúce sa prideľovania štátom financovaných miest v oblasti stredoškolského vzdelávania a zvyšujúce sa požiadavky pri prijímaní na vyššie školy môžu ďalej obmedziť príležitosti na prechod medzi rôznymi formami vzdelávania, najmä pre znevýhodnené skupiny. Maďarsko má najvyššiu mieru predčasného ukončovania štúdia v EÚ, na úrovni 47 %. Vláda v decembri 2014 oznámila prijatie vnútroštátnej stratégie vyššieho vzdelávania. Stratégia obsahovala zvýšenie vnútroštátneho cieľa pri dosahovaní terciárneho vzdelania na 34 %. Prostredníctvom najnovších opatrení sa celkovo nepodarilo zlepšiť účasť znevýhodnených skupín na vyššom vzdelávaní a vyriešiť problém predčasného ukončenia školskej dochádzky. Súčasný systém financovania nezaručuje spravodlivý prístup.

               (14)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (15)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Maďarska a jej stanovisko
                  8
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (16)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,5 % HDP smerom k strednodobému cieľu v roku 2015 a vo výške 0,6 % HDP v roku 2016.

               2.Prijať opatrenia na obnovenie normálneho poskytovania úverov pre reálne hospodárstvo a odstrániť prekážky trhového čistenia portfólia; značne znížiť riziká podmienených záväzkov spojených so štátnym vlastníctvom v bankovom sektore.

               3.Znížiť rušivé dane špecifické pre sektory; odstrániť neodôvodnené prekážky vstupu do sektora služieb vrátane sektoru maloobchodu; znížiť daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami, a to aj posunom zdaňovania do oblastí, ktoré menej narúšajú rast; pokračovať v boji proti daňovým únikom, znížiť náklady na dodržiavanie daňovej disciplíny a zlepšiť efektívnosť výberu daní. Posilniť štruktúry vo verejnom obstarávaní, ktoré podporia hospodársku súťaž a transparentnosť, a ďalej zlepšovať protikorupčný rámec.

               4.Preorientovať rozpočtové zdroje pridelené pre schému verejných prác na aktívne opatrenia trhu práce s cieľom posilniť integráciu do primárneho trhu práce a zlepšiť primeranosť a pokrytie dávok sociálneho zabezpečenia a dávok v nezamestnanosti.

               5.Zvýšiť účasť znevýhodnených skupín, najmä Rómov, na inkluzívnom všeobecnom vzdelávaní a zlepšiť podporu poskytovanú týmto skupinám prostredníctvom cielenej odbornej prípravy učiteľov; posilniť opatrenia na uľahčenie prechodu medzi rôznymi stupňami vzdelávania a prechodu na trh práce a zlepšiť vyučovanie základných zručností.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 266.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904 final.

                     (7)
                  SWD(2015) 36 final.

                     (8)
                  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 525 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej Fínsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Fínsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania pre eurozónu, ktoré je zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 2.

               (3)Správa o Fínsku na rok 2017
                  8
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Fínsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Fínska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli uverejnené takisto 22. februára 2017
                  9
               . Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že vo Fínsku neexistujú makroekonomické nerovnováhy.

               (4)Fínsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v programoch členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  10
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  11
               .

               (6)Fínsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje zhoršenie celkového salda z úrovne –1,9 % HDP v roku 2016 na –2,3 % v roku 2017, po ktorom bude nasledovať stabilné zlepšovanie, pri ktorom sa dosiahne úroveň –0,2 % v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je deficit vo výške 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, sa podľa predpokladov bude dosahovať od roku 2019. Podľa prepočítaného
                  12
                štrukturálneho salda sa však strednodobý rozpočtový cieľ dosiahne až od roku 2020. Na základe programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2017 na úrovni 64,7 % a postupne klesne na 62,7 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa javí ako optimistický, a to predovšetkým na roky 2018 a 2019. Scenár vychádza z očakávania, že zamestnanosť bude v rokoch 2018 a 2019 stúpať o takmer 2 %, čo je podstatne viac ako priemerné ročné zvýšenie za posledných 10 rokov (+0,2 %).

               (7)Komisia 22. mája 2017 vydala správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože verejný dlh Fínska prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP. V správe sa dospelo k záveru, že po posúdení všetkých relevantných faktorov by sa dlhové kritérium malo považovať za splnené.

               (8)V programe stability na rok 2017 sa uvádza, že vplyv výnimočného prílevu utečencov na rozpočet je významný a je dostatočným dôkazom rozsahu a povahy týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa programu stability dosiahli náklady v roku 2016 výšku 0,34 % HDP. Podľa Komisie oprávnené dodatočné výdavky v roku 2016 predstavovali 0,17 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov je nezvyčajnou udalosťou, jej vplyv na verejné financie Fínska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2016 znížila s cieľom zohľadniť tieto náklady. Podľa programu stability na rok 2017 sa predpokladá, že náklady súvisiace s výnimočným prílevom utečencov v roku 2017 klesnú o 0,15 % HDP. Na jar 2018 Komisia vykoná konečné posúdenie roku 2017 vrátane posúdenia oprávnených súm na základe zistených údajov poskytnutých príslušnými orgánmi.

