				|

		52014DC0406

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok 2014 /* COM/2014/0406 final */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Nemecka na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Nemecka na rok
2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich
koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia
zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike
zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných pák, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Nemecka na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2012
– 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením (EÚ)
č. 473/2013[5]predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu
Nemecka na rok 2014[6].
(5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[7],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej
určila Nemecko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie
(6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky
hĺbkového preskúmania pre Nemecko[9]podľa
článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva
záver, že v Nemecku existujú makroekonomické nerovnováhy, ktoré si
vyžadujú monitorovanie a politické opatrenia. Predovšetkým, deficit
bežného účtu opakovane zaznamenal veľmi vysoký prebytok, ktorý odráža
pozitívne účinky silnej konkurencieschopnosti, pričom veľký
objem úspor sa investoval v zahraničí. Je to zároveň znakom
toho, že domáci rast zostal na nízkej úrovni a hospodárske zdroje neboli
rozdelené efektívne. Hoci prebytky bežného účtu nevyvolávajú riziká
podobné tým pri vysokých deficitoch, veľkosť a pretrvávanie
súčasného prebytku bežného účtu v Nemecku si zasluhujú zvýšenú
pozornosť. Potreba konať v záujme zníženia rizika nepriaznivých
účinkov na fungovanie domáceho hospodárstva a eurozóny je
obzvlášť dôležitá najmä vzhľadom na veľkosť nemeckého
hospodárstva.
(8)
Nemecko 14. apríla 2014 predložilo svoj
národný program reforiem na rok 2014 a 8. apríla 2014 svoj program
stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi
nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v programe stability na rok 2014 je zaistiť priebežné
dosahovanie strednodobého cieľa. V programe stability je potvrdený
strednodobý cieľ dosiahnuť -0,5 % HDP, v čom sa
odrážajú požiadavky Paktu stability a rastu. Podľa programu stability
zostane (prepočítané) rozpočtové saldo v roku 2014 aj v nasledujúcom
roku kladné, pričom sa plánuje, že hrubý dlh v roku 2014 klesne na
úroveň 76 % HDP a v nasledujúcom období si zachová
dostatočne klesajúcu tendenciu. Rozpočtová stratégia načrtnutá
v programe je preto v súlade s požiadavkami Paktu stability
a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové
prognózy programu, ktorý nebol oficiálne schválený nezávislým orgánom, je
realistický, keďže je do značnej miery v súlade s prognózou
Komisie z jari 2014. Na základe posúdenia programu stability a prognózy
Komisie v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1466/97 zastáva Rada
názor, že verejné financie v Nemecku sú aj naďalej celkove zdravé,
keďže strednodobý cieľ sa má podľa prognózy aj naďalej zachovať
a pravidlo týkajúce sa dlhu sa má dodržať.
(10)
Nemecko dosiahlo iba obmedzený pokrok pri zvyšovaní
nákladovej účinnosti verejných výdavkov na zdravotnú a dlhodobú
starostlivosť, hoci boli oznámené nové iniciatívy v tejto oblasti.
Hoci cieľom týchto iniciatív je zlepšiť nákladovú účinnosť
zdravotnej starostlivosti, je možné, že nebudú postačovať na
obmedzenie očakávaného budúceho zvyšovania nákladov. Cieľom nedávno
prijatej dôchodkovej reformy je zlepšiť podmienky na predčasný odchod
do dôchodku („Rente mit 63“) a výšku dôchodkov pre určité
skupiny obyvateľov, vrátane príplatkov k dôchodkom pre ľudí,
ktorí vychovali deti narodené pred rokom 1992 („Mütterrente“). Táto
reforma predstavuje ďalšiu záťaž pre udržateľnosť verejného
dôchodkového systému. Plánuje sa, že bude financovaná vyššou sadzbou príspevkov
do systému dôchodkového zabezpečenia, čo bude mať nepriaznivý
vplyv na disponibilné príjmy aktívnej pracovnej sily. Reforma by okrem toho
mohla mať negatívny vplyv na zavádzanie doplnkového druhého a tretieho
dôchodkového piliera. Nemecko dosiahlo obmedzený pokrok pri zvyšovaní výdavkov
na vzdelávanie a istý pokrok ohľadne vyšších výdavkov na výskum. Zdá
sa, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na všetkých úrovniach
štátnej správy na účel splnenia cieľa do roku 2015 dosiahnuť
úroveň celkových verejných aj súkromných výdavkov na vzdelávanie a výskum
vo výške 10 % HDP. Zároveň by sa mali vytýčiť ešte
ambicióznejšie nadväzujúce ciele so zámerom dostihnúť úroveň najviac
inovačných ekonomík. V Nemecku sa v posledných rokoch zvýšili
investície do infraštruktúry a plánuje sa ich ďalšie posilnenie, zdá
sa však, že je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie.
(11)
Nemecko dosiahlo vcelku obmedzený pokrok pri
zvyšovaní efektívnosti daňového systému, ktorý má byť zameraný na
podporu rastu, a pri znižovaní vysokého daňového zaťaženia
práce. Nepredpokladá sa prijatie žiadnych zásadných opatrení na
zabezpečenie presunu k zdrojom príjmov viac podporujúcim rast. Rozsah
uplatňovania zníženej sadzby dane z pridanej hodnoty (DPH), ktorá je
v súčasnosti na úrovni 7 %, by sa mohol zúžiť a celkový
základ DPH by sa mohol rozšíriť. Pomerne nízke príjmy z periodických
daní z nehnuteľností naznačujú, že tu existuje priestor na
zvýšenie a že rozloženie daňového zaťaženia by mohlo byť
