title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 15. januára 2019, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (ESRB/2019/1)

text:
               20.3.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 106/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 15. januára 2019,
      ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite
      (ESRB/2019/1)
      (2019/C 106/01)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 a články 16 až 18,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 458 ods. 8,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (3), a najmä na jeho články 18 až 20,
      keďže:

                  (1)

                  S cieľom zabezpečiť, aby boli vnútroštátne opatrenia makroprudenciálnej politiky účinné a jednotné, je dôležité, aby popri povinnej reciprocite podľa právnych predpisov Únie existovala aj dobrovoľná reciprocita.

                  (2)

                  Účelom rámca pre dobrovoľnú reciprocitu opatrení makroprudenciálnej politiky ustanoveného v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 (4) je zabezpečiť, aby sa všetky opatrenia makroprudenciálnej politiky založené na expozícii, ktoré boli aktivované v jednom členskom štáte, recipročne uplatňovali v ostatných členských štátoch.

                  (3)

                  Odporúčanie ESRB/2015/2 bolo 24. Júna 2016 zmenené odporúčaním Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/4 (5) tak, že odporúča, aby sa recipročne uplatňovala miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorú Eesti Pank uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ (6) na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku.

                  (4)

                  Odporúčanie ESRB/2015/2 bolo následne zmenené odporúčaním ESRB/2017/4 (7) tak, že odporúča, aby príslušný aktivačný orgán zároveň s predložením žiadosti o reciprocitu Európskemu výboru pre systémové riziká (ESRB) navrhol maximálny prah významnosti ako prahovú hodnotu, pod ktorou sa môže expozícia určitého poskytovateľa finančných služieb voči identifikovanému makroprudenciálnemu riziku v jurisdikcii, v ktorej aktivačný orgán uplatňuje opatrenie makroprudenciálnej politiky, považovať za nevýznamnú. ESRB však môže odporučiť inú prahovú hodnotu, ak to považuje za potrebné.

                  (5)

                  V apríli 2018 Eesti Pank prehodnotila vankúš na krytie systémového rizika v súlade s článkom 133 ods. 10 písm. b) smernice 2013/36/EÚ a opätovne nastavila na 1 % mieru vankúša na krytie systémového rizika uplatňovanú na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku.

                  (6)

                  Na základe žiadosti Eesti Pank predloženej ESRB sa Generálna rada ESRB rozhodla odporučiť maximálny prah významnosti pre expozície nachádzajúce sa v Estónsku vo výške 250 miliónov EUR na účely uplatnenia zásady de minimis členským štátom recipročne uplatňujúcim mieru vankúša na krytie systémového rizika stanovenú Estónskom vo výške 1 %, ktorú ESRB odporučil na reciprocitu v odporúčaní ESRB/2016/4.

                  (7)

                  Na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch, sa navyše od 31. decembra 2018 v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vzťahuje povinnosť dodržiavať minimálnu úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, a to na každú jednotlivú úverovú inštitúciu.

                  (8)

                  Na základe žiadosti Finansinspektionen predloženej ESRB podľa článku 458 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a s cieľom zabrániť vzniku negatívnych cezhraničných účinkov vo forme únikov a regulatórnej arbitráže, ktoré by mohli nastať v dôsledku implementácie opatrenia makroprudenciálnej politiky vo Švédsku v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa generálna rada ESRB rozhodla zahrnúť toto opatrenie do zoznamu opatrení makroprudenciálnej politiky, ktoré sa odporúčajú na recipročné uplatnenie podľa odporúčania ESRB/2015/2.

                  (9)

                  Generálna rada ESRB sa rozhodla odporučiť maximálny prah významnosti pre expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 5 miliárd SEK na účely uplatnenia zásady de minimis členským štátom uplatňujúcim reciprocitu.

                  (10)

                  Odporúčanie ESRB/2015/2 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

         ZMENY

      Odporúčanie ESRB/2015/2 sa mení takto:

                  1.

                  V oddiele 1 sa odporúčanie C bod 1 nahrádza takto:

                              „1.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby recipročne uplatnili opatrenia makroprudenciálnej politiky prijaté inými príslušnými orgánmi a odporúčané na reciprocitu ESRB. Odporúča sa recipročne uplatniť tieto opatrenia, ako je to bližšie opísané v prílohe:
                              Estónsko:

                                          —

                                          miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku;

                                    Fínsko:

                                          —

                                          minimálna úroveň priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery zabezpečené hypotékou na nehnuteľnosti určené na bývanie vo Fínsku vo výške 15 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Fínsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch;

                                    Belgicko:

                                          —

                                          navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch, pričom toto navýšenie sa skladá z:

                                                      a)

                                                      paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                                                      b)

                                                      pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku;

                                    Francúzsko:

                                          —

                                          sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie;

                                    Švédsko:

                                          —

                                          minimálna úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.“;

                  2.

                  Príloha sa nahrádza prílohou k tomuto odporúčaniu.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 15. januára 2019

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene Generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (4)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2015/2 z 15. decembra 2015 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 97, 12.3.2016, s. 9).

         (5)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/4 z 24. júna 2016, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 290, 10.8.2016, s. 1).

         (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (7)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/4 z 20. októbra 2017, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2015/2 o posudzovaní cezhraničných účinkov opatrení makroprudenciálnej politiky a ich dobrovoľnej reciprocite (Ú. v. EÚ C 431, 15.12.2017, s. 1).

         PRÍLOHA
         Príloha k odporúčaniu ESRB/2015/2 sa nahrádza takto:

                  „Príloha

                     Estónsko

                        Miera vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Estónske opatrenie spočíva v zavedení miery vankúša na krytie systémového rizika vo výške 1 %, ktorá sa uplatňuje v súlade s článkom 133 smernice 2013/36/EÚ na domáce expozície všetkých úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Estónsku.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              Ak členské štáty implementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s článkom 134 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bod 3.

                              3.

                              Ak členské štáty neimplementovali článok 134 smernice 2013/36/EÚ do vnútroštátneho práva, príslušným orgánom sa odporúča, aby v súlade s odporúčaním C bodom 2 recipročne uplatnili estónske opatrenie v prípade expozícií nachádzajúcich sa v Estónsku, ktoré sú expozíciami úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do šiestich mesiacov.

                        III.   Prah významnosti

                              4.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 250 miliónov EUR pre expozície nachádzajúce sa v Estónsku, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                              5.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých expozície nachádzajúce sa v Estónsku nedosahujú prah významnosti vo výške 250 miliónov EUR. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby estónske opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 250 miliónov EUR uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              6.

                              Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali expozície nachádzajúce sa v Estónsku vo výške 250 miliónov EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať estónske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby estónske opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia, ktorej bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, prekročí prah významnosti vo výške 250 miliónov EUR.