               (9)Vo svojom návrhu rozpočtového plánu na rok 2017
                  13
                Fínsko požiadalo o využitie flexibility v rámci preventívnej časti podľa „spoločne dohodnutej pozície k flexibilite v rámci Paktu stability a rastu“ schválenej Radou pre hospodárske a finančné záležitosti vo februári 2016 so zreteľom na plánovanú realizáciu hlavných štrukturálnych reforiem s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (požiadavka na flexibilitu HDP na úrovni 0,5 %) a vnútroštátne výdavky na projekty spolufinancované EÚ v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (požiadavka na flexibilitu HDP na úrovni 0,1 %).

               (10)Žiadosť o využitie flexibility v prípade štrukturálnych reforiem sa vzťahuje na reformy trhu práce, predovšetkým na pakt pre konkurencieschopnosť a dôchodkovú reformu. Viac ako 90 % zamestnancom sa týmto paktom zmrazia mzdy na 12 mesiacov a natrvalo sa im predĺži ročný pracovný čas o 24 hodín bez kompenzácie. Okrem toho zamestnanci budú trvalo platiť väčší podiel príspevkov na sociálne zabezpečenie. Na kompenzáciu zmrazenia miezd a zvýšenia finančných nákladov pre zamestnancov vláda trvalo znížila dane z dosiahnutého príjmu s platnosťou od roku 2017. Dôchodkovou reformou sa do roku 2027 zvýši najnižší zákonný vek odchodu do dôchodku zo 63 rokov na 65 rokov. Potom bude vek odchodu do dôchodku prepojený so strednou dĺžkou života. Obe reformy vstúpili do platnosti v roku 2017. V dôsledku paktu pre konkurencieschopnosť zvýšená nákladová konkurencieschopnosť by mohla viesť k vyššej zamestnanosti a zvýšeniu reálneho HDP o 1,5 až 2 % tak, ako bolo uvedené v návrhu rozpočtového plánu na rok 2017. Vzhľadom na povahu tohto opatrenia existujú neistoty súvisiace s odhadmi zamestnanosti alebo HDP, ale zdajú sa vo všeobecnosti realistické. Tieto reformy budú mať preto pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Výsledky podrobného posúdenia odhadu produkčnej medzery v roku 2017 uskutočneného na základe prognózy Komisie z jari 2017 okrem toho naznačujú, že Fínsko v roku 2017 dodrží minimálnu referenčnú hodnotu. Ako ďalšie uistenie na zaručenie dodržania referenčnej hodnoty deficitu vo výške 3 % HDP sa fínska vláda verejne zaviazala v prípade potreby v roku 2017 prijať dodatočné opatrenia na zabezpečenie dodržiavania fiškálnych pravidiel vrátane toho, že dodrží referenčnú hodnotu 3 % HDP uvedenú v zmluve
                  14
               . Na základe toho sa Fínsko v súčasnosti môže hodnotiť ako krajina, ktorá spĺňa podmienky na udelenie požadovanej dočasnej odchýlky vo výške 0,5 % HDP v roku 2017, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať dohodnuté reformy, čo sa bude sledovať v rámci európskeho semestra.

               (11)Pokiaľ ide o žiadosť o využitie flexibility v prípade ďalších investícií, informácie poskytnuté v programe stability na rok 2017 podľa všetkého potvrdzujú, že dočasná odchýlka Fínska od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017 sa účinne využíva na zvyšovanie investícií. Preto, a aj po zohľadnení uvedených prvkov týkajúcich sa minimálnej referenčnej hodnoty a toho, že podrobné posúdenie odhadu produkčnej medzery potvrdzuje, že Fínsko je v zlej hospodárskej situácii, je možné Fínsko v súčasnosti považovať za krajinu, ktorá spĺňa podmienky na dočasnú odchýlku vo výške 0,1 % HDP v roku 2017, s cieľom zohľadniť vnútroštátne investičné výdavky na projekty spolufinancované EÚ. Komisia vykoná následné hodnotenie s cieľom overiť skutočnú výšku vnútroštátnych výdavkov na spolufinancované investičné projekty a súvisiacich príspevkov.

               (12)Rada 12. júla 2016 Fínsku odporučila dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu na úrovni aspoň 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Okrem zaručenia ďalšieho dodržiavania minimálnej referenčnej hodnoty (t. j. štrukturálneho deficitu vo výške 1,1 % HDP) v prognóze Komisie z jari 2017 sa uvádza rozsah ďalšej dočasnej odchýlky vo výške 0,6 % HDP v roku 2017 na základe doložky o štrukturálnej reforme a investičnej doložky. Na základe toho by sa pripustilo zhoršenie štrukturálneho salda o 0,5 % HDP v roku 2017. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 by Fínsko dodržalo požiadavky preventívnej časti paktu. Ak by sa zohľadnil súčasný aktualizovaný odhad zníženého vplyvu na rozpočet v roku 2017 vyplývajúceho z výnimočného prílevu utečencov, záver celkového posúdenia by sa nezmenil. V roku 2018 by Fínsko malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ, keď sa zohľadní úľava v súvislosti s nezvyčajnými udalosťami (udelená na rok 2016), ako aj úľavy súvisiace so zavádzaním štrukturálnych reforiem a s investíciami (udelené na rok 2017)
                  15
               . Na základe prognózy Komisie z jari 2017 to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  16
                vo výške 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,1 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Fínsko v roku 2018 dodržalo požiadavky preventívnej časti paktu. Ak by sa zohľadnil súčasný aktualizovaný odhad zníženého vplyvu na rozpočet v roku 2017 vyplývajúceho z výnimočného prílevu utečencov, záver celkového posúdenia by sa nezmenil. Zároveň sa predpokladá, že Fínsko v rokoch 2017 a 2018 prima facie nedodrží referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu. Rada celkovo zastáva názor, že Fínsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek.