spravodlivejšie, keby sa výška daňového základu obecnej dane z nehnuteľností
(Grundsteuer) prehodnotila. Podmienky pre investovanie v Nemecku by
sa mohli ešte viac zlepšiť reformou systému miestnej živnostenskej dane (Gewerbesteuer),
znížením administratívnej záťaže súvisiacej s výberom daní a obmedzením
existujúceho zvýhodňovania dane z príjmov právnických osôb pred
úverovým financovaním.
(12)
Fiškálny rámec bol doplnený vnútroštátnym pravidlom
vyrovnaného rozpočtu a zriadením nezávislého poradného výboru. Zdá
sa, že vo viacerých spolkových krajinách (Länder) sú ešte stále potrebné
osobitné pravidlá na vykonávanie ústavného pravidla vyrovnaného rozpočtu
(„dlhová brzda“), ktoré majú zabezpečiť účinné uplatňovanie
dlhovej brzdy v ročnom rozpočtovom cykle. Plánované
prehodnotenie fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou, jednotlivými
spolkovými krajinami a samosprávami by sa malo využiť na posilnenie
fiškálnej zodpovednosti.
(13)
Po dlhom období obmedzovania rastu miezd sa mzdy
v posledných rokoch zvýšili, avšak reálny mzdový rast bol v roku 2013
miernejší ako v roku 2012. Nemecko plánuje v roku 2015 zaviesť
celkovú minimálnu mzdu vo výške 8,50 EUR/hodinu, ktorá sa bude v plnom
rozsahu uplatňovať od roku 2017. Zavedenie celkovej minimálnej mzdy,
ktorej cieľom je zabezpečenie primeraného minimálneho príjmu pre
pracujúcich, si vyžaduje starostlivé monitorovanie jeho vplyvu, a to
predovšetkým na zamestnanosť. Vyvinulo sa len malé úsilie na zníženie
vysokého daňového zaťaženia, a to predovšetkým pracovníkov
s nízkymi príjmami. Prijatá dôchodková reforma a terajšie plány
reforiem v oblasti dlhodobej starostlivosti, ktorých súčasťou je
zvýšenie sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie, by mohli opäť
viesť k zvýšeniu daňového zaťaženia. Nemecko dosiahlo
určitý pokrok pri zvyšovaní úrovne dosiahnutého vzdelania znevýhodnených
skupín obyvateľstva, prepojenie medzi úrovňou dosiahnutého vzdelania
a sociálno-ekonomickým zázemím je však ešte stále výrazné a pretrváva
počas celý pracovný život ľudí. Napriek určitému pokroku,
pokiaľ ide o prijímanie primeraných aktivačných a integračných
opatrení, problémom zostáva dlhodobá nezamestnanosť, čo poukazuje na
potrebu prijať ďalšie opatrenia. Len obmedzený pokrok sa dosiahol pri
prijímaní opatrení na uľahčenie prechodu od „mini pracovných
príležitostí“ na také formy zamestnania, ktoré v plnej miere podliehajú
povinnému odvodu príspevkov na sociálne zabezpečenie. Žiadny pokrok sa
nedosiahol pri znižovaní fiškálnych prekážok, ktoré bránia druhej zárobkovo
činnej osobe v domácnosti pracovať. Nemecko dosiahlo určitý
pokrok pri rozširovaní dostupnosti celodennej predškolskej výchovy a vzdelávania,
avšak pokrok pri rozširovaní siete celodenných škôl bol obmedzený. V súvislosti
so zariadeniami starostlivosti o deti a celodennými školami sa
zároveň ešte stále vyskytujú problémy, pokiaľ ide o ich kvalitu
a regionálne rozdiely.
(14)
Cieľom návrhu vlády na revíziu zákona o energii
z obnoviteľných zdrojov je spomaliť celkový nárast nákladov na
energie, rozložiť tieto náklady rovnomernejšie na jednotlivých
spotrebiteľov, riadiť rozširovanie obnoviteľných zdrojov energie
a podporovať ich integráciu na trhu. Vykonávanie tejto reformy sa
musí starostlivo monitorovať so zreteľom na jej vplyv na nákladovú
účinnosť podporného systému. Je potrebné vyvíjať ďalšie
úsilie, pokiaľ ide o rozširovanie príslušných sietí a koordináciu
so susednými krajinami.
(15)
Politické opatrenia na ďalšie podnecovanie
hospodárskej súťaže v odvetviach služieb sa prijímali v obmedzenom
rozsahu, hoci v určitých profesiách a regiónoch sa prijali
ojedinelé reformy, napríklad zamerané na udeľovanie povolení a obchodnú
komunikáciu v odvetví stavebníctva. Rast produktivity môže byť
v odvetviach služieb štrukturálne nižší ako v priemysle, avšak
obzvlášť nízky je v niektorých odvetviach služieb, najmä v oblasti
odborných služieb. Stále tam existujú prekážky vstupu na trh a poskytovania
odborných služieb. Patria medzi ne obmedzenia právnej formy a držby
podielov, ako aj požiadavky na odbornú kvalifikáciu. Rozmanitosť
regulačných režimov pre odborné služby v jednotlivých spolkových
krajinách naznačuje, že tu existuje priestor na identifikáciu najmenej
zaťažujúcich regulačných koncepcií a na ich rozšírenie do celej
spolkovej republiky. Hodnota verejných zákaziek,
ktoré nemecké orgány uverejnili na základe právnych predpisov EÚ o verejnom
obstarávaní, patrí aj naďalej medzi najnižšie v EÚ. Úplný prechod na
transparentný trh elektronického verejného obstarávania by pritom mohol
podnietiť hospodársku súťaž. Predpisy týkajúce sa plánovania v maloobchodnom
sektore v niektorých spolkových krajinách aj naďalej obmedzujú vstup
nových podnikov na trh. Pri zlepšovaní hospodárskej súťaže na trhoch so
železničnou dopravou sa dosiahol len obmedzený pokrok.
(16)
Nemecko dosiahlo obmedzený pokrok pri prijímaní
opatrení na konsolidáciu bankového sektora, a to predovšetkým zlepšovaním
rámca týkajúceho sa správy a riadenia. Rozhodnutia Komisie o štátnej
pomoci v posledných rokoch v značnej miere stimulovali
reštrukturalizáciu regionálnych bánk (Landesbanken), avšak tento sektor
zostáva roztrieštený. Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na
odstránenie štrukturálnych prekážok a prekážok v oblasti správy
a riadenia, ktoré sťažujú konsolidáciu ovplyvňovanú trhom.
Odstránením uvedených prekážok by sa zároveň zvýšila celková
efektívnosť finančného sektora. Preskúmaním právneho rámca druhého
