title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 21. marca 2016, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2012/2 o financovaní úverových inštitúcií (ESRB/2012/2)

text:
               21.4.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 140/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
   z 21. marca 2016,
   ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2012/2 o financovaní úverových inštitúcií
   (ESRB/2012/2)
   (2016/C 140/01)
   GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18,
   so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho článok 15 ods. 3 písm. e) a články 18 až 20,
   keďže:

               (1)

               Generálna rada Európskeho výboru pre systémové riziká prijala 20. decembra 2012 odporúčanie ESRB/2012/2 (3). Uvedené odporúčanie je zamerané na stimulovanie udržateľných štruktúr financovania pre úverové inštitúcie.

               (2)

               V záujme dosiahnutia cieľov odporúčania ESRB/2012/2 sa vyžaduje, aby vnútroštátne orgány dohľadu, vnútroštátne makroprudenciálne orgány a Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) prijali určité opatrenia v lehotách stanovených v oddiele 2 ods. 3 odporúčania ESRB/2012/2.

               (3)

               Generálna rada 16. septembra 2014 rozhodla o predĺžení niektorých lehôt o šesť až dvanásť mesiacov. Podľa revidovaných lehôt by mal EBA predložiť ESRB do 31. marca 2016 priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A bod 5 v odporúčaní ESRB/2012/2, a do 30. júna 2016 by mal EBA predložiť ESRB a Rade Európskej únie záverečnú správu. Tieto správy by mali byť založené na údajoch o plánoch financovania predložených EBA vnútroštátnymi orgánmi dohľadu. EBA však uviedol, že vzhľadom na omeškanie pri poskytovaní údajov nebude možné v plnom rozsahu dodržať uvedené lehoty.

               (4)

               Hlavným cieľom ESRB je včas a účinne predchádzať systémovým rizikám alebo ich zmierňovať. Generálna rada sa domnieva, že spojenie priebežnej a záverečnej správy o odporúčaní A bod 5 do jednej správy, ktorú má EBA predložiť a predĺženie lehoty pre predloženie správy ESRB a Rade o ďalších dvanásť mesiacov by nemalo viesť k ohrozeniu riadneho fungovania finančných trhov, ani by z neho nevyplývalo, že odporúčanie A bod 5 sa nevykoná.

               (5)

               Generálna rada by preto mala predĺžiť príslušnú lehotu s cieľom poskytnúť EBA náležitý čas na prijatie opatrení nevyhnutne potrebných na vykonanie odporúčania A bod 5,

               (6)

               Odporúčanie ESRB/2012/2 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   Odporúčanie ESRB/2012/2 sa mení takto:

               1.

               V oddiele 2 ods. 3 sa bod 1 nahrádza takto:

                           „1.

                              Odporúčanie A – od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad, vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom a EBA sa vyžaduje, aby predložili správy v súlade s týmto časovým rámcom:

                                       a)

                                       od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad sa vyžaduje, aby do 31. decembra 2015 predložili ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A body 1 a 2;

                                       b)

                                       od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad sa vyžaduje, aby do 31. júla 2016 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o odporúčaní A body 1 a 2;

                                       c)

                                       od vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom sa vyžaduje, aby do 31. decembra 2015 predložili ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A bod 3;

                                       d)

                                       od vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom sa vyžaduje, aby do 30. septembra 2016 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o vykonávaní odporúčania A bod 3;

                                       e)

                                       od EBA sa vyžaduje, aby do 30. júna 2014 predložil ESRB a Rade usmernenia uvedené v odporúčaní A bod 4;

                                       f)

                                       od EBA sa vyžaduje, aby do 31. marca 2017 predložil ESRB a Rade správu o vykonávaní odporúčania A bod 5.“;

               2.

               Bod V.1.3.1 prílohy sa nahrádza takto:
               „V.1.3.1   Harmonogram

               Od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad, vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom a EBA sa vyžaduje, aby predložili ESRB a Rade správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť, a to v súlade s týmto časovým rámcom:

                           a)

                           od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad sa vyžaduje, aby do 31. decembra 2015 predložili ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A body 1 a 2;

                           b)

                           od vnútroštátnych orgánov dohľadu zodpovedných za bankový dohľad sa vyžaduje, aby do 31. júla 2016 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o odporúčaní A body 1 a 2;

                           c)

                           od vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom sa vyžaduje, aby do 31. decembra 2015 predložili ESRB priebežnú správu, ktorá bude obsahovať prvé hodnotenie výsledkov vykonávania odporúčania A bod 3;

                           d)

                           od vnútroštátnych orgánov dohľadu a ostatných orgánov s makroprudenciálnym mandátom sa vyžaduje, aby do 30. septembra 2016 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o vykonávaní odporúčania A bod 3;

                           e)

                           od EBA sa vyžaduje, aby do 30. júna 2014 predložil ESRB a Rade usmernenia uvedené v odporúčaní A bod 4;

                           f)

                           od EBA sa vyžaduje, aby do 31. marca 2017 predložil ESRB a Rade správu o vykonávaní odporúčania A bod 5.“.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 21. marca 2016

            Predseda ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (3)  Odporúčanie ESRB/2012/2 Európskeho výboru pre systémové riziká z 20. decembra 2012 o financovaní úverových inštitúcií (Ú. v. EÚ C 119, 25.4.2013, s. 1).


title: Odporúčanie Rady z 21. februára 2017 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (jedenásty ERF) za rozpočtový rok 2015

text:
               23.2.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 58/4

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. februára 2017
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (jedenásty ERF) za rozpočtový rok 2015
   (2017/C 58/04)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1), v platnom znení,
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje štvrtá časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie (2) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným jedenásty Európsky rozvojový fond (jedenásty ERF), a najmä na článok 11 ods. 7 uvedenej dohody,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/323 z 2. marca 2015 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 11. Európsky rozvojový fond (3), a najmä na jeho články 43 až 45,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách jedenásteho ERF k 31. decembru 2015 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym, desiatym a jedenástym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami Komisie (4) obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 11 ods. 7 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie jedenásteho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií jedenásteho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2015 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií jedenásteho ERF za rozpočtový rok 2015.

      V Bruseli 21. februára 2017

            Za Radu

            predseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2013, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2015, s. 17.

      (4)  Ú. v. EÚ C 375, 13.10.2016, s. 287.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/94

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2015
   (2015/C 272/25)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3). Tieto akty spoločne tvoria tzv. integrované usmernenia, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Portugalska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Portugalska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Portugalska na rok 2015.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Portugalsko určilo za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre podporu investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Portugalsku na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Portugalsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. Je pravda, že sa vďaka programu úprav podarilo dosiahnuť značný pokrok v kontexte ekonomických úprav, ako aj hospodárskych politík. Napriek snahe o znižovanie pákového efektu, ktorá sa zaznamenala v oblasti domácností a odvetví nefinančných korporácií, v rôznych odvetviach aj naďalej existujú významné riziká súvisiace s vysokou úrovňou vnútornej a vonkajšej zadlženosti, ktoré si zasluhujú zvýšenú pozornosť. Prejavujú sa aj výrazné tlaky na znižovanie zadlženosti v súvislosti s nízkym rastom, nízkou mierou inflácie a vysokou nezamestnanosťou.