                              7.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 250 miliónov EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                     Fínsko

                        Minimálna úroveň priemernej rizikovej váhy pre úvery zabezpečené hypotékou na nehnuteľnosti určené na bývanie vo Fínsku vo výške 15 %, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na každú jednotlivú úverovú inštitúciu, ktorá používa prístup založený na interných ratingoch (ďalej len „úverové inštitúcie s prístupom IRB“).

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Fínske opatrenie, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pozostáva zo zavedenia požiadavky na minimálnu úroveň priemernej rizikovej váhy pre hypotekárne úvery zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku vo výške 15 % pre každú jednotlivú úverovú inštitúciu s prístupom IRB, a to na úrovni portfólia.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené fínske opatrenie recipročne uplatnili na portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku a poskytnutých pobočkami úverových inštitúcií s prístupom IRB nachádzajúcimi sa vo Fínsku, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bod 3.

                              3.

                              Príslušným orgánom sa tiež odporúča recipročne uplatniť uvedené fínske opatrenie na portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku a priamo cezhranične poskytnutých úverovými inštitúciami s prístupom IRB usadenými v ich jurisdikciách. Na účely tohto odseku sa uplatňuje lehota uvedená v odporúčaní C bod 3.

                              4.

                              V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie do štyroch mesiacov.

                        III.   Prah významnosti

                              5.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis členskými štátmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti pre expozície na hypotekárnom trhu vo Fínsku vo výške 1 miliardy EUR.

                              6.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorých portfóliá retailových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie vo Fínsku nedosahujú prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.

                              7.

                              Ak v iných dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým tam bolo udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Fínsku, alebo ktoré by poskytovali finančné služby priamo vo Fínsku a zároveň by mali na fínskom hypotekárnom trhu expozície vo výške 1 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať dotknuté opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby opatrenia recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 1 miliardy EUR.

                     Belgicko

                        Navýšenie rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi v Belgicku, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku. Toto navýšenie sa skladá z dvoch zložiek:

                              a)

                                    paušálneho navýšenia rizikovej váhy o päť percentuálnych bodov a

                              b)

                                    pomerného navýšenia rizikovej váhy, ktoré predstavuje 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku.

                        I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Belgické opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie v Belgicku, pozostáva z navýšenia rizikovej váhy pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúcimi sa v Belgicku, ktoré sa skladá z dvoch zložiek:

                                          a)

                                          Prvá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 5 percentuálnych bodov pre retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie nachádzajúce sa v Belgicku, ktorá sa získa po vypočítaní druhej časti navýšenia rizikovej váhy v súlade s písm. b).

                                          b)

                                          Druhá zložka pozostáva z navýšenia rizikovej váhy o 33 percent z expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh, ktoré sa uplatňujú na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých úverov vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                        II.   Reciprocita

                              2.

                              V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené belgické opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na v Belgicku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              3.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené belgické opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie, ktoré sa nachádzajú v Belgicku. V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré v Belgicku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                              4.

                              Ak v ich jurisdikcii nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, príslušným orgánom sa odporúča, aby po konzultácii s ESRB uplatnili opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenej reciprocite, a to vrátane prijatia opatrení a uplatnenia právomocí v oblasti dohľadu ustanovených v hlave VII kapitole 2 oddiele IV smernice 2013/36/EÚ. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                        III.   Prah významnosti

                              5.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                              6.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku nedosahujú prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 2 miliardy EUR uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              7.

                              Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali pobočky, ktoré sa nachádzajú v Belgicku, alebo ktoré by mali priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami určenými na bývanie v Belgicku a zároveň by mali na belgickom trhu s nehnuteľnosťami expozície vo výške 2 miliardy EUR alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať belgické opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby belgické opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR.

                              8.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 2 miliardy EUR odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                     Francúzsko

                        Sprísnenie limitu veľkej majetkovej angažovanosti uvedeného v článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vo vzťahu k expozíciám voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku na 5 % prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na globálne systémovo významné inštitúcie (G-SII) a inak systémovo významné inštitúcie (O-SII) na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Francúzske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom ii) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na G-SII a O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie (nie na subkonsolidovanej úrovni), pozostáva zo sprísnenia limitu veľkej majetkovej angažovanosti na 5 % ich prípustného kapitálu, ktoré sa uplatňuje na expozície voči vysoko zadlženým veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku.

                              2.

                              Nefinančná korporácia je vymedzená ako fyzická alebo právnická osoba podľa súkromného práva, ktorá má sídlo vo Francúzsku, a ktorá na svojej úrovni a na najvyššej úrovni konsolidácie patrí do sektora nefinančných korporácií, ktorý je vymedzený v bode 2.45 prílohy A k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 (1).

                              3.

                              Opatrenie sa uplatňuje na expozície voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku a na expozície voči skupinám prepojených nefinančných korporácií takto:

                                          a)

                                          V prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, sa opatrenie uplatňuje na súčet čistých expozícií voči skupine a všetkým jej prepojeným subjektom v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                                          b)

                                          V prípade nefinančných korporácií, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, sa opatrenie uplatňuje na súčet:

                                                      i)

                                                      expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku;

                                                      ii)

                                                      expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré nefinančné korporácie uvedené v bode i) priamo alebo nepriamo kontrolujú v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; a

                                                      iii)

                                                      expozícií voči subjektom vo Francúzsku alebo v zahraničí, ktoré sú ekonomicky závislé od nefinančných korporácií uvedených v bode i) v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                    Nefinančné korporácie, ktoré nemajú sídlo vo Francúzsku, a ktoré nie sú dcérskou spoločnosťou nefinančnej korporácie so sídlom vo Francúzsku alebo od nej ekonomicky závislým subjektom, a ktoré priamo alebo nepriamo nekontroluje nefinančná korporácia so sídlom vo Francúzsku, preto nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto opatrenia.
                              V súlade s článkom 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa opatrenie uplatňuje po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                              4.

                              G-SII alebo O-SII musí považovať nefinančnú korporáciu so sídlom vo Francúzsku za veľkú, ak sa jej pôvodná expozícia voči nefinančnej korporácii alebo voči skupine prepojených nefinančných korporácií v zmysle odseku 3 rovná alebo je vyššia než 300 miliónov EUR. Hodnota pôvodnej expozície sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek uvedených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014 (2).

                              5.