bankového piliera by sa ešte viac podporila konsolidácia verejného bankového
sektora.
(17)
Komisia vykonala v kontexte európskeho
semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Nemecka. Posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Nemecka, ale
aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkové hospodárske riadenie a správu Európskej únie tým, že
poskytne príspevky na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie
uvedených odporúčaní 1 až 4.
(18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Nemecka a jej stanovisko[10]
je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.
(19)
Rada na základe hĺbkového preskúmania
vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa
článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 4.
(20)
Komisia v kontexte európskeho semestra
vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Rada na základe
uvedenej analýzy vydala v prípade tých členských štátov, ktorých
menou je euro, odporúčania pre jednotlivé krajiny. Nemecko by zároveň
malo zabezpečiť úplné a včasné vykonávanie týchto
odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Nemecko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:
1.           Presadzovať
fiškálnu politiku, ktorá podporuje rast, a zachovať zdravú fiškálnu
pozíciu na účel zabezpečenia toho, aby sa strednodobý rozpočtový
cieľ aj naďalej plnil v celom období, na ktoré sa vzťahuje
program stability, a aby sa miera dlhu verejnej správy aj ďalej
trvale znižovala. Predovšetkým využiť dostupný priestor na zvýšenie
a efektívnejšie využívanie verejných investícií do infraštruktúry,
vzdelávania a výskumu. Zvýšiť efektívnosť daňového systému
najmä rozšírením základu dane, najmä spotrebnej dane, na základe prehodnotenia
výšky daňového základu obecnej dane z nehnuteľností, zlepšenia
daňovej správy a preskúmania systému miestnej živnostenskej dane,
a to aj so zreteľom na podnietenie súkromných investícií.
Vyvinúť ďalšie úsilie na zvýšenie nákladovej účinnosti verejných
výdavkov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Zabezpečiť
udržateľnosť verejného dôchodkového systému i) zmenou financovania
nových nepoistných/vedľajších dávok („Mütterrente“) na financovanie
z daňových príjmov, a to aj s cieľom predísť
ďalšiemu zvyšovaniu príspevkov na sociálne zabezpečenie, ii) zvýšením
stimulov na neskorší odchod do dôchodku a iii) zvýšením miery pokrytia
v druhom a treťom pilieri dôchodkového systému.
Dokončiť vykonávanie dlhovej brzdy konzistentným spôsobom vo všetkých
spolkových krajinách, zabezpečiť včasné a náležité
uplatňovanie monitorovacích postupov a korekčných mechanizmov.
Zlepšiť koncepciu fiškálnych vzťahov medzi spolkovou republikou,
jednotlivými spolkovými krajinami a samosprávami, a to aj so
zreteľom na zabezpečenie primeraných verejných investícií na všetkých
úrovniach správy.
2.           Zlepšiť podmienky na
ďalšie podporenie domáceho dopytu, okrem iného aj znížením vysokých daní
a príspevkov na sociálne zabezpečenie, a to najmä u pracovníkov
s nízkymi príjmami. Pri zavádzaní celkovej minimálnej mzdy
monitorovať jej vplyv na zamestnanosť. Zlepšiť
zamestnateľnosť pracovníkov ďalším zvyšovaním úrovne
dosiahnutého vzdelania znevýhodnených skupín obyvateľstva a uplatňovaním
ambicióznejších aktivačných a integračných opatrení na trhu
práce určených najmä pre dlhodobo nezamestnaných. Prijať opatrenia na
zníženie fiškálnych prekážok práce, predovšetkým tých, ktoré bránia druhej
zárobkovo činnej osobe v domácnosti pracovať, a uľahčiť
prechod od „mini pracovných príležitostí“ na také formy zamestnania, ktoré
v plnej miere podliehajú povinnému odvodu príspevkov na sociálne
zabezpečenie. Odstraňovať regionálne nedostatky, pokiaľ ide
o dostupnosť celodenných zariadení starostlivosti o deti aj
celodenných škôl, a zároveň zlepšovať celkovú kvalitu
vzdelávania, ktoré poskytujú.
3.           Udržať celkové náklady
na transformáciu energetického systému na minime. Monitorovať predovšetkým
dôsledky revízie zákona o energii z obnoviteľných zdrojov na
nákladovú účinnosť podporného systému pre energie z obnoviteľných
zdrojov. Zvýšiť úsilie na urýchlenie rozšírenia národných a cezhraničných
elektrických a plynovodných rozvodných sietí. Zintenzívniť úzku
koordináciu energetickej politiky so susednými krajinami.
4.           Prijať ambicióznejšie
opatrenia na ďalšie podnietenie hospodárskej súťaže v sektore
služieb vrátane určitých odborných služieb, a to aj preskúmaním
existujúcich regulačných opatrení a priblížením sa k najlepším
postupom v rámci všetkých spolkových krajín. Identifikovať
príčiny nízkej hodnoty verejných zákaziek, ktoré sa zadávajú v rámci
verejného obstarávania na základe právnych predpisov EÚ. Zvýšiť úsilie so
odstránenie existujúcich obmedzení týkajúcich sa predpisov v oblasti
plánovania, ktoré obmedzujú vstup nových podnikov do maloobchodného sektora.
Prijať opatrenia na odstránenie zostávajúcich prekážok hospodárskej
súťaže na trhoch so železničnou dopravou. Vyvíjať úsilie o konsolidáciu
sektora regionálnych bánk (Landesbanken), a to aj zlepšovaním rámca
týkajúceho sa správy a riadenia.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 406 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[5]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[6]               COM(2013) 8001 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 78 final.
[10]             Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/83

