title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Španielska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/33

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Španielska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/09)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Španielsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 22. februára 2019. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Španielska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Španielsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Španielsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Ciele sú v rámci jednotlivých rozmerov a medzi nimi vo všeobecnosti koherentné, najmä pokiaľ ide o dekarbonizáciu a energetickú efektívnosť. V konečnom pláne by Španielsko malo tiež opísať vzájomné prepojenia medzi plánovanými politikami a opatreniami a podľa možnosti ich bližšie kvantifikovať. Sústrediť by sa mohlo na synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, a to objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a jej vzťahu k riešeniu energetickej chudoby. Dôležitými prvkami, ktoré sa majú riešiť v konečnom pláne, sú tiež vzájomné pôsobenie plánovaných politík týkajúcich sa postupného odstavenia uhoľných a jadrových elektrární vrátane stratégie využitia existujúcich zariadení jadrového palivového cyklu v krajine, vplyvu rizika zmeny klímy na dodávky energie a vplyvu zvýšeného prenikania energie z obnoviteľných zdrojov na vnútorný trh. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Španielsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Španielska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA ŠPANIELSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Podoprieť vítanú úroveň ambícií dosiahnuť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 42 % do roku 2030 ako príspevok Španielska k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatreniami, ktoré sú v súlade s povinnosťami podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8) a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zahrnúť orientačnú trajektóriu, ktorá dosiahne všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o opatreniach na obmedzenie administratívnej záťaže a o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  2.

                  Hlbšie preskúmať, ako by sa mali ďalej rozvíjať súčasné opatrenia, aby sa naplnili ich ambície dosiahnuť očakávané úspory energie. Takéto opatrenia budú musieť priniesť násobne väčšie úspory energie v porovnaní so súčasnými výsledkami a náležite by sa museli zohľadniť výzvy spojené s takýmto významným nárastom.

                  3.

                  Rozpracovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility, ako aj informácie o postupnom ukončení výroby elektriny v jadrových elektrárňach.

                  4.

                  Stanoviť výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhu, a najmä opatrenia na riešenie predvídateľného vývoja tarifných deficitov v elektroenergetike a plynárenstve a potenciálny vplyv plánovaných opatrení. Načrtnúť stratégiu a harmonogram vývoja smerom k plne trhovým cenám.

                  5.

                  Bližšie objasniť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré špecificky súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Zintenzívniť existujúcu dobrú regionálnu spoluprácu s Francúzskom a Portugalskom s cieľom venovať sa najmä vnútornému trhu s energiou a energetickej bezpečnosti, a to najmä pokiaľ ide o cezhraničné a nadregionálne prepojenia. Zvážiť posilnenie opatrení regionálnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti.

                  7.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  8.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Konkrétnejšie, plán by mal riešiť dosahy na uhoľné a uhlíkovo náročné regióny a zahŕňať národnú stratégiu energetickej transformácie. Zahrnúť osobitné posúdenie otázok energetickej chudoby spolu so všetkými súvisiacimi cieľmi alebo špecifickými politikami alebo opatreniami v zmysle požiadaviek nariadenia (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 262.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1008 final.

         (5)  COM(2019) 509 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 262.

         (7)  SWD(2019) 262.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Francúzska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/36

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Francúzska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/10)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Francúzsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 15. februára 2019. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Francúzska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Francúzsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Francúzsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Francúzsko by malo v konečnom pláne zohľadniť interakcie medzi jednotlivými rozmermi. Napríklad opatrenia na zvýšenie energetickej efektívnosti alebo zintenzívnenie zavádzania elektrických vozidiel posilnia bezpečnosť dodávok energie znížením potreby dovážať ropu a zemný plyn. Návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu uznáva, že energetická efektívnosť je prvou zásadou, ktorá usmerňuje úsilie o transformáciu energetiky. Uvedených je niekoľko negatívnych interakcií medzi politikami a opatreniami v jednom rozmere a cieľmi v inom rozmere. Vyžaduje sa podrobná analýza vývoja špičkového zaťaženia v období 2021 až 2030, ako aj presné posúdenie energetickej bezpečnosti a prepojenosti, a stanovenie tomu zodpovedajúcich cieľov. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie. Konečný plán by mohol obsahovať viac informácií o možných vplyvoch zmeny klímy na dodávky energie.