                              Nefinančná korporácia sa považuje za vysoko zadlženú, ak ukazovateľ finančnej páky presahuje 100 % a ukazovateľ krytia finančných nákladov je nižší ako 3, a to pri výpočte na najvyššej úrovni konsolidácie skupiny uskutočnenom takto:

                                          a)

                                          Ukazovateľ finančnej páky je pomer medzi celkovým dlhom bez hotovosti a vlastným kapitálom; a

                                          b)

                                          Ukazovateľ krytia finančných nákladov je pomer medzi hrubým príjmom zvýšeným o prevádzkové dotácie po odpočítaní: i) miezd; ii) prevádzkových daní a poplatkov; iii) iných čistých bežných prevádzkových nákladov s výnimkou čistých úrokov a podobných nákladov a iv) odpisov a amortizácie na jednej strane a na strane druhej úrokmi a podobnými nákladmi.

                                    Ukazovatele sa vypočítajú na základe účtovných agregátov vymedzených v súlade s platnými normami a uvedených v účtovnej závierke nefinančnej korporácie overenej v prípade potreby audítorom.

                        II.   Reciprocita

                              6.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby francúzske opatrenie recipročne uplatnili na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie.

                              7.

                              Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, v súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do šiestich mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                        III.   Prah významnosti

                              8.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený kombinovaný prah významnosti, ktorý sa skladá z:

                                          a)

                                          prahovej hodnoty vo výške 2 miliardy EUR pre celkové pôvodné expozície, ktoré majú G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií;

                                          b)

                                          prahovej hodnoty vo výške 300 miliónov EUR, ktorý sa uplatňuje na G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré dosahujú alebo prekračujú prahovú hodnotu uvedenú v písm. a) pre:

                                                      i)

                                                      jednotlivú pôvodnú expozíciu voči nefinančnej korporácii so sídlom vo Francúzsku;

                                                      ii)

                                                      súčet pôvodných expozícií voči skupine prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie vo Francúzsku, vypočítaný v súlade s odsekom 3 písm. a);

                                                      iii)

                                                      súčet pôvodných expozícií voči nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, ktoré sú súčasťou skupiny prepojených nefinančných korporácií so sídlom na najvyššej úrovni konsolidácie mimo Francúzska, ako sú vykázané vo vzoroch C 28.00 a C 29.00 prílohy VIII k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 680/2014;

                                          c)

                                          Prahovej hodnoty vo výške 5 % prípustného kapitálu G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni konsolidácie pre expozície uvedené v písm. b) po zohľadnení účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

                                    Prahové hodnoty uvedené v odsekoch b) a c) sa uplatnia bez ohľadu na to, či príslušný subjekt alebo nefinančná korporácia sú alebo nie sú vysoko zadlžené.
                              Hodnota pôvodnej expozície uvedenej v odsekoch a) a b) sa vypočíta v súlade s článkami 389 a 390 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 pred zohľadnením účinku postupov zmierňovania kreditného rizika a výnimiek stanovených v článkoch 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako sa vykazuje v súlade s článkom 9 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014.

                              9.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie, ktoré neprekračujú kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby francúzske opatrenie v prípade prekročenia kombinovaného prahu významnosti uvedeného v odseku 8 uplatňovali na G-SII alebo O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni, ktoré boli predtým oslobodené. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                              10.

                              Ak neexistujú G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie s povolením v dotknutých členských štátoch, ktoré by mali expozície voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií prekračujúce prah významnosti uvedený v odseku 8, príslušné orgány dotknutých členských štátov môžu podľa oddielu 2 ods. 2 bodu 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať francúzske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči francúzskemu sektoru nefinančných korporácií, ako aj koncentráciu expozícií G-SII a O-SII s povolením na vnútroštátnej úrovni voči veľkým nefinančným korporáciám so sídlom vo Francúzsku, a odporúča sa, aby recipročne uplatňovali francúzske opatrenie, ak G-SII alebo O-SII na najvyššej úrovni bankovej prudenciálnej konsolidácie prekročí kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8. Príslušným orgánom sa tiež odporúča, aby ostatných účastníkov trhu v ich jurisdikcii upozornili na systémové riziká spojené so zvýšeným využívaním pákového efektu veľkými nefinančnými korporáciami so sídlom vo Francúzsku.

                              11.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je kombinovaný prah významnosti uvedený v odseku 8 odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre svoje jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

                     Švédsko

                        Minimálna úroveň expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu a ktorá sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku a ktoré na výpočet regulatórnych kapitálových požiadaviek používajú prístup založený na interných ratingoch.

                  I.   Opis opatrenia

                              1.

                              Švédske opatrenie, ktoré sa v súlade s článkom 458 ods. 2 písm. d) bodom vi) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 uplatňuje na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie vo Švédsku, pozostáva zo zavedenia minimálnej úrovne expozíciami váženej priemernej hodnoty rizikových váh uplatňovaných na portfólio retailových expozícií zabezpečených nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku vo výške 25 %, ktorá sa vzťahuje na každú jednotlivú úverovú inštitúciu.

                              2.

                              Expozíciami váženou priemernou hodnotou je priemerná hodnota rizikových váh jednotlivých expozícií vypočítaná v súlade s článkom 154 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, vážená príslušnou hodnotou expozícií.

                        II.   Reciprocita

                              3.

                              V súlade s článkom 458 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa príslušným orgánom dotknutých členských štátov odporúča, aby uvedené švédske opatrenie v lehote stanovenej v odporúčaní C bode 3 recipročne uplatnili na vo Švédsku sa nachádzajúce pobočky úverových inštitúcií s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              4.

                              Príslušným orgánom sa odporúča, aby uvedené švédske opatrenie recipročne uplatnili na úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktoré majú priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku. V súlade s odporúčaním C bodom 2 sa príslušným orgánom odporúča, aby uplatnili rovnaké opatrenie ako to, ktoré vo Švédsku zaviedol aktivačný orgán, a to v lehote uvedenej v odporúčaní C bode 3.

                              5.

                              Ak v jurisdikcii príslušných orgánov nie je dostupné rovnaké opatrenie makroprudenciálnej politiky, odporúča sa príslušným orgánom po konzultácii s ESRB uplatniť opatrenie makroprudenciálnej politiky dostupné v ich jurisdikcii, ktorého účinok najviac zodpovedá uvedenému opatreniu odporúčanému na reciprocitu. Príslušným orgánom sa odporúča prijať zodpovedajúce opatrenie najneskôr do štyroch mesiacov od uverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie.

                        III.   Prah významnosti

                              6.

                              Na účely prípadného uplatnenia zásady de minimis príslušnými orgánmi uplatňujúcimi reciprocitu je spolu s týmto opatrením stanovený prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK, ktorý sa vzťahuje na každú jednotlivú inštitúciu.

                              7.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 môžu príslušné orgány dotknutého členského štátu oslobodiť jednotlivé úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni a ktorých retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku nedosahujú prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK. Pri uplatňovaní prahu významnosti by mali príslušné orgány monitorovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby švédske opatrenie v prípade prekročenia prahu významnosti vo výške 5 miliárd SEK uplatňovali na predtým oslobodené jednotlivé úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni.