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2014
   2014/C 247/16
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami (1) a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov rozhodli 29. júna 2012 o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím širokej škály stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Malty na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Maltu za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania Malty podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že Malta už nezažíva makroekonomickú nerovnováhu v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Hoci zadlženie je aj naďalej vysoké, riziká týkajúce sa udržateľnosti zadlženosti súkromného a verejného sektora a stability finančného sektora sa zdajú byť obmedzené, aj keď si vyžadujú nepretržité monitorovanie. Predovšetkým, ukazovatele finančnej stability sú aj naďalej priaznivé. Napriek tomu vzhľadom na štrukturálnu povahu rizík v sektore je dôležité pokračovať v súčasných postupoch obozretného dohľadu a podstupovania rizík. Trh s nehnuteľnosťami určenými na bývanie sa stabilizoval a riziká vyplývajúce z nadmernej expozície voči nehnuteľnému majetku sú teda obmedzené. Súkromný dlh klesá; znižovanie pákového efektu podnikov sa uskutočňuje náležitým spôsobom a tlaky úverového trhu sú obmedzené.

               (8)

               Malta 16. apríla 2014 predložila svoj národný program reforiem na rok 2014, ktorý bol aktualizovaný 8. mája 2014, a 30. apríla 2014 predložila svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability na rok 2014 je napraviť nadmerný deficit udržateľným spôsobom do roku 2014 a postupne napredovať k strednodobému cieľu vyrovnanej rozpočtovej pozície v štrukturálnom vyjadrení, ktorý je prísnejší ako požiadavky Paktu stability a rastu. S dosiahnutím strednodobého cieľa sa však v rámci programového obdobia neráta. V roku 2014 je plánovaná (prepočítaná) štrukturálna úprava len o málo nižšia než odporúčané hodnoty. Po plánovanej náprave nadmerného deficitu sa v roku 2015 plánuje malá odchýlka od úpravy smerom k strednodobému cieľu. Plánované ročné napredovanie k dosiahnutiu strednodobého cieľa je potom vo všeobecnosti v súlade s požadovanou hodnotou minimálne 0,5 % HDP. V programe stability sa predpokladá, že štátny dlh – na úrovni 73 % HDP v roku 2013 – nadobudne klesajúcu tendenciu, ktorá bude v súlade s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu od roku 2014. Celkovo možno konštatovať, že ciele tohto programu sú vo všeobecnosti v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability a ktorý bol schválený nezávislým útvarom (národný kontrolný úrad), je na roky 2014 a 2015 hodnoverný, keďže odhady hospodárskeho rastu sú len o niečo nižšie, ako odhady v jarnej prognóze útvarov Komisie na uvedené roky.
               Existujú však riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov, keďže zvýšenie štrukturálneho príjmu plánované počas programového obdobia nie je plne podporené opatreniami a prekročenia výdavkov by si mohli vyžadovať vyššie výdavky, než s akými sa počíta v rozpočte. Podľa prognóz Komisie sa očakáva, že Malta napraví svoj nadmerný deficit udržateľným spôsobom v roku 2014. Z prognóz Komisie však zároveň vyplýva, že fiškálne úsilie v rokoch 2013 – 2014 bude nižšie o 1,6 % HDP , pokiaľ ide o (prepočítanú) zmenu štrukturálneho salda, a o 1,25 % HDP , pokiaľ ide o hodnotu požadovaných opatrení, ktoré sa považovali za potrebné v čase odporúčania týkajúceho sa postupu pri nadmernom deficite. Hoci sa v súvislosti s dodržaním referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu v roku 2014 neponecháva žiadna voľnosť, pomyselná miska váh týkajúca sa rizík spojených so scenárom pre dlh je naklonená k pozitívnemu výsledku.

               (10)

               V roku 2015 existuje riziko značného odklonu od požadovaného pokroku na ceste k strednodobému cieľu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a na základe prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva názor, že hoci plánovaný celkový deficit a verejný dlh Malty sú v súlade s odporúčaniami postupu pri nadmernom deficite, na to, aby sa štrukturálna úprava zosúladila s odporúčanou úpravou na rok 2014 a aby sa od roku 2015 zabezpečil náležitý postup k dosiahnutiu strednodobého cieľa, je potrebné dodatočné úsilie.

