               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 512 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Cypru na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Cypru na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  5
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  6
               , v ktorej určila Cyprus za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  7
               .

               (2)Cyprus ako členský štát, ktorého menou je euro, by mal vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (3)Správa o Cypre na rok 2017
                  8
                bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Cyprus dosiahol pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Cypru pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017
                  9
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že na Cypre existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Dôležité je najmä to, aby sa Cyprus zaoberal veľkými nerovnováhami vo forme previsu súkromného, verejného a vonkajšieho dlhu a vysokou úrovňou nesplácaných úverov.

               (4)Cyprus 27. apríla 2017 predložil svoj program stability na rok 2017 a 28. apríla 2017 predložil svoj národný program reforiem na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne. Národný program reforiem Cypru obsahuje záväzky krátkodobého aj strednodobého charakteru. Zahŕňa najmä opatrenia na zníženie zadlženosti súkromného sektora, zlepšenie podnikateľského prostredia, uľahčenie prístupu k financovaniu, reštrukturalizáciu sektora zdravotnej starostlivosti a zaväzuje krajinu k uskutočneniu reforiem verejného sektora a justičného systému. Národný program reforiem zahŕňa aj výzvy identifikované v správe o krajine na rok 2017 a v odporúčaní pre eurozónu vrátane potreby opätovne naštartovať investície a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií. Ak by sa tieto opatrenia vykonali v plnej miere a v uvedených lehotách, pomohli by Cypru riešiť makroekonomické nerovnováhy a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny. Komisia na základe posúdenia politických záväzkov Cypru potvrdzuje svoje predchádzajúce posúdenie, že v tejto fáze nie sú v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe opodstatnené žiadne ďalšie kroky. Vykonávanie politického reformného programu sa bude dôsledne sledovať prostredníctvom osobitného monitorovania.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  10
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  11
               .

               (6)Cyprus v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a dlhovému pravidlu. Vo svojom programe stability na rok 2017 vláda plánuje na roky 2016 – 2020 rozpočtový prebytok v celkovom vyjadrení (celkové saldo približne 0,4 % HDP počas programového obdobia). Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa má dosiahnuť v roku 2017. Prepočítané
                  12
                štrukturálne saldo sa bude podľa predpokladov v nadchádzajúcich rokoch stabilným tempom vzďaľovať od strednodobého cieľa, čo nie je v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahol vrchol v roku 2016 na úrovni 107,8 % a že postupne klesne na 99,7 % v roku 2018 a ďalej na 88,8 % do roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Riziká spojené s makroekonomickými predpokladmi prezentovanými v programe stability súvisia skôr s menej priaznivým vývojom, čo súvisí hlavne s vysokým objemom nesplácaných úverov a možným zhoršovaním vonkajšieho prostredia.

               (7)Dňa 12. júla 2016, po náprave nadmerného deficitu, Rada odporučila Cypru dodržiavať v rokoch 2016 a 2017 strednodobý rozpočtový cieľ. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že Cyprus v roku 2017 uvedenú požiadavku na základe celkového posúdenia dodrží. Na rok 2018 sa Cypru odporúča, aby zotrval na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  13
                na úrovni 0,3 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,2 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky by Cypru na základe celkového posúdenia hrozilo v roku 2018 riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Predpokladá sa, že Cyprus v rokoch 2017 a 2018 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že Cyprus musí byť v roku 2018 pripravený prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek.

               (8)Verejný dlh má klesajúcu tendenciu, no jeho udržateľnosť je naďalej ohrozená. Očakáva sa, že niekoľko nedávnych fiškálnych opatrení, ako aj oneskorené vykonávanie kľúčových štrukturálnych reforiem povedie k zhoršeniu štrukturálneho salda a k riziku, že dôjde k zmenšeniu priestoru na verejné investície stimulujúce rast.

               (9)Napriek tomu, že mzdové náklady Cypru patria k najvyšším v eurozóne (ako percentuálny podiel na HDP), cyperský verejný sektor sa stále vyznačuje neefektívnosťou. V rámci programu makroekonomických úprav bol navrhnutý a so sociálnymi partnermi odsúhlasený rad reforiem zameraných na riešenie práve tejto problematiky. Patrilo medzi ne zavedenie záväzného trvalého mechanizmu na obmedzenie rastu miezd zamestnancov verejného sektora a komplexná reforma verejnej správy. Prijatie týchto legislatívnych reforiem však čelí problémom najmä po tom, ako v snemovni reprezentantov v decembri 2016 došlo k ich neodhlasovaniu. Až do prijatia záväznej formy mechanizmu na obmedzenie rastu miezd vo verejnom sektore sa tento mechanizmus vykonáva v rámci dohôd o kolektívnom vyjednávaní a je uplatniteľný do roku 2018.

               (10)Na riešenie korupcie boli podniknuté určité reformy. Spomedzi nedávnych udalostí možno spomenúť reformy na profesionalizáciu verejného obstarávania na miestnej úrovni a zákon o financovaní politických strán, ktorý bol prijatý v decembri 2015. V roku 2016 bola prijatá zmena ústavy, ktorá upravuje majetkové priznania štátnych zamestnancov. Koordinačný orgán pre boj proti korupcii však nemá dostatok personálu a neriešené ostávajú aj nedostatky v disciplinárnom režime verejných úradníkov.

               (11)Cyprus zároveň naďalej čelí zásadným výzvam, pokiaľ ide o fungovanie súdneho systému. Neefektívne súdne konania a obmedzené kapacity vedú k značným prieťahom vo vybavovaní súdnych prípadov. To zase ohrozuje podnikateľské prostredie, a najmä fungovanie nového rámca pre zhabanie majetku a rámca pre platobnú neschopnosť. Rámec pre platobnú neschopnosť bol zavedený s cieľom znížiť mieru neživotaschopných súkromných dlhov a poskytnúť bankám a dlžníkom stimuly na to, aby sa dohodli na reštrukturalizačných riešeniach. Účinnosť týchto nástrojov však sťažuje niekoľko faktorov vrátane už spomínanej neefektívnosti súdnictva, slabých administratívnych kapacít a nízkej úrovne informovanosti dlžníkov o príslušných postupoch. Výrazné nedostatky pretrvávajú aj v oblasti nedoriešených prípadov a omeškaní pri vydávaní a prevode listov vlastníctva. Táto situácia oslabuje úsilie o znižovanie dlhu a zároveň má negatívny vplyv na oživovanie trhu s bývaním.

               (12)Miera nesplácaných dlhov sa znižuje, no stále je veľmi vysoká, čo sťažuje správne fungovanie bankového sektora a má vplyv na ponuku úverov pre reálnu ekonomiku. Banky v oblasti reštrukturalizácie úverov nedosahujú ciele, ktoré boli dohodnuté s cyperskou centrálnou bankou, čo naznačuje potrebu rozšíriť systém stanovovania cieľov, zefektívniť ho a urobiť ho záväzným, a to najmä stanovením ambicióznych cieľov na znižovanie objemu nesplácaných úverov, ktoré by boli v súlade so stratégiami bánk na znižovanie objemu nesplácaných úverov. Miery opakovanej platobnej neschopnosti zostávajú vysoké, čím odhaľujú potenciálne nedostatky reštrukturalizačných úverových riešení. Miera tvorby rezerv na riziká sa zvýšila, no stále je pod priemerom eurozóny, čo zvýrazňuje potrebu zabezpečiť, aby oceňovanie kolaterálu bolo spoľahlivé a predstavovalo základ vhodnej tvorby rezerv na riziká. Neexistencia sekundárneho trhu s úvermi a sekuritizačného rámca pre úvery obmedzuje priestor pre urýchlenie oddlžovania a presúvanie nesplácaných úverov preč z bankových súvah, z čoho vyplýva potreba dodatočných regulačných a legislatívnych opatrení, aby sa vytvorili potrebné nástroje na uľahčenie správy bankových súvah. Navyše riadiace a administratívne kapacity dohľadu nad poistnými a dôchodkovými fondmi sú naďalej slabé, čo predstavuje riziká pre finančnú stabilitu.

               (13)Pokračuje hospodárske oživenie Cypru. Potenciálny rast je však naďalej slabý a obmedzuje ho nedostatočné vykonávanie štrukturálnych reforiem, problémy v oblasti investícií a nedostatky v podnikateľskom prostredí. Iniciatívy na podporu rastu prezentované v akčnom pláne pre rast sa nachádzajú vo fáze vykonávania, no napredujú dosť pomaly. Legislatívny návrh na prilákanie a uľahčenie strategických investícií je stále vo fáze koncipovania. Vláda pracuje na zlepšovaní prístupu k financovaniu pre stredne veľké a malé podniky. V snahe vyriešiť túto naliehavú otázku boli spustené určité nové cielené iniciatívy, ako bolo oznámené v národnom programe reforiem. Väčšina týchto nových iniciatív o prístupe k financovaniu je však stále len v počiatočnej fáze. Privatizačné úsilie zamerané na prilákanie zahraničných investícií, ktoré by posilnili produktivitu, čelia politickej opozícii a v mnohých prípadoch došlo k jeho zastaveniu. Reforma sektora energetiky môže byť zároveň dôležitým hnacím faktorom konkurencieschopnosti, no v jej vykonávaní dochádza k prieťahom. Oneskoruje sa najmä oddelenie vlastníctva Cyperského úradu pre elektrickú energiu (Electricity Authority of Cyprus) a zriadenie nového trhu s elektrinou, ktoré stále závisí od zabezpečenia skutočnej nezávislosti prevádzkovateľa prenosovej sústavy.