                  (14)

                  Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Francúzsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Francúzska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA FRANCÚZSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 na podiel obnoviteľných zdrojov energie vo výške aspoň 33 % ako príspevok Francúzska k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8) a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zabezpečiť, aby bol cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 stanovený v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (9) v plnej miere splnený a zachovaný ako východisková hodnota na obdobie od roku 2021, a vysvetliť, ako Francúzsko plánuje dosiahnuť a udržať takýto východiskový podiel. Zosúladiť ciele navrhnuté v jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu týkajúce sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy s orientačným cieľom uvedeným v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a cieľom v oblasti dopravy uvedeným v článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  2.

                  Preskúmať úsilie o zníženie primárnej energetickej spotreby s cieľom prispieť k dosiahnutiu spoločného cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030. Príspevok Francúzska je dostatočne ambiciózny z hľadiska konečnej energetickej spotreby. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu podrobnosti o očakávaných vplyvoch plánovaných politík a opatrení, aby sa zabezpečilo, že ich rozsah vykonávania bude dostatočný na dosiahnutie potrebného zníženia spotreby energie.

                  3.

                  Špecifikovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility, ako aj informácií o plánovanej jadrovej výrobnej kapacite.

                  4.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhov, najmä opatrení na rozvoj konkurenčnejších veľkoobchodných trhov, vrátane smerovania k plne trhovým cenám.

                  5.

                  Bližšie vyčísliť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad Európsky strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Zintenzívniť existujúcu dobrú regionálnu spoluprácu so Španielskom, Portugalskom a krajinami päťstranného energetického fóra (10). Ťažisko regionálnej spolupráce by malo spočívať v oblastiach vnútorného trhu s energiou a energetickej bezpečnosti. Pokračovať v spolupráci s Portugalskom a Španielskom, najmä pokiaľ ide o cezhraničné a nadregionálne energetické prepojenia. Zvážiť posilnenie opatrení týkajúcich sa regionálnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Zvážiť aj rozšírenie regionálnej spolupráce o nové oblasti, ako napríklad regionálne posudzovanie výrobných kapacít a výskum a inovácie v oblasti technológií spoločného záujmu s ostatnými členskými štátmi.

                  7.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  8.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby a okrem iného poskytnúť posúdenie počtu a typu domácností trpiacich energetickou chudobou, aby bolo možné zhodnotiť prípadnú potrebu orientačného cieľa zníženia energetickej chudoby v zmysle nariadenia (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 263.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1009 final.

         (5)  COM(2019) 510 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 263.

         (7)  SWD(2019) 263.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).

         (10)  Belgicko, Francúzsko, Holandsko, Rakúsko, Luxembursko, Nemecko a Švajčiarsko.


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Chorvátska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/40

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Chorvátska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/11)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Chorvátsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 28. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Chorvátska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane svoju potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením jeho národného plánu, ako aj potrebu vyhnúť sa riziku neskorého predloženia národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Chorvátsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Chorvátsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  V konečnom pláne by sa mala zohľadniť koherentnosť medzi jednotlivými rozmermi. Napríklad plány Chorvátska na posilnenie energetickej bezpečnosti preskúmaním možnosti zvýšenia objemu ťažby uhľovodíkov z domácich zdrojov by sa mali posudzovať vzhľadom na dosahovanie cieľov súvisiacich s rozmerom dekarbonizácie a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie. Ďalším príkladom je vplyv zvýšeného využívania bioenergie na započítané emisie a odstraňovanie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva a vplyv rizík súvisiacich so zmenou klímy na energetickú bezpečnosť.

                  (14)

                  Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispelo rozpracovanie hľadísk konkurencieschopnosti, najmä aby bolo pokryté odvetvie nízkouhlíkových technológií vrátane dekarbonizácie energeticky a uhlíkovo náročných priemyselných odvetví. Prínosom by tu boli merateľné ciele do budúcnosti určené na tomto základe, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, ktoré by boli vhodne prepojené na politiky v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Chorvátsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Chorvátska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA CHORVÁTSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Podoprieť vítanú úroveň ambícií dosiahnuť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 36,4 % do roku 2030 ako príspevok Chorvátska k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatreniami, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zvýšiť úroveň ambícií v sektore vykurovania a chladenia, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a zvýšiť úroveň ambícií na splnenie cieľa v odvetví dopravy uvedeného v článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť ďalšie podrobnosti a opatrenia týkajúce sa podporných rámcov pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  2.

