title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2020 2020/C 282/19

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/122

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Holandska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Holandska na rok 2020
      (2020/C 282/19)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Holandsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o Holandsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Holandsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Holandska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 26. februára 2020. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Holandsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Zdrojom nerovnováh s cezhraničným presahom je najmä vysoký objem súkromného dlhu a veľký prebytok bežného účtu.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva. Medzi kľúčové prvky na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu patria zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Holandsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Holandsko predložilo 28. apríla 2020 národný program reforiem na rok 2020 a 29. apríla 2020 program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (10)

                  Holandsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo.

                  (11)

                  Vláda vo svojom programe stability na rok 2020 počíta so zhoršením celkového salda z prebytku vo výške 1,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 0,1 % HDP v roku 2020. V roku 2023 sa predpokladá pokles prebytku na 0,0 % HDP. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 48,6 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva jeho ďalšie zníženie na úroveň 46,3 % v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, sa však už nezdá reálny a v programe stability na rok 2020 sa nezohľadňuje značný počet opatrení, ktoré Holandsko oznámilo ako reakciu na pandémiu ochorenia COVID-19. Jarné rozpočtové memorandum (7) obsahuje aktualizáciu rozpočtových prognóz. Na základe jarného rozpočtového memoranda sa plánuje zhoršenie celkového salda verejných financií na deficit vo výške 11,8 % HDP v roku 2020 a očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zvýši na 65,2 % v roku 2020. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (12)

                  V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Holandsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci obzvlášť zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam. Podľa programu stability na rok 2020 a jarného rozpočtového memoranda predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia 2,7 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre postihnuté odvetvia a podpora príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov. Holandsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky. Uvedené opatrenia zahŕňajú odklady platieb daní z príjmu právnických osôb (4,6 % až 5,9 % HDP) a záruky za úvery (1,8 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Holandsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (13)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Holandska v roku 2020 na úrovni –6,3 % HDP a v roku 2021 na úrovni –3,5 % HDP. Rozdiel vo výške 5,5 percentuálneho bodu medzi prognózou jarného rozpočtového memoranda a prognózou Komisie je spôsobený rozdielnym účtovaním odkladov platieb daní (4,6 % až 5,9 % HDP), ktoré v prognóze Komisie z jari 2020 nie sú v roku 2020 zaúčtované ako znižujúce príjmy. Predpokladá sa, že dlh verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 62,1 % HDP a v roku 2021 úroveň 57,6 % HDP.

                  (14)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože sa očakáva, že Holandsko v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

                  (15)

                  Po silnom raste v posledných rokoch spôsobila pandémia ochorenia COVID-19 náhle ukončenie hospodárskeho rastu v Holandsku, ktorý trval šesť po sebe nasledujúcich rokov. Tento rok dôjde k najprudšiemu poklesu holandského hospodárstva v povojnovej histórii krajiny. Očakáva sa, že všetky zložky dopytu, s výnimkou verejnej spotreby, tento rok prudko klesnú, pričom dno prepadu hospodárskej činnosti sa predpokladá v druhom štvrťroku. V roku 2021 sa predpokladá hospodárske oživenie s tempom výrazne nad trendom rastu, v čom sa bude odrážať postupná normalizácia hospodárskej činnosti a oživenie domáceho dopytu a svetového obchodu z nízkej úrovne. Očakáva sa však, že úrovne aktivity zostanú pod úrovňou v roku 2019. Podľa prognózy Komisie z jari 2020 sa očakáva, že sa nezamestnanosť v roku 2020 zvýši na úroveň 5,9 %, hlavne v dôsledku povinného zatvorenia podnikov a prudkého celkového poklesu hospodárskej činnosti, ale potom dôjde v roku 2021 k poklesu nezamestnanosti na úroveň 5,3 %. Opatrenia na ochranu zamestnanosti, najmä dočasné núdzové preklenovacie opatrenie pre udržateľnú zamestnanosť a dodatočná podpora príjmu pre samostatne zárobkovo činné osoby, by mali pomôcť utlmiť straty zamestnanosti. Očakáva sa však zrýchlenie zhoršovania situácie na trhu práce v nadchádzajúcich mesiacoch, keďže podniky vo veľmi postihnutých odvetviach nevyhnutne znížia počet zamestnancov, a to najmä pracovníkov s pružnými a dočasnými zmluvami.

                  (16)

                  V reakcii na prudké hospodárske otrasy a prepad dopytu v konkrétnych odvetviach vláda prijala komplexný balík núdzových opatrení s cieľom pomôcť zabrániť štrukturálnemu poškodeniu hospodárstva. Táto silná reakcia politiky je zameraná na oblasti najviac postihnuté krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a jej cieľom je ochrana zamestnanosti a kúpnej sily domácností, priama finančná kompenzácia pre ťažko zasiahnuté odvetvia, ako aj odklad platby daní a záruky za úvery na podporu toku úverov do súkromného sektora. Tým by sa malo zabrániť postupnej premene dočasných problémov s likviditou na otázky platobnej neschopnosti. Automatické stabilizátory by okrem toho mali pomôcť zmierniť hĺbku hospodárskeho poklesu. Centrálna banka takisto znížila systémové kapitálové rezervy pre najväčšie banky a odkladá prijatie opatrenia na zavedenie minimálnej rizikovej váhy pre hypotéky, čím sa uvoľní bankový kapitál a umožní bankám výrazne rozšíriť poskytovanie úverov domácnostiam a podnikom.

                  (17)

                  Systém zdravotnej starostlivosti dosahuje pomerne dobré výsledky, pokiaľ ide o prispievanie k celkovému zdravotnému stavu obyvateľstva a zabezpečenie dostupnosti zdravotníckych služieb. V rámci okamžitej reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 Holandsko zaviedlo kontrolnú stratégiu zahŕňajúcu všeobecné opatrenia v oblasti verejného zdravia a prijalo na mieru šité opatrenia na financovanie zdravotníctva. Vypuknutie pandémie ochorenia COVID-19 však bolo skúškou odolnosti systému zdravotnej starostlivosti. V tejto súvislosti sa dostali do popredia už existujúce obavy. Z riešenia existujúcich nedostatkov, najmä pokiaľ ide o zdravotné sestry a oblasť primárnej zdravotnej starostlivosti, by mohla profitovať kvalita pracovnej sily. Celkové riadenie systémov zdravotnej starostlivosti a ich schopnosť zabezpečiť integrované poskytovanie služieb v rámci nepretržitej zdravotnej starostlivosti by sa mohlo zlepšiť ďalším posilnením správy údajov a rozširovaním využívania nástrojov elektronického zdravotníctva. Pandémiou ochorenia COVID-19 sa preto podčiarkla potreba, aby systém zdravotnej starostlivosti pokračoval v zlepšovaní odolnosti a pripravenosti na krízy prostredníctvom riešenia takýchto štrukturálnych výziev.