               (13)Výdavky na dôchodky, zdravotnú a dlhodobú starostlivosť sa v dôsledku starnutia obyvateľstva a zmenšovania pracovnej sily sa podľa všetkého zvýšia z 23 % HDP v roku 2013 na 27 % HDP do roku 2030. V januári 2017 začala platiť dôchodková reforma, ktorou sa do roku 2027 zvýši najnižší zákonný vek odchodu do dôchodku zo 63 na 65 rokov a prepojí sa zákonný dôchodkový vek so zmenami strednej dĺžky života. Náklady na sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti, ktoré v súčasnosti znášajú obce, dosahujú 10 % HDP. Ak nedôjde k reforme systému, výdavky budú podľa prognózy v nasledujúcich rokoch každoročne rásť o 2,4 % v nominálnom vyjadrení a budú rásť aj ako podiel na HDP. K hlavným cieľom reformy patrí zníženie medzery udržateľnosti v dlhodobom horizonte vo verejných financiách prostredníctvom lepšej kontroly nákladov. To sa dosiahne prostredníctvom integrácie služieb, väčších subjektov ako poskytovateľov služieb a digitalizácie. Prvá skupina legislatívnych návrhov reforiem sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti bola predložená parlamentu v marci 2017. Tieto zákony vytvoria právny rámec pre 18 nových krajov, ktoré počnúc rokom 2019 preberú od obcí zodpovednosť za sociálne služby a služby zdravotnej starostlivosti. Legislatívne návrhy týkajúce sa najkontroverznejších častí reformy, predovšetkým o práve pacienta na výber svojho poskytovateľa služieb, je stále potrebné dokončiť, pretože podľa plánu sa reforma začne vykonávať od roku 2019.

               (14)V posledných rokoch sa mzdy zvyšovali mierne. Priemerný medziročný nárast dohodnutých miezd bol v rokoch 2014 až 2016 0,7 %. V dôsledku slabého rastu produktivity práce sa nákladová konkurencieschopnosť zlepšuje iba postupne. V roku 2016 sociálni partneri podpísali pakt pre konkurencieschopnosť zameraný na postupné zlepšovanie nákladovej konkurencieschopnosti Fínska v roku 2017. Viac ako 90 % zamestnancom sa týmto paktom zmrazia mzdy na 12 mesiacov a natrvalo sa im predĺži ročný pracovný čas o 24 hodín bez dodatočnej kompenzácie. Okrem toho zamestnanci budú trvalo platiť väčší podiel príspevkov na sociálne zabezpečenie. Od týchto opatrení sa očakáva, že sa nimi pomôže zvyšovať vývoz a zamestnanosť v nadchádzajúcich rokoch. Nadchádzajúce kolo rokovaní o mzdách v druhej polovici roku 2017 bude nevyhnutné na zabezpečenie týchto očakávaných pozitívnych účinkov, pretože v pakte nebola celkom uzavretá medzera nákladovej konkurencieschopnosti v porovnaní s analogickými ekonomikami.

               (15)Situácia na trhu práce sa v roku 2016 začala postupne zlepšovať, ale problémy pretrvávajú. Medzi rokmi 2008 a 2015 klesla zamestnanosť vo výrobnom odvetví o 21 %. V iných odvetviach, napríklad v stavebníctve, obchode s nehnuteľnosťami a zdravotnej starostlivosti, sa prejavujú príznaky nedostatku pracovných síl. To zdôrazňuje potrebu cielených aktívnych politík trhu práce a pokračovanie v investovaní do vzdelávania dospelých a do odbornej prípravy, aby sa umožnila pracovná mobilita. Pomer voľných pracovných miest a zamestnanosti bol v roku 2016 takmer rovnako vysoký ako v roku 2007, pričom miera nezamestnanosti bola o dva percentuálne body vyššia. Môže to byť prejavom nerovnováhy medzi dopytom po pracovných silách a ich ponukou, nízkej atraktivity niektorých voľných pozícií alebo obmedzenej motivácie zamestnanie prijať. Je potrebné pokračovať v úsilí, aby sa zabezpečili lepšie výsledky na trhu práce pre neaktívne osoby, najmä vo vekovej kategórii 25 – 39 rokov, pre dlhodobo nezamestnaných a migrantov. Zaručenie zlepšenia výsledkov ľudí s migrantským pôvodom v sociálnej oblasti a na trhu práce si takisto bude vyžadovať pokračovanie investícií do ich vzdelávania.

               (16)Pokiaľ ide o aktiváciu, zložitý systém dávok a rôzne druhy jeho príspevkov môžu viesť k významným pascám nečinnosti a nízkej mzdy, ako aj k byrokratickým problémom pri obnovení vyplácania dávok. Bolo by mimoriadne dôležité tieto pasce vyriešiť. Na posilnenie motivácie na prijatie ponúkaného zamestnania bola sprísnená povinnosť nezamestnaných osôb prijať pracovnú ponuku a povinnosť zúčastňovať sa na aktivačných programoch. Okrem toho sa skrátilo obdobie vyplácania dávok v nezamestnanosti vyplývajúcich z príjmu. Zaviedli sa pozitívne stimuly, napríklad povolenie používať základnú dávku v nezamestnanosti na mobilitu a mzdové dotácie na aktiváciu uchádzačov o zamestnanie. Ešte viac posilnené stimuly na prijatie zamestnania by bolo možné doplniť odstránením existujúcich byrokratických prekážok pri prijímaní zamestnania alebo na začiatku podnikania.