               (11)

               Nezáväzná povaha fiškálneho rámca Malty a krátkodobé fiškálne plánovanie nepodporujú zdravú fiškálnu pozíciu. Prijatie právnych predpisov sa malo uskutočniť do koncom roka 2013 a malo byť zamerané na splnenie požiadaviek smernice Rady 2011/85/EÚ o rozpočtových rámcoch (6), pričom fiškálna dohoda bola odložená. Podľa programu stability však vláda nedávno schválila zákon o fiškálnej zodpovednosti, ktorý bude predložený parlamentu na schválenie. Návrh zákona predpokladá zavedenie pravidla vyrovnaného rozpočtu v štrukturálnom vyjadrení, pravidlo pre dlh, trojročný priebežný rozpočtový rámec a postupné zriaďovanie fiškálnej rady, ktorá by bola zodpovedná za schválenie oficiálnych makroekonomických a fiškálnych prognóz štátu, ako aj monitorovanie dodržiavania fiškálnych pravidiel ex ante a ex post.

               (12)

               Maltské daňové správy sa majú zlúčiť do jedného orgánu, ktorý by mal zefektívniť postupy výberu daní a bojovať proti daňovým únikom. S cieľom zlepšiť dodržiavanie daňových predpisov a podporiť vymáhanie splatných súm boli revidované sankcie v právnych predpisoch o DPH a úroky z nezaplatených daní. Zavedené boli aj rôzne ďalšie opatrenia na konsolidáciu daňového systému Malty. Tieto opatrenia sú cielené správnym smerom, ale ich vplyv ešte nie je zjavný.

               (13)

               Napriek tomu, že Malta stále čelí výzvam týkajúcim sa dlhodobej udržateľnosti verejných financií, skromný pokrok sa zaznamenal v súvislosti s reformami dôchodkového systému a udržateľnosťou služieb zdravotnej starostlivosti. Hoci skupina pre dôchodkové stratégie bola zriadená s cieľom posúdiť všetky možnosti reformy dôchodkového systému, maltské orgány sa zaviazali, že nezvýšia zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku a ponechajú ho tak, ako je uvedený v dôchodkovej reforme z roku 2006. Hoci Malta zamýšľa riešiť tieto nedostatky prostredníctvom opatrení zameraných na trh práce a najmä nedávno prijatej stratégie aktívneho starnutia obyvateľstva, je nepravdepodobné, že sa tým tento problém vyrieši. Problém prehlbuje aj otázka udržateľnosti systému zdravotnej starostlivosti vzhľadom na predpokladaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom. Nedávno bola prijatá navrhovaná stratégia systémov národného zdravia, no nie je jasné, akým spôsobom dôjde k jej realizácii a aké výhody prinesie z hľadiska nákladovej účinnosti a udržateľnosti. Je potrebné posilniť verejnú základnú starostlivosť.

               (14)

               Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky je na Malte veľmi vysoká, ale prijímajú sa opatrenia na jej zníženie a zriaďuje sa komplexný monitorovací systém. Získavanie základných zručností je však naďalej nepostačujúce, čo prispieva k nízkej gramotnosti a predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky. Očakáva sa, že dôsledné vykonávanie nedávno prijatej stratégie národnej gramotnosti podporí úsilie, ktoré je zamerané na riešenie týchto nedostatkov. To sa doplní ďalšími opatreniami, od ktorých sa očakáva, že zvýšia význam odbornej prípravy a vzdelávania pre trh práce. Medzi tieto opatrenia patrí reforma učňovského rámca, vytvorenie stratégie celoživotného vzdelávania, zavedenie praktickej výučby v rámci odborného vzdelávania a prípravy a osobitný program financovaný prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu.

               (15)

               Malta v súčasnosti zavádza niekoľko významných opatrení v snahe zvýšiť účasť žien na trhu práce, predovšetkým prostredníctvom zabezpečovania bezplatných služieb starostlivosti o dieťa pre domácnosti, v ktorých sú rodičia zamestnaní alebo sa ďalej vzdelávajú. Ich účinné vykonávanie bude mať zásadný význam. Orgány sú takisto nápomocné pri zabezpečovaní školských družín a poskytujú príležitosti poslať dieťa do školy pred začiatkom vyučovania, aby bolo rodičovstvo lepšie zlučiteľné s pracovným životom. Daňové stimuly majú takisto za cieľ nabádať rodičov, aby posielali deti do zariadení starostlivosti o deti, ktoré fungujú na základe predchádzajúcich režimov. Málo úsilia sa však vynakladá v súvislosti s poskytovaním a presadzovaním pružných foriem organizácie práce, ako je napríklad práca z domu alebo flexibilná pracovná doba, ktoré by pomohli opätovne začleniť ženy na trh práce.

               (16)

               S cieľom ďalej zlepšiť medzinárodnú konkurencieschopnosť a predísť potenciálnemu negatívnemu účinku nesúladu medzi vývojom v oblasti miezd a produktivity, musí Malta odstrániť nedostatky v infraštruktúre v sektore energie a dopravy, ktoré znižujú jej potenciál, predovšetkým vzhľadom na zvýšené náklady na energiu. Elektrické prepojovacie vedenie s Talianskom má byť dokončené tento rok, čo zvýši bezpečnosť dodávok a môže prispieť k diverzifikácii dodávok a využitiu externe vyrábanej obnoviteľnej energie. Terminál na LNG na poloostrove Delimara a plánované napojenie na Európsku plynárenskú sieť prispeje energetickému mixu Malty, vďaka čomu bude Malta menej závislá od jedného hlavného zdroja energie, a tým zvýši svoju atraktivitu pre podnikateľskú činnosť. Domáce obnoviteľné zdroje energie, s výnimkou niektorých úspechov v oblasti fotovoltickej energie, predstavujú naďalej nedostatočne využitý potenciál.