                              8.

                              Ak v dotknutých členských štátoch neexistujú úverové inštitúcie s prístupom IRB, ktorým bolo v týchto členských štátoch udelené povolenie a ktoré by mali buď pobočky, ktoré sa nachádzajú vo Švédsku, alebo priame retailové expozície zabezpečené nehnuteľnosťami voči dlžníkom s pobytom alebo sídlom vo Švédsku, a zároveň by mali takéto expozície vo výške 5 miliárd SEK alebo vyššie, príslušné orgány dotknutých členských štátov sa môžu v súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 rozhodnúť, že nebudú recipročne uplatňovať švédske opatrenie. V tomto prípade by mali príslušné orgány sledovať významnosť expozícií a odporúča sa, aby švédske opatrenie recipročne uplatnili v prípade, že úverová inštitúcia s prístupom IRB prekročí prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK.

                              9.

                              V súlade s oddielom 2 ods. 2 bodom 1 odporúčania ESRB/2015/2 je prah významnosti vo výške 5 miliárd SEK odporúčanou maximálnou úrovňou prahovej hodnoty. Príslušné orgány uplatňujúce reciprocitu môžu preto namiesto použitia odporúčanej prahovej hodnoty podľa potreby stanoviť nižšiu prahovú hodnotu pre ich jurisdikcie alebo opatrenia recipročne uplatniť bez akéhokoľvek prahu významnosti.

            “.

            (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1).

            (2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/64

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2018
      (2018/C 320/14)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Litvu neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Litva by ako členský štát, ktorého menou je euro, mala vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nasledujúcich odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Litvu uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Litvy pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Litva predložila 26. apríla 2018 národný program reforiem na rok 2018 a 30. apríla 2018 program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Na Litvu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje od roku 2018 do roku 2020 udržať celkový prebytok na úrovni 0,6 % HDP, kým sa podľa odhadov nezníži na úroveň 0,3 % HDP v roku 2021. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, sa podľa plánov bude naďalej plniť počas celého programového obdobia. Litva získala v roku 2016 a 2017 povolenie na dočasnú odchýlku spojenú so zavádzaním systémovej dôchodkovej reformy a štrukturálnych reforiem. Tieto odchýlky sa prenášajú na trojročné obdobie. Na základe programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP postupne klesne z 39,7 % HDP v roku 2017 na 35,3 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových prebytkov na obdobie od roku 2019 neboli dostatočne konkretizované.

                  (7)

                  Rada 11. júla 2017 odporučila Litve na rok 2017, aby si udržala svoj strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2018 so zreteľom na úľavy spojené so zavádzaním systémovej dôchodkovej reformy a štrukturálnych reforiem, na ktoré bolo udelené dočasné povolenie odchýlky. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov (6) o 6,4 % v roku 2018, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,6 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálny deficit Litvy bude na úrovni 0,7 % HDP v roku 2018 a 0,6 % HDP v roku 2019. Preto sa odhaduje, že štrukturálne saldo zostane počas oboch rokov nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Litva roku 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (8)

                  Príjmy z environmentálnych a periodických daní z nehnuteľností zostávajú pod priemerom Únie. Litva vykonala reformu svojho systému zdanenia nehnuteľného majetku, ktorou sa do systému zaviedol prvok progresivity, a zrušila oslobodenie od spotrebnej dane z uhlia a koksu používaného na vykurovanie. Stále však zostáva priestor na rozšírenie základu dane na zdroje, ktoré menej škodia rastu. Litva síce v posledných rokoch dosiahla pokrok v zlepšovaní výberu dane, ale výpadky vo výbere dane z pridanej hodnoty stále patria medzi najväčšie v Únie. Litva podniká ďalšie kroky na boj proti daňovým únikom a zlepšuje daňovú disciplínu a nedávno vykonané opatrenia vykazujú pozitívne prvé výsledky. Ďalšie zvýšenie daňovej disciplíny by zvýšilo rozpočtové príjmy a prispelo by k zlepšeniu spravodlivosti daňového systému.

                  (9)

                  Predpokladá sa, že po zavedení nového vzorca valorizácie dôchodkov v roku 2018, ktorý spája dôchodky s rastom miezd, podiel verejných výdavkov na dôchodky v rámci celkového HDP zostane nezmenený do roku 2040. Zabezpečila by sa tým fiškálna udržateľnosť litovského dôchodkového systému. Je to však do veľkej miery spôsobené poklesom pomeru dávok, pretože sa predpokladá, že v dôsledku rýchlo sa zmenšujúcej populácie v produktívnom veku porastú celkové mzdové náklady pomalšie než mzdy. To vyvoláva obavy, pokiaľ ide o primeranosť dôchodkov, ktorá už teraz patrí medzi najnižšie v Únie. Nie je jasné ani to, ako bude táto reforma fungovať v praxi, keďže vláda je zo zákona povinná v prípade poklesu miery náhrady navrhnúť opatrenia. Ak by zostala miera náhrady nezmenená, celkové výdavky na dôchodky vyjadrené ako podiel HDP by sa do konca 40. rokov 21. storočia zvýšili takmer o 45 %, čím by sa zvýšil tlak na verejné financie. Preto je dôležité objasniť právnu neistotu v súvislosti s dôchodkovými právnymi predpismi, zabezpečiť dlhodobú fiškálnu udržateľnosť dôchodkového systému a zároveň riešiť aj jeho nízku primeranosť.

                  (10)

                  Na trhu práce dochádza k rýchlemu zvyšovaniu napätia v dôsledku silného hospodárskeho rastu, ale aj v dôsledku nepriaznivého demografického vývoja a emigrácie, čo sa už začalo prejavovať nedostatkom zručných ľudských zdrojov. Táto situácia si vyžaduje systém vzdelávania a odbornej prípravy, ktorý by mohol každému poskytnúť príslušné zručnosti. Zatiaľ čo reformy, ktoré sa začali v uplynulom roku, predstavujú krok správnym smerom, je dôležité, aby Litva vykonávala tieto reformy s cieľom zlepšiť výsledky svojho systému vzdelávania a odbornej prípravy. Pravidlá financovania a akreditácie v terciárnom vzdelávaní v Litve pomáhajú zvýšiť počet ľudí s terciárnym vzdelaním, zároveň však prispeli k obavám o ich kvalitu, fragmentáciu a relevantnosť pre trh práce. Prebiehajúca konsolidácia univerzít, ak ju doplnia zmeny akreditačných a finančných pravidiel, by mala pomôcť riešiť súčasné výzvy. Pretrvávajúce demografické tlaky okrem toho ovplyvnili efektívnosť vzdelávacieho systému a zvýraznili naliehavosť potreby zabezpečiť spravodlivý prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu. Na riešenie podpriemernej výkonnosti litovských žiakov v oblasti základných zručností sú potrebné reformy v počiatočnej odbornej príprave, kariérnom postupe a pracovných podmienkach učiteľov, doplnené o ďalšie reformy zamerané na kvalitu.