               (7)

               Portugalsko 28. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Portugalsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. V programe stability Portugalska na rok 2015 vláda plánuje do roku 2015 napraviť nadmerný deficit, čo je v súlade s lehotou stanovenou Radou. Vláda v programe uvádza záväzok znížiť celkový deficit na úroveň 2,7 % HDP v roku 2015 a postupne ho znižovať na úroveň 0,6 % HDP v roku 2018. Podľa programu stability vláda plánuje splniť strednodobý cieľ, ktorým je dosiahnutie štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2016. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2015 na úroveň 124,2 % a bude ďalej klesať na zhruba 112,1 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je v prípade rokov 2015 a 2016 vierohodný, no relatívne optimistický v prípade rokov 2017 a 2018, v súvislosti s čím portugalská rada pre verejné financie identifikovala určité riziká. Včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu do roku 2015 vyplývajúca z prognózy Komisie z jari 2015 síce nie je istá, ale dosiahnuteľná. Zároveň je fiškálne úsilie pod úrovňou, ktorú odporúčala Rada. Za predpokladu, že dôjde k náprave nadmerného deficitu, by od roku 2016 Portugalsko podliehalo preventívnej časti paktu. Opatrenia na zlepšenie rovnováhy slúžiace na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 nie sú dostatočne konkretizované a ich rozsah je zjavne nedostatočný. Preto sa zdá, že v tejto súvislosti existuje riziko výraznej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a že budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Portugalsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)

               Fiškálna konsolidácia musí byť založená na zvýšení efektívnosti a kvality verejných výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy a na ďalších reformách systému správy verejných financií. Predovšetkým je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie na zabezpečenie prísnej kontroly výdavkov prostredníctvom presadzovania zákona o kontrole záväzkov a posilnenia zodpovednosti. V septembri 2014 sa uverejnil zákon o jednotnej tabuľke miezd, ktorý sa uplatňuje od januára 2015; pripravuje sa vykonávanie vyhlášky o jednotnej tabuľke mzdových príplatkov. Reštrukturalizácia štátnych podnikov nie je zavŕšená. V nadväznosti na rozsudky ústavného súdu z augusta 2014 sa dosiahol len čiastočný pokrok pri vývoji nových komplexných opatrení, ktoré sú súčasťou prebiehajúcej dôchodkovej reformy. Za posledné dva roky Portugalsko zrealizovalo komplexnú reformu svojho daňového systému, pričom sa sústredilo na daň z príjmov právnických osôb, daň z príjmov fyzických osôb a environmentálne dane. Mal by sa vyhodnotiť celkový vplyv tejto reformy. K dispozícii je široký priestor na ďalšie reformy zamerané na modernizáciu správy príjmov a ďalšie zlepšenie dodržiavania predpisov daňovníkmi.

               (10)

               Systém kolektívneho vyjednávania prešiel v poslednom čase niekoľkými reformami, aj keď nie všetky z nich slúžia na podporu zosúladenia miezd s produktivitou na sektorovej a podnikovej úrovni. Úlohou tohto systému je umožniť podnikom, aby sa prispôsobili špecifickým okolnostiam. Okrem iného má podnikom slúžiť pri účinnom využívaní existujúcich ustanovení tak, aby sa mohli za osobitných okolností odchýliť od sektorových kolektívnych dohôd. Minimálna mzda aj napriek zmrazeniu v posledných rokoch rástla od roku 2008 výrazne rýchlejšie ako priemerná mzda v nominálnom vyjadrení, pričom sa podiel pracovníkov s minimálnou mzdou zvýšil z 5 % v roku 2005 na 12,9 % v roku 2014.

               (11)

               Dosiahol sa významný pokrok v súvislosti so zavádzaním aktívnych politík trhu práce a reformy verejných služieb zamestnanosti. Pretrvávajú však problémy, pokiaľ ide o riešenie situácie mladých ľudí, ktorí nie sú ani zamestnaní, ani sa nezúčastňujú na procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Existuje potreba zvýšiť digitalizáciu služieb týkajúcich sa zosúlaďovania ponuky s potrebami trhu práce. Kľúčovou výzvou zostáva zabezpečenie primeraného pokrytia sociálnej pomoci, najmä systému minimálneho príjmu. Určitý pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní kvality vzdelávania a jeho relevantnosti pre trh práce. V záujme zlepšenia kvality vzdelávania Portugalsko zreformovalo školské osnovy a predpisy týkajúce sa učiteľov. Problém predčasného ukončovania školskej dochádzky by sa mal riešiť pomocou monitorovacieho nástroja a diverzifikácie prístupov s uplatnením nových programov odborného vzdelávania a prípravy, vďaka čomu by sa mali zlepšiť aj ukazovatele výkonnosti. Nedávne reformy sú navrhnuté tak, aby slúžili na zvýšenie úrovne systému odborného vzdelávania a prípravy. Výzvou však zostáva ešte viac ho zatraktívniť pre študentov. Podpora prenosu poznatkov medzi univerzitami, súkromnými podnikmi a výskumnými organizáciami naďalej predstavuje výzvu.

               (12)

               Vysoká zadlženosť portugalských podnikov stále sťažuje ich výkon a brzdí nové investície, zadlženosť domácností však výrazne poklesla. V nadväznosti na komplexné posúdenie centrálna banka zintenzívnila monitorovanie likvidity bánk a ich kapitálovej pozície a zároveň vyhodnotila plány obnovy bánk. Miera nesplácaných podnikových úverov zostáva vysoká (nad 18 %) a predstavuje záťaž z hľadiska bankových súvah. Reformou systému daní z príjmov právnických osôb, ktorá bola spustená v roku 2014, sa posilňujú limity týkajúce sa odpočítateľnosti čistých finančných výdavkov, no otázka vysokého zvýhodňovania dlhu pri v oblasti zdaňovania právnických osôb by sa mohla riešiť ďalej. Platformy/postupy reštrukturalizácie podnikov PER a SIREVE sú v štádiu prepracovania. Väčší dôraz sa kladie na pomoc životaschopným podnikom pri pokračovaní v podnikaní namiesto ich likvidácie. Z údajov týkajúcich sa znižovania zadlženosti za rok 2014 vyplýva zásadný pokrok pri realizácii opatrení na zníženie nadmerného dlhu podnikov. V máji 2014 zverejnený strategický plán na reštrukturalizáciu podnikového dlhu postupne získava prostredníctvom rôznych opatrení jasnejšie legislatívne kontúry. Zaznamenal sa pokrok pri rozširovaní škály alternatív financovania, ktoré sú vďaka podpore kapitálových investícií k dispozícii nefinančným podnikom. Zámerom finančnej inštitúcie pre rozvoj, ktorá bola formálne založená v septembri 2014, je riešiť zlyhania trhu, ktoré bránia prístupu MSP k financiám.