               (17)

               Určité nedostatky verejnej správy obmedzujú ďalší vývoj podnikateľského prostredia na Malte. Hoci zlepšenia v oblasti vereného obstarávania pokračujú správnym smerom, verejné obstarávanie je naďalej neúmerne zdĺhavé a jeho výsledkom sú neefektívne verejné výdavky. K týmto opatreniam nie sú stanovené ciele, čo sťažuje posudzovanie ich účinnosti. Nedostatok alternatív k úverovému financovaniu vedie k nákladnému financovaniu podnikov, čo vyvíja tlak na ich hospodársku činnosť. Zvýhodňovanie dlhu právnických osôb môže viesť aj k nadmerne vysokému pákovému efektu podnikov a nedostatočnej alokácii kapitálu. Preto treba zvážiť ďalšie možnosti neúverového financovania. Nedostatky v súdnom systéme zdôraznené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny určených Malte, sa ešte stále neodstránili. Hoci sa očakáva, že niekoľko návrhov na reformy, ktoré predložila Komisia pre reformu justičného systému v novembri 2013, sa zrealizuje do konca roka 2014, ešte stále nie je stanovený jasný časový rozvrh a prioritizácia opatrení. Takisto sa ešte len ukáže, ako sa tieto opatrenia vysporiadajú s nahromadenými nedoriešenými prípadmi, predovšetkým vzhľadom na uvedené nedostatky.

               (18)

               Malta posilnila regulačný dohľad, aby zaistila stabilitu finančného sektora. Úlohy maltskej centrálnej banky boli rozšírené o makroprudenciálny dohľad. Osobitný dôraz sa kladie na otázky finančnej stability, pričom spoločná rada pre finančnú stabilitu je už zakotvená v legislatíve. Uspokojivé opatrenia sa prijali na zlepšenie tvorby rezerv na úverové straty predovšetkým prostredníctvom zavedenia revízie bankového pravidla č. 9.

               (19)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (20)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Malty a jej stanovisko (7) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (21)

               V kontexte európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Rada na tomto základe pre členské štáty, ktorých menou je euro (8) vydala odporúčania pre jednotlivé krajiny. Ako krajina, ktorej menou je euro, by Malta tiež mala zabezpečiť úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta prijala v rokoch 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Napraviť nadmerný deficit udržateľným spôsobom do roku 2014. V roku 2015 výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu na zabezpečenie požadovanej štrukturálnej úpravy vo výške 0,6 % HDP smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Následne každoročne presadzovať štrukturálnu úpravu minimálne o 0,5 % HDP a za dobrých hospodárskych podmienok aj viac, alebo v prípade potreby zaručiť dodržiavanie pravidla pre dlh s cieľom zachovať udržateľnú klesajúcu tendenciu pomeru verejného dlhu k HDP. Dokončiť prijatie zákona o fiškálnej zodpovednosti s cieľom zaviesť záväzný viacročný fiškálny rámec na základe jasných pravidiel a zriadiť nezávislú inštitúciu zodpovednú za monitorovanie fiškálnych pravidiel a schváliť makroekonomické prognózy, z ktorých vychádza fiškálne plánovanie. Naďalej zlepšovať dodržiavanie daňových predpisov a bojovať proti daňovým únikom prostredníctvom pokračujúceho zavádzania a hodnotenia doteraz prijatých opatrení a zároveň prijímať dodatočné opatrenia, a to predovšetkým prostredníctvom presadzovania toho, aby sa využívali elektronické platobné prostriedky.

               2.

               V záujme zaistenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií pokračovať v prebiehajúcej dôchodkovej reforme, a to aj prostredníctvom zrýchlenia už zavedeného zvýšenia zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku a jeho súbežného prepojenia so zmenami strednej dĺžky života. Zabezpečiť, aby komplexná reforma systému verejného zdravotníctva zaistila nákladovo účinné a udržateľné využívanie dostupných zdrojov, ako napr. posilnenie základnej starostlivosti.

               3.

               Prostredníctvom zintenzívnenia snahy o reformu učňovského systému pokračovať v politickom úsilí o riešenie otázky významu vzdelávania a odbornej prípravy v súvislosti s trhom práce. Ďalej zlepšovať získavanie základných zručností a znižovať predčasné ukončovanie školskej dochádzky, predovšetkým prostredníctvom dokončenia a zavedenia oznámenej stratégie národnej gramotnosti. Ďalej zlepšovať účasť žien na trhu práce, najmä tých, ktoré si želajú opätovne vstúpiť na trh práce, prostredníctvom presadzovania pružných foriem organizácie práce.

               4.

               Diverzifikovať energetický mix v hospodárstve aj prostredníctvom zvýšenia podielu energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov.

               5.

               Naďalej sa usilovať o zvýšenie účinnosti a skrátenie postupov verejného obstarávania, podporovať alternatívne spôsoby úverového financovania podnikov prostredníctvom zjednodušenia prístupu na kapitálové trhy a rozvoja fondov rizikového kapitálu a zvyšovať účinnosť súdneho systému prostredníctvom zaistenia včasného a efektívneho zavedenia plánovanej súdnej reformy.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Zachované na rok 2014 prostredníctvom rozhodnutia Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 59.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.).

      (6)  Smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41).