                  (18)

                  Zatiaľ čo sa v roku 2019 a na začiatku roka 2020 situácia na trhu práce naďalej zlepšovala a dosahovali sa celkovo dobré výsledky, kríza spôsobená ochorením COVID-19 viedla k zníženiu hospodárskeho rastu a očakáva sa, že povedie k značnému nárastu nezamestnanosti. Na ochranu pracovných miest a živobytia ľudí a minimalizáciu vplyvu na samostatne zárobkovo činné osoby, malé a stredné podniky (MSP) a veľké spoločnosti sa prijala séria bezprecedentných hospodárskych opatrení. Aby sa zachovala zamestnanosť, zamestnávatelia, ktorí očakávajú, že v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 prídu o minimálne 20 % svojich príjmov, môžu požiadať o príspevok (do 90 percent mzdových nákladov spoločnosti v závislosti od veľkosti straty na obrate), čo im umožní vyplácať mzdy zamestnancom počas obdobia troch mesiacov, ktoré sa predĺžilo o ďalšie štyri mesiace. Samostatne zárobkovo činné osoby budú môcť využiť zrýchlený postup, ktorý im umožní požiadať o dodatočnú podporu príjmu až do výšky sociálnej minimálnej mzdy, čo im pomôže uhradiť náklady na živobytie počas obdobia troch mesiacov, ktoré sa rovnako predĺžilo o ďalšie štyri mesiace.

                  (19)

                  Súčasťou stratégie oživenia hospodárstva by malo byť zmiernenie vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na oblasť zamestnanosti a sociálnu oblasť pre najviac postihnuté osoby. Napriek balíku opatrení prijatých na zachovanie zamestnanosti boli ľudia v menej priaznivej situácii na trhu práce a/alebo v zraniteľnej sociálnej situácii zasiahnutí viac. Zvýšila sa nezamestnanosť, a to najmä v prípade osôb s pružnými pracovnými zmluvami, ako sú mladí, dočasní agentúrni pracovníci a osoby s migrantským pôvodom. Krízou spôsobenou ochorením COVID-19 sa ozrejmili aj významné výzvy, pokiaľ ide o prístup k primeranej sociálnej ochrane pre samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré majú častejšie nedostatočné zdravotné poistenie, poistenie proti invalidite, nezamestnanosti a starobe (alebo nie sú poistené vôbec).

                  (20)

                  Podpora na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk so zameraním na MSP je mimoriadne dôležitá. Sprostredkovatelia musia zabezpečiť jej rýchlu a účinnú distribúciu spoločnostiam, pričom si musia zachovať svoju odolnosť. K ďalšiemu zlepšeniu peňažných tokov MSP môže prispieť umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad v podobe majetkovej účasti verejných inštitúcií, a že budú potrebné stimuly pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili svoje investície do týchto podnikov. Môže to pomôcť zabrániť nútenému rýchlemu predaju strategicky dôležitých európskych firiem. Ako sa povoľuje a existuje v rámci podmienok stanovených v dočasnom rámci pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva v súčasnej situácii spôsobenej pandémiou COVID-19 (8), kapitálová alebo kvázi-kapitálová podpora by sa mala zabezpečiť pre všetky podniky (9), a nie iba pre tie, ktoré spĺňajú vymedzenie Komisie týkajúce sa MSP. Nemalo by sa poľavovať ani v úsilí o poskytovanie efektívnych digitálnych verejných služieb pre jednotlivcov a podniky a prístupu k nim.

                  (21)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Cielené politické opatrenia vrátane investícií do odvetví, ktoré majú najlepšie vyhliadky na zvýšenie potenciálneho rastu pre celé hospodárstvo, môžu pomôcť riešiť výzvy, ktoré sa súčasnou krízou spôsobenou ochorením COVID-19 zintenzívnili. Najmä investície do výskumu a vývoja, ktoré sú súčasťou politiky „cieľovo orientovanej“ na špičkové odvetvia a inovácie (10), ako aj investície do ľudského kapitálu môžu pomôcť podporiť dlhodobý rast produktivity a udržať silnú inovačnú kapacitu. Osobitne to platí pre startupy, scaleupy a inovačné MSP, ktoré majú zásadný význam pre zvýšenie konkurencieschopnosti a vytváranie pracovných miest. Kľúčovým príspevkom k širším spoločenským cieľom vrátane potreby zabezpečiť udržateľný hospodársky rast efektívne využívajúci zdroje môžu byť investície do iniciatív v rámci holandskej dohody o zmene klímy a národného energetického a klimatického plánu s cieľom riešiť zmenu klímy a podporiť energetickú transformáciu. A napokon, treba investovať do výstavby nových obytných budov, aby sa zmiernil súčasný nedostatok bytov. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Holandsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Holandsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (22)

                  Pre inovačnú kapacitu holandského hospodárstva a pre udržateľný a inkluzívny rast produktivity sú kľúčovým predpokladom technické a digitálne zručnosti a kvalifikovaní odborníci. Rozhodujúcu úlohu pri zlepšovaní prístupu na trh práce zohrávajú naďalej investície do základných a/alebo digitálnych zručností, vzdelávania a odbornej prípravy vrátane poskytovania príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pre všetkých, a to najmä s cieľom posilniť zamestnateľnosť osôb žijúcich na okraji trhu práce (vrátane osôb s migrantským pôvodom a osôb so zdravotným postihnutím) a zároveň podporovať rovnaké príležitosti a aktívne začlenenie.

                  (23)

                  Napriek tomu, že Holandsko podniklo kroky na riešenie praktík agresívneho daňového plánovania tým, že vykonalo predtým dohodnuté medzinárodné a európske iniciatívy, vysoká úroveň výplat dividend, licenčných poplatkov a úrokových platieb vykonávaných cez Holandsko naznačuje, že jeho daňové predpisy využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Veľká časť priamych zahraničných investícií je v držbe účelovo vytvorených subjektov. Neexistencia zrážkových daní z odchádzajúcich licenčných poplatkov (t. j. od rezidentov Únie rezidentom tretích krajín) a úrokových platieb môže v tomto prípade viesť k tomu, že sa tieto platby úplne vyhnú zdaneniu, ak nie sú zdaňované ani v prijímajúcej jurisdikcii. Nedávno prijatá reforma týkajúca sa podmienených zrážkových daní z licenčných poplatkov a úrokových platieb v prípade zneužitia alebo platieb v jurisdikciách s nízkym zdanením alebo v jurisdikciách uvedených na zozname Únie obsahujúcom jurisdikcie, ktoré nespolupracujú na daňové účely, ktorá sa začne vykonávať od 1. januára 2021, je pozitívnym krokom k zníženiu agresívneho daňového plánovania. Účinnosť tejto reformy by sa mala dôkladne monitorovať.