               (13)

               Existuje tu priestor na posilnenie opatrení v záujme zvýšenia efektívnosti a kvality justičného systému, najmä pokiaľ ide o hodnotenie činnosti súdov a používanie on-line nástrojov, ako aj na posilnenie opatrení týkajúcich sa vykonávania prieskumov s účasťou osôb obracajúcich sa na súd alebo právnikov. Podľa porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2015 majú súdne konania v civilných a obchodných veciach naďalej dlhé trvanie (386 dní). Počet prípadov presadzovania práva stále mierne klesá, zatiaľ čo čas rozsúdenia je naďalej dlhý (1 045 dní v roku 2014). Reformy týkajúce sa súdnych konaní vo veciach daní a správy postupujú pomalšie ako ostatné reformy v oblasti súdnictva. Z nárastu počtu prípadov platobnej neschopnosti vyplýva potreba zmobilizovať zdroje prvostupňových súdov a zintenzívniť ich odbornú prípravu v danej oblasti. Likviditu podnikov naďalej zhoršujú aj dlhý čas meškajúce platby, a to najmä zo strany verejného sektora. Na riešenie uvedeného problému oneskorených úhrad sa nepodnikli žiadne nové opatrenia alebo záväzky. Dostatočná transparentnosť chýba v prípade verejno-súkromných partnerstiev na miestnej a regionálnej úrovni štátnej správy a v oblasti koncesných zmlúv na všetkých úrovniach. Zabraňovaniu korupcii bráni neúčinné uplatňovanie súčasného právneho rámca, kde treba zlepšiť monitorovanie, vykonávanie a presadzovanie sankcií.

               (14)

               Nový regulačný orgán v oblasti dopravy zatiaľ nezačal fungovať. Liberalizačné opatrenia týkajúce sa koncesií na prevádzkovanie prístavov, železníc a mestskej verejnej dopravy sa realizujú pomaly, a teda sa vďaka nim nedarí stimulovať investície. Pri uplatňovaní dlhodobého plán v oblasti dopravy a harmonogramu reformy sektora prístavov sa zaznamenalo len čiastočné napredovanie. Zaznamenali sa oneskorenia v prípade dopravných koncesií týkajúcich sa mestských oblastí Lisabonu a Porta. Okrem toho sa len obmedzený pokrok dosiahol v rámci opätovných rokovaní v súvislosti s koncesiami na prevádzkovanie prístavov a v prípade sektora železníc. Stále prebieha fúzia subjektov prevádzkujúcich železničnú (REFER) a cestnú infraštruktúru (EP), ktorej cieľom je zlepšiť finančnú udržateľnosť nového orgánu pre cestnú a železničnú infraštruktúru. Došlo k zníženiu počtu zamestnancov štátnych podnikov v sektore dopravy.

               (15)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (16)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (17)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               (18)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Portugalsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu v roku 2015 prijatím potrebných opatrení; dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016; využívať neočakávané zisky na zrýchlenie zníženia deficitu a dlhu; v záujme lepšej kontroly výdavkov presadzovať právne predpisy týkajúce sa overovania plnenia záväzkov; zlepšiť strednodobú udržateľnosť dôchodkového systému; zabezpečiť finančnú udržateľnosť štátnych podnikov; ďalej zlepšiť daňovú disciplínu a účinnosť daňovej správy;

               2.

               podporovať zosúladenie miezd s produktivitou na základe konzultácie so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, s prihliadnutím na rozdielne zručnosti a podmienky miestneho trhu práce, ako aj na rôzny charakter hospodárskej výkonnosti jednotlivých regiónov, sektorov a podnikov; zabezpečiť, aby vývoj minimálnej mzdy prebiehal v súlade s cieľmi podpory zamestnanosti a konkurencieschopnosti;

               3.

               zlepšiť efektívnosť verejných služieb zamestnanosti, a to najmä zvýšením ich dosahu na neregistrovaných mladých ľudí; zabezpečiť účinnú aktiváciu príjemcov dávok a primerané pokrytie sociálnej pomoci, najmä systému minimálneho príjmu;

               4.

               prijať ďalšie opatrenia na zníženie nadmerného dlhu podnikov, riešiť otázku podielu nesplácaných úverov v bankách a znížiť zvýhodňovanie dlhu v prípade podnikov, na ktoré sa vzťahujú daňové ustanovenia; zlepšiť efektívnosť nástrojov na reštrukturalizáciu dlhov v prípade životaschopných podnikov, a to zavedením stimulov pre banky a dlžníkov v záujme ich zapojenia do reštrukturalizačných procesov ešte v ranom štádiu;

               5.

               urýchliť opatrenia a zvýšiť transparentnosť, pokiaľ ide o koncesie vrátane koncesií v sektore dopravy, ako aj verejno-súkromné partnerstvá na miestnej a regionálnej úrovni.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 102).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

      (7)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júla 2015, ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2015

text:
               18.8.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 272/70

         ODPORÚČANIE RADY
   zo 14. júla 2015,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2015 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Litvy na rok 2015
   (2015/C 272/18)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 14. júla 2015 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2). Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týkalo národného programu reforiem Litvy na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na rok 2014.

               (4)

               Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej sa Litva neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre posilnenie investícií, zintenzívnenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)

               Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Litve na rok 2015. Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Litva dosiahla pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014.

               (7)

               Litva 13. apríla 2015 predložila svoj národný program reforiem na rok 2015 a 30. apríla 2015 svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Litva sa v súčasnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. V rámci svojho programu stability na rok 2015 Litva požiadala o uplatnenie doložky o dôchodkovej reforme. Litva odhaduje rozpočtové náklady dôchodkovej reformy za rok 2016 na 0,1 % HDP. V závislosti od potvrdenia Eurostatu, že dôchodková reforma spĺňa potrebné podmienky a berúc do úvahy, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva, pokiaľ ide o referenčnú hodnotu deficitu, Rada zastáva názor, že Litva by v roku 2016 mohla využiť požadovanú dočasnú odchýlku od požadovaného postupu úprav smerom k strednodobému cieľu. Vláda vo svojom programe stability plánuje dosiahnuť celkový deficit vo výške 1,2 % HDP v roku 2015 a premeniť ho do roku 2018 na prebytok vo výške 0,7 % HDP. Vláda chce dodržať strednodobý rozpočtový cieľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP – počas celého programového obdobia. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 vo výške 42,2 % a v roku 2018 klesne na 33,7 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný. Avšak potrebné opatrenia na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované. Podľa prognózy Komisie z jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu v roku 2015 z toho dôvodu, že rast čistých výdavkov vo výške 0,3 % HDP presiahol referenčnú hodnotu. Na roky 2015 a 2016 sa štrukturálne saldo aj rast výdavkov značne odchyľujú od požadovaného postupu úprav, čo naznačuje riziko výraznej odchýlky v roku 2016. Preto budú v obidvoch rokoch potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Litva nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Okrem toho napriek nedávnemu pokroku by sa mal súčasný fiškálny rámec ďalej zlepšovať, a to posilnením svojho záväzného charakteru a zabezpečením plného súladu s fiškálnymi ustanoveniami EÚ. Daňové príjmy Litvy vo veľkej miere závisia od nepriameho zdanenia a zdanenia práce, zatiaľ čo príjmy z environmentálneho zdaňovania a zdaňovania majetku sú stále nízke. Litva aj naďalej čelí výzvam v oblasti daňovej disciplíny, najmä v súvislosti s DPH.