               (17)Nenákladová konkurencieschopnosť zhoršuje vývoznú výkonnosť a môže znížiť príťažlivosť Fínska pre zahraničných investorov. Štrukturálna zmena sa rozvíja, ale nedávno sa spomalila. Dosiahol sa pokrok pri otváraní odvetví služieb, napríklad maloobchodu a dopravy, konkurencii a boli predložené návrhy na zvýšenie hospodárskej súťaže v iných domácich odvetviach služieb. Hoci medzinárodné porovnania umiestňujú Fínsko medzi popredné krajiny na svete, pokiaľ ide o jeho podnikateľské prostredie a príťažlivosť pre investorov, súčasný súbor investícií smerujúcich do Fínska je pod priemerom EÚ v porovnaní s veľkosťou hospodárstva.

               (18)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Fínsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen význam programov a následných opatrení pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  17
                je zohľadnené najmä v ďalej uvedenom odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Realizovať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená, že by sa strednodobý rozpočtový cieľ dosiahol v roku 2018, po zohľadnení úľav súvisiacich s nezvyčajnými udalosťami a vykonávaním štrukturálnych reforiem a investícií, pre ktoré je dočasná odchýlka udelená. Zabezpečiť včasné prijatie a vykonanie administratívnej reformy s cieľom zlepšiť nákladovú účinnosť sociálnych služieb a služieb zdravotnej starostlivosti.

               2.Podporovať ďalšie zosúladenie miezd s vývojom produktivity za súčasného úplného rešpektovania úlohy sociálnych partnerov. Prijať cielené opatrenia aktívnej politiky trhu práce na riešenie zamestnanosti a sociálnych problémov, poskytovať stimuly na prijatie práce a podporovať podnikanie.

               3.Pokračovať v zlepšovaní regulačného rámca a znížiť administratívne zaťaženie, aby sa zvýšila hospodárska súťaž v odvetví služieb, a podporovať investície.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 91 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (13)
                  Publikácie ministerstva financií 36c/2016.

                     (14)
                  VM/712/04.00.05.01/2016.

                     (15)
                  Fínsko sa smie v roku 2018 odchýliť od strednodobého rozpočtového cieľa, pretože dočasné odchýlky sa prenášajú do nasledujúceho obdobia počas troch rokov.

                     (16)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (17)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 521 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia prijala 16. novembra 2016 ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej Portugalsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Portugalsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (3)Správa o Portugalsku na rok 2017
                  8
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Portugalska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa takisto obsahovala hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017.
                  9
                Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Portugalsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Najmä veľký objem čistých vonkajších záväzkov, súkromného a verejného dlhu a vysoký podiel nesplácaných úverov predstavujú slabé miesta v kontexte vysokej, ale znižujúcej sa nezamestnanosti a pomalého rastu produktivity. Potenciálny rast zaostáva za svojou predkrízovou úrovňou, čo je dôsledkom pretrvávajúcich problémových miest a nepružností na trhu s výrobkami a trhu práce v kombinácii s vonkajšími nerovnováhami. Dochádza k určitému zlepšeniu salda bežného účtu, ale na významnejšiu úpravu čistých vonkajších záväzkov je potrebné ďalšie úsilie. Po významnej úprave v posledných rokoch sa začali jednotkové náklady práce zvyšovať v dôsledku pomalého rastu produktivity a zvyšovania miezd. V kontexte pretrvávajúcej potreby oddlženia súkromný dlh klesá a verejný dlh sa stabilizoval. Objem nesplácaných úverov zostáva vysoký a spolu s nízkou ziskovosťou a pomerne malými kapitálovými rezervami predstavuje riziká pre súvahy bánk. Podmienky na trhu práce sa zlepšili, ale nezamestnanosť mladých ľudí a dlhodobá nezamestnanosť, ako aj podiel dočasných zamestnancov zostávajú stále vysoké.

               (4)Portugalsko predložilo 28. apríla 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem Portugalska obsahuje záväzky tak pre krátkodobý, ako aj strednodobý horizont. Obsahuje najmä opatrenia na zlepšenie riadenia verejných financií a podnikateľského prostredia a na boj proti podnikovému dlhu. Portugalsko sa v ňom zaviazalo zmodernizovať verejnú správu, zlepšiť sociálnu ochranu, zvýšiť úroveň zručností pracovnej sily a zlepšiť správu a riadenie štátnych podnikov prostredníctvom ambicióznych reforiem. Národný program reforiem reaguje aj na výzvy identifikované v správe o krajine na rok 2017 a v odporúčaní pre eurozónu vrátane potreby oživiť investície a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií. Ak by sa tieto opatrenia v plnej miere vykonali v uvedených lehotách, prispeli by k boju proti makroekonomickým nerovnováham v Portugalsku a k vykonaniu odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Na základe posúdenia politických záväzkov Portugalska Komisia potvrdzuje svoj predchádzajúci záver, že v tomto štádiu nie sú opodstatnené žiadne ďalšie kroky v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Vykonávanie programu politických reforiem sa bude dôsledne sledovať osobitným monitorovaním.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v programoch členských štátov týkajúcich sa financovania z európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  10
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  11
               .