                  (11)

                  Nízka účasť dospelých na vzdelávaní v Litve naznačuje, že vzdelávanie dospelých je aj naďalej nedostatočne rozvinuté a neumožňuje hospodárstvu využiť zlepšovanie zručností, inováciu a lepšiu integráciu znevýhodnených ľudí na trhu práce (týka sa to napríklad starších ľudí, nezamestnaných alebo neaktívnych dospelých). Napriek investíciám do infraštruktúry je obsah odborného vzdelávania a učebných osnov často zastaraný a mohol by sa lepšie prispôsobiť potrebám miestnych a regionálnych trhov práce. Učenie sa prácou je stále v počiatočnej fáze a mohlo by sa rozšíriť. Opatrenia aktívnej politiky trhu práce obsahujú širšiu ponuku odbornej prípravy, ale táto ponuka by sa mohla rozšíriť ešte viac. Nedávne reformy a opatrenia prijaté v tejto oblasti zatiaľ nepriniesli významné výsledky. V širšom kontexte je posilnenie kapacít sociálnych partnerov dôležité na podporu ich zapojenia.

                  (12)

                  Stále pretrvávajú problémy, pokiaľ ide o zabezpečenie zdravotnej starostlivosti, a majú negatívny vplyv na produktivitu, konkurencieschopnosť hospodárstva a kvalitu života. Poskytovanie zdravotníckych služieb je aj naďalej príliš zamerané na nemocnice, pričom zostáva priestor na ďalšie posilňovanie primárnej zdravotnej starostlivosti. Kľúčom k zefektívneniu zdravotnej starostlivosti je ďalšia racionalizácia zdrojov spolu s opatreniami na zlepšenie kvality nemocničnej aj primárnej starostlivosti. Politiky v oblasti prevencie chorôb a podpory zdravia by mali výraznejšie a rýchlejšie minimalizovať rizikové správanie. Rozsah týchto politík je však aj naďalej malý, zatiaľ čo medzisektorová spolupráca je nedostatočne rozvinutá a zodpovednosť za výsledky nie je dostatočne zakotvená na úrovni obcí. Vysoká závislosť od hotovostných platieb, nízka úroveň výdavkov na zdravotníctvo a neefektívne rozdeľovanie zdrojov obmedzujú efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti.

                  (13)

                  Vysoký podiel ľudí, ktorým hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie, spoločne s rastúcou nerovnosťou príjmov zostávajú pre Litvu naďalej veľkými výzvami, ktoré bránia jej dobrým vyhliadkam hospodárskeho rastu. Ohrozujú aj sociálnu súdržnosť a mohli by podnecovať emigráciu. Napriek neustálemu hospodárskemu rastu čelia starší ľudia, ľudia so zdravotným postihnutím, deti, domácnosti s jedným rodičom a nezamestnaní najväčšiemu riziku chudoby a sociálneho vylúčenia. Schopnosť litovského systému daní a dávok zabezpečiť nápravu uvedených nedostatkov je jedna z najnižších v Únii. Hoci boli prijaté určité významné počiatočné kroky na boj proti chudobe a nerovnosti príjmov, krajina má pred sebou ešte dlhú cestu v snahe priblížiť sa priemerným úrovniam chudoby a nerovnosti príjmov v Únii. Relatívne vysoké daňovo-odvodové zaťaženie osôb s nízkymi príjmami môže obmedzovať ich motiváciu pracovať a môže zvyšovať riziko chudoby a nerovností. Miery chudoby a nerovnosti by sa mohli znížiť motivovaním účasti na trhu práce, najmä medzi ľuďmi zo zraniteľných skupín a s nízkymi príjmami, a zvýšením schopnosti systému dane a sociálnych dávok zabezpečiť nápravu nedostatkov prostredníctvom lepšieho výberu daní. Takéto opatrenia by mohli zvýšiť aj sociálnu spravodlivosť.

                  (14)

                  Po útlme od roku 2012 sa rast produktivity v roku 2017 oživil, čím sa zmiernili tlaky na konkurencieschopnosť v oblasti nákladov. Za toto zlepšenie je však vo veľkej miere zodpovedný súkromný sektor. Pokrok dosiahnutý v zlepšovaní efektívnosti verejných investícií je minimálny. Na nízkej úrovni zostáva najmä efektívnosť verejných výdavkov na výskum a vývoj a spolupráca medzi podnikmi a vedeckou obcou. Okrem toho sa v roku 2016 výrazne znížili verejné investície do výskumu a vývoja. Fragmentovaná koordinácia a riadenie politiky v oblasti výskumu a inovácií vedú k neefektívnosti a podnikom bránia v plnom využívaní rôznych systémov podpory. Ďalší pokrok v prebiehajúcej reforme organizácie a financovania sektora verejného výskumu by mal prispieť k lepšiemu využívaniu dostupných zdrojov.

                  (15)

                  Litva dosiahla pokrok pri posilňovaní svojho rámca na predchádzanie korupcii prijatím právnych predpisov o lobovaní a ochrane oznamovateľov korupcie, ktoré sa vzťahujú na pracovníkov vo verejnom aj súkromnom sektore. Naďalej je však výzvou implementácia týchto právnych predpisov. Korupcia v sektore zdravotníctva stále vyvoláva obavy, a to napriek chvályhodným výsledkom vládneho programu „čistých rúk“.

                  (16)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (17)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability 2018 a dospela k názoru (7), že Litva podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2018 a 2019 prijala opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zlepšiť daňovú disciplínu a rozšíriť daňový základ na zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému a zároveň riešiť otázku primeranosti dôchodkov.

                  2.

                  Zlepšiť kvalitu, efektívnosť a relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce vrátane vzdelávania dospelých. Zlepšiť výkonnosť systému zdravotnej starostlivosti ďalším posunom od zamerania na nemocničnú starostlivosť smerom k ambulantnej starostlivosti, posilnením opatrení v oblasti prevencie chorôb, a to aj na miestnej úrovni, a zvýšením kvality a cenovej dostupnosti zdravotnej starostlivosti. Zlepšiť štruktúru daňovo-dávkového systému s cieľom znížiť chudobu a príjmovú nerovnosť.

                  3.