                  (24)

                  Viaceré holandské finančné inštitúcie sa nedávno podieľali na praní špinavých peňazí. Tieto prípady zdôrazňujú potrebu, že napriek nedávnemu úsiliu treba ďalej posilniť dohľad nad finančnými inštitúciami a vyšetriť a stíhať prípady prania špinavých peňazí. Významné riziko prania špinavých peňazí predstavuje pre holandské hospodárstvo okrem finančného sektora aj jeho otvorenosť voči priamym zahraničným investíciám a zložité právne štruktúry krajiny. Nesúlad medzi nízkym vykazovaním neobvyklých transakcií poskytovateľmi služieb správy zvereného majetku alebo služieb pre obchodné spoločnosti, ako aj daňovými poradcami a ich vysokými expozíciami voči riziku si vyžaduje primeraný dohľad. Vzhľadom na rozsiahlu prítomnosť zložitých právnych štruktúr je dobré fungovanie registra konečných vlastníckych práv kľúčom k tomu, aby sa zabránilo zneužívaniu takýchto subjektov, tento register však ešte nebol zriadený.

                  (25)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (26)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Holandsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (27)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Holandsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (28)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Holandska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine za rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Holandsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (29)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (11) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

                  (30)

                  Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2020 a program stability na rok 2020. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2020 sa zohľadňuje potreba riešiť pandémiu ochorenia COVID-19 a uľahčiť oživenie hospodárstva, čo je prvým krokom nevyhnutným na to, aby sa mohlo začať s úpravou nerovnováh. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020, ktoré sa priamo týkajú makroekonomických nerovnováh, ktoré Komisia identifikovala na základe článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, sú premietnuté v odporúčaní 3,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Holandsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

                  1.

                  prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti vrátane riešenia existujúceho nedostatku zdravotníckeho personálu a zintenzívnenia využívania príslušných nástrojov elektronického zdravotníctva;

                  2.

                  zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na oblasť zamestnanosti a sociálnu oblasť a podporiť primeranú formu sociálnej ochrany pre samostatne zárobkovo činné osoby;

                  3.

                  čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na povzbudenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na rozvoj digitálnych zručností, udržateľnú infraštruktúru, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, ako aj cieľovo orientovaný výskum a inovácie;

                  4.

                  prijať opatrenia na úplné riešenie prvkov daňového systému, ktoré uľahčujú agresívne daňové plánovanie, najmä pokiaľ ide o odchádzajúce platby, a to najmä vykonávaním prijatých opatrení a zabezpečením ich účinnosti. Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 112.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Rozpočtové memorandum z roku 2020 (Voorjaarsnota 2020), ktoré 25. apríla 2020 odovzdal na preskúmanie druhej komore parlamentu minister financií Wopke Hoekstra.

         (8)  Ú. v. EÚ C 91 I, 20.3.2020, s. 1.

         (9)  Aj pre startupy a scaleupy s konkurencieschopnými podnikateľskými modelmi, ktorých peňažné toky sú však negatívne ovplyvnené pandémiou ochorenia COVID-19.

         (10)  Tento nový politický prístup sa zameriava na ďalšie zvýšenie investícií do vedy a výskumu v snahe dosiahnuť dlhodobé ciele týkajúce sa kľúčových spoločenských výziev, ktoré sú zoskupené do štyroch „cieľov“: i) energetická transformácia a udržateľnosť; ii) poľnohospodárstvo, voda a potraviny; iii) zdravotníctvo a starostlivosť; a iv) bezpečnosť. Politika sa považuje za kľúčovú prioritu pre posilnenie konkurencieschopnosti a riešenie spoločenských výziev (Ministerstvo hospodárstva (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Intermisegedereven Innovatebetilid met Impact, Rijksofverheid, Haag.)

         (11)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2020 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/129

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Rakúska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Rakúska na rok 2020
      (2020/C 282/20)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Rakúsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne.

                  (2)

                  Správa o krajine na rok 2020 bola pre Rakúsko uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Rakúsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Rakúska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Viacero členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu kvalitných plánov pripravenosti na krízu predovšetkým v sektore zdravotníctva. Zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych následkov pandémie ochorenia COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Rakúsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých rakúskych regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne najmä v regiónoch, v ktorých je hlavnou činnosťou cestovný ruch. S tým súvisí riziko, že v Rakúsku dôjde k prehlbovaniu regionálnych rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Rakúsko predložilo 14. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj program stability na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Rakúsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

                  (12)

                  Vláda vo svojej technickej aktualizácii programu stability na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 0,7 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 1,9 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v roku 2019 klesol na úroveň 70,4 % HDP, sa podľa programu stability na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 81,4 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

                  (13)

                  V reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie prijalo Rakúsko včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť postihnuté. Podľa programu stability na rok 2020 dosiahli tieto rozpočtové opatrenia úroveň 5,0 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, núdzová pomoc pre spoločnosti v ťažkostiach a režimy skráteného pracovného času. Rakúsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, pričom v programe stability na rok 2020 sa odhadujú na 5,0 % HDP. K uvedeným opatreniam patria odklady dane z príjmu fyzických a právnických osôb (2,6 % HDP) a záruky za úvery (2,4 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré Rakúsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (14)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Rakúska v roku 2020 na úrovni -6,1 % HDP a v roku 2021 na úrovni -1,9 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 78,8 % HDP a v roku 2021 úroveň 75,8 % HDP.

                  (15)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Rakúsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

                  (16)