                  Zvýšiť svoje ambície zamerané na zníženie konečnej aj primárnej energetickej spotreby vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Podporiť to politikami a opatreniami, ktoré prinesú ďalšie úspory energie do roku 2030. Podoprieť navrhované politiky a opatrenia posúdením vplyvu s odhadom očakávaných úspor a poskytnúť realistický časový rámec vykonávania stanovených opatrení.

                  3.

                  Určiť výhľadové ciele a merateľné cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhov, najmä pokiaľ ide o opatrenia na rozvoj likvidných a konkurenčných veľkoobchodných a maloobchodných trhov, posilnením hospodárskej súťaže v krajine a postupným smerovaním k plne trhovým cenám, ako aj odstránením prekážok pre cezhraničný obchod.

                  4.

                  Bližšie rozpracovať národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  5.

                  Pokračovať v regionálnej spolupráci na národnom energetickom a klimatickom pláne v kontexte skupiny na vysokej úrovni pre plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC). Toto úsilie by sa mohlo zamerať najmä na otázky, ako je ďalšia integrácia na vnútornom trhu s energiou, posúdenie primeranosti sústavy, spravodlivý prechod, dekarbonizácia a využívanie obnoviteľných zdrojov energie. Preskúmať cezhraničný potenciál a makroregionálne aspekty koordinovanej energetickej a klimatickej politiky, najmä v Jadranskom mori, s cieľom znížiť uhlíkovú stopu regiónu a zaviesť ekosystémový prístup.

                  6.

                  Rozšíriť jeho analýzu investičných nákladov a zdrojov vrátane primeraného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni, ktorá bola poskytnutá pre niektoré opatrenia týkajúce sa dopravy a energetickej efektívnosti, o všeobecný prehľad investičných potrieb na modernizáciu hospodárstva dosiahnutím jeho energetických a klimatických cieľov. Zvážiť ako zdroj financovania aj nákladovo efektívne prevody na iné členské štáty podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (9).

                  7.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  8.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia o viac kvantitatívnych informácií aspoň vrátane požadovaných informácií o predpokladaných emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie v rámci plánovaných politík a opatrení.

                  9.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby a okrem iného poskytnúť posúdenie počtu a typu domácností trpiacich energetickou chudobou, aby bolo možné zhodnotiť potrebu orientačného cieľa zníženia energetickej chudoby v zmysle nariadenia (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 224.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1010 final.

         (5)  COM(2019) 511 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 224.

         (7)  SWD(2019) 224.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Talianska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/44

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Talianska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/12)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Taliansko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 8. januára 2019. Predloženie návrhu tohto plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Talianska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Integrované národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Taliansku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Taliansko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne by Taliansko malo vychádzať z pozitívnych prepojení medzi plánovanými politikami a opatreniami zdôraznenými v jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu a ďalej preskúmať náročnejšie politické prepojenia, najmä medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu. Viac podrobností sa očakáva najmä: i) o dôsledkoch postupného zatvárania uhoľných elektrární a očakávanom vývoji, pokiaľ ide o úlohu zemného plynu v energetickom mixe; ii) o tom, ako dosiahnuť vysokú penetráciu obnoviteľných zdrojov; iii) o dosahoch talianskeho kapacitného mechanizmu (CRM) na ceny pre spotrebiteľov energie; iv) o očakávanom vývoji dotácií na fosílne palivá. Podobne aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospelo zdôraznenie oblastí konkurenčnej výhody a potenciálnych výziev na celosvetovej úrovni pre odvetvie nízkouhlíkových technológií vrátane dekarbonizácie energeticky a uhlíkovo náročných priemyselných odvetví. Prínosom by tu boli merateľné ciele do budúcnosti určené na tomto základe, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, ktoré by boli vhodne prepojené na politiky v oblasti podnikania a priemyslu. Úroveň konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by sa mohla zvýšiť aj rozpracovaním úspor emisií skleníkových plynov vyplývajúcich z opatrení súvisiacich s obehovým hospodárstvom.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Taliansko vychádzajú z posúdenia talianskeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA TALIANSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Podoprieť vítanú úroveň ambícií Talianska dosiahnuť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 30 % do roku 2030 ako príspevok k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatreniami, ktoré sú v súlade s povinnosťami požadovanými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zvýšiť úroveň ambícií, pokiaľ ide o podiel energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia, s cieľom dosiahnuť orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001. Predložiť opatrenia na splnenie cieľa pre odvetvie dopravy v zmysle článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Obmedziť zložitosť a regulačnú neistotu a poskytnúť ďalšie podrobnosti o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  2.