               (9)

               Litva čelí značnému poklesu obyvateľstva v produktívnom veku, ktorý je spôsobený demografiou, migráciou a slabou výkonnosťou systému zdravotnej starostlivosti. Trvalo nízka úroveň účasti na celoživotnom vzdelávaní neprispieva k posilňovaniu ľudského kapitálu, zlepšovaniu zamestnateľnosti či zvyšovaniu produktivity. Školy majú nadpriemerne vysoký počet osôb so slabými výsledkami v oblasti základných zručností, čo naznačuje potrebu modernizácie odbornej prípravy učiteľov a podpory ďalšieho profesionálneho rastu. Ponúkané vzdelávanie a odborná príprava nie sú vždy pre trh práce relevantné. Počet študentov, ktorí navštevujú programy odborného vzdelávania a prípravy je v rámci stredoškolského vzdelávania nízky. Litva prijíma opatrenia na zlepšenie a rozšírenie učňovskej prípravy a učenia sa prácou, ale počet a kvalita takýchto programov je stále nedostatočná. Počet nemocničných lôžok na osobu je v porovnaní so zvyškom Únie aj naďalej vysoký, čo naznačuje možné nerovnováhy pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Zároveň celkové verejné investície do zdravotníctva zostávajú nízke. Vykazované časté neformálne platby za služby zdravotnej starostlivosti spolu s obavami týkajúcimi sa korupcie v rámci postupov verejného obstarávania pre zdravotnícke tovary ukazujú potrebu zlepšiť riadenie systému zdravotnej starostlivosti.

               (10)

               Opatrenia dôchodkovej reformy, ktoré boli prijaté, nedostatočne riešia otázku strednodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku sa bude až do roku 2026 postupne zvyšovať, ale dôchodkový systém nezohľadňuje ukazovatele týkajúce sa strednej dĺžky života. Okrem toho nie sú jasné pravidlá indexácie dôchodkov. Nízka účasť v dobrovoľných systémoch dôchodkového sporenia a chýbajúce zamestnanecké dôchodkové systémy ohrozujú primeranosť budúcich dôchodkov. Vláda chce realizovať komplexnú reformu dôchodkového systému ako súčasť širšieho „nového sociálneho modelu“. Táto stratégia však ešte nebola finalizovaná a prijatá, najprv je potrebné uzavrieť konzultácie so sociálnymi partnermi. Litva zaviedla opatrenia finančnej podpory pre starších a finančné stimuly na zamestnávanie starších pracovníkov. Komplexná stratégiu aktívneho starnutia však stále chýba.

               (11)

               Viac ako 30 % populácie Litvy ohrozuje chudoba alebo sociálne vylúčenie. Reforma hotovostnej sociálnej pomoci spolu so zlepšením hospodárskej situácie viedla k značnému poklesu výdavkov a počtu príjemcov sociálnej pomoci. Aktívne opatrenia trhu práce a iné služby na podporu príjemcov sú však stále obmedzené.

               (12)

               Litva dosiahla výrazný pokrok v reforme štátnych podnikov a prijala právne predpisy, aby zabezpečila, že reformy budú mať dlhotrvajúci účinok. Vláda dokončila oddelenie komerčných a nekomerčných aktivít, ktoré sa teraz zverejňujú vo výročných správach. V prípade zostávajúcich štátnych podnikov sa vyžaduje, aby vymenovali nezávislých členov predstavenstva do konca septembra 2015.

               (13)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Litvy, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Litve v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní (1) až (3).

               (14)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania (1).

               (15)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Ako krajina, ktorej menou je euro, by Litva mala takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva v rokoch 2015 a 2016 prijala opatrenia s cieľom:

               1.

               Vyhnúť sa odchýlke od strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2015 a zabezpečiť, aby sa odchýlka v roku 2016 obmedzovala na povolenú rezervu spájanú so systémovou dôchodkovou reformou. Rozšíriť základ dane a zlepšiť daňovú disciplínu.

               2.

               Riešiť otázku zmenšujúcej sa populácie v produktívnom veku zlepšovaním relevantnosti vzdelávania pre trh práce, zvyšovaním ovládania základných zručností a zlepšovaním výkonnosti systému zdravotnej starostlivosti. Znížiť vysoké daňovo-odvodové zaťaženie, pokiaľ ide o osoby s nízkymi príjmami, a to presunutím daňového zaťaženia na iné zdroje, ktoré sú menej škodlivé pre rast.

               3.

               Prijať komplexnú reformu dôchodkového systému, ktorá sa zaoberá aj otázkou dosiahnutia primeranosti dôchodkov. Zlepšiť mieru pokrytia a primeranosti dávok v nezamestnanosti a hotovostnej sociálnej pomoci a zlepšiť tiež zamestnateľnosť tých, ktorí si hľadajú prácu.

      V Bruseli 14. júla 2015

            Za Radu

            predseda

         P. GRAMEGNA

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Dodržiavané rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Odporúčanie Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Litvy na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Litvy na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247, 29.7.2014, s. 67).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (6)  Ú. v. EÚ C 272, 18.8.2015, s. 98.


title: Odporúčanie Komisie z  11. októbra 2007 o elektronickej sieti úradne určených mechanizmov centrálneho archivovania regulovaných informácií uvedených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES [oznámené pod číslom K(2007) 4607] (Text s významom pre EHP)

text:
               12.10.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 267/16

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 11. októbra 2007
   o elektronickej sieti úradne určených mechanizmov centrálneho archivovania regulovaných informácií uvedených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES
   [oznámené pod číslom K(2007) 4607]
   (Text s významom pre EHP)
   (2007/657/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 211 druhú zarážku,
   keďže:

               (1)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES z 15. decembra 2004 o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/34/ES (1), sa vyžaduje, aby bol prístup investorov k informáciám o emitentoch viac organizovaný na úrovni Spoločenstva s cieľom aktívnej podpory integrácie európskych kapitálových trhov.