                  Rakúska vláda prijala bezprecedentné opatrenia na kontrolu šírenia ochorenia COVID-19. Zaviedla prísne pravidlá v oblasti karantény a sociálneho odstupu a sprístupnila značné finančné prostriedky pre systém zdravotnej starostlivosti na nákup vybavenia a zásob, posilnenie laboratórnych kapacít a zlepšenie schopností personálu. Primárna zdravotná starostlivosť sa dostala pod výnimočný tlak z dôvodu bezprecedentného zvýšenia potreby konzultácií na diaľku, návštev u lekára a žiadostí o návštevu lekára v domácnosti. Rýchly priebeh pandémie ochorenia COVID-19 výrazne ovplyvnil hospodárstvo Rakúska. Vnútroštátne a medzinárodné opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu zasiahli stranu dopytu aj ponuky, čo viedlo k rozsiahlemu hospodárskemu poklesu. Preto sa predpokladá, že HDP sa v roku 2020 zníži o 5,5 %, čo je viac ako počas hospodárskej a finančnej krízy v rokoch 2008 – 2009. Vzhľadom na pomerne rýchly pokles nových infekcií bolo Rakúsko jedným z prvých členských štátov, ktoré oznámili uvoľnenie opatrení na zamedzenie šírenia vírusu, ktoré sa začali v polovici apríla. S cieľom zabrániť dlhotrvajúcim hospodárskym škodám a zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť a sociálne dôsledky vláda prijala komplexný balík opatrení na podporu rakúskeho hospodárstva (približne 10 % HDP). Tento balík zahŕňa režim skráteného pracovného času (Kurzarbeit), v rámci ktorého sa pracovný čas počas daného obdobia môže znížiť v priemere na 90 % a zamestnávateľom sa uhrádza 80 % až 90 % posledného čistého príjmu zamestnanca v závislosti od posledného hrubého príjmu. Cieľom komplexného súboru opatrení pre podniky a samostatne zárobkovo činné osoby je zabrániť dočasným problémom s likviditou a poskytnúť priamu podporu najmä ťažko postihnutým podnikom a odvetviam s osobitným zameraním na malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia zahŕňajú transfery, podporu likvidity prostredníctvom úverov, záruk, kapitálových injekcií a odkladov dane. V priebehu navrhovania a vykonávania týchto opatrení sa musí zohľadňovať odolnosť bankového sektora.

                  (17)

                  Rakúsky systém zdravotnej starostlivosti doteraz zvládal pandémiu ochorenia COVID-19 úspešne. Rozšírenie služieb primárnej a ambulantnej starostlivosti so zameraním na podporu zdravia a prevenciu chorôb by pomohlo ešte viac zlepšiť zdravie obyvateľstva. Pri zachovaní vysokých noriem kvality by sa nákladová efektívnosť mohla zvýšiť prostredníctvom účinnejšieho verejného obstarávania a generických liekov. Rakúsky systém dlhodobej starostlivosti takisto čelí štrukturálnym a fiškálnym výzvam, ktorým sa doteraz nevenovala náležitá pozornosť. Systém poskytuje pomerne kvalitné služby, má však problémy v personálnej oblasti, ktoré sa v súčasnej kríze stávajú ešte viditeľnejšími a evidentnejšími. Odvetvie dlhodobej starostlivosti do veľkej miery závisí od starostlivosti poskytovanej pracovníkmi z iných členských štátov, čo poukazuje na potrebu zabezpečiť voľný tok cezhraničných pracovníkov. Primerané odmeňovanie by okrem toho mohlo pomôcť zatraktívniť prácu opatrovateľského personálu.

                  (18)

                  Počas opatrení na zamedzenie šírenia ochorenia COVID-19 zohráva dôležitú úlohu pri podpore domácností a podnikov daňová politika, ktorá bude mať kľúčový význam pre posilňovanie oživenia hospodárstva po skončení krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Daňový mix Rakúska sa vyznačuje vysokým zaťažením práce, zatiaľ čo potenciál príjmov súvisiacich s environmentálnymi daňami je naďalej nevyužitý a spotrebné dane by mohli byť efektívnejšie. Daňové reformy by mohli pomôcť presunúť daňový mix smerom k zdrojom, ktoré sú menej škodlivé pre inkluzívny a udržateľný rast, a poskytnúť pevný základ pre oživenie hospodárstva. Predovšetkým nedostatočne využívané dane z alkoholu a tabaku, znečistenia a spotreby zdrojov znamenajú nevyužité účinky riadenia a potenciál príjmov. Nerovnomerná, ale všeobecne nízka úroveň zdaňovania energie spochybňuje jeho efektívnosť a účinnosť ako politického nástroja na motivovanie k spotrebe, ktorá je prospešná pre životné prostredie. Najmä dôsledné zdaňovanie emisií CO2 by prinieslo väčšiu konkurencieschopnosť energetických zdrojov šetrných voči klíme a poskytlo by fiškálny priestor na zníženie daní s rušivejším účinkom. Vyššie dane z energie súvisiace s emisiami CO2 by pomohli internalizovať sociálne náklady znečistenia, viesť spotrebiteľov k tomu, aby sa viac spoliehali na obnoviteľné zdroje energie a povzbudiť investorov, aby investovali do technológií šetrných voči klíme. Rozsiahlejšie využívanie daní z majetku by napokon mohlo zabezpečiť, aby sa daňový systém stal spravodlivejším, najmä vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú majetkovú nerovnosť v Rakúsku. Zvlášť periodické dane z majetku a dedičstva sa ukázali ako pomerne priaznivé pre rast a progresívne a nemali by sa prehliadať, pokiaľ ide o vytváranie daňových príjmov na obnovu verejných financií.

                  (19)

                  Zatiaľ čo v rámci sociálneho prehľadu, ktorý podporuje Európsky pilier sociálnych práv, dosahuje Rakúsko dobré výsledky, medzery v pokrytí môžu znamenať nedostatočnú ochranu príjmov zraniteľných skupín počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a môžu si vyžadovať dodatočné opatrenia. Zatiaľ čo nezamestnanosť mladých ľudí sa zvyšuje, zvlášť ohrození chudobou sú nezamestnaní, dlhodobo nezamestnaní, pracovníci s neštandardnými zmluvami a osoby narodené v zahraničí. Aktívne politiky trhu práce poskytujúce možnosti celoživotného vzdelávania a zvyšovanie kvalifikácie budú aj naďalej mimoriadne dôležité. Okolnosti, ktoré si vyžadujú diaľkové vzdelávanie, majú vplyv predovšetkým na znevýhodnených študentov vrátane študentov so zdravotným postihnutím. Keďže približne 10 % žiakov mladších ako 15 rokov nemá prístup k virtuálnemu vzdelávaciemu prostrediu, rakúska vláda v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 prijala zmierňujúce opatrenia a poskytla ohrozeným žiakom počítače. Už existujúce nerovnosti v oblasti vzdelávania, ktoré súvisia so sociálno-ekonomickým a prisťahovaleckým pôvodom, by sa však mohli prehĺbiť. Stratégia oživenia, ktorá zlepší prístup k inkluzívnemu a ku kvalitnému vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve, ktorá sa ukázala ako dôležitá pri náprave sociálnych znevýhodnení, by priniesla sociálno-ekonomické výhody v strednodobom a dlhodobom horizonte a poskytla by ženám úplný prístup na trh práce. Celková miera zamestnanosti žien pred krízou bola vysoká, ale takmer polovica z nich pracovala na čiastočný úväzok (čo súvisí s krátkymi otváracími hodinami škôl a zariadení starostlivosti o deti), a to je príčinou výrazného neupraveného rodového rozdielu v odmeňovaní.