               (14)Nezamestnanosť klesá, ale naďalej je vysoká, a to najmä medzi mladými ľuďmi a dlhodobo nezamestnanými. Plány na zvýšenie počtu poradcov v rámci verejných služieb zamestnanosti a na zlepšenie ich špecializácie ešte neboli realizované. Ich pracovné zmluvy navyše pravdepodobne budú len na dobu určitú, a táto problematika sa teda nebude riešiť štrukturálnym spôsobom. V dôsledku toho stále chýbajú kapacity na pokrytie potrieb uchádzačov o prácu, a to najmä uchádzačov s väčšími ťažkosťami začleniť sa do trhu práce, a kapacity na zavedenie opatrení na ich aktiváciu. Účinok aktívnych programov trhu práce a systémov na podporu príjmu naďalej oslabujú obmedzené posúdenia kvality a nadväzné opatrenia.

               (15)Cyprus udržiava výdavky na vzdelávanie na úrovni, ktorá je nad priemerom EÚ. Vzdelávacie výsledky sú však slabé a oproti minulým rokom sa dokonca zhoršili. Podľa výsledkov Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov z roku 2015 sa Cyprus nachádzal medzi najhoršími krajinami v EÚ, pokiaľ ide o úroveň základných zručností v matematike, prírodných vedách a čítaní. Nedávno zavedené nápravné opatrenia, ako napríklad lepší systém menovania učiteľov a modernizácia školských osnov, sú síce prvými krokmi správnym smerom, no ďalšie opatrenia na dokončenie plánovaných reforiem vrátane hodnotenia učiteľov by mohli výrazne pomôcť zlepšiť situáciu.

               (16)Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhu práce sa stále viac-menej nerieši, čo má vplyv na vyhliadky dlhodobo udržateľného rastu. Miera účasti na vyššom stredoškolskom odbornom vzdelávaní a príprave je nízka a relevantnosť vysokoškolského vzdelávania pre trh práce je slabá, čo vedie k vysokému počtu absolventov vysokých škôl, ktorí pracujú na miestach, ktoré si nevyhnutne nevyžadujú vysokoškolský diplom.

               (17)Cyperský sektor zdravotnej starostlivosti stále charakterizuje nedostatok všeobecnej starostlivosti a rôzne úrovne neefektívnosti. Obmedzuje sa tým prístup k primeranej a účinnej starostlivosti. Právne predpisy na vytvorenie národného zdravotného systému a na odovzdanie väčšej autonómie verejným nemocniciam majú kľúčový význam pri zlepšovaní kapacít a nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti, no stále sa čaká na ich prijatie v parlamente.

               (18)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Cypru, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Cypru v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko
                  14
                je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (20)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2017 a 2018 prijal opatrenia s cieľom:

               1.Realizovať fiškálnu politiku v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu, čo znamená zotrvať v roku 2018 na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa. Do konca roka 2017 prijať kľúčové legislatívne reformy zamerané na zefektívnenie verejného sektora, najmä v oblasti fungovania verejnej správy, riadenia štátnych podnikov a miestnej samosprávy.

               2.Zefektívniť súdny systém modernizáciou občianskych konaní, implementovaním vhodných informačných systémov a zvýšením špecializácie súdov. Prijať dodatočné opatrenia na odstránenie prekážok brániacich plnému vykonávaniu rámcov pre platobnú nesolventnosť a zhabanie majetku a zabezpečiť spoľahlivé a rýchle systémy na vydávanie listov vlastníctva a prevod práv k nehnuteľnému majetku.

               3.Urýchliť znižovanie objemu nesplácaných úverov stanovením súvisiacich kvantitatívnych a časových cieľov pre banky a zabezpečením presného oceňovania kolaterálu na účely tvorby rezerv. Vytvoriť podmienky pre funkčný sekundárny trh s nesplácanými úvermi. Integrovať a posilniť dohľad nad poisťovňami a dôchodkovými fondmi.

               4.Zrýchliť vykonávanie akčného plánu pre rast a zamerať sa pri tom najmä na urýchlenie strategických investícií a zlepšenie prístupu k financovaniu a do konca roku 2017 začať opäť vykonávať privatizačný plán. Do konca roku 2017 realizovať oddelenie vlastníctva Cyperského úradu pre elektrickú energiu (Electricity Authority of Cyprus).

               5.Zrýchliť reformy zamerané na zvyšovanie kapacít verejných služieb zamestnanosti a skvalitnenie realizácie aktívnych politík trhu práce. Dokončiť reformu systému vzdelávania, a zlepšiť tak jeho relevantnosť a výsledky pre trh práce, vrátane hodnotenia učiteľov. Do konca roku 2017 prijať právne predpisy pre reformu nemocníc a všeobecnú zdravotnú starostlivosť.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  Ú. v. EÚ C 92, 24.3.2017, s. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (13)
                  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (14)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 5. 2017
            COM(2017) 515 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2017a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2017

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2017

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 16. novembra 2016 prijala ročný prieskum rastu
                  4
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  5
               , v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 9. až 10. marca 2017 a Rada ho prijala 21. marca 2017
                  6
               .

               (2)Luxembursko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedeného odporúčania 2.

               (3)Správa o Luxembursku na rok 2017 bola
                  7
                uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Luxemburska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Luxembursko 28. apríla 2017 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v rámci programov členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF
                  8
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia
                  9
               .

               (6)Luxembursko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2017 vláda plánuje znížiť celkový prebytok z 1,6 % HDP v roku 2016 na 0,2 % HDP v roku 2017, po čom by malo dôjsť k stabilnému nárastu a v roku 2021 by sa mal dosiahnuť prebytok 1,2 % HDP. Počas celého programového obdobia sa aj naďalej s rezervou dodržiava strednodobý cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP zostane výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický, s výnimkou roka 2018, v ktorom je značne optimistický, a roka 2021, v ktorom je značne opatrný. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že pokiaľ ide o štrukturálne saldo, zaznamená sa v roku 2017 prebytok vo výške 0,4 % HDP a v roku 2018 prebytok vo výške 0,1 % HDP, čo je vo všeobecnosti v súlade s programom stability a nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že podľa prognóz Luxembursko dosiahne v rokoch 2017 a 2018 súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (7)Vzhľadom na prognózovaný nárast nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pretrvávajú obavy v súvislosti s dlhodobou fiškálnou udržateľnosťou. Podľa dôchodkovej reformy z roku 2012 by sa malo každých päť rokov od prijatia reformy uskutočniť monitorovanie a vyhodnotenie udržateľnosti dôchodkového systému. Vláda vykonala prvé hodnotenie v predstihu, a to už v roku 2016. Napriek tomu, že v preskúmaní sa dospelo k záveru, že v rámci dôchodkového systému sa stále zaznamenáva opakovaný prebytok, ktorý umožnil naakumulovať značné dôchodkové rezervy, očakáva sa, že od roku 2023 sa v rámci dôchodkového systému zaznamená schodok. Podľa nedávnej revidovanej demografickej prognózy Eurostatu bude prognózovaný nárast obyvateľstva menej významný, než sa očakávalo. To bude mať vplyv na index ekonomického zaťaženia, ktorý sa bude zvyšovať rýchlejšie, než sa predpokladalo, a povedie k vyššiemu predpokladanému nárastu verejných výdavkov na dôchodky. Pokiaľ ide o naviazanie zákonného veku odchodu do dôchodku na strednú dĺžku života, ako to predtým odporučila Rada, nedošlo k žiadnemu pokroku. Luxembursko je jediným členským štátom, v ktorom nebolo na obdobie rokov 2013 až 2060 schválené zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku. Predpokladá sa, že v Luxembursku dôjde do roku 2060 k najvyššiemu nárastu podielu ekonomicky závislých obyvateľov v EÚ. Vo veci predčasného odchodu do dôchodku dosiahlo Luxembursko obmedzený pokrok. V júli 2015 bol parlamentu predložený návrh zákona, ktorým sa mení systém predčasného odchodu do dôchodku, ktorý sa stále prerokúva. Vo všeobecnosti je predčasný odchod do dôchodku stále veľmi rozšírený a stimulačné opatrenia, ktoré motivujú pracovať do vyššieho veku, sú aj naďalej obmedzené. Vzhľadom na revíziu demografickej prognózy Luxembursko čelí ďalším rizikám súvisiacim s výdavkami na dlhodobú starostlivosť. Tieto výdavky vyjadrené ako podiel HDP dosahujú už teraz jednu z najvyšších úrovní medzi členskými štátmi a predpokladá sa, že do roku 2060 sa zvýšia z 1,5 % HDP na 3,2 % HDP. Parlament stále prerokúva návrh reformy poistenia dlhodobej starostlivosti.

               (8)Luxemburské orgány prijali komplexnú daňovú reformu, ktorá nadobudla účinnosť v januári 2017. Reformou sa zaviedli zmeny najmä v oblasti priameho zdaňovania prímov fyzických a právnických osôb, ktorých cieľom bolo postupne znížiť sadzbu dane z príjmov právnických osôb (v záujme zvýšenia konkurencieschopnosti) a zvýšiť progresívnosť dane z príjmu fyzických osôb (v záujme väčšej spravodlivosti). Zvyšovanie určitých daňových výdavkov zároveň prináša riziká zužovania základu dane. V záujme lepšej predvídateľnosti daňových príjmov je potrebné využiť priestor na ďalšie rozšírenie základu dane. To možno dosiahnuť najmä prehodnotením zdanenia obytných nehnuteľností, ktoré je v súčasnosti nízke, a širším využitím alternatívnych zdrojov. V tejto súvislosti by mohlo byť potrebné zabezpečiť väčšiu súdržnosť medzi environmentálnym zdaňovaním a cieľmi súvisiacimi s diverzifikáciou hospodárstva.