               (2)

               V smernici 2004/109/ES sa nariaďuje príslušným orgánom členských štátov, aby vypracovali vhodné usmernenia na ďalšie uľahčenie prístupu verejnosti k informáciám poskytovaným podľa smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES (2) z 28. januára 2003, 2003/71/ES (3) zo 4. novembra 2003 a 2004/109/ES, aby vytvorili jednotnú elektronickú sieť (ďalej len „elektronická sieť“) alebo elektronickú sieťovú platformu v jednotlivých členských štátoch, ktorá bude spájať rôzne mechanizmy určené na vnútroštátnej úrovni na uchovávanie takýchto informácií (ďalej len „mechanizmy archivovania“).

               (3)

               Príslušné orgány členských štátov prijali 30. júna 2006 v rámci Výboru európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR) zriadeného rozhodnutím 2001/527/ES (4) stanovisko ku Komisii, v ktorom sa vyjadrili za režim jednoduchej elektronickej siete spájajúcej mechanizmy archivovania. Takáto sieť by mohla byť prístupná cez spoločné rozhranie, ktoré by obsahovalo zoznam všetkých zaregistrovaných firiem v Spoločenstve a presmerovalo by užívateľa na stránku príslušného mechanizmu archivovania. Príslušné údaje by takto zostali archivované na vnútroštátnej úrovni bez toho, aby bolo potrebné zriadiť spoločnú infraštruktúru replikujúcu všetky príslušné informácie obsiahnuté na vnútroštátnej úrovni a zapríčiňujúce nadmerné dodatočné náklady.

               (4)

               V tomto štádiu je vhodné, aby sa stanovili dobrovoľné normy, ktoré by mechanizmom archivovania poskytli potrebnú flexibilitu, aby sa prispôsobili fungovaniu elektronickej siete.

               (5)

               Je žiaduce, aby mechanizmy archivovania mohli byť navzájom elektronicky prepojené, aby investori a zainteresované strany mali ľahký prístup k finančným informáciám o zaregistrovaných firmách v Spoločenstve. Ako navrhujú príslušné orgány členských štátov, takáto elektronická sieť by mala vychádzať z jednoduchých podmienok, aby sa dala rýchlo zriadiť. Jednoduchá sieť by mala umožniť aj poskytovanie služieb pridanej hodnoty pre investorov.

               (6)

               Na účely zjednodušenia prístupu investorov k finančným informáciám o zaregistrovaných firmách by mala byť prostredníctvom mechanizmov archivovania podľa možnosti zabezpečená integrácia príslušných finančných informácií poskytovaných emitentmi v súlade s inými zákonmi Spoločenstva alebo vnútroštátnymi zákonmi.

               (7)

               S cieľom umožniť účinné spustenie elektronickej siete je potrebné vyzvať príslušné orgány členských štátov, aby v rámci CESR a v úzkej spolupráci s mechanizmami archivovania pripravili dohodu o riadení siete obsahujúcu základné podmienky vytvorenia, fungovania a financovania elektronickej siete, a najmä určenie orgánu, ktorý by mal byť poverený každodenným vedením siete.

               (8)

               Je dôležité, aby si mechanizmy archivovania mohli v záujme zabezpečenia vlastnej finančnej životaschopnosti slobodne zvoliť svoju cenovú politiku. Súčasne by však nemali vo svojej cenovej politike robiť rozdiel medzi užívateľmi elektronickej siete a tými užívateľmi elektronickej siete, ktorí majú prístup k mechanizmom archivovania na vnútroštátnej úrovni.

               (9)

               Pre správne fungovanie elektronickej siete a na zabezpečenie poskytovania porovnateľných služieb užívateľom tejto siete v rámci Spoločenstva sú potrebné minimálne normy kvality týkajúce sa archivovania regulovaných informácií na vnútroštátnej úrovni. Je dôležité, aby mechanizmy archivovania zaručovali dostatočnú bezpečnosť, pokiaľ ide o komunikáciu, archivovanie a prístup k údajom. Rovnako je dôležité, aby sa zaviedli systémy poskytujúce istotu, pokiaľ ide o zdroj a obsah informácií registrovaných prostredníctvom mechanizmov archivovania. S cieľom uľahčiť automatické elektronické zapisovanie, uvádzanie dátumu a času a ďalšie spracúvanie registrovaných informácií by sa pri mechanizmoch archivovania malo zvážiť povinné používanie príslušných formátov a vzorov. S cieľom uľahčiť prístup k archivovaným informáciám pre koncových užívateľov by mali byť zabezpečené aj vhodné vyhľadávacie zariadenia a podporné služby. V záujme súdržnosti systému by mali byť v rámci možností totožné normy pre mechanizmy archivovania pôsobiace v sieti a pre orgán určený na denné vedenie sieťovej platformy.

               (10)

               Zdá sa, že je potrebný postupný prístup na to, aby elektronická sieť mechanizmov archivovania mohla dlhodobo uspokojovať očakávania emitentov a investorov, a najmä možnosť jedného virtuálneho miesta na prístup k finančným informáciám poskytovaným zaregistrovanými firmami. Preto by bolo vhodné zabezpečiť prieskum možných riešení s cieľom zlepšenia tejto siete v budúcnosti. V záujme zabezpečenia súdržnosti s pôvodným vytvorením siete by takýto prieskum mali vykonať príslušné orgány členských štátov v rámci CESR. Táto práca by mala zahŕňať aspoň prieskum možnosti napojenia tejto elektronickej siete na sieť vyvíjanú registrami vnútroštátnych spoločností, na ktorú sa vzťahuje prvá smernica Rady 68/151/EHS z 9. marca 1968 o koordinácii ochranných opatrení, ktoré členské štáty vyžadujú od obchodných spoločností na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb v zmysle článku 58 druhého odseku zmluvy s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto ochranných opatrení v rámci celého Spoločenstva (5).

               (11)

               S cieľom umožniť Komisii, aby pozorne sledovala situáciu a zhodnotila potrebu ďalších opatrení, vrátane možnosti prijať vykonávacie opatrenia v súlade s článkom 22 ods. 2 smernice 2004/109/ES, treba vyzvať členské štáty, aby poskytli Komisii príslušné informácie,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   KAPITOLA I
   PREDMET

               1.

               Cieľom tohto odporúčania je povzbudiť členské štáty, aby zabezpečili prijatie krokov potrebných na účinné prepojenie úradne určených mechanizmov centrálneho archivovania regulovaných informácií uvedených v článku 21 ods. 2 smernice 2004/109/ES (ďalej len „mechanizmy archivovania“) do jednotnej elektronickej siete v rámci Spoločenstva, uvedenej v článku 22 ods. 1 druhom pododseku písm. b) tejto smernice (ďalej len „elektronická sieť“).

         KAPITOLA II
   ELEKTRONICKÁ SIEŤ
   2.   Dohoda o riadení elektronickej siete

               2.1.

               Členské štáty by mali uľahčiť vytvorenie a vývoj elektronickej siete v jej počiatočnej etape poverením príslušných orgánov uvedených v článku 24 smernice 2004/109/ES, aby v rámci Výboru európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR) založeného rozhodnutím 2001/527/ES pripravili dohodu o riadení elektronickej siete (ďalej len „dohoda o riadení“). Mechanizmy archivovania by mali byť úzko spojené s prípravou tejto dohody.
               Členské štáty by mali určiť subjekt splnomocnený na uzavretie tejto dohody. Pritom by mali zohľadniť príslušné právomoci mechanizmov archivovania, príslušných orgánov alebo iného vhodného subjektu.