                  (20)

                  Účinnosť podporných opatrení súvisiacich s ochorením COVID-19 v záujme uľahčenia situácie ťažko skúšaných podnikov, zachovania podnikateľského prostredia a zabránenia platobnej neschopnosti závisí od ich rýchlej a nebyrokratickej implementácie zo strany verejných orgánov a sprostredkovateľov. Je možné, že startupy a scaleupy budú potrebovať osobitnú podporu, napríklad vo forme nákupu majetkových podielov verejnými inštitúciami a stimulov pre fondy rizikového kapitálu na zvýšenie investícií do takýchto podnikov. Tým sa majú posilniť tie spoločnosti, ktoré sú životne dôležité pre oživenie, ale aj zabrániť predaju strategicky dôležitých podnikov. Ťažko skúšané podniky, najmä tie menšie, potrebujú okrem finančnej podpory aj priaznivé podnikateľské prostredie. Administratívne zaťaženie a vysoký počet právnych predpisov spôsobuje náklady, ktoré si podniky teraz môžu dovoliť menej ako kedykoľvek predtým. Úsilie o zníženie zbytočnej záťaže a zabezpečenie efektívnych digitálnych verejných služieb je účinným spôsobom, ako poskytnúť podnikom okamžité a konkrétne úľavy bez zaťaženia daňovníkov. Rámec pre platobnú neschopnosť by mal byť zameraný na prevenciu, ale aj na rýchle zrušenie a umožnenie druhej šance. Siete na riešenie sporov, ako napríklad SOLVIT, pomáhajú spoločnostiam v prípade narušenia vnútorného trhu a potrebujú primerané zdroje.

                  (21)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Tieto investície budú najúčinnejšie, keď sa zamerajú na inovácie, digitalizáciu a zelenú transformáciu, aby sa zvýšila produktivita a zabezpečila udržateľná konkurencieschopnosť. Intenzita výskumu a vývoja v Rakúsku bola jednou z najvyšších v Únii, ale pokiaľ ide o výsledky v oblasti inovácií, krajina zaostávala za inovačnými lídrami. Keďže rozpočty mnohých podnikov určené na výskum sú v súčasnosti pod tlakom, je ešte dôležitejšie premeniť úsilie Rakúska v oblasti výskumu a vývoja do excelentnej vedy a prelomových inovácií, udržať verejné investície do základného a aplikovaného výskumu a zabezpečiť kapitálové financovanie pre inovatívne scaleupy. Digitalizácia má naďalej zásadný význam pre otvorenie hospodárstva a prípravu na „nový normálny stav“ po skončení obmedzenia pohybu v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Prekážku pre rast produktivity predstavuje nízke šírenie digitálnych technológií a podnikateľských modelov medzi menšími spoločnosťami. Zatiaľ čo digitálne zručnosti občanov Rakúska sú vo všeobecnosti nad priemerom EÚ, počet študentov v oblasti výpočtovej techniky nestačí na obsadenie všetkých dostupných pozícií. Vyššie úrovne elektronického obchodu, práca z domu a elektronická verejná správa si napríklad vyžiadajú viac investícií do infraštruktúry (vrátane 5G a vidieckeho širokopásmového pripojenia), vybavenia a zručností.

                  (22)

                  Transformácia Rakúska na klimaticky neutrálne hospodárstvo si vyžiada značné súkromné a verejné investície počas dlhšieho obdobia. V národnom energetickom a klimatickom pláne Rakúska sú stanovené významné výzvy pri dosahovaní cieľa znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami. Rozhodujúcim faktorom pre budúci rast je zlepšovanie produktivity zdrojov spolu s minimalizovaním vplyvov na životné prostredie. Základom pre splnenie noriem kvality ovzdušia a cieľov v oblasti klímy je zníženie emisií súvisiacich s dopravou. Presunutie ťažiska financovania na začiatočnú fázu a realizácia nových investícií na podporu zelenej transformácie pomôže vytvoriť nové zelené pracovné miesta a oživiť hospodárstvo po tom, ako sa skončí režim krízového riadenia v súvislosti s ochorením COVID-19. Investície do ekologických inovácií by viedli k rastu produktivity a zároveň by znížili ekologickú stopu Rakúska. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Rakúsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na území uvedenom v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Rakúsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (23)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (24)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 prispeje Rakúsko k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (25)

                  Úzka koordinácia medzi hospodárstvami je v hospodárskej a menovej únii kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie rýchleho oživenia po kríze spôsobenej pandémiou ochorenia COVID-19. Rakúsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo zabezpečiť, aby jeho politiky boli aj naďalej v súlade s odporúčaniami pre eurozónu na rok 2020 a aby sa koordinovali s politikami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, a to s prihliadnutím na politické usmernenie Euroskupiny.

                  (26)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Rakúska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila program stability na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Rakúsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Rakúsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

                  (27)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2020 a jej stanovisko (7) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Rakúsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  Prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zlepšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti posilnením verejného zdravia a primárnej starostlivosti.

                  2.

                  Zabezpečiť rovnaké príležitosti vo vzdelávaní a v rozšírenom digitálnom vzdelávaní.

                  3.

                  Zabezpečiť účinné vykonávanie opatrení v oblasti likvidity a podpory, najmä pre malé a stredné podniky, a znížiť administratívne a regulačné zaťaženie. Prednostne realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na posilnenie oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na základný a aplikovaný výskum, ako aj na inovácie, udržateľnú dopravu, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie.

                  4.

                  Zabezpečiť, aby sa daňový mix stal efektívnejším a aby viac podporoval inkluzívny a udržateľný rast.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 20. júla 2020, ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2020 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 282/135

      ODPORÚČANIE RADY
      z 20. júla 2020,
      ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2020
      (2020/C 282/21)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
      so zreteľom na závery Európskej rady,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
      so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
      so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
      keďže:

                  (1)

                  Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia prijala 17. decembra 2019 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Poľsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

                  (2)

                  Správa o Poľsku na rok 2020 bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019 (3) (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019“), následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Poľska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

                  (3)

                  Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Na verejné systémy zdravotnej starostlivosti vyvíja zásadný tlak, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta a príjmy ľudí, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný hospodársky otras, ktorý má v Únii už teraz závažné dôsledky. Komisia prijala 13. marca 2020 oznámenie, v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

                  (4)

                  Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

                  (5)

                  Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Všeobecnou únikovou doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (4) sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení z 20. marca 2020 vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 boli podmienky na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky splnené, a požiadala Radu, aby tento záver schválila. Ministri financií členských štátov vyjadrili 23. marca 2020 súhlas s názorom Komisie. Zhodli sa na tom, že prudký hospodársky pokles si vyžaduje rozhodnú, ambicióznu a koordinovanú reakciu. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovanej fiškálnej trajektórie. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom to umožňuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade to umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

                  (6)

                  V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie ochorenia COVID-19, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj v záujme zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

                  (7)

                  Kríza spôsobená ochorením COVID-19 zdôraznila flexibilitu vnútorného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a zaistiť voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, by sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu vnútorného trhu, mali odstrániť hneď ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotníctva. Zlepšené stratégie nákupov, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb sú kľúčovými prvkami na vypracovanie širších plánov pripravenosti na krízu.