                  Stimulovať rast produktivity zlepšením efektívnosti verejných investícií, zabezpečením efektívnej vládnej koordinácie politiky výskumu a inovácie a riešením nedostatkov a neefektivity verejných opatrení na podporu spolupráce medzi vedou a podnikateľským sektorom.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/68

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2018
      (2018/C 320/15)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásil Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny (3) (ďalej len „odporúčanie pre eurozónu“).

                  (2)

                  Luxembursko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii, zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu uvedené v odporúčaniach 1 až 2.

                  (3)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Luxembursko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej určitý pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (4), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (4)

                  Luxembursko 30. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (5)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (5) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (6)

                  Luxembursko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2018 vláda plánuje znížiť celkový prebytok z 1,5 % HDP v roku 2017 na 1,1 % HDP v roku 2018, po čom by malo dôjsť k takmer stabilnému rastu a v roku 2022 by sa mal dosiahnuť prebytok 2,4 % HDP. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Na základe programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zostane výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je do roku 2020 optimistický a po tomto dátume realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že pokiaľ ide o štrukturálne saldo, zaznamená sa v roku 2018 prebytok vo výške 0,8 % HDP a v roku 2019 prebytok vo výške 0,3 % HDP, čo je najmä v roku 2019 menej ako v programe stability na rok 2018, avšak ešte stále je to nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Luxembursko podľa prognóz dodrží v rokoch 2018 a 2019 ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (7)

                  Luxemburské hospodárstvo pokračuje v zdravom raste a od celosvetovej recesie v roku 2009 dosahuje lepšie výsledky ako priemer eurozóny. Finančný sektor zostáva hlavným motorom hospodárskeho rastu a je aj naďalej zdravý a ziskový. Prejavuje sa to v silných prebytkoch v bilancii služieb, ako aj v celkovom salde bežného účtu. Relatívny príspevok vonkajšieho sektora k rastu reálneho HDP predstavoval v rokoch 2013 až 2016 aj napriek opakovanej negatívnej obchodnej bilancii v priemere 61 %. Luxembursko je čistým veriteľom voči zvyšku sveta a na konci roka 2016 dosiahli hrubé zahraničné aktíva a pasíva 10,5 bilióna EUR. Vnútroštátne orgány pokračovali v zavádzaní makroprudenciálnych opatrení a opatrení dohľadu a dotknutí finanční sprostredkovatelia sa prispôsobujú meniacim sa politickým rámcom na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie.

                  (8)

                  Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu z roku 2018, boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania je nevyhnutným predpokladom toho, aby sa predchádzalo narušeniu hospodárskej súťaže medzi firmami, aby sa zabezpečilo spravodlivé zaobchádzanie s daňovníkmi a aby sa chránili verejné financie. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu Únie. Aj napriek veľkosti finančného sektora z vysokej úrovne platieb dividend, úrokov a licenčných poplatkov ako percenta HDP vyplýva, že daňové pravidlá krajiny sú využívané podnikmi, ktoré uplatňujú agresívne daňové plánovanie. Väčšina priamych zahraničných investícií je v držbe účelovo vytvorených subjektov. Absencia zrážkových daní z odchádzajúcich (t. j. od rezidentov Únie pre rezidentov tretích krajín) úrokových platieb a licenčných poplatkov a oslobodenie platieb dividend od zrážkových daní za určitých okolností môže viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak tieto platby nie sú zdanené ani v prijímajúcej jurisdikcii. Komisia berie na vedomie pozitívne kroky, ktoré podniklo Luxembursko (napríklad prijatie režimu patentovej kolónky, ktorý je v súlade s medzinárodnými pravidlami). Komisia bude na základe nedávnej komunikácie s luxemburskými orgánmi pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti stratégiám agresívneho daňového plánovania daňovníkov.

                  (9)

                  Luxemburské orgány sa už niekoľko desaťročí aktívne snažia diverzifikovať hospodárstvo a rozvíjajú vybrané sektory vrátane odvetvia informačných a komunikačných technológií a kozmického sektora. Keďže úroveň nákladov práce je v tejto krajine vysoká, činnosti s vyššou pridanou hodnotou ponúkajú možnosť otvorenia alternatívnych zdrojov rastu. Úspešná diverzifikácia luxemburského hospodárstva preto vo veľkej miere závisí práve od sektorov, ktoré sú menej citlivé na výšku nákladov práce. Takéto sektory sa zväčša opierajú o výskum a inovácie, ktoré sa zvyčajne sústreďujú na technológie a znalosti. Táto stratégia bola nedávno posilnená. V snahe rozvíjať tieto prioritné sektory sa popri iných opatreniach realizujú aj veľké verejné investičné projekty a zavádzajú sa predpisy regulujúce výskum a vývoj a trh. V rokoch 2000 až 2016 Luxembursko päťnásobne zvýšilo svoje verejné výdavky na výskum a vývoj, takže ich výška dosiahla 0,60 % HDP. Vďaka týmto investíciám si Luxembursko veľmi rýchlo vybudovalo dobre fungujúci systém verejného výskumu. Hoci verejné investície do výskumu a vývoja sú nad priemerom eurozóny, súkromné investície do výskumu a vývoja, ako aj výsledky v oblasti inovácií merané na základe európskeho prehľadu výsledkov inovácie sa naďalej znižovali. Štruktúra luxemburského hospodárstva čiastočne vysvetľuje nižšiu intenzitu podnikového výskumu a vývoja v medzinárodnom porovnaní, keďže sektory, ktoré tvoria najväčšiu časť HDP v Luxembursku, konkrétne služby, a najmä finančný sektor, tradične menej investujú do výskumu a vývoja. Tento trend je však v Luxembursku výraznejší v porovnaní s priemerom Únie a intenzita podnikového výskumu a vývoja sa znížila z 1,5 % HDP v roku 2000 na 0,64 % HDP v roku 2016. Klesajúci trend súkromných investícií poukazuje na to, že v tejto oblasti pretrvávajú prekážky. Poukazuje to aj na to, že verejné úsilie vyvíjané v oblasti výskumu a vývoja nemá dostatočný pákový vplyv na podnikateľské investície. Z toho vyplýva, že budovanie verejných výskumných kapacít musí byť lepšie zakomponované do ucelenej koncepcie inovačného ekosystému. V roku 2017 bol prijatý nový zákon o obnovení schémy pomoci na výskum, vývoj a inovácie, ktorým sa rozširuje rozsah pomoci dostupnej z verejných zdrojov.