               (6)Po zrušení postupu pri nadmernom deficite Portugalsko podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo. Portugalsko vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 1,5 % HDP v roku 2017 a 1,0 % HDP v roku 2018 a premeniť ho v roku 2020 na prebytok vo výške 0,4 % HDP. Uvedené plány nezahŕňajú potenciálny vplyv opatrení na podporu bánk na zvýšenie deficitu
                  12
               . Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny prebytok na úrovni 0,25 % HDP, sa plánuje dosiahnuť do roku 2021. V programe stability sa predpokladá, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne v roku 2017 úroveň 127,9 % a v roku 2018 úroveň 124,2 %, v dôsledku by v roku 2020 dosiahol úroveň 117,6 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové prognózy, je realistický, pokiaľ ide o rok 2017, ale pre nasledujúce roky je optimistický. Zároveň je však potrebné uviesť, že opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)Rada 12. júla 2016 odporučila Portugalsku dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške najmenej 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v roku 2017. Prognóza Komisie z jari 2017 poukazuje na riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2017.

               (8)Od Portugalska sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na jeho úroveň dlhu očakáva, že bude v roku 2018 vykonávať ďalšie úpravy smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny prebytok vo výške 0,25 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav stanovenej v Pakte stability a rastu predstavuje daná úprava požiadavku, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  13
                nepresiahla 0,1 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave vo výške najmenej 0,6 % HDP. Ak nedôjde k zmene politiky, existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Prima facie sa nepredpokladá, že Portugalsko v rokoch 2017 a 2018 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2017 budú potrebné ďalšie opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu. V nariadení (ES) č. 1466/97 sa však stanovuje, že pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov by sa malo brať do úvahy rozpočtové saldo členského štátu so zreteľom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v sprievodnom oznámení Komisie k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní rozpočtových výsledkov v roku 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je dosiahnutie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Portugalska. Komisia v tejto súvislosti zamýšľa využiť daný priestor na vlastné uváženie so zreteľom na cyklickú situáciu v Portugalsku.

               (9)Solídna konsolidácia rozpočtu závisí od včasného a dôsledného vykonávania nového rámcového zákona o rozpočte, preskúmania a racionalizácie verejných výdavkov a ďalšieho zlepšenia výberu príjmov. Portugalsko začalo s preskúmavaním výdavkov, a to najmä na základe opatrení zameraných na efektívnosť, ktoré zahŕňajú ministerstvo zdravia a ministerstvo školstva, štátne podniky a (centralizované) verené obstarávania a správu nehnuteľností. Toto preskúmavanie výdavkov však nedosahuje úroveň komplexného prístupu, pretože sa vzťahuje len na ústrednú vládu a sústreďuje sa na úspory na základe zvýšenej efektívnosti, ktoré vyplývajú zo zefektívnenia služieb. V sektore zdravotníctva vláda prijala opatrenia zamerané na podporu politík v oblasti prevencie chorôb a verejného zdravia. Okrem toho sa podnikli viaceré kroky na zvýšenie efektívnosti a udržateľnosti sektoru zdravotníctva, napríklad prostredníctvom centralizovaného obstarávania alebo väčšieho využívania generických liekov. Zároveň však platí, že hoci prebieha reforma nemocníc, rozpočtové plánovanie a plnenie rozpočtu v nemocniciach je aj naďalej problematickou otázkou. Objem oneskorených platieb (nedoplatkov) sa aj naďalej zvyšuje, čo odhaľuje slabé miesta v účtovných kontrolných mechanizmoch a manažérskych postupoch. Presné a vyvážené zostavovanie rozpočtu, lepšie kontroly a účinné presadzovanie zákona o kontrole záväzkov by mohlo prispieť k zníženiu objemu nedoplatkov a zlepšeniu efektívnosti a kvality v tomto sektore. Vysoké náklady súvisiace so starnutím obyvateľstva, ktoré stále narastajú, predstavujú aj naďalej riziko z hľadiska fiškálnej udržateľnosti. V strednodobom horizonte sa očakáva, že vyššie fiškálne riziká sa budú týkať hlavne nákladov spojených s financovaním dôchodkov. Dlhodobé fiškálne riziká v krajine sa považujú za nízke, a to najmä vďaka dôchodkovým reformám a za predpokladu, že nedôjde k zmene politiky a že dôchodkový systém sa bude čoraz menej spoliehať na presuny rozpočtových prostriedkov. Ešte stále nebola v plnej miere doriešená reštrukturalizácia štátnych podnikov, vďaka ktorej sa mali stať fiškálne udržateľnými. Celková zadlženosť štátnych podnikov, nad ktorými vykonáva dohľad monitorovací útvar ministerstva financií, dosahovala v druhom štvrťroku 2016 úroveň 32 miliárd EUR. Rámec so stanovenými cieľmi, ktorý má zaručiť finančnú udržateľnosť štátnych podnikov, by mohol prispieť k zníženiu ich závislosti od presunov prostriedkov štátneho rozpočtu a k riešeniu veľkého objemu dlhu.