                  (8)

                  Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce prostredníctvom nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 (5) a (EÚ) 2020/558 (6), aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19. Týmito zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100 % mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Poľsku sa odporúča, aby tieto možnosti v plnej miere využilo na pomoc najviac zasiahnutým jednotlivcom a odvetviam.

                  (9)

                  Sociálno-ekonomické následky pandémie ochorenia COVID-19 sa vzhľadom na odlišné podoby špecializácie v jednotlivých regiónoch pravdepodobne prejavia nerovnomerne. S tým súvisí riziko, že v Poľsku dôjde k prehlbovaniu územných rozdielov. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú reakciu v oblasti príslušnej politiky.

                  (10)

                  Poľsko predložilo 29. apríla 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 30. apríla 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

                  (11)

                  Na Poľsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

                  (12)

                  Rada 13. júla 2018 odporučila Poľsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) v roku 2019 neprekročí 4,2 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu (HDP). V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Poľska opodstatnené.

                  (13)

                  Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 0,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,4 % HDP v roku 2020. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 46,0 % HDP, sa očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 55,2 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

                  (14)

                  Poľsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie včasné rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne postihnuté. Podľa konvergenčného plánu na rok 2020 sú tieto rozpočtové opatrenia na úrovni 3,2 % HDP a zahŕňajú príspevky pre samostatne zárobkovo činné osoby a osoby zamestnané na neštandardné pracovné zmluvy, ktorými sa podniky oslobodzujú od príspevkov na sociálne zabezpečenie (uhradiť ich má štát), a dotácie na mzdy pre určité spoločnosti. Poľsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k zabezpečeniu podpory likvidity pre podniky, ako napríklad záruky za úvery pre podniky. Fiškálny vplyv rozpočtových opatrení uvedených v konvergenčnom programe sa líši najmä v dôsledku zaobchádzania s úvermi pre spoločnosti. V súlade s oznámeniami poľských orgánov je prognóza Komisie z jari 2020 založená na predpoklade, že úvery zodpovedajúce približne 2,75 percentuálneho bodu HDP sa konvertujú na dotácie, a teda sa v roku 2020 zaúčtujú ako výdavky. Celkovo sú opatrenia, ktoré Poľsko prijalo, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie z 13. marca 2020. Úplné vykonávanie núdzových opatrení a podporných fiškálnych opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

                  (15)

                  Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Poľska v roku 2020 na úrovni -9,5 % HDP a v roku 2021 na úrovni -3,8 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

                  (16)

                  Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, pretože Poľsko plánuje v roku 2020 nedodržať prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Z analýzy Komisie celkovo vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/97, nebolo splnené.

                  (17)

                  Vypuknutím nákazy COVID-19 sa Poľsko ocitlo v novej sociálnej a hospodárskej situácii. Na rok 2020 sa predpokladá recesia – prvýkrát za takmer tri desaťročia. Podľa údajov poskytnutých vládou je vplyv pandémie na zdravie obyvateľstva pomerne nízky, a to aj z dôvodu skorého prijatia bezpríkladných opatrení, ako napríklad prísnej karantény a sociálneho odstupu medzi ľuďmi. Najväčšie negatívne dôsledky boli doteraz zaznamenané v sektore služieb (vrátane dopravy, maloobchodu a veľkoobchodu a rekreácie), ako aj vo výrobe v dôsledku prerušenia dodávateľských reťazcov. S cieľom vykompenzovať hospodárske dôsledky uložených obmedzení vláda zaviedla súbor opatrení v hodnote približne 9 % HDP Poľska (opatrenia zvyšujúce deficit spolu s opatreniami v oblasti likvidity), čo zahŕňa aj financovanie z prostriedkov Únie. Toto úsilie podporuje aj Národná banka Poľska opatreniami na zabezpečenie likvidity. Vládna podpora sa zameriava na stabilizáciu hospodárstva v krátkodobom horizonte, a to podporou príjmov zamestnancov, poskytovaním financovania podnikom, ktoré čelia poklesu príjmov, zvyšovaním odolnosti a reakcieschopnosti zdravotníctva a posilnením finančného systému. Jej súčasťou je aj investičný program zameraný na podporu oživenia hospodárstva v strednodobom horizonte. Dopyt verejnosti po politickej reakcii, a to aj vo forme oslobodenia od platenia príspevkov na sociálne zabezpečenie, dávok pre zamestnancov v spoločnostiach, ktoré pozastavujú svoju činnosť, ako aj prístupu k pôžičkám pre mikropodniky, je vysoký. Očakáva sa, že pandémia ochorenia COVID-19 prispeje k poklesu HDP o 4,3 % v roku 2020 a v roku 2021 bude nasledovať oživenie o 4,1 %.

                  (18)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 si vyžiadala zavedenie bezpríkladných opatrení v zdravotníckom systéme. Vynaložili sa značné prostriedky, napríklad na nákup zdravotníckych zariadení a materiálu, zvýšenie kapacity zdravotníckych zariadení a laboratórií, ako aj zvýšenie počtu zamestnancov. Pridelenie dodatočných zdrojov je potrebné aj na kompenzáciu iných zdravotníckych služieb a investícií, v prípade ktorých došlo k odkladu alebo presmerovaniu. Pred vypuknutím nákazy COVID-19 predstavovali verejné výdavky do zdravotníckeho systému 4,8 % HDP, čo je pod priemerom Únie na úrovni 7 % HDP v roku 2018. Spolu so suboptimálnym prideľovaním finančných prostriedkov to obmedzuje fungovanie zdravotníckeho systému a prístup k nemu. V roku 2018 bol podiel poľského obyvateľstva, ktorí udávali neuspokojenie potrieb v oblasti lekárskych vyšetrení, na úrovni 4,2 %, čo je podstatne viac ako 2 % na úrovni Únie. Počet aktívnych lekárov a zdravotných sestier v pomere k počtu obyvateľov je naďalej jeden z najnižších v Únii a rozmiestnenie zdravotníckeho personálu nie je v rámci krajiny rovnomerné. Verejné zdravie, elektronické zdravotníctvo a primárna starostlivosť, ktoré sú rozhodujúce na zlepšenie prevencie a prístupu a na zabezpečenie odolnosti systému proti budúcim výzvam, sú aj naďalej nedostatočne rozvinuté. Pandémia ovplyvnila zariadenia dlhodobej starostlivosti, v ktorých sú mnohí klienti vysokorizikovou skupinou.