                  (10)

                  Očakáva sa, že Luxembursko nedosiahne svoj cieľ na rok 2020 v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov. Znečistenie ovzdušia a preťaženie dopravy počas dopravnej špičky predstavujú pre krajinu veľký problém, pretože zvyšujú koncentrácie oxidu dusičitého a emisie skleníkových plynov. V roku 2015 viac ako polovica emisií skleníkových plynov pochádzala zo sektora dopravy. Nízke zdaňovanie dopravných palív, vysoký počet služobných vozidiel a vysoké ceny nehnuteľností určených na bývanie patria medzi hlavné faktory, ktoré stimulujú vysokú mieru využívania automobilov a zvýšený počet cezhraničných pracovníkov. Sadzby dane z palív používaných v doprave sú jedny z najnižších v Únii a nabádajú k vyššej spotrebe paliva vrátane cezhraničného predaja. Nedávne opatrenia však napriek tomu podporujú rozvoj udržateľnejšej mobility, najmä prostredníctvom daňovej reformy z roku 2016, ale aj prostredníctvom objemných investícií do verejnej dopravy. Medzi najnaliehavejšie výzvy patrí predovšetkým dokončenie a modernizácia železničnej infraštruktúry.

                  (11)

                  Luxembursko je aj naďalej odhodlané znižovať regulačné obmedzenia v sektore služieb pre podniky. Nedávne opatrenia boli osobitne zamerané na povolania architektov a inžinierov a boli oznámené dodatočné reformy s cieľom ďalšieho znižovania obmedzení v týchto dvoch povolaniach. Okrem toho sa prostredníctvom tzv. zákona omnibus prijatého v marci 2017 zaviedli opatrenia zamerané na administratívne zjednodušenie (t. j. opatrenia umožňujúce horizontálny skríning administratívnych postupov). Výrazné regulačné prekážky však ešte stále pretrvávajú v sektore služieb pre podniky. Absencia špecifického postupu na posudzovanie rovnocennosti požiadaviek na profesijné poistenie, ktoré by umožnilo rovnocenné poistné krytie poskytovateľov služieb z iných členských štátov, môže byť zdrojom obmedzení. Najmä povolanie advokátov je regulované predpismi, ktoré sú veľmi reštriktívne v porovnaní s priemerom Únie. Široký rozsah pôsobnosti vyhradených činností ovplyvňuje poskytovanie služieb právneho poradenstva právnikmi alebo inými poskytovateľmi služieb, a to najmä v prípade služieb online. Medzi ďalšie obmedzenia patria požiadavky na právnu formu a vlastníctvo podielov, pravidlá nezlučiteľnosti a multidisciplinárne obmedzenia.

                  (12)

                  Otázka dlhodobej udržateľnosti verejných financií je aj naďalej znepokojujúca, keďže sa predpokladá zvyšovanie výdavkov súvisiacich so starnutím. V Luxembursku sa do roku 2070 očakáva vysoký nárast podielu závislého staršieho obyvateľstva a podľa prognóz generálneho inšpektorátu sociálneho zabezpečenia z roku 2016 prevádzková rovnováha dôchodkového systému zaznamená do roku 2023 deficit. Minulé a súčasné prebytky v dôchodkovom systéme sa však usporili a nahromadené rezervy zabezpečia životaschopnosť systému ešte ďalších 20 rokov. Podľa správy o starnutí obyvateľstva za rok 2018 sa očakáva, že podiel výdavkov súvisiace so starnutím obyvateľstva k HDP sa zvýši v rokoch 2016 až 2070 o 13 percentuálnych bodov. Prekročia tak prahy udržateľnosti a budú sa vynakladať najmä na dôchodky (8,9 percentuálneho bodu). Výdavky na dlhodobú starostlivosť ako podiel HDP sú jednými z najvyšších medzi členskými štátmi. Napriek reforme prijatej v roku 2017 sa tieto výdavky podľa prognózy zvýšia do roku 2070 zo súčasnej úrovne o 3 percentuálne body.

                  (13)

                  Miera zamestnanosti starších pracovníkov je mimoriadne nízka, a preto je potrebné prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie ich zamestnateľnosti a príležitostí na trhu práce. Je to dôležité aj z hľadiska zabezpečenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Systémy predčasného odchodu do dôchodku, ktoré nabádajú pracovníkov, aby odišli zo zamestnania, sú i naďalej rozšírené, pričom 59,2 % novo pridelených dôchodkov predstavujú predčasné starobné dôchodky. V decembri 2017 sa prijal zákon o zrušení jedného systému predčasného odchodu do dôchodku, avšak jeho čistý vplyv na skutočný priemerný vek odchodu do dôchodku, ako aj na výdavky je neistý, pretože zmierňuje podmienky uplatniteľné na iné systémy predčasného odchodu do dôchodku. Tento slabý výsledok trhu práce možno čiastočne pripísať aj finančným demotivačným faktorom odrádzajúcim od práce, ktoré sú v prípade tejto skupiny pomerne vysoké. Podporovanie zamestnávania starších pracovníkov si vyžaduje ucelenú stratégiu vrátane opatrení, ktoré pomôžu pracovníkom, aby zostali dlhšie pracovne aktívni. Takzvaný pakt o veku, teda návrh zákona, ktorý bol parlamentu predložený v apríli 2014 a ktorého účelom je podnecovať podniky s viac ako 150 zamestnancami, aby prijímali do pracovného pomeru a ponechávali si starších pracovníkov, ešte stále nebol prijatý. Pokiaľ ide o vzdelávanie, Luxembursko musí vyriešiť problém, že na vzdelávacie výsledky žiakov výrazne vplýva ich sociálno-ekonomické zázemie. Je to dôležité aj vzhľadom na veľký dopyt po vysoko špecializovaných zručnostiach.

                  (14)

                  Ceny nehnuteľností sa naďalej zvyšujú. Môže to oslabiť schopnosť Luxemburska prilákať a udržať si kvalifikovanú pracovnú silu, ktorá z veľkej časti pozostáva z cudzích štátnych príslušníkov. Tlaky na ceny nehnuteľností vyplývajú z veľkej asymetrie medzi ponukou a dopytom. Pokiaľ ide o stranu ponuky, stavbu nových bytov zrejme brzdí nedostatok dostupných pozemkov, ako aj nedostatok stimulov pre súkromných vlastníkov, aby predali svoje pozemky alebo budovy. Treba vyvinúť ďalšie úsilie na podporu investícií do bývania tak, že sa posilnia stimuly na podporu predaja nehnuteľností, zlepšia administratívne postupy udeľovania stavebných povolení a poskytne cenovo dostupné sociálne bývanie. Nedávno prijatá reforma dane z kapitálových výnosov z predaja nehnuteľností ani aktualizácia programu sociálneho bývania pravdepodobne nezvýšia ponuku nehnuteľností vzhľadom na pretrvávajúci trend smerom k vyšším cenám. Na strane dopytu vysoký populačný rast a rast zamestnanosti tlačia ceny nahor. Situácia na trhu s nehnuteľnosťami zároveň zhoršuje problém preťaženia dopravy a znečistenia. Zvýšenie cien nehnuteľností má navyše vplyv na zadlženosť domácností, čo vyvoláva obavy o udržateľnosť dlhu domácností. Zadlženosť domácností sa za posledných 10 rokov rýchlo zvýšila a v roku 2016 dosiahla odhadovaných 165 % disponibilného príjmu, čo odráža infláciu nehnuteľností, keďže približne 80 % dlhu domácností vyplýva z hypotekárnych úverov. Luxembursko však už v záujme podstatného zníženia možných rizík pre finančnú stabilitu zaviedlo príslušné makroprudenciálne opatrenia. V nadväznosti na návrhy národného výboru pre systémové riziká vláda nedávno predstavila aj návrh zákona, ktorým sa ustanovuje rámec pre opatrenia týkajúce sa dlžníkov, aby sa zabránilo rastúcej zraniteľnosti domácností. Tento návrh zákona však ešte musí schváliť parlament.