               (9)Luxemburské orgány sa snažia diverzifikovať hospodárstvo, pričom uznávajú existenciu rizík súvisiacich s vysokou závislosťou od finančného sektora. Zníženie závislosti hospodárstva od finančného sektora zostáva ústrednou dlhodobou výzvou. S cieľom riešiť túto výzvu je potrebné pretaviť analýzu diverzifikácie do konkrétnych opatrení, ktoré sa majú vykonať v jasne vymedzenom časovom rámci. Vzhľadom na vysokú úroveň nákladov práce v tejto krajine prinášajú činnosti s vyššou pridanou hodnotou potenciál sprístupniť alternatívne zdroje rastu. Úspešná diverzifikácia luxemburského hospodárstva preto vo veľkej miere závisí práve od odvetví, ktoré sú menej citlivé na výšku nákladov práce. Vo veľkej miere ide o oblasť výskumu a inovácií, ktorá má tendenciu výrazne sa sústreďovať na technológie a znalosti. Znížením, resp. odstránením prekážok brániacich investíciám a inováciám, ktoré obmedzujú hospodársky rozvoj, by sa odomkol inovačný potenciál a napomohlo by sa diverzifikácii. Hoci je miera verejných investícií nad úrovňou priemeru eurozóny, súkromné investície nedosahujú potrebnú úroveň. Ak sa majú zachovať vyhliadky rastu, je nevyhnutné udržať vysokú úroveň investícií.

               (10)Diverzifikácii hospodárstva by napomohlo aj ďalšie rozšírenie už aj tak úspešného sektora nefinančných služieb. V odvetví služieb pre podniky pretrvávajú vysoké regulačné prekážky, najmä v prípade účtovníkov, architektov, inžinierov a právnikov. V prípade všetkých týchto povolaní je miera obratu nižšia než priemer EÚ či priemerná miera pre celé hospodárstvo. Obmedzenia týkajúce sa týchto povolaní môžu preto poškodzovať konkurencieschopnosť podnikov v Luxembursku. K týmto prekážkam patrí široká škála činností vyhradených pre architektov, vyhradenie jednoduchých úloh ako mzdové činnosti alebo vypracúvanie daňových priznaní pre vysokokvalifikovaných odborníkov, vyhradenie právneho poradenstva pre právnikov, ako aj požiadavky na právnu formu a držbu podielov, pravidlá nezlučiteľnosti a multidisciplinárne obmedzenia v prípade právnikov, ktoré môžu byť neprimerané vo vzťahu k hlavným zásadám, ako je nezávislosť tohto povolania, a k príslušným opatreniam dohľadu.

               (11)Cielené aktívne politiky trhu práce a programy celoživotného vzdelávania, najmä pre starších pracovníkov, ktorých miera zamestnanosti patrí aj naďalej k najnižším v EÚ, sú potrebné na zamedzenie negatívneho vplyvu. Prijali sa opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti týchto pracovníkov, ako aj ich väzieb na trh práce. Zákon o reklasifikácii pracovníkov so zníženou pracovnou schopnosťou sa vykonáva od 1. januára 2016 a poskytuje týmto pracovníkom širšie možnosti dlhšie zotrvať na pracovnom trhu. Je však stále potrebné predložiť komplexnú stratégiu v nadväznosti na konzultácie so sociálnymi partnermi. Tzv. „pakt o veku“, teda návrh zákona, ktorý bol parlamentu predložený v apríli 2014 a ktorého účelom je podnecovať podniky s viac ako 150 zamestnancami, aby si ponechávali starších pracovníkov, ešte nebol prijatý. Príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností prostredníctvom cielených aktívnych politík trhu práce a celoživotné vzdelávanie na podporu starších pracovníkov budú mať aj naďalej význam, ak majú byť takéto politiky úspešné. Ak Luxembursko chce naplno využívať výhody digitalizácie a zachovať si konkurencieschopnosť, musí investovať do zručností.

               (12)V záujme riešenia nedostatku ponuky na trhu nehnuteľností bol prijatý rozsiahly balík opatrení, ale jeho vplyv sa ešte neprejavil. Zdá sa, že neschopnosť získať prístup k pozemkom na výstavbu, ktoré sú väčšinou vo vlastníctve súkromných osôb, je jednou z hlavných prekážok na zvýšenie ponuky bývania. Obmedzená ponuka bývania v spojení so značným dopytom vedie k stabilnému nárastu cien nehnuteľností. Tým možno vysvetliť trend stúpajúcej zadlženosti domácností, ktorej príčinou sú najmä hypotéky. Okrem toho napriek rozsiahlym investíciám do dopravnej infraštruktúry zostáva boj proti dopravnému preťaženiu a naďalej výzvou. Je to najmä z toho dôvodu, že moderné pracovné postupy, ako napríklad práca na diaľku, sa v prípade cezhraničných pracovníkov nepodporujú z dôvodu fiškálnych politík susediacich krajín. Je pravdepodobné, že výzvy v oblasti bývania a mobility vytvárajú ďalší tlak na snahy o diverzifikáciu hospodárstva a zvýšenie konkurencieschopnosti. Zároveň by mohli byť prekážkami, ktoré by mohli brániť prilákaniu vysokokvalifikovaných pracovníkov na trh práce.

               (13)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (14)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a dospela k názoru
                  10
               , že Luxembursko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Posilniť diverzifikáciu hospodárstva vrátane odstránenia prekážok brániacich investíciám a inováciám. Odstrániť regulačné obmedzenia v odvetví služieb pre podniky.

               2.
                     Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť dôchodkového systému, obmedziť predčasný odchod do dôchodku a zvýšiť mieru zamestnanosti starších ľudí.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 a P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  Článok 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 5. 2015
            COM(2015) 271 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIA RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2015a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2015

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIA RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2015

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Portugalska na rok 2015

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)Rada 8. júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem Portugalska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Portugalska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013
                  5
                predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Portugalska na rok 2015
                  6
               .

               (4)Komisia 28. novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu
                  7
               , čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2015. Komisia v ten istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania
                  8
               , v ktorej určila Portugalsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)Európska rada 18. decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a vykonávanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast.

               (6)Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Portugalsku na rok 2015
                  9
               . Táto správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Portugalsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje aj výsledky hĺbkového preskúmania podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Portugalsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú rozhodné opatrenia politiky a osobitné monitorovanie. Je pravda, že sa vďaka programu úprav podarilo dosiahnuť značný pokrok v kontexte ekonomických úprav, ako aj hospodárskych politík. No napriek tomu v rôznych odvetviach aj naďalej existujú významné riziká súvisiace s vysokou úrovňou vnútornej a vonkajšej zadlženosti, ktoré si zasluhujú zvýšenú pozornosť. Prejavujú sa aj výrazné tlaky na znižovanie zadlženosti v súvislosti s nízkym rastom, nízkou mierou inflácie a vysokou nezamestnanosťou.

               (7)Portugalsko 28. apríla 2015 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2015 a svoj program stability na rok 2015. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (8)Portugalsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. V programe stability Portugalska na rok 2015 vláda plánuje do roku 2015 napraviť nadmerný deficit, čo je v súlade s lehotou stanovenou Radou. Vláda v programe uvádza záväzok znížiť celkový deficit na úroveň 2,7 % HDP v roku 2015 a postupne ho znižovať na úroveň 0,6 % HDP v roku 2018. Podľa programu stability vláda plánuje splniť strednodobý cieľ, ktorým je dosiahnutie štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP v roku 2016. Očakáva sa, že pomer verejného dlhu k HDP klesne v roku 2015 na úroveň 124,2 % a bude ďalej klesať na zhruba 112,1 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je v prípade rokov 2015 a 2016 vierohodný, no relatívne optimistický v prípade rokov 2017 a 2018, v súvislosti s čím portugalská rada pre verejné financie identifikovala určité riziká. Včasná a trvalá náprava nadmerného deficitu do roku 2015 vyplývajúca z prognózy Komisie z jari 2015 síce nie je istá, ale dosiahnuteľná. Zároveň je fiškálne úsilie pod úrovňou, ktorú odporúčala Rada. Za predpokladu, že dôjde k náprave nadmerného deficitu, by od roku 2016 Portugalsko podliehalo preventívnej časti paktu. Opatrenia na zlepšenie rovnováhy slúžiace na podporu naplánovaných cieľových deficitov od roku 2016 nie sú dostatočne konkretizované a ich rozsah je zjavne nedostatočný. Preto sa zdá, že v tejto súvislosti existuje riziko výraznej odchýlky od požadovanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016 a že budú potrebné ďalšie štrukturálne opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s ohľadom na prognózu Komisie z jari 2015 zastáva názor, že existuje riziko, že Portugalsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (9)Fiškálna konsolidácia musí byť založená na zvýšení efektívnosti a kvality verejných výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy a na ďalších reformách systému správy verejných financií. Predovšetkým je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie na zabezpečenie prísnej kontroly výdavkov prostredníctvom presadzovania zákona o kontrole záväzkov a posilnenia zodpovednosti. V septembri 2014 sa uverejnil zákon o jednotnej tabuľke miezd, ktorý sa uplatňuje od januára 2015; pripravuje sa vykonávanie vyhlášky o jednotnej tabuľke mzdových príplatkov. Reštrukturalizácia štátnych podnikov nie je zavŕšená. Dosiahol sa len čiastočný pokrok pri vývoji nových komplexných opatrení, ktoré sú súčasťou prebiehajúcej dôchodkovej reformy. Za posledné dva roky Portugalsko zrealizovalo komplexnú reformu svojho daňového systému, pričom sa sústredilo na daň z príjmov právnických osôb, daň z príjmov fyzických osôb a environmentálne dane. Mal by sa vyhodnotiť celkový vplyv tejto reformy. K dispozícii je široký priestor na ďalšie reformy zamerané na modernizáciu správy príjmov a ďalšie zlepšenie dodržiavania predpisov daňovníkmi.