                  (19)

                  Pandémia ochorenia COVID-19 značne ovplyvní trh práce tým, že zvráti znižovanie nezamestnanosti z posledných rokov. Miera nezamestnanosti sa má vrátiť z úrovne 3,3 % v roku 2019 na približne 7,5 % v roku 2020 a v roku 2021 sa má mierne zlepšiť na 5,3 %. Tieto riziká s krátkodobým vplyvom nadobudnú v strednodobom horizonte štrukturálny charakter, najmä v prípade zraniteľných skupín. Dočasný režim skráteného pracovného času by mohol byť účinným nástrojom na zachovanie pracovných miest v kombinácii so stimulmi, aby ho spoločnosti využívali. Zároveň je naďalej nízka účasť na trhu práce v prípade niektorých skupín, najmä žien, osôb s nízkou kvalifikáciou, seniorov a osôb so zdravotným postihnutím a ich opatrovateľov, a to aj napriek priaznivému vývoju pred krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Migrácia z krajín mimo Únie pomáha zmierniť nedostatok pracovnej sily, no vzhľadom na obmedzenia v dôsledku hraničných kontrol bude zložité udržať trvalý prílev migrujúcich pracovníkov. Posilnenie pružných foriem organizácie práce vrátane telepráce a režimov pružného pracovného času, najmä pri trvalých druhoch pracovného pomeru, môže preto pomôcť pri reakcii na krízu a skupiny s nižšou mierou aktivity môže takisto pomôcť podporiť pri hľadaní si trvalého zamestnania. Tým by sa takisto zvýšila odolnosť trhu práce počas budúcich poklesov.

                  (20)

                  Na zmiernenie sociálnych dôsledkov pandémie ochorenia COVID-19, zachovanie sociálnej súdržnosti a podporu oživenia hospodárstva sú potrebné rozsiahle záchranné siete. Poľsko v posledných rokoch zaviedlo rozsiahly program sociálnych transferov vrátane univerzálnych prídavkov na deti a dodatočnej jednorazovej dávky, ktorá sa má každoročne vyplácať dôchodcom, v hodnote takmer 2,5 % HDP ročne. V rámci týchto opatrení je možné ďalej zlepšovať adresnosť sociálnej ochrany. Zároveň možno konštatovať, že pokrytie sociálnymi dávkami je v prípade osôb s najnižšími príjmami nízke. Najväčší nárast extrémnej chudoby v roku 2019 bol podľa údajov prieskumu o rozpočte domácností zaznamenaný v prípade ľudí alebo rodín žijúcich z dávok (iných ako dôchodky a invalidné dôchodky), čo poukazuje na nedostatky systému sociálneho zabezpečenia. Okrem toho nie všetky typy pracovných zmlúv zabezpečujú prístup k sociálnej ochrane, ako sú napríklad primerané dávky v nezamestnanosti, dávky v materstve, nemocenské dávky a dávky v invalidite. V dôsledku toho sú niektorí pracovníci, ktorých sa týkajú núdzové opatrenia, zraniteľnejší a vystavení riziku chudoby. Okrem toho je úroveň dávok zabezpečujúcich minimálny príjem pod priemerom Únie.

                  (21)

                  Náhle pozastavenie výuky na všetkých stupňoch vzdelávania predstavoval výzvu pre vzdelávací systém z hľadiska zabezpečenia diaľkového vzdelávania. S cieľom zabrániť zvyšujúcim sa nerovnostiam je nevyhnutné zabezpečiť, aby všetci žiaci a študenti, najmä zo znevýhodneného prostredia, mali prístup k diaľkovému vzdelávaniu. V roku 2018 však nemali domácnosti takmer 330 000 žiakov k dispozícii počítač s prístupom na internet. Podstatná časť učiteľov nemá dostatočné zručnosti, aby mohla zabezpečiť digitálne vzdelávanie. Mnohí rodičia zároveň zápasia s ťažkosťami pri podpore digitálneho vzdelávania a domáceho vzdelávania. Pokračovaním v uskutočňovaní opatrení s cieľom vybaviť školy a učiteľov digitálnou infraštruktúrou a online učebnými materiálmi by sa dali vyriešiť niektoré z týchto otázok a zabezpečila by sa kvalita. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 odhaľuje všeobecný štrukturálny problém v oblasti dosahovania digitálnych zručností, keďže takmer polovica dospelého obyvateľstva nemá základné digitálne zručnosti a celková účasť dospelých na vzdelávaní je výrazne nižšia ako priemer Únie. Nedávne reformy v oblasti odborného vzdelávania nedostatočne motivovali zamestnávateľov, aby sa doň zapojili, pričom odborná príprava na pracovisku sa naďalej nedostatočne využíva. Vynárajúci sa nedostatok učiteľov poukazuje na potrebu zvýšiť atraktívnosť učiteľského povolania.

                  (22)

                  Vypuknutie nákazy COVID-19 výrazne ovplyvnilo podmienky pre činnosť podnikov, najmä malých a stredných podnikov (MSP) a mikropodnikov. Ponuka telepráce predstavuje výzvu a len jedna desatina poľských podnikov je dostatočne digitalizovaná na to, aby sa mohli rýchlo prispôsobiť novým podmienkam. Jednou z hlavných prekážok digitalizácie MSP je nízka úroveň digitálnej gramotnosti v radoch vlastníkov, manažérov a zamestnancov. Používanie digitálnych technológií vo verejnej správe zohráva kľúčovú rolu pri zabezpečení poskytovania služieb verejnej správy, ako aj pri smerovaní opatrení potrebných na monitorovanie a riešenie krízy. Efektívne digitálne verejné služby okrem toho vedú k zníženiu zbytočnej regulačnej a administratívnej záťaže, čo môže byť rozhodujúce vo fáze oživenia.

                  (23)

                  S cieľom zmierniť vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 poľská vláda ponúka postihnutým spoločnostiam – s osobitným zreteľom na MSP a mikropodniky – rozsiahlu podporu v oblasti likvidity prostredníctvom záruk, úverov a podmienených grantov. Vládne opatrenia podporuje Národná banka Poľska, a to aj prostredníctvom programu nákupu štátnych dlhopisov na sekundárnom trhu a značných škrtov úrokových sadzieb. Účinné a rýchle vykonávanie týchto opatrení a ich efektívny prenos sprostredkovateľmi sú nevyhnutné na to, aby mohol podnikateľský sektor vykonávať svoje činnosti a aby sa uľahčilo oživenie. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora a monitorovať stabilitu finančného systému. Zlepšiť peňažné toky postihnutých podnikov pomôže aj možnosť odkladu platieb daní a sociálnych príspevkov a urýchlenie zmluvných platieb verejných orgánov.