               2.2.

               V dohode o riadení by sa mali riešiť aspoň tieto otázky:

                           a)

                           vytvorenie sieťovej platformy;

                           b)

                           podmienky pripojenia elektronickej siete;

                           c)

                           dôsledky nesplnenia podmienok týkajúcich sa účasti a otázka presadenia týchto podmienok;

                           d)

                           určenie orgánu na každodenné spravovanie sieťovej platformy a hlavných podmienok týkajúcich sa tohto spravovania;

                           e)

                           mechanizmus rozhodovania o modernizovaní elektronickej siete, ktorým by sa mali v prípade potreby zohľadňovať názory všetkých zúčastnených strán vrátane koncových užívateľov;

                           f)

                           finančné podmienky;

                           g)

                           systém riešenia sporov;

                           h)

                           mechanizmus na úpravu samotnej dohody.

               2.3.

               Členské štáty by mali prijať príslušné opatrenia, aby mechanizmy archivovania boli v súlade s dohodou o riadení.

         3.   Podmienky týkajúce sa technickej interoperability elektronickej siete
   Elektronická sieť vytvorená na základe dohody o riadení by mala obsahovať aspoň tieto funkcie:

               a)

               centrálny aplikačný server a centrálnu databázu obsahujúcu zoznam všetkých emitentov so spoločným rozhraním a umožňujúcu každému emitentovi, aby spojil koncového užívateľa s mechanizmom archivovania, ktorý uchováva regulované informácie týkajúce sa tohto emitenta;

               b)

               jediné prístupové miesto pre koncových užívateľov, ktoré je dostupné v ústredí alebo samostatne v každom mechanizme archivovania;

               c)

               zoznam v jazyku rozhrania dostupný pre koncových užívateľov v jedinom prístupovom mieste s dorozumievacími jazykmi prijatými na vnútroštátnej úrovni pre mechanizmy archivovania pôsobiace v elektronickej sieti;

               d)

               prístup ku všetkým dokumentom prístupným na vnútroštátnej úrovni v mechanizmoch archivovania pôsobiacich v elektronickej sieti vrátane informácií poskytovaných emitentmi, ak sú dostupné, na základe smerníc 2003/06/ES, 2003/71/ES a iných aktov Spoločenstva alebo vnútroštátneho práva;

               e)

               prípadne možnosť ďalšieho používania údajov dostupných prostredníctvom elektronickej siete.

         4.   Stanovenie ceny za prístup k informáciám v elektronickej sieti

               4.1.

               Mechanizmy archivovania by mali mať možnosť uplatňovať vlastnú cenovú politiku. Vo svojej cenovej politike by však nemali robiť rozdiely medzi koncovými užívateľmi, ktorí majú prístup k informáciám priamo cez svoje príslušné vnútroštátne prístupové miesto, a tými užívateľmi, ktorí majú prístup nepriamo cez jediné prístupové miesto poskytnuté elektronickou sieťou.

               4.2.

               V mechanizmoch archivovania by sa malo zvážiť poskytnutie bezplatného prístupu k regulovaným informáciám investorom alebo zainteresovaným stranám aspoň počas určitého obdobia nasledujúceho po ich zaregistrovaní emitentom.

               4.3.

               Body 4.1 a 4.2 sa netýkajú poskytovania služieb s pridanou hodnotou mechanizmami archivovania alebo ktoroukoľvek treťou stranou s použitím informácií dostupných prostredníctvom elektronickej siete.

         KAPITOLA III
   MINIMÁLNE NORMY KVALITY

      Oddiel 1

      Všeobecné informácie

               5.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby mechanizmy archivovania pôsobiace v elektronickej sieti boli v súlade s normami rovnocennými s modelovými normami uvedenými v tejto kapitole.
               Členské štáty by mali tiež zabezpečiť, aby bol orgán uvedený v bode 2.2 písm. d) určený na základe dohody o riadení v súlade s normami uvedenými v oddieloch 2 a 3.

               6.

               Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa rovnaké normy, ktoré sa vzťahujú na emitentov podľa definície v článku 2 ods. 1 písm. d) smernice 2004/109/ES, vzťahovali aj na osoby, ktoré požiadali o prijatie na obchodovanie na regulovanom trhu bez súhlasu emitenta, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1 tejto smernice.

      Oddiel 2

      Bezpečnosť

   7.   Bezpečnosť komunikácie

               7.1.

               Mechanizmom archivovania by sa mali zaviesť zdravé bezpečnostné mechanizmy určené na zaistenie bezpečnosti komunikačných prostriedkov používaných na spojenie emitenta s mechanizmom a na poskytnutie istoty, pokiaľ ide o zdroj registrovaných informácií.

               7.2.

               Mechanizmy archivovania by z bezpečnostných dôvodov mali mať právo obmedziť používané komunikačné prostriedky, mali by však byť schopné aspoň prijímať elektronické záznamy prostredníctvom systému dostupného pre emitenta.
               V každom prípade by používané druhy komunikačných prostriedkov mali byť ľahko dostupné, bežne používané a k dispozícii za nízke ceny.

         8.   Integrita archivovaných regulovaných informácií

               8.1.

               Mechanizmus archivovania by mal archivovať informácie v bezpečnom elektronickom formáte a mal by zaviesť vhodné bezpečnostné mechanizmy určené na minimalizovanie rizika poškodenia údajov a neoprávneného prístupu k informáciám.

               8.2.

               Vďaka mechanizmu archivovania by sa malo zabezpečiť, aby regulované informácie, ktoré uchováva, boli kompletné a aby obsah regulovaných informácií nebol editovateľný, pokiaľ sú archivované.
               V prípade, že mechanizmus archivovania akceptuje registráciu informácií s použitím iných ako elektronických komunikačných prostriedkov, malo by sa prostredníctvom mechanizmu archivovania zabezpečiť, aby pri prevádzaní dokumentov do elektronickej podoby bol obsah informácií kompletný a neupravovaný, teda taký, aké boli pôvodné informácie, ktoré poslal emitent.

               8.3.

               Informácie, ktoré boli poslané do mechanizmu archivovania a zobrazené, by nemali byť vyňaté z mechanizmu archivovania. Ak je potrebné doplnenie alebo oprava, potom by opravené alebo doplňujúce informácie mali určovať upravenú položku, a tá by mala byť označená ako oprava alebo doplnenie.

         9.   Hodnotenie

               9.1.

               Prostredníctvom mechanizmu archivovania by malo byť možné hodnotenie registrovaných informácií, čo znamená, že tento mechanizmus by mal umožniť automatickú kontrolu registrovaných dokumentov z hľadiska technického dodržiavania požadovaných noriem, úplnosti a presnosti ich formátov.