               (10)Systém kolektívneho vyjednávania prešiel v poslednom čase niekoľkými reformami, aj keď nie všetky z nich slúžia na podporu zosúladenia miezd s produktivitou na sektorovej a podnikovej úrovni. Úlohou tohto systému je umožniť podnikom, aby sa prispôsobili špecifickým okolnostiam. Okrem iného má podnikom slúžiť pri účinnom využívaní existujúcich ustanovení tak, aby sa mohli za osobitných okolností odchýliť od sektorových kolektívnych dohôd. Minimálna mzda aj napriek zmrazeniu v posledných rokoch rástla od roku 2008 výrazne rýchlejšie ako priemerná mzda v nominálnom vyjadrení (o 18,5 % oproti 3,5 % v rokoch 2008 až 2014), pričom sa podiel pracovníkov s minimálnou mzdou zvýšil z 5 % v roku 2005 na 12,9 % v roku 2014.

               (11)Dosiahol sa významný pokrok v súvislosti so zavádzaním aktívnych politík trhu práce a reformy verejných služieb zamestnanosti. Pretrvávajú však problémy, pokiaľ ide o riešenie situácie mladých ľudí, ktorí nie sú ani zamestnaní, ani sa nezúčastňujú na procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Existuje potreba zvýšiť digitalizáciu služieb týkajúcich sa zosúlaďovania ponuky s potrebami trhu práce. Kľúčovou výzvou aj naďalej zostáva zabezpečenie primeraného pokrytia sociálnej pomoci vrátane systému minimálneho príjmu. Určitý pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní kvality vzdelávania a jeho relevantnosti pre trh práce. V záujme zlepšenia kvality vzdelávania Portugalsko zreformovalo školské osnovy a predpisy týkajúce sa učiteľov. Problém predčasného ukončovania školskej dochádzky by sa mal riešiť pomocou monitorovacieho nástroja a diverzifikácie prístupov s uplatnením nových programov odborného vzdelávania a prípravy, vďaka čomu by sa mali zlepšiť aj ukazovatele výkonnosti. Nedávne reformy sú navrhnuté tak, aby slúžili na zvýšenie úrovne systému odborného vzdelávania a prípravy. Výzvou však zostáva ešte viac ho zatraktívniť pre študentov. Podpora prenosu poznatkov medzi univerzitami, súkromnými podnikmi a výskumnými organizáciami naďalej predstavuje výzvu.

               (12)Vysoká zadlženosť portugalských podnikov stále sťažuje ich výkon a brzdí nové investície, zadlženosť domácností však výrazne poklesla. V nadväznosti na komplexné posúdenie centrálna banka zintenzívnila monitorovanie likvidity bánk a ich kapitálovej pozície a zároveň vyhodnotila plány obnovy bánk. Miera nesplácaných podnikových úverov zostáva vysoká (nad 18 %) a predstavuje záťaž z hľadiska bankových súvah. Reformou systému daní z príjmov právnických osôb, ktorá bola spustená v roku 2014, sa posilňujú limity týkajúce sa odpočítateľnosti čistých finančných výdavkov, no otázka vysokého zvýhodňovania dlhu pri v oblasti zdaňovania právnických osôb by sa mohla riešiť ďalej. Platformy/postupy reštrukturalizácie podnikov PER a SIREVE sú v štádiu prepracovania. Väčší dôraz sa kladie na pomoc podnikom pri pokračovaní v podnikaní namiesto ich likvidácie. Z údajov týkajúcich sa znižovania zadlženosti za rok 2014 vyplýva zásadný pokrok pri realizácii opatrení na zníženie nadmerného dlhu podnikov. V máji 2014 zverejnený strategický plán na reštrukturalizáciu podnikového dlhu postupne získava prostredníctvom rôznych opatrení jasnejšie legislatívne kontúry. Zaznamenal sa pokrok pri rozširovaní škály alternatív financovania, ktoré sú vďaka podpore kapitálových investícií k dispozícii nefinančným podnikom. Zámerom finančnej inštitúcie pre rozvoj, ktorá bola formálne založená v septembri 2014, je riešiť zlyhania trhu, ktoré bránia prístupu MSP k financiám.

               (13)Existuje tu priestor na posilnenie opatrení v záujme zvýšenia efektívnosti a kvality justičného systému, najmä pokiaľ ide o hodnotenie činnosti súdov a používanie on-line nástrojov, ako aj na posilnenie opatrení týkajúcich sa vykonávania prieskumov s účasťou osôb obracajúcich sa na súd alebo právnikov. Podľa porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2015 majú súdne konania v civilných a obchodných veciach naďalej dlhé trvanie (386 dní). Počet prípadov presadzovania práva stále mierne klesá, zatiaľ čo čas rozsúdenia je naďalej dlhý (1045 dní v roku 2014). Reformy týkajúce sa súdnych konaní vo veciach daní a správy postupujú pomalšie ako ostatné reformy v oblasti súdnictva. Z nárastu počtu prípadov platobnej neschopnosti vyplýva potreba zmobilizovať zdroje prvostupňových súdov a zintenzívniť ich odbornú prípravu v danej oblasti. Likviditu podnikov naďalej zhoršujú aj dlhý čas meškajúce platby, a to najmä zo strany verejného sektora. Na riešenie uvedeného problému oneskorených úhrad sa nepodnikli žiadne nové opatrenia alebo záväzky. Dostatočná transparentnosť chýba v prípade verejno-súkromných partnerstiev na miestnej a regionálnej úrovni štátnej správy a v oblasti koncesných zmlúv na všetkých úrovniach. Zabraňovaniu korupcii bráni neúčinné uplatňovanie súčasného právneho rámca, kde treba zlepšiť monitorovanie, vykonávanie a presadzovanie sankcií.

               (14)Nový regulačný orgán v oblasti dopravy zatiaľ nezačal fungovať. Liberalizačné opatrenia týkajúce sa koncesií na prevádzkovanie prístavov, železníc a mestskej verejnej dopravy sa realizujú pomaly, a teda sa vďaka nim nedarí stimulovať investície. Pri uplatňovaní dlhodobého plán v oblasti dopravy a harmonogramu reformy sektora prístavov sa zaznamenalo len čiastočné napredovanie. Zaznamenali sa oneskorenia v prípade dopravných koncesií týkajúcich sa mestských oblastí Lisabonu a Porta. Okrem toho sa len obmedzený pokrok dosiahol v rámci opätovných rokovaní v súvislosti s koncesiami na prevádzkovanie prístavov a v prípade sektora železníc. Stále prebieha fúzia subjektov prevádzkujúcich železničnú (REFER) a cestnú infraštruktúru (EP), ktorej cieľom je zlepšiť finančnú udržateľnosť nového orgánu pre cestnú a železničnú infraštruktúru. Došlo k zníženiu počtu zamestnancov štátnych podnikov v sektore dopravy.

               (15)Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Portugalska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2015. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Portugalsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Portugalsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (16)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Portugalska a jej stanovisko
                  10
                je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (17)V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               (18)V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Portugalsko by malo takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Portugalsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu v roku 2015 prijatím potrebných opatrení; dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,6 % HDP smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2016; v záujme lepšej kontroly výdavkov presadzovať právne predpisy týkajúce sa overovania plnenia záväzkov; zlepšiť strednodobú udržateľnosť dôchodkového systému; zabezpečiť finančnú udržateľnosť štátnych podnikov; ďalej zlepšiť daňovú disciplínu a účinnosť daňovej správy;

               2.podporovať zosúladenie miezd s produktivitou na základe konzultácie so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi, s prihliadnutím na rozdielne zručnosti a podmienky miestneho trhu práce, ako aj na rôzny charakter hospodárskej výkonnosti jednotlivých regiónov, sektorov a podnikov; zabezpečiť, aby vývoj minimálnej mzdy prebiehal v súlade s cieľmi podpory zamestnanosti a konkurencieschopnosti;

               3.zlepšiť efektívnosť verejných služieb zamestnanosti, a to najmä zvýšením ich dosahu na neregistrovaných mladých ľudí; zabezpečiť účinnú aktiváciu príjemcov dávok a primerané pokrytie systému minimálneho príjmu;

               4.prijať opatrenia na zníženie nadmerného dlhu podnikov, riešiť otázku podielu nesplácaných úverov v bankách a znížiť zvýhodňovanie dlhu v prípade podnikov, na ktoré sa vzťahujú daňové ustanovenia; zlepšiť efektívnosť nástrojov na reštrukturalizáciu dlhov v prípade životaschopných podnikov, a to zavedením stimulov pre banky a dlžníkov v záujme ich zapojenia do reštrukturalizačných procesov ešte v ranom štádiu;

               5.urýchliť opatrenia a zvýšiť transparentnosť, pokiaľ ide o koncesie vrátane koncesií v sektore dopravy, ako aj verejno-súkromné partnerstvá na miestnej a regionálnej úrovni.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 271.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8812 final.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 41 final.