                  (24)

                  Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Poľské hospodárstvo sa vyznačuje vysokými emisiami uhlíka a kvalita ovzdušia je jedna z najnižších v Únii, čo je zdrojom zásadných obáv v oblasti životného prostredia a zdravia. Preto je nevyhnutné, aby sa naplánovali a prijali ambiciózne opatrenia zamerané na včasnú transformáciu energetiky na čistú energiu v súlade s európskou zelenou dohodou a národným energetickým a klimatickým plánom. Hoci je budovanie optických sietí v Poľsku nad priemerom Únie a v predchádzajúcich rokoch sa dosiahol značný pokrok vo využívaní ultrarýchleho a mobilného širokopásmového pripojenia, Poľsko stále ani zďaleka neplní svoje ciele v oblasti pripojiteľnosti. Oživenie by sa dalo ďalej podporiť rozsiahlymi investíciami do udržateľnej dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšiť prepojenosť medzi okrajovými oblasťami a centrami hospodárskej činnosti. S cieľom zabezpečiť dlhodobý udržateľný hospodársky rast a konkurencieschopnosť sa bude Poľsko čoraz viac spoliehať na vedu a inovácie. Celkové výdavky na výskum a vývoj v pomere k HDP sú stále pod priemerom Únie a napriek viditeľnému pokroku vo viacerých častiach súboru politík týkajúceho sa inovačného ekosystému krajiny je jednou z rozhodujúcich prekážok, ktorým Poľsko čelí na ceste k posilneniu inovácií, naďalej spolupráca medzi vedeckou oblasťou a podnikmi. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu, ktorý je predmetom návrhu Komisie, na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Poľsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä na územiach uvedených v prílohe D k správe o krajine na rok 2020. To by Poľsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

                  (25)

                  Stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie a priaznivé investičné prostredie zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárskom oživení po skončení pandémie. V tejto súvislosti je nevyhnutným predpokladom nezávislosť, efektívnosť a kvalita justičného systému. Právna istota vrátane prístupu k nezávislým súdom a dôvera v kvalitu a predvídateľnosť regulačných politík a inštitúcií sú takisto kľúčovými faktormi, pokiaľ ide o fungovanie vnútorného trhu a zaistenie postavenia Poľska v európskych dodávateľských reťazcoch v situácii po skončení pandémie. Okrem dlhodobých obáv v súvislosti so zásadami právneho štátu v Poľsku, na ktoré poukázala Komisia a z ktorých už viaceré boli predmetom rozhodnutí Súdneho dvora Európskej únie, najnovší vývoj vyvoláva ďalšie obavy pokiaľ ide o fungovanie právneho poriadku v Poľsku i Únii.

                  (26)

                  Zdravé a stabilné regulačné prostredie je základom na zachovanie hospodárskeho rastu a súkromných investícií. Nedostatok riadnych verejných konzultácií a konzultácií so sociálnymi partnermi má nepriaznivý vplyv na stabilitu a odolnosť podnikateľského prostredia, ako aj na kvalitu právnych predpisov. Verejné konzultácie sa stali povinnými v prípade návrhov zákonov predložených radou ministrov, nekonajú sa však alebo nie sú povinné v prípade návrhov predkladaných alternatívnymi postupmi, ako sú napríklad návrhy poslancov parlamentu. Táto nekonzistentnosť ďalej negatívne vplýva na kvalitu výsledných právnych predpisov. Okrem toho sa zhoršila kvalita dialógu medzi sociálnymi partnermi, a to najmä v dôsledku žiadnych alebo veľmi krátkych konzultácií v procese tvorby politík. Zabezpečením dostatočného času na konzultácie, väčším zohľadňovaním stanovísk zainteresovaných strán k právnym predpisom a politickým dokumentom a minimalizáciou počtu právnych predpisov vyňatých z konzultácií by sa posilnilo zapojenie sociálnych partnerov a pomohlo by to zlepšiť kvalitu tvorby právnych predpisov. Rada pre sociálny dialóg predstavuje inštitucionálny rámec pre sociálny dialóg v rámci tripartity. Právnymi predpismi prijatými v apríli 2020 sa však oslabuje nezávislosť sociálnych partnerov v Rade pre sociálny dialóg a hrozí ďalšie zhoršenie účinnosti sociálneho dialógu v krajine.

                  (27)

                  Zatiaľ čo odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovené v tomto odporúčaní (ďalej len „odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2020“) sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie ochorenia COVID-19 a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých až dlhodobých štrukturálnych výziev. Odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 zostávajú relevantné a budú sa naďalej monitorovať aj počas budúcoročného európskeho semestra. To zahŕňa aj odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Všetky odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2019 by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

                  (28)

                  Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok, ktorý sa dosiahol pri plnení cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2020 Poľsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu zameranému na zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

                  (29)

                  Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Poľska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny adresované Poľsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie pre budúce vnútroštátne rozhodnutia.

                  (30)

                  Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko (8) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej,

            TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

                  1.

                  prijať v súlade so všeobecnou únikovou doložkou Paktu stability a rastu všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie ochorenia COVID-19, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní investícií. Zvýšiť odolnosť, dostupnosť a účinnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj poskytnutím dostatočných zdrojov a urýchlením zavádzania služieb elektronického zdravotníctva;

                  2.

                  zmierniť vplyv krízy na zamestnanosť, a to najmä posilnením flexibilných režimov a režimov skráteného pracovného času. Lepšie zacieliť sociálne dávky a zabezpečiť prístup k nim pre osoby v núdzi. Zlepšovať digitálne zručnosti. Ďalej podporovať digitálnu transformáciu spoločností a verejnej správy;

                  3.

                  pokračovať v úsilí zameranom na zabezpečenie prístupu spoločností k finančným prostriedkom a likvidite. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na ekologickú a digitálnu transformáciu, najmä do digitálnej infraštruktúry, čistej a efektívnej výroby a využívania energie a udržateľnej dopravy, a tak prispieť k postupnej dekarbonizácii hospodárstva aj v uhoľných regiónoch;

                  4.

                  posilniť investičné prostredie, a to najmä zaručením nezávislosti súdnictva. Zabezpečiť účinné verejné konzultácie a zapojenie sociálnych partnerov do procesu tvorby politík.

         V Bruseli 20. júla 2020

               Za Radu

               predsedníčka

            J. KLOECKNER

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

         (3)  Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 123.

         (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5).

         (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.