               9.2.

               Mechanizmus archivovania by mal mať zavedené systémy na odhalenie prerušenia elektronického napájania a požiadať o opakované poskytnutie akýchkoľvek údajov, ktoré sa mu nepodarí prevziať od odosielateľa.

         10.   Spoľahlivý prístup k službám

               10.1.

               Mechanizmus archivovania by mal mať zavedené bezpečnostné systémy s cieľom zabezpečiť, aby jeho služby boli prístupné emitentom a koncovým užívateľom bez prerušenia 24 hodín denne a 7 dní v týždni.
               Každý mechanizmus archivovania by mal definovať vlastné požiadavky na základe charakteristík svojich systémov a konkrétnych podmienok, v akých pracuje.
               Kapacita systémov, konkrétne kapacita ich serverov a dostupná šírka pásma, by mala byť dostatočná na podporu očakávaných požiadaviek od emitentov, pokiaľ ide o registráciu informácií a koncových užívateľov s ohľadom na prístup k archivovaným informáciám.

               10.2.

               Mechanizmus archivovania by mal mať oprávnenie na krátkodobé zabránenie prístupu k jeho systémom, keď to je potrebné na vykonanie základnej údržby alebo na účely modernizácie jeho služieb. Takéto prerušenia prevádzky by sa podľa možnosti mali oznámiť vopred.

         11.   Akceptovanie výnimiek a obnova
   V mechanizme archivovania by mal byť hodnotiaci proces na preskúmanie a akceptovanie alebo odmietanie výnimiek pre neskoré registrácie z technických dôvodov súvisiacich s mechanizmom archivovania a neštandardným predkladaním informácií. Mechanizmus by mal poskytnúť aj nástroje na obnovu, ktoré umožnia emitentovi použiť iné mechanizmy registrácie namiesto predpísaných, keď predpísané mechanizmy nefungujú. Emitent by však mal mať povinnosť doplniť informácie prostredníctvom hlavného mechanizmu po jeho obnovení.
   12.   Záložné systémy

               12.1.

               Mechanizmus archivovania by mal byť technologicky nezávislý a mal by mať dostatočné záložné zariadenia, aby mohol udržiavať a znovu zriadiť svoje služby v primeranom časovom rámci.

               12.2.

               Charakter týchto záložných systémov sa bude musieť prehodnotiť pre každý mechanizmus archivovania so zreteľom na osobitné vlastnosti príslušných systémov.

      Oddiel 3

      Istota týkajúca sa zdroja informácií

   13.   Istota týkajúca sa zdroja informácií a vierohodnosť pôvodu

               13.1.

               Mechanizmus archivovania by mal mať zdravé systémy poskytujúce istotu s ohľadom na zdroj registrovaných informácií. Prostredníctvom mechanizmu archivovania by sa malo zabezpečiť, že informácie, ktoré dostáva, sú z vierohodného zdroja. Prostredníctvom mechanizmu archivovania by sa malo overovať, či regulované finančné informácie, ktoré dostáva, pochádzajú priamo od osoby alebo subjektu, ktorý má povinnosť registrovať informácie, alebo od osoby alebo subjektu, ktorý je oprávnený konať v jeho mene.

               13.2.

               Prostredníctvom mechanizmu archivovania by malo byť možné elektronicky potvrdiť prijatie dokumentov. Prostredníctvom mechanizmu archivovania by sa malo potvrdiť overenie registrácie alebo odmietnuť registrácia s vysvetlením dôvodov odmietnutia, pričom by to mala byť „neodvolateľná“ funkcia.

         14.   Overenie užívateľa
   Mali by byť navrhnuté bezpečnostné opatrenia mechanizmu archivovania na určenie platnosti pôvodcu alebo prostriedky na overenie, či je subjekt oprávnený posielať špecifické informácie. Mechanizmus archivovania by mal byť oprávnený nariadiť používanie digitálnych podpisov, prístupových kódov alebo akýchkoľvek ďalších vhodných opatrení na zabezpečenie dostatočnej istoty.
   15.   Potreba zabezpečiť integritu obsahu regulovaných informácií
   Mechanizmus archivovania by mal zabezpečovať, aby sa nevyskytovalo závažné riziko korupcie alebo zmeny pôvodných informácií, či už náhodou, alebo so zlým úmyslom, a overovať akúkoľvek zmenu.

      Oddiel 4

      Zaznamenávanie času

   16.   Elektronické zapisovanie, uvádzanie dátumu a času

               16.1.

               Prostredníctvom mechanizmu archivovania by malo byť možné automaticky zapisovať elektronické záznamy a dopĺňať dátum a čas.

               16.2.

               Mechanizmus archivovania by mal byť oprávnený nariadiť registráciu informácií v predurčených formátoch a vzoroch s možnosťou používania technológie priameho spracúvania.
               Ak sú nariadené konkrétne formáty, mal by mechanizmus archivovania napriek tomu používať otvorené stavebné systémy na registráciu informácií a mal by akceptovať aspoň:

                           a)

                           formáty súboru a protokoly procesu, ktoré nie sú patentované a ktoré zabránia používaniu softvérových aplikácií od jediného predajcu;

                           b)

                           bežne používané a všeobecne akceptované patentované formáty.

                     Pokiaľ sú nariadené vzory, mechanizmus archivovania by mal zabezpečiť, aby boli ľahko dostupné a podľa možnosti by mali byť zosúladené so vzormi, ktoré sa používajú na registráciu tých istých regulovaných informácií s príslušným orgánom.

               16.3.

               Pri informáciách by mal byť uvedený dátum a čas, kedy sa dostali do mechanizmu archivovania, bez ohľadu na to, či príslušný orgán skontroloval informácie predtým (kontrola ex ante), alebo ich skontroluje potom (kontrola ex post), ako sa dostanú do mechanizmu archivovania.

      Oddiel 5

      Ľahký prístup pre koncových užívateľov

   17.   Predkladanie informácií
   Pri poskytovaní služieb koncovým užívateľom by mechanizmus archivovania mal rozlišovať medzi regulovanými finančnými informáciami registrovanými na základe právneho záväzku a akýmikoľvek doplnkovými službami s pridanou hodnotou ponúkanými mechanizmom archivovania.
   18.   Jazykový režim

               18.1.

               Mechanizmus archivovania by mal registrovať a uľahčovať prístup ku všetkým dostupným jazykovým verziám informácií predložených emitentom. Prístup k všetkým lingvistickým verziám však neznamená, že mechanizmus archivovania by mal informácie preložiť do iných jazykov, ako sú tie, ktoré predložil emitent.

               18.2.

               V mechanizme archivovania by mali byť k dispozícii vyhľadávacie zariadenia v jazyku, ktorý akceptujú príslušné orgány domovského členského štátu, a aspoň v jazyku bežnom vo sfére medzinárodných financií.

         19.   Technická dostupnosť

               19.1.