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

      (8)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


				|

		52013PC0907

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa stanovuje, že Poľsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013 /* COM/2013/0907 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa stanovuje, že Poľsko neprijalo
účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 8,
so zreteľom na
odporúčanie Európskej komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty vyhýbajú
nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na
posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast
smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade
s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho
spoločenstva (ZES) Rada 7. júla 2009 rozhodla, že v Poľsku
existoval nadmerný deficit a v súlade s článkom 104 ods. 7 ZES
a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o
urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[1] vydala odporúčanie na
odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2012. S cieľom
znížiť deficit verejných financií na alebo pod hranicu 3 % HDP vierohodným
a udržateľným spôsobom bolo poľským orgánom odporučené, aby
v roku 2009 vykonali plánované stimulačné fiškálne opatrenia, zabezpečili
počnúc rokom 2010 priemernú ročnú štrukturálnu úpravu rozpočtu
vo výške aspoň 1¼ % HDP, vymedzili podrobné opatrenia potrebné na
zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu do roku 2012 a zaviedli
reformy, ktoré by v nadchádzajúcich rokoch obmedzili primárne bežné
výdavky. Rada takisto stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení na 7.
januára 2010.
(4)       Komisia 3. februára 2010
dospela k záveru, že na základe prognózy Komisie z jesene 2009 Poľsko
prijalo potrebné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady zo
7. júla 2009 s cieľom znížiť deficit verejných financií pod
referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve a usúdila, že v rámci
postupu pri nadmernom deficite preto neboli potrebné žiadne ďalšie kroky.
Na základe svojej prognózy z jesene 2011 dospela Komisia k názoru, že
Poľsko nesmeruje k splneniu cieľov a vyžiadala si
dodatočné opatrenia, ktoré Poľsko prijalo a zverejnilo do
10. januára 2012. Dňa 11. januára 2012 teda Komisia potvrdila,
že poľské orgány prijali účinné opatrenia v záujme včasnej
a udržateľnej nápravy nadmerného deficitu a že v prípade
Poľska vtedy nebolo potrebné podnikať ďalšie kroky v rámci
postupu pri nadmernom deficite[2].
(5)       Rada dospela 21. júna 2013 k
záveru, že Poľsko prijalo účinné opatrenia, ale vyskytli sa
neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými dôsledkami na
verejné financie, a preto vydala revidované odporúčania[3]. Poľsko teda splnilo
podmienky na predĺženie lehoty na nápravu nadmerného deficitu verejných
financií v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97.
Rada odporučila Poľsku, aby nadmerný deficit napravilo do roku 2014.
Poľsko by malo dosiahnuť cieľ celkového deficitu verejných
financií vo výške 3,6 % HDP v roku 2013 a 3,0 % HDP v roku 2014,
čo je v súlade s ročným zlepšením štrukturálneho rozpočtového salda
vo výške najmenej 0,8 % v roku 2013 a 1,3 % HDP v roku 2014
na základe aktualizovanej prognózy Komisie z jari 2013. Poľsko by
malo dôsledne vykonať opatrenia, ktoré sa už prijali, a doplniť
ich dodatočnými opatreniam, ktoré by boli dostatočné v záujme
nápravy nadmerného deficitu do roku 2014. Poľsko by malo na zníženie
deficitu použiť všetky neočakávané príjmy. Rada stanovila Poľsku
lehotu do 1. októbra 2013, aby prijalo účinné opatrenia a aby
v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97
predložilo podrobnú správu o konsolidačnej stratégii, ktorú plánuje
v záujme dosiahnutia týchto cieľov.
(6)       Poľsko predložilo správu
o účinných opatreniach 2. októbra 2012. Makroekonomický scenár, z ktorého
vychádza správa, je podobný scenáru použitému v rámci konvergenčného
programu 2013. Po zaznamenaní priemerného rastu reálneho HDP vo výške 4 %
ročne počas obdobia rokov 2001 – 2011 sa tempo hospodárskej
činnosti v roku 2012 spomalilo na 1,9 %. Podľa makroekonomického
scenára, z ktorého vychádza správa o účinných opatreniach, sa predpokladá,
že rast reálneho HDP sa v roku 2013 ďalej spomalí na 1,5 % pred
opätovným nárastom reálneho HDP o 2,5 % v roku 2014 a 3,8 % v roku
2015. Podľa prognózy Komisie z jesene 2013 bude reálny HDP rásť o
1,3 % v roku 2013 a potom sa urýchli na 2,5 % v roku 2014 a
2,9 % v roku 2015. Komisia má v porovnaní s poľskými orgánmi menej
optimistický pohľad, pokiaľ ide o nárast domáceho dopytu,
súkromnej spotreby a najmä súkromných investícií počas prognózovaného
obdobia.
(7)       Poľské orgány
predpokladajú zvýšenie deficitu verejných financií vo výške 4,8 % HDP v
roku 2013 z 3,9 % HDP v roku 2012. Ide o zhoršenie v porovnaní s údajom
3,5 % HDP uvedeným v aktualizácii konvergenčného programu na rok
2013, čo je spôsobené značnými výpadkami príjmov vo výške 1,2 % HDP
a sklzom výdavkov vo výške 0,1 % HDP. Poľské ministerstvo
financií následne predpokladá prebytok vo výške 4,5 % HDP v roku 2014, a
to na základe plánovanej dôchodkovej reformy, ktorej výsledkom bude
predovšetkým jednorazový presun aktív v hodnote 8,5 % HDP. V roku 2015 sa
predpokladá, že saldo verejných financií bude opäť deficitné vo výške
3 % HDP.
(8)       Prognóza Komisie na roky 2013
a 2014 je podobná s prognózou poľských orgánov. Takisto predpokladá
deficit vo výške 4,8 % HDP v roku 2013. Zhoršenie v porovnaní s 3,9 %
HDP v základnom scenári v rámci postupu pri nadmernom deficite je spôsobené
najmä výpadkami príjmov. Predpokladá sa, že saldo verejných financií bude v
roku 2014 v prebytku (+4,6 % HDP), a to v dôsledku plánovanej
dôchodkovej reformy. Pokiaľ ide o rok 2015, Komisia je menej optimistická
než poľské orgány, a očakáva deficit verejných financií vo výške
3,3 % HDP. Rozdiel vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP je spôsobený
predovšetkým nižšími súčasnými príjmami na základe nižšej prognózy rastu
nominálneho HDP, ako aj vyššími verejnými výdavkami na medzispotrebu. Ciele
deficitu podliehajú rizikám implementácie.
(9)       Poľské orgány aj Komisia
predpokladajú, že dlh verejnej správy zostane počas celého posudzovaného
obdobia pod prahovou hodnotou 60 %. Podľa prognózy Komisie z jesene
2013 sa pomer dlhu k HDP zníži z 55,6 % v roku 2012 na 51 % v roku
2014, a to najmä v dôsledku plánovaného presunu aktív dôchodkových fondov
v hodnote 8,5 % HDP a v roku 2015 dosiahne hodnotu 52,5 %.
(10)     Keďže podľa prognózy
útvarov Komisie z jesene 2013 sa predpokladá, že deficit verejných financií v
roku 2013 dosiahne výšku 4,8 % HDP, Poľsko nesplní cieľ celkového
deficitu 3,6 % HDP, ktorý odporučila Rada. Takisto priemerné
ročné upravené štrukturálne úsilie v roku 2013 (0,3 % HDP) je
oveľa nižšie než odporúčané ročné fiškálne úsilie (0,8 %
HDP). Vzostupná analýza nových diskrečných opatrení doplnená posúdením
vývoja výdavkov[4]
preukazuje celkové fiškálne úsilie vo výške 0,2 % HDP. Nie sú splnené
požadované dodatočné opatrenia vo výške 0,4 % HDP, ktoré sú základom
pre fiškálne úsilie stanovené v odporúčaní Rady, čím sa potvrdzuje,
že Poľsko neimplementovali fiškálne úsilie v roku 2013, ako
odporúčala Rada.
(11)     Komisia očakáva v roku
2014 prebytok verejných financií vo výške 4,6 % HDP. Cieľ celkového
deficitu bude teda splnený len vďaka jednorazovému presunu aktív
dôchodkových fondov. V roku 2014 sa očakáva ročné upravené
štrukturálne úsilie 1,4% HDP, ktoré je vyššie než odporúčané ročné
fiškálne úsilie 1,3% HDP.
(12)     Poľsko vo všeobecnosti
nesplnilo fiškálne ciele odporúčané na rok 2013, zatiaľ čo sa
predpokladá, že ciele na rok 2014 uvedené v odporúčaní Rady z 21. júna
2013 budú splnené. Podľa predpokladov Komisie na rok 2015 sa však
očakáva, že náprava nadmerného deficitu v roku 2014 nebude
udržateľná, keďže deficit dosiahne výšku 3,3 % HDP,
ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
Poľsko v roku 2013 neprijalo účinné
opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7
zmluvy z 21. júna 2013.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené Poľskej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Oznámenie Komisie Rade o posúdení plnenia rozpočtu
v súvislosti s prebiehajúcimi postupmi pri nadmernom deficite po jesennej
prognóze Komisie z roku 2011, COM(2012) 4 final, 11.1.2012.
[3]               Odporúčanie Rady s cieľom odstrániť
nadmerný deficit verejných financií v Poľsku, 21. jún 2013.
[4]               Upravené o nadmerné a nedostatočné plnenie
rozpočtu, ktoré je mimo kontroly verejnej správy.