                     (10)
                  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


title: Proposition de RECOMMANDATION DU CONSEIL concernant les politiques de réduction de l’abandon scolaire

text:
|

52011PC0019

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 31.1.2011KOM(2011) 19 v konečnom zneníNávrhODPORÚČANIE RADYo politikách na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzkySEK(2011) 98 v konečnom zneníSEK(2011) 97 v konečnom zneníSEK(2011) 96 v konečnom zneníD ÔVODOVÁ SPRÁVA1. KONTEXT NÁVRHUEurópska rada prijala v júni 2010 stratégiu Európa 2020, ktorá je založená na troch navzájom sa posilňujúcich prioritách na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Jedným z jej piatich hlavných cieľov je znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky[1] v EÚ do roka 2020 na menej ako 10 %. V súčasnosti približne 6 miliónov mladých ľudí v EÚ končí školskú dochádzku iba s nižším sekundárnym vzdelaním alebo horším. Nemôžeme si dovoliť, aby tento trend pokračoval. Prevencia predčasného ukončenia školskej dochádzky je mimoriadne dôležitá, aby sa bojovalo proti nepriaznivému vplyvu chudoby a sociálneho vylúčenia na vývoj detí, ako aj preto, aby sa posilnilo postavenie detí a prelomil kruh medzigeneračného prenášania znevýhodnenia.Keďže EÚ sa dostáva z hospodárskej krízy, hybnou silou rastu budú zvyšujúce sa úrovne zručností a osobám s nedostatočnými zručnosťami bude k dispozícii čoraz menej pracovných miest. Vysoká miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je prekážkou z hľadiska inteligentného a inkluzívneho rastu. Má negatívny vplyv na zamestnanosť mladých ľudí a spôsobuje zvyšovanie rizika chudoby a sociálneho vylúčenia. Predčasné ukončenie školskej dochádzky znamená zmeškanie príležitostí mladých ľudí a stratu sociálneho a hospodárskeho potenciálu. Výrazné zníženie počtu mladých ľudí s predčasne ukončenou školskou dochádzkou je kľúčovou investíciou do budúcej prosperity a sociálnej súdržnosti EÚ.Predčasné ukončenie školskej dochádzky nie je novým problémom, stáva sa však čoraz naliehavejším. Takmer pred desiatimi rokmi si ministri školstva v Rade stanovili za cieľ znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky, čo odrážalo politickú prioritu vo všetkých členských štátoch. Zníženie tejto miery zo 17,6 % v roku 2000 na 14,4 % v roku 2009[2] bolo síce pokrokom, nie však dostatočným, a rýchlosť zlepšovania nie je dosť veľká na dosiahnutie cieľa stanoveného na rok 2020. V členských štátoch je mnoho príkladov osvedčených postupov, ale celkový politický prístup nie je vo väčšine krajín dosť účinný, ani dostatočne strategický. EÚ môže prispieť k zvýšeniu hodnoty tým, že pomôže členským štátom vypracovať účinnejšie politické prístupy, a tým zrýchliť proces zlepšovania.Aj keď dôvody predčasného ukončenia školskej dochádzky a odbornej prípravy sú veľmi individuálne, vo všeobecnosti je pravdepodobnejšie, že osoby s predčasne ukončenou školskou dochádzkou pochádzajú zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia a z prostredia s nízkym vzdelaním. V skupine osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou a odbornou prípravou sú nadmerne zastúpené zraniteľné skupiny a mladí ľudia so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami. Pravdepodobnosť predčasného ukončenia školskej dochádzky je u chlapcov vyššia ako u dievčat. Priemerná miera predčasného ukončenia školskej dochádzky v EÚ je v prípade prvej generácie mladých migrantov dvakrát vyššia ako u miestneho obyvateľstva; v niektorých krajinách predčasne ukončuje školskú dochádzku viac ako 40 % mladých migrantov. U Rómov dosahuje predčasné ukončenie školskej dochádzky dokonca ešte vyššiu úroveň.Študenti, ktorí sa vo všeobecnom vzdelávaní stretli s ťažkosťami, často prechádzajú na odborné vzdelávanie a odbornú prípravu (vocational education and training, VET). Odborné školy sa preto musia vyrovnávať s osobitnou zodpovednosťou a výzvou, pokiaľ ide o zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky. Odborné vzdelávanie a príprava môžu zvýšiť motiváciu učiť sa, poskytnúť študentom väčšiu pružnosť, primeranejšie pedagogické postupy a dajú sa priamo zamerať na ciele mladých ľudí týkajúce sa trhu práce.Napriek tomu, že celkový vývoj v znižovaní počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky v EÚ je pomalý, niektoré členské štáty boli veľmi úspešné. Zo spoločnej práce v rámci otvorenej metódy koordinácie, z porovnateľných údajov aj analytického výskumu však vyplýva, že medzi kľúčové otázky úspešných politík patrí silná základňa faktov o stimuloch a výskyte predčasného ukončenia školskej dochádzky, konzistentnosť a súdržnosť opatrení prijatých proti tomuto javu, medzisektorový charakter spolupráce a komplexnosť prístupu. Problém predčasného ukončenia školskej dochádzky sa musí riešiť pomocou celého radu politík, ktoré sa týkajú sociálnych záležitostí, mládeže, rodiny, zdravia, miestnej komunity, zamestnanosti i vzdelávania. Aj rozšírené koncepcie vzdelávania, ako napríklad vzdelávanie v oblasti kultúry, spolupráca s podnikmi alebo inými mimoškolskými aktérmi, a šport môžu svojou podporou tvorivosti, nových spôsobov myslenia, medzikultúrneho dialógu a sociálnej súdržnosti zohrávať dôležitú úlohu pri znižovaní počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky.Vzhľadom na silnú subsidiaritu v oblasti vzdelávania a rôznorodosť vzdelávacích systémov nie je možné ani žiaduce stanoviť jediné riešenie, ktoré by bolo spoločné pre všetky členské štáty. Ak by sa pokračovalo v súčasnom stave, viedlo by to iba k obmedzenému pokroku, ktorý by ďaleko zaostával za cieľom, ktorý spoločne vyjadrili ministri školstva a potvrdila Európska rada. Komisia sa preto domnieva, že odporúčanie Rady je najúčinnejším spôsobom poskytnutia rámca na vypracovanie takéhoto komplexného prístupu v členských štátoch, aby sa podporil hlavný cieľ stratégie Európa 2020.Odporúčaním sa zvýši hodnota úsilia členských štátov tým, že sa podporia pri vypracúvaní politík, pomocou ktorých sa zisťujú príčiny predčasného ukončenia školskej dochádzky z hľadiska celoživotného vzdelávania, prejde od vykonávania jednotlivých opatrení proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky k zavádzaniu komplexných stratégií, že sa týmto problémom bude zaoberať ako javom, ktorý zasahuje do viacerých súvisiacich politických oblastí, zapoja všetky zúčastnené strany a prispeje k tomu, aby boli politické zásahy systematickejšie a konzistentnejšie.V odporúčaní sa stanovujú základné usmernenia pre súdržné a komplexné politiky proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky, ktoré sa opierajú o fakty, a jeho cieľom je:-  poskytnúť referenčný rámec, ktorý má pomôcť členským štátom pri vypracúvaní účinnejších politík proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky,-  podporiť členské štáty pri ich vykonávaní, a teda-  viesť k výraznému zníženiu miery predčasného ukončenia školskej dochádzky vo všetkých členských štátoch.2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVUNávrh je založený na práci členských štátov v rámci otvorenej metódy koordinácie zameriavajúcej sa na „prístup a sociálne začlenenie v oblasti celoživotného vzdelávania“ v období 2006 – 2010. Podstata politického rámca bola predmetom rozsiahlej konzultácie so zúčastnenými stranami z rôznych prostredí: ministri školstva, európske organizácie zúčastnených strán pôsobiace v oblasti školského a odborného vzdelávania, organizácie pre práva a pohodu detí, pre migrantov a Rómov. Témou predčasného ukončenia školskej dochádzky sa zaoberali aj dve verejné konzultácie „Školy pre 21. storočie“ (2007) a „Migrácia a vzdelávanie“ (2008). Zúčastnené strany vyjadrili silnú podporu myšlienke, aby sa na úrovni EÚ prijalo opatrenie na podporu vnútroštátneho úsilia, a zdôraznili naliehavosť problému v čase hospodárskej krízy. Na nedávnom seminári ministrov usporiadanom v rámci belgického predsedníctva v júli 2010 sa zdôraznila potreba zintenzívniť výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi a uvítali návrhy, aby Únia poskytla pružný politický rámec vychádzajúci zo skúseností v záležitostiach ako spoločné európske vymedzenie kľúčových kompetencií pre vzdelávanie na školách.Výbor pre posudzovanie vplyvu poskytol prvé stanovisko k posúdeniu vplyvu 24. septembra 2010 a vydal pozitívne stanovisko k revidovanej správe o posúdení vplyvu 22. októbra 2010. Pripomienky výboru boli zohľadnené v konečnom znení správy o posúdení vplyvu.3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHUZhrnutie navrhovaného opatreniaV odporúčaní sú stanovené hlavné prvky ucelenej a komplexnej politiky proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky, ktorá sa opiera o fakty. Patria medzi ne preventívne, intervenčné a kompenzačné opatrenia. Týkajú sa všetkých úrovní vzdelávania a odbornej prípravy, štrukturálnych aspektov v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy, možných zásahov na úrovni školy a podporných programov pre jednotlivých žiakov, ktorým hrozí odchod zo školy.V odporúčaní sa odráža skutočnosť, že predčasné ukončenie školskej dochádzky je komplexný jav a jeho znaky sa v závislosti od jednotlivých krajín, regiónov a niekedy dokonca aj v rámci regiónov líšia. Vyžaduje si to nielen dôkladné monitorovanie problému, ale