               Mechanizmus archivovania by mal na prístup k archivovaným informáciám používať otvorené stavebné systémy. Pri navrhovaní systémov by mal mechanizmus archivovania zabezpečiť, aby jeho systémy umožňovali alebo boli schopné umožňovať technickú interoperabilitu s inými mechanizmami archivovania v tom istom členskom štáte alebo v iných členských štátoch.

               19.2.

               Informácie by mali byť dostupné koncovým užívateľom prostredníctvom mechanizmu archivovania ihneď, ako to bude technicky uskutočniteľné po ich registrácii, pričom sa zohľadňujú štruktúry a operačné postupy mechanizmu archivovania. Mechanizmus archivovania by nemal zámerne zdržiavať tento proces.

               19.3.

               Mechanizmus archivovania by mal v súlade s podmienkami opísanými v bode 10 poskytovať koncovým užívateľom nepretržitý prístup ku všetkým archivovaným regulovaným informáciám.

               19.4.

               Mechanizmus archivovania by mal ponúkať svojim užívateľom podporné služby. O úrovni podpory, ktorú sa rozhodne poskytovať každý mechanizmus archivovania, sa musí rozhodnúť na vnútroštátnej úrovni.

         20.   Formát informácií, ku ktorému môžu mať prístup koncoví užívatelia

               20.1.

               Regulované informácie uchovávané mechanizmom archivovania by sa mali uchovávať vo formáte, ktorý umožňuje užívateľom, aby si nekomplikovaným spôsobom prezerali, sťahovali a tlačili celý obsah regulovaných informácií bez ohľadu na to, kde sa nachádza užívateľ. Prístup k regulovaným informáciám však neznamená, že tlačené kópie týchto informácií by mali byť k dispozícii prostredníctvom mechanizmu archivovania.

               20.2.

               Mechanizmus archivovania by mal ponúkať koncovým užívateľom možnosť vyhľadávať, objednávať a prehliadať archivované informácie.

               20.3.

               Mechanizmus archivovania by mal zaznamenávať dostatok referenčných informácií týkajúcich sa regulovaných informácií, ktoré dostáva. Takéto referenčné informácie by mali obsahovať aspoň tieto položky:

                           a)

                           rozpoznanie informácií ako regulovaných informácií;

                           b)

                           meno emitenta, od ktorého pochádzajú regulované informácie;

                           c)

                           názov dokumentu;

                           d)

                           čas a dátum, keď sa informácie poskytli;

                           e)

                           jazyk dokumentu;

                           f)

                           druh regulovaných informácií.

                     Mechanizmus archivovania by mal organizovať a kategorizovať regulované informácie aspoň v súlade s položkami uvedenými v prvom pododseku.
               Prostredníctvom mechanizmu archivovania by malo byť možné požiadať emitentov, aby pri registrácii regulovaných informácií poskytli potrebné referenčné informácie.
               Mechanizmus archivovania by mal tieto kategórie zosúladiť s inými mechanizmami archivovania, najmä s ohľadom na druh regulovaných informácií, v súlade s dohodou uvedenou v kapitole II tohto odporúčania.

               20.4.

               Prostredníctvom mechanizmu archivovania by malo byť možné požiadať emitentov, aby používali predurčené formáty a vzory súborov. V každom prípade by mechanizmus archivovania mal akceptovať aspoň:

                           a)

                           formáty súboru a protokoly procesu, ktoré nie sú patentované a ktoré zabránia používať softvérové aplikácie od jediného predajcu;

                           b)

                           bežne používané a všeobecne akceptované patentované formáty.

                     Pokiaľ sú nariadené vzory, mechanizmus archivovania by mal zabezpečiť, aby boli ľahko dostupné a podľa možnosti by mali byť zosúladené so vzormi, ktoré sa používajú na registráciu tých istých regulovaných informácií v príslušnom orgáne.

         KAPITOLA IV
   USMERNENIA TÝKAJÚCE SA BUDÚCEHO ROZVOJA ELEKTRONICKEJ SIETE

               21.

               Členské štáty by mali podporiť príslušné orgány, aby v rámci CESR do 30. septembra 2010 vypracovali príslušné usmernenia týkajúce sa budúceho rozvoja elektronickej siete.

               22.

               V týchto usmerneniach by sa mala preskúmať uskutočniteľnosť vrátane analýzy nákladov a prínosov, čo vyžaduje:

                           a)

                           na všetkých prístupových miestach elektronickej siete používanie zosúladených vyhľadávacích zariadení založených na súbore spoločných vyhľadávacích kľúčov a položkách referenčných údajov, čím by sa zosúladili metódy klasifikácie a rozpoznávania informácií, ktoré sa archivujú;

                           b)

                           používanie spoločných vstupných formátov a noriem na predkladanie regulovaných informácií pre mechanizmy archivovania;

                           c)

                           používanie spoločného zoznamu druhov regulovaných informácií mechanizmami archivovania;

                           d)

                           technické prepojenie s elektronickou sieťou vyvíjanou registrami vnútroštátnych spoločností, na ktoré sa vzťahuje smernica 68/151/EHS;

                           e)

                           poverenie dohľadom nad službami poskytovanými akoukoľvek právnickou osobou prevádzkujúcou spoločné prvky elektronickej siete jedinému subjektu zloženému z predstaviteľov príslušných orgánov uvedených v článku 24 smernice 2004/109/ES.

                     Zosúladené vyhľadávacie zariadenia uvedené v prvom pododseku písm. a) by mali poskytovať aspoň možnosť vykonávania:

                           a)

                           vyhľadávania pomocou spoločných štítkov pre danú kategóriu pripojených k regulovaným finančným informáciám pri ich registrácii prostredníctvom mechanizmov archivovania, ako je: meno emitenta, dátum registrácie, krajina emitenta, názov dokumentu, priemysel/odvetvie obchodu a druh regulovaných informácií;

                           b)

                           dynamické alebo reťazové prehľadávanie;

                           c)

                           viacnásobné prehľadávanie krajiny na základe jednej požiadavky.

                     Na základe usmernení by sa mali vypracovať spoločné zoznamy na účely vytvorenia podkategórie štítkov s ohľadom na priemysel/odvetvie obchodu a druh regulovaných informácií.

         KAPITOLA V
   OPATRENIA A URČENIE

               23.

               Členské štáty boli vyzvané, aby informovali Komisiu o krokoch, ktoré s ohľadom na toto odporúčanie prijmú pred 31. decembrom 2008.

               24.

               Toto odporúčanie je určené členským štátom.

      V Bruseli 11. októbra 2007

            Za Komisiu

         Charlie McCREEVY

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38.

      (2)  Ú. v. EÚ L 96, 12.4.2003, s. 16.

      (3)  Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 64.

      (4)  Ú. v. ES L 191, 13.7.2001, s. 43.

      (5)  Ú. v. ES L 65, 14.3.1968, s. 8. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/99/ES (Ú. v. EÚ L 363, 20.12.2006, s. 137).