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, zabezpečiť, aby kľúčové politické nástroje uvedené v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu priniesli primerané úspory v období 2021 – 2030. Primerane zohľadniť plánované aktualizácie a zlepšenia existujúcich systémov podpory v konečnom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne a v nadväzujúcich správach o pokroku. Výrazne ich rozšíriť tak, aby umožnili dosiahnuť uvedené cieľové úspory energie. Vzhľadom na značný nevyužitý potenciál naďalej pokračovať v posilňovaní opatrení na zvýšenie energetickej hospodárnosti budov (nových a existujúcich verejných a súkromných budov) a energetickej efektívnosti v doprave.

                  3.

                  Konkretizovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility. Prihliadať na regionálny kontext a skutočný potenciál spojovacích vedení a výrobných kapacít v susedných krajinách pri posudzovaní primeranosti zdrojov v odvetví elektriny. Objasniť, do akej miery je očakávaný vývoj v plynárenskom odvetví v súlade s oznámenými cieľmi v oblasti dekarbonizácie a plánovaným postupným vyradením tepelných elektrární spaľujúcich uhlie.

                  4.

                  Stanoviť jasné ciele, míľniky a harmonogramy dosiahnutia plánovaných reforiem na trhoch s energiou, najmä na veľkoobchodných trhoch so zemným plynom a v súvislosti s prevádzkou maloobchodných trhov s elektrinou a zemným plynom.

                  5.

                  Objasniť národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť v rokoch 2021 až 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Viesť konzultácie so susednými krajinami a v rámci skupiny na vysokej úrovni pre plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC) s cieľom finalizovať integrovaný národný energetický a klimatický plán. Bližšie preskúmať cezhraničný potenciál a makroregionálne aspekty koordinovanej energetickej a klimatickej politiky, najmä v Jadranskom mori, s cieľom znížiť uhlíkovú stopu regiónu a zaviesť ekosystémový prístup, a ďalej využívať potenciál hlbšej spolupráce v oblasti Stredozemného mora.

                  7.

                  Vytvoriť zoznam prijatých opatrení a plánov na postupné ukončenie energetických dotácií, najmä na fosílne palivá.

                  8.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, a to aj z kvantitatívneho pohľadu.

                  9.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť, zručnosti a rozdelenie príjmov, a to aj v regiónoch s vysokou uhlíkovou náročnosťou a v priemyselných regiónoch. Doplniť koncepciu riešenia problémov energetickej chudoby začlenením konkrétnych merateľných cieľov a podrobnosti o finančných zdrojoch na vykonávanie opísaných politík v zmysle nariadenia (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 264.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1011 final.

         (5)  COM(2019) 512 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 264.

         (7)  SWD(2019) 264.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Cypru na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/48