               (10)Portugalský trh práce sa v roku 2016 aj naďalej oživoval a dochádzalo k neustálemu zlepšovaniu ukazovateľov trhu práce, najmä k poklesu miery nezamestnanosti. V prípade významného podielu novovytvorených pracovných miest ide o trvalé pracovné zmluvy. Počet dočasných pracovných zmlúv je však stabilný a aj naďalej vysoký. Vysoká miera segmentácie trhu práce má negatívny vplyv na kariérne vyhliadky a príjmy pracovníkov, najmä v prípade mladých ľudí. Portugalsko v januári 2017 prepracovalo svoj program na podporu zamestnanosti s cieľom podporiť zamestnávanie pracovníkov na základe trvalých pracovných zmlúv. Zdá sa však, že program bude mať len obmedzený vplyv na zníženie segmentácie, keďže sa podľa očakávania bude vzťahovať len na pomerne málo ľudí. Hoci sa nedávnymi reformami trhu práce zlepšili stimuly na tvorbu pracovných miest, niektoré aspekty právneho rámca môžu stále podniky odrádzať od zamestnávania pracovníkov na základe zmlúv na neurčitý čas. Zamestnávatelia čelia najmä vysokým a neistým nákladom na prepúšťanie v prípade individuálneho prepustenia stálych zamestnancov. To je čiastočne zapríčinené možnosťou opätovného prijatia pracovníka do pracovného pomeru v prípade, že sa prepustenie preukáže ako nespravodlivé, a neefektívnosťou súdnych konaní.

               (11)Vzhľadom na pokles nezamestnanosti od roku 2014 klesá aj absolútny počet dlhodobo nezamestnaných. Viac než polovica nezamestnaných osôb je však bez práce rok alebo dlhší čas a tento podiel neklesá súčasne s oživením. Vysoké úrovne dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí zvyšujú riziko, že nezamestnané osoby sa stiahnu z trhu práce a postupne stratia zručnosti a schopnosť zamestnať sa, čo bude mať zároveň nepriaznivé dôsledky na potenciálny rast. Hoci je nezamestnanosť mladých ľudí stále vysoká, klesá vďaka viacerým opatreniam prijatým v predchádzajúcich rokoch vrátane osvetových opatrení v rámci záruky pre mladých ľudí. To môže byť sčasti dôvodom, prečo je podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET) nižší než priemer EÚ. Portugalsko prijíma takisto opatrenia na zefektívnenie aktívnych politík trhu práce a na riešenie problému nezamestnanosti mladých ľudí. Súčasťou týchto opatrení bolo zavedenie stimulov pre zamestnanosť (formou úľav z príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia) v apríli 2017, ktoré bolo zamerané na prijímanie mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných do zamestnania na základe trvalých pracovných zmlúv. Na zabezpečenie účinnej aktivácie dlhodobo nezamestnaných je však zásadne dôležité, aby verejné služby zamestnanosti účinne spolupracovali so sociálnymi službami s cieľom lepšie identifikovať a napĺňať potreby tejto skupiny osôb. Dôležitým krokom týmto smerom by bolo vytvorenie avizovaných jednotných kontaktných miest pre zamestnanosť.

               (12)V súlade s ohláseným harmonogramom vláda zvýšila v roku 2017 už tretí rok po sebe minimálnu mzdu. Očakáva sa, že po poslednom zvýšení nad rámec očakávaného zvýšenia inflácie a priemernej produktivity sa minimálna mzda stane čoraz viac záväznou, keďže počet zamestnancov, na ktorých sa vzťahuje, už v roku 2016 predstavoval pätinu z celkového počtu zamestnancov. Zvýšenie minimálnej mzdy prispieva k znižovaniu chudoby zamestnaných a môže mať pozitívny vplyv na celkový dopyt. Môže však priniesť riziká z hľadiska zamestnanosti, najmä v prípade nízko kvalifikovaných pracovníkov. Tieto riziká sa nepremietli do reálnej roviny v súčasnom kontexte oživenia, ale stále zostávajú výzvou. Vláda monitoruje vplyv vývoja minimálnej mzdy prostredníctvom štvrťročných správ, ktoré sa uverejňujú a o ktorých sa diskutuje so sociálnymi partnermi.

               (13)Portugalsko dosiahlo výrazné zlepšenie, pokiaľ ide o výsledky vzdelávania na školách, o čom svedčia najnovšie výsledky PISA. Portugalsko však patrí aj naďalej medzi tie krajiny OECD, ktoré majú najvyššie miery opakovania ročníkov, čo preukázateľne zvyšuje riziko predčasného ukončenia školskej dochádzky a výrazne zvyšuje náklady na vzdelávanie. Všeobecná úroveň zručností pracovnej sily je aj naďalej jedna z najnižších v Európe a brzdí inovačný potenciál a konkurencieschopnosť krajiny. Chýbajúce digitálne zručnosti okrem toho stále zostávajú prekážkou pri zvyšovaní zručností pracovnej sily. Približne 22 % portugalskej pracovnej sily nemá žiadne digitálne zručnosti (najmä preto, že tieto osoby pravidelne nepoužívajú internet), čo predstavuje dvojnásobok priemeru EÚ. Vláda podnikla kroky na podporu vzdelávania dospelých, najmä zriadením stredísk „Qualifica“ a zavedením „Qualifica pasu“. Aby boli tieto opatrenia účinné, bude rozhodujúce, aby ponúkali kvalitné príležitosti pre zvyšovanie zručností a rekvalifikáciu v súlade s potrebami trhu práce. Vláda okrem toho prijala niekoľko opatrení na podporu spolupráce medzi sférou vysokoškolského vzdelávania a podnikateľským odvetvím, najmä pokiaľ ide o ich výsledky výskumu a výskumné činnosti. Univerzitné štruktúry by sa však museli prispôsobiť, aby táto spolupráca mohla dobre fungovať.