                  (15)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (16)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability 2018 a dospela k názoru (6), že Luxembursko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu.

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  zvýšiť mieru zamestnanosti starších ľudí tak, že sa zlepšia ich pracovné príležitosti a ich zamestnateľnosť a zároveň sa ešte viac obmedzí predčasný odchod do dôchodku, aby sa tak zlepšila aj dlhodobá udržateľnosť dôchodkového systému.

                  2.

                  Pokračovať v odstraňovaní regulačných obmedzení v sektore služieb pre podniky.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 179, 25.5.2018, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2018

text:
               10.9.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 320/16

      ODPORÚČANIE RADY
      z 13. júla 2018,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2018 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2018
      (2018/C 320/04)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o krajine na rok 2018 bola pre Dánsko uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017 (3), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Dánsko 24. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

                  (4)

                  Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

                  (5)

                  Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2018 plánuje dosiahnuť celkový deficit 0,7 % HDP v roku 2018 a naďalej počas celého programového obdobia do roku 2025 spĺňať strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa konvergenčného programu na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži na 35,6 % v roku 2018, bude ďalej klesať na úroveň 34,2 % v roku 2020 a potom sa bude zvyšovať na úroveň tesne pod 40 % do roku 2025. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je počas programového obdobia realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo dosiahne prebytok 0,3 % HDP v roku 2018 a 0,9 % HDP v roku 2019, čo mierne prekračuje cieľ konvergenčného programu na rok 2018 a je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Dánsko v roku 2018 a 2019 podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

                  (6)

                  Podmienkou udržateľného rastu v Dánsku je zabezpečenie ponuky pracovnej sily v časoch demografických zmien a riešenie vznikajúceho nedostatku pracovných síl v určitých odvetviach. Ponuku kvalifikovaných pracovníkov pravdepodobne zvýšia reformy zamerané na zvýšenie miery úspešného ukončenia odborného vzdelávania a prípravy a účasti na nich, ako aj opatrenia s cieľom viac rozvinúť digitálne zručnosti. Opatrenia na lepšie začlenenie marginalizovaných a znevýhodnených skupín na trhu práce by boli v tejto súvislosti takisto prínosné. To platí pre mladých ľudí s nízkou úrovňou dosiahnutého vzdelania, ľudí so zníženou pracovnou schopnosťou a so zdravotným postihnutím a pre ľudí s migrantským pôvodom. Nedávne opatrenia zamerané na pracovnú integráciu odštartovali pomaly, ale zdá sa, že zlepšujú situáciu novo prichádzajúcich utečencov. Integrácia detí s migrantským pôvodom do vzdelávacieho systému predstavuje naďalej kľúčovú výzvu a premieta sa do ich nižších priemerných výsledkov v oblasti vzdelávania v porovnaní s inými deťmi.

                  (7)

                  Vysoký rast produktivity má zásadný význam pre podporu hospodárskeho rastu, udržanie relatívne vysokej úrovne životných podmienok v Dánsku a zabezpečenie konkurencieschopnosti krajiny. Hoci je produktivita Dánska v porovnaní s ostatnými členskými štátmi vysoká, rast produktivity už dlhší čas upadá a existuje široká škála možných prekážok brániacich rastu produktivity (ktoré identifikovali aj dánska rada pre produktivitu a orgán pre hospodársku súťaž). Pomalým rastom produktivity sa vyznačujú najmä služby orientované na domáci trh, pretože vláda v roku 2017 prijala len obmedzené opatrenia na zvýšenie hospodárskej súťaže a niektoré časti, ako napríklad hypotekárne banky, nie sú vystavené zahraničnej konkurencii. Slabá hospodárska súťaž v niektorých sektoroch služieb orientovaných na domáci trh (napr. v oblasti maloobchodu, financií, distribúcii verejných služieb, dopravy a veľkoobchodu s liekmi) stále negatívne ovplyvňuje produktivitu, investície a vytváranie pracovných miest.

                  (8)

                  Po niekoľkých rokoch výrazného zvyšovania cien bývania sa začínajú objavovať riziká nadhodnotenia, najmä v hlavných mestských oblastiach. Európsky výbor pre systémové riziká vydal upozornenie pre osem krajín Únie vrátane Dánska, v ktorom poukazuje na strednodobé zraniteľné miesta v sektore obytných nehnuteľností z dôvodu zvyšovania cien bývania v kombinácii s vysokou mierou zadlženosti domácností. Domácnosti v roku 2017 naďalej znižovali svoj dlh, ale ten stále patrí medzi najvyššie v Únii (ako percentuálny podiel HDP) a prevyšuje rámec toho, čo je odôvodnené ekonomickými fundamentmi a prudenciálnymi prahovými hodnotami podľa odhadov Komisie. Od roku 2013 sa navyše výrazne zvyšuje podiel hypoték s veľmi vysokými úrovňami pomeru úveru k výške príjmu, najmä v Kodani a jej okolí. Na riešenie regionálnych rozdielov v cenách bývania prijali dánske orgány niekoľko nových makroprudenciálnych opatrení s cieľom ešte viac obmedziť riskantné pôžičky (s účinnosťou od roku 2018 a 2020) a zaviedli reformu dane z nehnuteľností (s účinnosťou od roku 2021). Kombinácia veľmi vysokých pomerov úveru k výške príjmu, veľkého dlhu s vysokou citlivosťou na úrokové sadzby a potenciálne nadhodnotených cien bývania však zvyšuje riziko cenovej nápravy, ktorá by mohla poškodiť reálnu ekonomiku a bankový sektor.

                  (9)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj rozsah ich súladu s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (10)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a zastáva názor (5), že Dánsko podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Zvýšiť hospodársku súťaž v sektoroch služieb orientovaných na domáci trh, napríklad v oblasti distribúcie verejných služieb a vo finančnom sektore.

         V Bruseli 13. júla 2018

               Za Radu

               predseda

            H. LÖGER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 261, 9.8.2017, s. 1.

         (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (5)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.