aj prispôsobené opatrenie v súlade so zásadou subsidiarity. Cieľom odporúčania je aj poskytnúť platformu na ďalšie výmeny osvedčených postupov a na vypracúvane politík v rámci otvorenej metódy koordinácie.V odporúčaní sa členské štáty vyzývajú, aby:-  zistili hlavné faktory vedúce k predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a monitorovali vývoj na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni,-  rozvíjali a vykonávali komplexné a medzisektorové politiky proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky na základe svojich špecifických podmienok.V odporúčaní sa Európska komisia vyzýva, aby takto podporila politiky na vnútroštátnej úrovni:-  monitorovaním vývoja v členských štátoch a podporou partnerského učenia a výmeny osvedčených postupov medzi nimi;-  podporou politík na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky vo všetkých príslušných činnostiach riadených Komisiou, ktoré sú zamerané na deti a mladých ľudí, a propagovaním medzisektorovej spolupráce;-  začatím štúdií, komparatívneho prieskumu a projektov spolupráce.Právny základPodľa článku 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prispieva Únia k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním členských štátov. V článku 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa uvádza odkaz na uskutočňovanie politiky odborného vzdelávania, ktorá podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov. Cieľom navrhovaného odporúčania je posilniť úsilie členských štátov v boji proti predčasnému ukončeniu vzdelávania a odbornej prípravy. Podporuje členské štáty poskytovaním rámca na vypracovanie cielených a komplexných politík proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky.V súlade s článkom 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa vyžaduje, aby Únia vo svojich politikách a činnostiach prihliadala „na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia“, sa v navrhovanom odporúčaní zdôrazňuje potreba bojovať proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky v politikách a programoch podporovaných Komisiou a členskými štátmi.Zásada subsidiarity, komplementarity a proporcionalityNavrhovaným odporúčaním sa má prispieť ku kvalite vzdelávania a odbornej prípravy podporovaním práce, ku ktorej sa členské štáty zaviazali v rámci stratégie Európa 2020. Podporuje sa ním vypracovanie politiky v rámci členských štátov a ponaučenie z osvedčených postupov s cieľom pomôcť členským štátom vytvoriť komplexné stratégie na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky a počtu dospelých s nízkou úrovňou zručností udržateľným spôsobom. V odporúčaní sa stanovuje rámec, v ktorom môžu členské štáty efektívnejšie vypracúvať politiky na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky. Výber politických opatrení, ktoré sa majú prijať, zostáva na nich, pričom sú prispôsobené osobitným podmienkam, ktoré existujú v členských štátoch. Tento návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity.Odporúčaním sa má posilniť politický záväzok týkajúci sa reforiem, ktoré nemožno dosiahnuť, ak sa použijú iba programy EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy alebo štrukturálne fondy. Okrem toho sa v odporúčaní zdôrazňuje, že je potrebné koordinovať politiky a vykonávať činnosť v rámci viacerých politík, čím dochádza k posunu za hranicu úzkeho zamerania na politiky vzdelávania v rámci otvorenej metódy koordinácie ET2020. Za vykonávanie opatrení však naďalej nesú zodpovednosť členské štáty, na primeranej úrovni a v súlade s vnútroštátnymi, regionálnymi a (alebo) miestnymi pomermi, a preto je dodržaný súlad so zásadou proporcionality.4. VPLYV NA ROZPOČETNávrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.5. VOLITEĽNÉ PRVKYNeuplatňuje sa.NávrhODPORÚČANIE RADYo politikách na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky(Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,so zreteľom na návrh Európskej komisie,keďže:(1) Zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky[3] je nevyhnutné na dosiahnutie mnohých kľúčových cieľov v rámci stratégii Európa 2020[4]. Prispieva sa tým k dosiahnutiu dvoch cieľov: dospieť k tzv. inteligentnému rastu zlepšovaním úrovní vzdelávania a odbornej prípravy a k tzv. inkluzívnemu rastu odstraňovaním jedného z najväčších rizikových faktorov nezamestnanosti a chudoby. Stratégia Európa 2020 preto zahŕňa hlavný cieľ, ktorý spočíva v znížení počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky zo 14,4 % v roku 2009 na menej ako 10 % do roka 2020. Členské štáty sa zaviazali stanoviť vnútroštátne ciele, pričom sa zohľadní ich východisková pozícia a vnútroštátne osobitosti.(2) V integrovaných usmerneniach na vykonávanie stratégie Európa 2020 sa členské štáty vyzývajú, aby vyvinuli všetko potrebné úsilie na predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky.[5](3) Hlavnou iniciatívou „Európska platforma proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu“[6] sa stanovuje rámec činnosti na zabezpečenie sociálnej a územnej súdržnosti so špecifickým zameraním na prelomenie kruhu znevýhodnenia a na zintenzívnenie preventívnej činnosti. Zaoberá sa hlavným cieľom stratégie Európa 2020 spočívajúcim v znížení počtu ľudí, ktorým hrozí chudoba a sociálne vylúčenie, v ďalšom desaťročí aspoň o 20 miliónov.(4) Cieľom hlavnej iniciatívy „Mládež v pohybe“ v rámci stratégie Európa 2020 je „zlepšiť výsledky a zvýšiť medzinárodnú atraktivitu vyšších vzdelávacích inštitúcií v Európe a celkovú kvalitu všetkých úrovní vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ, ktoré by spájali vysokú kvalitu a princíp rovnosti, prostredníctvom zvýšenia mobility študentov a účastníkov vzdelávania, a prispieť k zlepšeniu situácie v oblasti zamestnávania mladých ľudí“[7].(5) V záveroch Rady z mája 2003, v rámci ktorých sa prijíma pracovný program „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“[8], sa uvádza, že podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou by mal byť do roku 2010 menej ako 10 %, pričom sa v nich vymedzuje pojem osoba s predčasne ukončenou školskou dochádzkou ako osoba vo veku 18 až 24 rokov, ktorá má iba nižšie sekundárne vzdelanie alebo horšie a ktorá už nie je v procese vzdelávania ani odbornej prípravy. Táto referenčná hodnota sa nedosiahla. V súčasnosti jeden mladý človek zo siedmich končí vzdelávanie a odbornú prípravu pred skončením vyššieho sekundárneho vzdelávania.(6) Dôvody predčasného ukončenia školskej dochádzky sa v závislosti od jednotlivých krajín a aj v rámci regiónov veľmi líšia. Politiky na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky treba prispôsobiť špecifickej situácii v rámci regiónu alebo krajiny; neexistuje jednotné riešenie v prospech všetkých členských štátov.(7) Napriek rozdielom medzi krajinami a regiónmi dochádza dokázateľne na základe faktov vo všetkých členských štátoch k tomuto javu častejšie u znevýhodnených a zraniteľných skupín. Medzi osobami s predčasne ukončeným vzdelávaním a odbornou prípravou sú nadmerne zastúpení aj mladí ľudia so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami. Predčasné ukončenie školskej dochádzky vyúsťuje do sociálneho znevýhodnenia a zachováva riziko sociálneho vylúčenia.(8) V záveroch Rady z 26. novembra 2009 o vzdelávaní detí z migračného prostredia[9] sa uvádza, že veľký počet detí z migračného prostredia síce dosahuje vo vzdelávaní dobré výsledky, u študentov z migračného prostredia je však spravidla pravdepodobnejšie, že predčasne ukončia školskú dochádzku. U migrantov je priemerná miera predčasného ukončenia školskej dochádzky v EÚ dvojnásobne vysoká v porovnaní s mierou v prípade študentov narodených v krajine. Z dostupných faktov dokázateľne vyplýva, že u rómskeho obyvateľstva dochádza k predčasnému ukončeniu školskej dochádzky ešte častejšie.(9) V záveroch Rady z 22. mája 2008 o vzdelávaní dospelých[10] sa uznáva úloha vzdelávania dospelých pri riešení problému predčasného ukončenia školskej dochádzky prostredníctvom poskytovania tzv. druhej šance tým, ktorí dosiahli dospelosť bez kvalifikácie, pričom v popredí stoja najmä základné zručnosti, zručnosti v oblasti informačných technológií a výučba jazykov.(10) V uznesení Rady z 15. novembra 2007 o „nových zručnostiach pre nové pracovné miesta“[11] sa zdôrazňuje potreba zvyšovať celkovú úroveň zručností a uprednostňovať vzdelávanie a odbornú prípravu ľudí s rizikom hospodárskeho a sociálneho vylúčenia, najmä osôb, ktoré predčasne ukončujú školskú dochádzku. Zdôraznila sa v ňom potreba poskytovať uchádzačom o zamestnanie poradenstvo pri voľbe povolania a osobné plány odbornej prípravy a vypracovať metódy uznávania výsledkov vzdelávania dosiahnutých prostredníctvom formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania.(11) Rada vo svojich záveroch o sociálnom rozmere vzdelávania a odbornej prípravy[12] z mája 2010 súhlasila, že úspešné predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky si vyžaduje rozvíjanie vedomostí o skupinách, ktorým hrozí odchod zo školy, na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni a zavádzanie systémov na včasné zistenie jednotlivcov, ktorým takéto riziko hrozí, a dospela k záveru, že by sa mali vykonávať komplexné a medzisektorové stratégie poskytujúce celý rad celoškolských a systematických politík so zameraním na rôzne faktory vedúce k predčasnému ukončeniu školskej dochádzky.