               (14)Veľký objem nesplácaných úverov podnikov, nízka ziskovosť, expozícia rizikám súvisiacim so štátnym dlhom a nízke kapitálové rezervy vyvíjajú tlak na bankový sektor. Zhoršenie kvality aktív, najmä v podnikovom sektore, zaťažuje ziskovosť bankového sektora. Toto predstavuje spolu s nízkymi kapitálovými rezervami jeden z faktorov, ktorý bráni v produktívnom prideľovaní úverov a investícií. Podiel nesplácaných úverov zostáva vysoký (20,1 % oproti 19,6 % na konci roku 2015) a v niektorých sektoroch hospodárstva naďalej rastie, najmä v prípade podnikov pôsobiacich v sektore stavebníctva a nehnuteľností. Nedávno sa prijali určité kroky na riešenie tohto veľkého objemu nesplácaných úverov. Stále je však potrebná komplexná stratégia s cieľom zabezpečiť výrazné zníženie objemu znehodnotených úverov vrátane podpory rozvoja sekundárnych trhov, aby banky mohli odpredávať časti svojich problémových portfólií.

               (15)Úverové podmienky sa postupne zlepšujú na strane dopytu i ponuky, ale prístup k finančným prostriedkom zostáva aj naďalej veľkým problémom pre MSP. Percentuálny podiel portugalských MSP, ktorým sa nepodarilo získať úvery v plnej požadovanej výške, vzrástol z 34 % na 42 % v situácii, keď priemer EÚ klesal a dosiahol úroveň 30 % v roku 2016. Inovačné a konkurencieschopné podniky so silným potenciálom rastu by mali prospech z lepšieho prístupu ku kapitálu. To by znížilo ich závislosť od dlhového financovania a zlepšilo ich prístup k finančným prostriedkom, čo by podnikom pomohlo rozšíriť ich aktivity a preraziť na medzinárodnom poli. Rozdiel medzi nákladmi na kapitál medzi investíciami financovanými prostredníctvom úverov a investíciami financovanými prostredníctvom vlastného kapitálu bol v roku 2016 piaty najvyšší v EÚ a vysoko nad priemerom EÚ. Hoci sa vďaka zmenám daňového režimu znížili stimuly na financovanie prostredníctvom úverov, je ešte príliš skoro na to, aby sme mohli poznať ich vplyv na pomerne vysoké zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní právnických osôb. V júli 2016 portugalské orgány začali vykonávať program Capitalizar, ktorého hlavným účelom je podnietiť súkromné investície. V programe sa zavádzajú nové úverové linky pre MSP, vytvárajú sa špecializované fondy, ktoré by sa mali používať na financovanie súkromných investícií a zavádzajú sa zmeny daňového režimu zamerané na podporu investícií. Vláda súčasne zaviedla ďalší program (Programa Semente) na účely poskytovania finančných prostriedkov začínajúcim podnikom a malým podnikom v počiatočných fázach ich podnikania (zárodkový kapitál). Program im pomôže získať kapitálové financovanie prostredníctvom daňových úľav poskytovaných individuálnym investorom, ktorí kúpia nové podiely v takýchto spoločnostiach, a to na obdobie prinajmenšom dvoch rokov. Očakáva sa, že oba programy zlepšia podmienky financovania spoločností v Portugalsku za predpokladu, že budú promptne a v plne miere vykonané.

               (16)V januári 2017 Komisia vydala v rámci súboru opatrení na odstránenie prekážok na trhoch so službami
                  14
                usmernenia pre všetky členské štáty k potrebám vnútroštátnych reforiem, pokiaľ ide o reguláciu odborných služieb s vysokým potenciálom rastu a zamestnanosti. Reformné odporúčania sa zaoberajú širokou škálou požiadaviek, a to na základe porovnávacej analýzy, ktorá je v duchu a v zmysle vzájomného hodnotenia realizovaného s členskými štátmi v priebehu uplynulých troch rokov. Portugalsko sa na tomto hodnotení aktívne zúčastnilo. Portugalsko vo svojom národnom akčnom pláne vysvetľuje, že v nadchádzajúcich rokoch neočakáva výrazné zmeny, keďže od roku 2011 realizuje veľké reformy a zaoberá sa preskúmavaním regulovaných povolaní. Komisie uvedenými usmerneniami dopĺňa hodnotenia v rámci európskeho semestra tým, že sa v nich konkrétne zaoberá požiadavkami uplatniteľnými na tieto povolania. V prístupe k poskytovaniu služieb v niekoľkých sektoroch bránia významné regulačné a administratívne prekážky. Reformy zamerané na stavebníctvo a najreštriktívnejšie služby pre podniky vrátane regulovaných povolaní boli odsúhlasené v rámci programu finančnej pomoci, ale boli buď zastavené alebo zvrátené. Interné predpisy, ktoré upravujú určité povolania, sú z hľadiska otvorenia týchto povolaní hospodárskej súťaži menej ambiciózne než rámcový zákon. Zároveň vzbudzujú obavy, pokiaľ ide o priame alebo nepriame ovplyvňovanie hospodárskej súťaže na trhu s odbornými službami.