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Cypru na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/13)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Cyprus predložil svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 29. januára 2019. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia vykonala komplexné posúdenie návrhu národného energetického a klimatického plánu Cypru s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Nižšie uvedené odporúčania sa opierajú o toto posúdenie.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Cypre 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Cyprus (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Napriek tomu, že politiky a opatrenia uvedené v navrhovanom pláne sú podľa všetkého vo veľkej miere jednotné z hľadiska rozmerov, Cyprus by mal v konečnom pláne ďalej rozvinúť svoje posúdenie prepojení medzi politikami a opatreniami. Cyprus by mal takisto poskytnúť viac informácií o synergiách medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu, ako aj zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Táto analýza by mohla zahŕňať kvantitatívne odhady a mala by sa venovať aj možným negatívnym interakciám medzi politikami a opatreniami a spôsobu, akým ich Cyprus plánuje riešiť. Posúdenie interakcií politík a prierezových vplyvov by mohlo byť užitočné aj pre jednotlivé politiky a opatrenia alebo skupiny politík a opatrení so širokým vplyvom nielen na energetický systém Cypru. To zahŕňa politiky súvisiace s úplnou realizáciou konkurenčného trhu s elektrickou energiou, zavedením zemného plynu alebo s prepojením izolovanej cyperskej elektrizačnej sústavy. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Konečný integrovaný národný energetický a klimatický plán by sa mohol doplniť o komplexnejšie opatrenia, aby sa využil potenciál interakcií s obehovým hospodárstvom.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Cyprus vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Cypru, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA CYPRU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Objasniť, ako plánuje dosiahnuť svoj cieľ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 v odvetviach mimo systému EÚ na obchodovanie s emisiami o 24 % v porovnaní s rokom 2005, a to zvážením ďalších nákladovo efektívnych politík na roky 2021 – 2030, ako aj plánovaným využitím flexibility medzi rozdelením úsilia a započítaným využívaním pôdy, zmenami vo využívaní pôdy a lesným hospodárstvom. Osobitná pozornosť by sa mohla venovať doprave.

                  2.

                  Po náležitom zvážení relevantných okolností a vnútroštátnych obmedzení výrazne zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 na podiel energie z obnoviteľných zdrojov aspoň 23 % ako príspevok Cypru k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8) a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zvýšiť úroveň ambícií v sektore vykurovania a chladenia a v odvetví dopravy, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a cieľ pre odvetvie dopravy uvedený v článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť ďalšie podrobnosti a opatrenia týkajúce sa podporných rámcov pre vlastnú spotrebu energie a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  3.

                  Výrazne zvýšiť svoje ambície zamerané na zníženie konečnej aj primárnej energetickej spotreby v roku 2030 vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Doplniť projekcie a scenáre, aby bolo možné posúdiť očakávané vplyvy nových plánovaných politík, opatrení a programov na primárnu a konečnú energetickú spotrebu za každé odvetvie aspoň do roku 2040 a vrátane roku 2030, a uviesť orientačnú trajektóriu počnúc rokom 2021. Posilniť zameranie na energetickú efektívnosť v odvetví dopravy zvýšením rozsahu opatrení týkajúcich sa tohto konkrétneho sektora, keďže naň v roku 2030 pripadne polovica spotreby energie v krajine.

                  4.

                  Stanoviť výhľadové zámery a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhu, a najmä opatrení pre plynárenstvo, so zreteľom na plány na zabezpečenie dodávok zemného plynu na svojom území v blízkej budúcnosti. Zreteľne a konzistentne predstaviť súčasný stav organizácie trhov s elektrickou energiou a s cieľmi a zámermi opísanými v rozmere vnútorného trhu.

                  5.

                  Bližšie rozpracovať národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť oddnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad Európsky strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Zintenzívniť svoje existujúce dohody o regionálnej spolupráci so susedným Gréckom, ako aj s ostatnými členskými štátmi, a to aj v rozmere vnútorného trhu, energetickej bezpečnosti, výskumu, inovácií a konkurencieschopnosti. Prípadne v súvislosti s iniciatívou „Čistá energia pre ostrovy EÚ“ posilniť spoluprácu s členskými štátmi a ostrovnými regiónmi, ktoré v rámci ich energetickej transformácie čelia podobným geografickým, klimatickým a infraštruktúrnym výzvam a príležitostiam.

                  7.

                  Uviesť komplexný oddiel, v ktorom sa identifikujú všetky investičné potreby rozdelené podľa rozmerov a podrozmerov, spolu s jasným opisom metodiky použitej na odhad a pravdepodobnými národnými, regionálnymi a únijnými zdrojmi ich financovania.

                  8.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  9.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia a vyčíslia vplyvy znečistenia ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisu.

                  10.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby a okrem iného doplniť úvahy o očakávanom vplyve navrhovaných politík a opatrení v rámci jednotlivých rozmerov na mieru energetickej chudoby v zmysle nariadenia (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 223.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1012 final.