(12) Pri reformách v oblasti vzdelávania treba určitý čas, aby sa prejavil ich účinok. S cieľom dosiahnuť zníženie mier predčasného ukončenia školskej dochádzky v ďalšom desaťročí a splniť cieľ stratégie Európa 2020 je potrebné čo najskôr vykonávať komplexné a medzisektorové stratégie na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky.(13) Spoločným európskym rámcom komplexných prístupov na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky sa členským štátom môže pomôcť pri preskúmaní existujúcich politík, vypracúvaní ich národných programov reforiem v rámci stratégie Európa 2020 a pri inovácii a vypracúvaní nových stratégií s veľkým dosahom a dobrým pomerom nákladov a výnosov. Môže sa ním takisto poskytnúť základ na spoluprácu prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie a zameranie na využívanie finančných nástrojov EÚ,TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:využili rámec stanovený v prílohe k tomuto odporúčaniu s cieľom:1. zistiť hlavné faktory vedúce k predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a monitorovať charakteristiky tohto javu na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni ako predpoklad cielených a účinných politík opierajúcich sa o fakty;2. do konca roka 2012 prijať komplexné stratégie na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky a zabezpečiť ich vykonávanie v súlade s vnútroštátnymi cieľmi stratégie Európa 2020; tieto stratégie by mali zahŕňať opatrenia týkajúce sa prevencie, intervencie a kompenzácie;3. zabezpečiť, aby tieto stratégie zahŕňali primerané opatrenia určené skupinám so zvýšeným rizikom predčasného ukončenia školskej dochádzky v členskom štáte, ku ktorým patria deti zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia, z prostredia migrantov alebo rómskeho prostredia alebo deti so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami;4. zabezpečiť, aby sa tieto stratégie zaoberali všeobecným vzdelávaním i odborným vzdelávaním a odbornou prípravou, ako aj výzvami, ktoré sú špecifické v každej z uvedených oblastí;5. keďže pri predčasnom ukončení školskej dochádzky ide o komplexný jav, ktorý sa nedá vyriešiť iba samotným vzdelávaním a odbornou prípravou, začleniť opatrenia, ktorými sa podporuje zníženie mier predčasného ukončenia školskej dochádzky, do všetkých príslušných politík zameraných na deti a mladých ľudí a koordinovať činnosti medzi rôznymi politickými sektormi a zúčastnenými stranami, aby sa pomohlo osobám, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, vrátane tých, ktorí už zo školy odišli.VYZÝVA KOMISIU, ABY:1. prispela k snahám členských štátov monitorovaním vývoja v členských štátoch s cieľom určiť tendencie;2. podporila vypracúvanie vnútroštátnych stratégií a výmenu skúseností a osvedčených postupov a podporovala účinné partnerské učenie medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o opatrenia na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky a zlepšenie výsledkov detí zo skupín, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, v škole;3. začlenila opatrenia, ktorými sa podporuje zníženie mier predčasného ukončenia školskej dochádzky, do všetkých príslušných činností EÚ zameraných na deti a mladých dospelých;4. podporovala rozvoj účinných politík proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky začatím komparatívnych štúdií a výskumu;5. v spolupráci s členskými štátmi zabezpečila, aby program EÚ v oblasti celoživotného vzdelávania a európske štrukturálne fondy a rámcový program pre výskum a inováciu podporovali vykonávanie vnútroštátnych stratégií a prispievali k ich vykonávaniu.6. pravidelne podávala správu o dosiahnutom pokroku, pokiaľ ide o cieľ stratégie Európa 2020 týkajúci sa predčasného ukončenia školskej dochádzky, prostredníctvom každoročného prieskumu rastu, a o vykonávaní vnútroštátnych stratégií v rámci podávania správy o strategickom rámci európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (ET 2020), a to prvýkrát ako súčasť spoločnej správy o pokroku v roku 2015.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHARámec komplexných politík na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzkyStratégie na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky by mali vychádzať z analýzy podmienok na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni vedúcich k tomuto javu, keďže priemerné miery často zahmlievajú veľké rozdiely medzi rôznymi regiónmi alebo krajinami. Osoby s predčasne ukončenou školskou dochádzku tvoria rôznorodú skupinu a motivácia na predčasné ukončenie školskej dochádzky sa v závislosti od jednotlivca veľmi líši. Dôležitými faktormi sú rodinné prostredie a širšie sociálno-ekonomické podmienky, ku ktorým napríklad patrí príťažlivosť trhu práce. Ich vplyv je podmienený štruktúrou systému vzdelávania a odbornej prípravy, dostupnými príležitosťami na učenie a vzdelávacím prostredím. Koordinácia politík, ktoré sa zaoberajú pohodou detí a mladých ľudí, sociálnym zabezpečením, zamestnanosťou mládeže a budúcimi vyhliadkami v oblasti kariéry, zohráva pri znižovaní počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky dôležitú úlohu.1. IDENTIFIKÁCIA HLAVNÝCH FAKTOROV A MONITOROVANIEPríčiny procesov predčasného ukončenia školskej dochádzky sú zložité a rozmanité, často sú však spojené so sociálno-ekonomickým znevýhodnením, nízkym vzdelanostným prostredím, odcudzením od procesu vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlými výsledkami dosiahnutými v týchto oblastiach, faktormi príťažlivosti trhu práce a (alebo) s kombináciou sociálnych, emocionálnych a vzdelávacích problémov, ktoré u jednotlivcov vedú k riziku predčasného odchodu zo školy.Je potrebné zohľadniť druh vzdelávania, na ktorom sa študenti zúčastňujú. V niektorých členských štátoch sa študenti, ktorí sa stretli s ťažkosťami v procese všeobecného vzdelávania, často presúvajú do procesu odborného vzdelávania a prípravy (VET). Z tohto dôvodu sa odborné školy vyrovnávajú s osobitnou zodpovednosťou a výzvou, pokiaľ ide o zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky. Politiky opierajúce sa o fakty si vyžadujú, aby sa osobitná pozornosť venovala výkonnosti sektora vzdelávania a odbornej prípravy.Rozvoj nákladovo efektívnych politík, ktoré sa opierajú o fakty, zameraných na boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky si vyžaduje zhromažďovanie a uchovávanie údajov o tomto jave. Mala by sa tým umožniť analýza na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Tieto údaje môžu obsahovať informácie o mierach predčasného ukončenia školskej dochádzky, o prechodoch medzi vzdelávacími úrovňami, ako aj o absentizme a záškoláctve.-  Zberom informácií by sa mala umožniť analýza hlavných dôvodov predčasného ukončenia školskej dochádzky v závislosti od rôznych skupín žiakov, škôl, druhov vzdelávacích inštitúcií a inštitúcií odbornej prípravy, obcí alebo regiónov.-  Spojenie údajov o predčasnom ukončení školskej dochádzky a sociálno-ekonomických údajov môže pomôcť pri nasmerovaní opatrení a politík. Pri nasmerovaní opatrení a politík môže pomôcť aj zhromažďovanie a analyzovanie informácií o motivácii osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou a o ich vyhliadkach na zamestnanie i v oblasti kariéry.-  Hodnotenie účinnosti a efektívnosti existujúcich politických opatrení zameraných na zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky je dôležitým základom zlepšovania stratégií a programov na zvýšenie vyhliadok žiakov na úspech v škole.2. RÁMEC POLITIKYKOMPLEXNÉ STRATÉGIE sa opierajú o zmes politík, koordináciu v rôznych politických sektoroch a začlenenie opatrení podporujúcich zníženie počtu prípadov predčasného ukončenia školskej dochádzky do všetkých príslušných politík zameraných na deti a mladých ľudí. Ide najmä o sociálnu politiku a podporné služby, politiky v oblasti zamestnanosti, mládeže, rodiny a integrácie. Rovnako dôležitá je horizontálna koordinácia medzi rôznymi aktérmi a vertikálna koordinácia prostredníctvom rôznych úrovní verejnej správy. Stratégie proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky by mali obsahovať prvky prevencie, intervencie a kompenzácie. Členské štáty by mali vybrať podrobné zložky svojich stratégií podľa svojich vlastných osobitostí a súvislostí.2.1 Politiky prevencie sú zamerané na zníženie rizika predčasného ukončenia školskej dochádzky skôr, ako dôjde k problémom. Takýmito opatreniami sa prispieva k optimalizácii poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporiť lepšie výsledky v učení a odstrániť prekážky, ktoré bránia úspechu vo vzdelávaní.Cieľom týchto politík je včas vybudovať pevné základy na rozvíjanie vzdelávacieho potenciálu detí a na ich dobré začlenenie do škôl.1.  Poskytovanie vysokokvalitného vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve prospieva všetkým deťom a je dôležité najmä u detí zo znevýhodneného prostredia vrátane migrantov a Rómov. Posilňuje fyzickú pohodu, spoločenský a emocionálny rozvoj, jazykové a základné poznávacie zručnosti. Vzdelávanie by sa malo poskytovať vo vysokej kvalite, malo by byť finančne dostupné, primerane vybavené personálom a k dispozícii všetkým rodinám zo znevýhodneného prostredia.Tieto politiky sa zaoberajú organizovaním systémov vzdelávania a odbornej prípravy, zdrojmi, ktoré majú školy k dispozícii, dostupnosťou, priestupnosťou a pružnosťou jednotlivých učebných sústav. Zaoberajú sa aj rodovými rozdielmi, podporou detí zo znevýhodnených prostredí alebo s iným materinským jazykom.2.  