               (17)V portugalskej verejnej správe pretrváva nízka miera efektívnosti a transparentnosti. Hospodárska súťaž v oblasti verejného obstarávania zostáva obmedzená. Napriek pokroku existujú stále nedostatky, pokiaľ ide o transparentnosť a spoľahlivosť údajov o verejnom obstarávaní a postupov verejného obstarávania. Transparentnosť pri koncesných zmluvách a verejno-súkromných partnerstvách stále trpí tým, že verejní obstarávatelia nemajú odborné znalosti potrebné na riadenie zložitých zákaziek. Miera využívania priamo zadávaných zákaziek vo verejnom obstarávaní je stále vysoká. Administratívne zaťaženie a nejednotné vykonávacie postupy v krajine spôsobujú oneskorenie procedurálnej reformy. Napriek určitému pokroku dochádza k oneskoreniu pri zjednodušovaní miestnych a ústredných administratívnych postupov, pričom medzi rôznymi úrovňami verejnej správy existuje len malá koordinácia. Portugalské orgány schválili nový program pre zjednodušenie pod názvom SIMPLEX+. Obsahuje pomerne ambiciózny súbor opatrení pre občanov a podniky. Ide o sľubné opatrenia a je potrebné zabezpečiť, aby sa tento program vykonal včas a aby sa mohol začať prejavovať jeho účinok. V rámci tohto balíka sa teraz začína vykonávať väčšina opatrení týkajúcich sa podnikov. Výkonnosť portugalského súdnictva je stále pod priemerom EÚ. Ukazovatele efektívnosti občianskoprávnych, obchodných a daňových súdnych konaní v Portugalsku svedčia naďalej o slabom výkone. To má negatívny vplyv na dynamiku podnikania a na prilákanie priamych zahraničných investícií. Efektívnosť daňových a správnych súdov je aj naďalej problematická z hľadiska miery vyriešených prípadov a konania stále trvajú príliš dlho. Súdne konania vo veci platobnej neschopnosti trvajú až 40 mesiacov, čo vzbudzuje pochybnosti o efektívnosti rámcov SIREVE.

               (18)Portugalsko dosahuje pokrok pri zvyšovaní transparentnosti a boji proti korupcii vo verejnej správe, ale neprijalo žiadnu zastrešujúcu stratégiu. Zdá sa, že boj proti korupcii sa stal pre prokuratúru skutočnou prioritou a boli zavedené efektívnejšie postupy pre riadenie vecí a zdrojov. Ešte sa však len ukáže, či tieto postupy povedú k zvýšeniu miery právoplatných odsúdení vo veciach korupcie na vysokej úrovni a uplatňovaniu sankcií, ktoré sú viac odstrašujúce. Pokiaľ ide o prevenciu, plány na predchádzanie korupcii, ktoré boli zavedené v každej verejnej inštitúcii, sú zatiaľ z veľkej miery len formálne. Nie sú v plnej miere prispôsobené každej organizácii a chýba náležité monitorovanie.

               (19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  15
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (21)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu. Vykonávať svoju fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo bude v roku 2018 predstavovať značné fiškálne úsilie. Pri prijímaní opatrení v príslušných oblastiach politiky by sa malo prihliadať na sledovanie takých zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Portugalska. Zintenzívniť snahy o dokončenie komplexného preskúmania výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy. Posilniť kontrolu výdavkov, nákladovú efektívnosť a primerané rozpočtové plánovanie, a to najmä v sektore zdravotníctva s dôrazom na zníženie nedoplatkov v nemocniciach, a zabezpečiť udržateľnosť dôchodkového systému. V záujme zvýšenia finančnej udržateľnosti štátnych podnikov stanoviť ciele v oblasti efektívnosti pre jednotlivé sektory s dostatočným predstihom pred zostavením rozpočtu na rok 2018, čím sa zlepšia zlepšiť celkové čisté príjmy štátnych podnikov a znížiť zaťaženie štátneho rozpočtu.

               2.Podporiť prijímanie pracovníkov na základe trvalých pracovných zmlúv, a to aj prostredníctvom preskúmania právneho rámca. Zabezpečiť účinnú aktiváciu dlhodobo nezamestnaných. Spolu so sociálnymi partnermi zabezpečiť, aby vývoj minimálnej mzdy nemal negatívny vplyv na zamestnanosť nízko kvalifikovaných ľudí.

               3.Zintenzívniť úsilie o očistenie súvah úverových inštitúcií prostredníctvom komplexnej stratégie zameranej na nesplácané úvery, a to aj rozvíjaním sekundárneho trhu pre aktíva so zníženou hodnotou. Zlepšiť prístup ku kapitálu, najmä pre začínajúce podniky a malé a stredné podniky.

               4.Do konca roka 2017 zaviesť plán na ďalšie zníženie administratívneho zaťaženia a odstraňovanie regulačných prekážok v stavebníctve a službách pre podniky. Zvýšiť efektívnosť konaní vo veci platobne neschopnosti a daňových konaní.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Rozhodnutie Komisie z 10. Marca 2017 – SA.47178 – Portugalsko – Rekapitalizácia spoločnosti Caixa Geral de Depósitos, S.A.

                     (13)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov okrem úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.