         (5)  COM(2019) 513 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 223.

         (7)  SWD(2019) 223.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Lotyšska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/52

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Lotyšska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/14)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Lotyšsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 28. decembra 2018. Predloženie návrhu tohto plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Lotyšska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Lotyšsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Lotyšsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne by malo Lotyšsko zohľadniť prepojenia s politikami, predovšetkým synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, a to objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k 1) nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, 2) bezpečnosti dodávok energie a 3) riešeniu problému energetickej chudoby. Ďalšie prepojenia, ktoré treba zvážiť, sú využívanie biomasy na energetické účely a vplyv na započítané emisie a odstraňovanie emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva. Podobne aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie. Mohla by sa riešiť aj otázka vplyvov zmeny klímy na odvetvie energetiky.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Lotyšsko vychádzajú z posúdenia lotyšského návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA LOTYŠSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Ďalej rozvíjať stratégiu na dosiahnutie jeho cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 6 % oproti roku 2005 v odvetviach, ktoré nepatria do systému EÚ na obchodovanie s emisiami. K tomu patrí bližšie určenie nevyhnutných krokov na zavedenie opísaných politík a analýza úlohy, ktorú zohráva využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo na základe pravidiel započítavania podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8).

                  2.

                  Výrazne zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 na podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške aspoň 50 % ako príspevok Lotyšska k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (9), a umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zabezpečiť, aby bol cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 stanovený v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (10) v plnej miere splnený a zachovaný ako východisková hodnota na obdobie od roku 2021, a vysvetliť, ako Lotyšsko plánuje dosiahnuť a udržať takýto východiskový podiel. Predložiť podrobné opatrenia na splnenie orientačného cieľa v odvetví vykurovania a chladenia v zmysle článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a v odvetví dopravy v zmysle článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť viac podrobností o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov s opatreniami v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  3.

                  Zvýšiť úroveň ambícií, najmä vo vzťahu k znižovaniu primárnej energetickej spotreby, a podporiť ich politikami a opatreniami, ktorými by sa dosiahli ďalšie úspory energie s cieľom splniť cieľ Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Poskytnúť podrobnejší opis plánovaných politík, najmä v odvetví budov a dopravy, ako aj konkrétne odhady úspor energie, ktoré prinesú existujúce a plánované politické opatrenia do roku 2030, a harmonogramy sprievodných investícií.

                  4.

                  Konkretizovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility, ako aj hodnotenie, ako navrhované politiky a opatrenia zabezpečujú dosiahnutie cieľa znížiť energetickú závislosť. Prihliadať na regionálny kontext pri posudzovaní primeranosti zdrojov v odvetví elektriny.

                  5.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty, pokiaľ ide o integráciu trhu, a najmä opatrenia na rozvoj konkurenčnejších veľkoobchodných a maloobchodných trhov.

                  6.

                  Objasniť národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť v rokoch 2020 až 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  7.

                  Zintenzívniť dohody o dobrej regionálnej spolupráci medzi pobaltskými krajinami (Estónsko, Litva, Lotyšsko), rozšíriť ich o nové oblasti a rozšíriť aj ich geografické pokrytie o škandinávske krajiny (Dánsko, Fínsko, Island, Nórsko a Švédsko). Táto regionálna spolupráca by mala byť zameraná na vnútorný trh s energiou a energetickú bezpečnosť vzhľadom na zmeny v elektrizačných sústavách, ktoré prijímajú vyššie podiely elektriny z obnoviteľných zdrojov, čím sa zvýši dovoz a vývoz elektriny a narastie potreba systémovej flexibility, ako aj na dekarbonizáciu odvetvia dopravy a regionálnu spoluprácu vo výskume.

                  8.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  9.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisu.

                  10.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Zahrnúť hodnotenie situácie týkajúcej sa energetickej chudoby a cieľov zníženia a/alebo obmedzenia energetickej chudoby spolu s politikami a opatreniami v zmysle požiadaviek nariadenia (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 265.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1013 final.

         (5)  COM(2019) 514 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 265.

         (7)  SWD(2019) 265.

         (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).