Zvýšenie ponuky v oblasti vzdelávania predĺžením trvania povinného vzdelávania alebo poskytnutím záruk v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy po prekročení veku povinného vzdelávania môže ovplyvniť správanie mladých ľudí a ich rodín a viesť k lepším mieram získaných vyšších sekundárnych kvalifikácií.3.  Vykonávaním aktívnych politík na zrušenie segregácie a poskytovaním ďalšej podpory školám v znevýhodnených oblastiach alebo s vyšším počtom žiakov zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených prostredí sa prispeje k zlepšeniu ich sociálneho zloženia a ponuky vzdelávania, čím sa zlepšia výsledky žiakov zo sociálno-ekonomicky znevýhodnených prostredí dosiahnuté v procese vzdelávania a zníži ich riziko predčasného ukončenia školskej dochádzky.4.  Podporou detí s iným materinským jazykom, aby lepšie ovládali svoj vyučovací jazyk, a podporou učiteľov pri výučbe detí s rôznymi úrovňami jazykových schopností sa zlepšujú výsledkov detí z migračného prostredia dosiahnuté v škole a znižuje ich riziko predčasného ukončenia školskej dochádzky.5.  Zvýšením pružnosti a priepustnosti sústav vzdelávania (napríklad modularizácia kurzov alebo striedanie školy a práce) sa podporujú najmä žiaci s nižšou akademickou výkonnosťou a môžu sa motivovať, aby pokračovali vo vzdelávaní a odbornej príprave, ktoré sú lepšie prispôsobené ich potrebám a schopnostiam. Poskytuje sa tým aj možnosť zaoberať sa špecifickými rodovo podmienenými príčinami predčasného ukončenia školskej dochádzky, ku ktorým patrí predčasný odchod na trh práce alebo tehotenstvo mladistvých.6.  Posilnením sústav odborného vzdelávania a zvýšením ich príťažlivosti a pružnosti sa ohrozeným žiakom poskytujú vierohodné alternatívy predčasného ukončenia školskej dochádzky. Poskytovaním odborného vzdelávania a prípravy, ktoré sú dobre začlenené do celkových systémov vzdelávania a odbornej prípravy, sa ponúkajú alternatívne cesty smerujúce k vyššiemu sekundárnemu a terciárnemu vzdelávaniu.2.2 Intervenčné politiky sa zameriavajú na predchádzanie predčasnému ukončeniu školskej dochádzky zlepšovaním kvality vzdelávania a odbornej prípravy na úrovni vzdelávacích inštitúcií, reagovaním na včasné varovné signály a poskytovaním cielenej podpory žiakom alebo skupinám žiakov, ktorým hrozí odchod zo školy. Týkajú sa všetkých úrovní vzdelávania, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve až po vyššie sekundárne vzdelávanie.Na úrovni školy alebo inštitúcie odbornej prípravy sú stratégie proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky zakotvené v celkovej politike rozvoja školy. Ich cieľom je vytvoriť priaznivé prostredie na učenie, zlepšovať kvalitu a inováciu v pedagogickej oblasti, posilňovať kompetencie učiteľov pri riešení sociálnej a kultúrnej rozmanitosti a rozvíjať prístupy zamerané proti násiliu a zastrašovaniu.7.  Premena škôl na učiace sa komunity na základe rovnakej vízie v oblasti rozvoja škôl, ktorú majú všetky zainteresované strany spoločnú, využívanie skúseností a vedomostí všetkých a zabezpečenie slobodomyseľného, inšpirujúceho a príjemného miesta na učenie s cieľom podporiť mladých ľudí, aby pokračovali vo vzdelávaní a odbornej príprave a stali sa úspešnými študujúcimi.8.  Vytvorenie systémov včasného varovania v prospech ohrozených žiakov môže pomôcť pri prijímaní účinných opatrení skôr, ako dôjde k problémom, ako sa žiaci začnú odcudzovať od školy, vyhýbať sa jej alebo ako odídu zo školy.9.  Zvýšením zapojenia rodičov, posilnením ich spolupráce so školou a vytvorením partnerstiev medzi školami a rodičmi sa povzbudzuje rodinná podpora v prospech úspešného vzdelávania a odbornej prípravy. Môže sa to uľahčiť zapojením sprostredkovateľov z miestnej komunity, ktorí dokážu podporiť komunikáciu a znížiť nedôveru.10.  Sieťovým prepojením s mimoškolskými aktérmi, akými sú napríklad miestne komunitné služby, organizácie spoločenstiev migrantov alebo menšín, športové a kultúrne združenia, zamestnávatelia a organizácie občianskej spoločnosti, sa umožňujú holistické riešenia na pomoc ohrozeným žiakom a uľahčuje prístup k vonkajšej podpore, ktorú poskytujú napríklad psychológovia, sociálni a mládežnícki pracovníci, kultúrne a komunitné služby.11.  Podpora a posilnenie postavenia učiteľov pri ich práci s ohrozenými žiakmi je nevyhnutnou podmienkou úspešných opatrení na úrovni školy. Cielená odborná príprava učiteľov im pomáha zvládať rozmanitosť v triede, podporovať žiakov zo sociálne znevýhodnených prostredí a riešiť ťažké situácie pri vyučovaní.12.  Mimoškolské činnosti po škole a mimo školy a umelecké, kultúrne a športové činnosti môžu zvýšiť sebavedomie ohrozených žiakov a zvýšiť ich odolnosť proti ťažkostiam, s ktorými sa stretávajú pri učení.Intervenčné politiky na úrovni jednotlivca sú zamerané na poskytovanie súboru podporných mechanizmov jednotlivých študentom s rizikom odchodu zo školy, ktoré možno prispôsobiť ich potrebám. Zameriavajú sa na osobný rozvoj s cieľom vybudovať odolnosť ohrozených študentov, aj na nápravu konkrétnych ťažkostí, ktoré môžu byť sociálneho, poznávacieho alebo emocionálneho charakteru.13.  Mentorským vedením sa jednotlivým žiakom pomáha pri prekonávaní špecifických akademických, sociálnych alebo osobných ťažkostí. Cielená pomoc sa žiakom poskytuje buď v rámci individuálneho prístupu (mentorské vedenie), alebo malých skupín (tútorské vedenie) a často prostredníctvom vzdelávacích pracovníkov alebo príslušníkov komunity.14.  Posilnenie učebných prístupov prispôsobených osobitným potrebám a poskytovanie učebnej podpory ohrozeným žiakom im pomáha pri adaptácii na požiadavky formálneho vzdelávania a prekonávaní prekážok vytvorených vzdelávacím systémom a systémom odbornej prípravy.15.  Posilnením usmernenia a poradenstva sa študenti podporujú pri výbere povolania, prechodoch v rámci procesu vzdelávania alebo zo vzdelávania do zamestnania. Obmedzuje sa nesprávne rozhodovanie na základe falošných očakávaní alebo nedostatočných informácií. Pomáha sa tým mladým ľuďom pri rozhodovaní v súlade s ich ambíciami, osobnými záujmami a talentom.16.  Opatreniami finančnej podpory, ku ktorým napríklad patria príspevky na štúdium, sa reaguje na predčasné ukončenie školskej dochádzky z finančných dôvodov. Takáto podpora je možno podmienená pravidelnou dochádzkou alebo spojená so sociálnymi dávkami vyplácanými rodinám.2.3 Kompenzácia sa zameriava na pomoc tým, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, pričom im ponúka možnosť znovu sa zaradiť do procesu vzdelávania a odbornej prípravy a získať kvalifikácie, ktoré zameškali.17.  Úspešnými programami tzv. druhej šance sa vytvárajú vzdelávacie prostredia, ktorými sa reaguje na osobitné potreby osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou, uznáva ich predchádzajúce štúdium a podporuje ich pohoda. Od škôl sa líšia svojimi organizačnými aj pedagogickými prístupmi a často sa vyznačujú malými učebnými skupinami, inovačnou výučbou prispôsobenou osobitným potrebám a pružnými učebnými sústavami. Je potrebné, aby boli ľahko dostupné a bezplatné.18.  Je dôležité, aby sa poskytli rôzne možnosti návratu do procesu bežného vzdelávania a odbornej prípravy. Prechodné triedy môžu pomôcť pri prekonávaní priepasti medzi predchádzajúcim zlyhaním v škole a opätovným zaradením do procesu bežného vzdelávania.19.  Uznaním a validovaním predchádzajúceho štúdia vrátane kompetencií dosiahnutých v procese neformálneho a informálneho vzdelávaní sa zvyšuje dôvera a sebadôvera žiakov a uľahčuje ich návrat do školy. Môžu sa tým motivovať, aby pokračovali vo vzdelávaní a v odbornej príprave, pomáha sa im pri identifikácii ich talentov a pri lepšom výbere povolania.20.  V rámci cielenej individuálnej podpory sa zlučuje sociálna, finančná, vzdelanostná a psychologická podpora určená mladým ľuďom, ktorí čelia ťažkostiam. Je osobitne dôležitá u mladých ľudí nachádzajúcich sa vo vážnej sociálnej alebo emocionálnej tiesni, ktorá im bráni pokračovať vo vzdelávaní alebo v odbornej príprave.[1] Pojem „predčasné ukončenie školskej dochádzky“ zahŕňa všetky formy ukončenia vzdelávania a odbornej prípravy pred skončením vyššieho sekundárneho vzdelávania alebo rovnocenného odborného vzdelávania a odbornej prípravy.[2] Eurostat, Labour Force Survay (zisťovanie pracovných síl) 2010.[3] Pojem „predčasné ukončenie školskej dochádzky“ zahŕňa všetky formy ukončenia vzdelávania a odbornej prípravy pred skončením vyššieho sekundárneho vzdelávania alebo rovnocenného odborného vzdelávania a odbornej prípravy.[4] KOM(2010) 2020.[5] Ú. v. EÚ L 308, 24.11.2010, s. 50.[6] KOM(2010) 0758.[7] „Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ – KOM(2010) 2020.[8] Závery Rady z 5. – 6. mája 2003 o referenčných úrovniach priemernej európskej výkonnosti v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (referenčné hodnoty) (dokument 8981/03).[9] Ú. v. EÚ C 301, 11.12.2009, s. 5.[10] Ú. v. EÚ C 140, 6.6.2008, s. 10.[11] Ú. v. EÚ C 290, 4.12.2007, s. 1.[12] Ú. v. EÚ C 135, 26.5.2010, s. 2.