               29.12.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 402/1

         Protidrogová stratégia EÚ na obdobie 2013 – 2020
   2012/C 402/01
   PREDSLOV

               1.

               Táto protidrogová stratégia EÚ tvorí všeobecný politický rámec a hlavné priority protidrogovej politiky EÚ, ktoré na obdobie 2013 – 2020 určili členské štáty a inštitúcie EÚ. Tento rámec, účel a ciele tejto stratégie budú slúžiť ako východisko pre dva po sebe nasledujúce štvorročné protidrogové akčné plány EÚ.

               2.

               Táto protidrogová stratégia je založená predovšetkým na základných zásadách práva EÚ a v každom ohľade zastáva základné hodnoty Únie: úctu k ľudskej dôstojnosti, slobodu, demokraciu, rovnosť, solidaritu, právny štát a dodržiavanie ľudských práv. Jej cieľom je chrániť a zvyšovať blaho spoločnosti a jednotlivcov, chrániť verejné zdravie, poskytovať vysoký stupeň bezpečnosti pre širokú verejnosť a zabezpečiť vyvážený, integrovaný a faktami podložený prístup k drogovej problematike.

               3.

               Stratégia sa tiež zakladá na medzinárodnom práve, príslušných dohovoroch OSN (1), ktoré tvoria medzinárodný právny rámec pre riešenie problematiky nelegálnych drog, ako aj na Všeobecnej deklarácii ľudských práv. Táto protidrogová stratégia EÚ zohľadňuje príslušné politické dokumenty OSN vrátane politickej deklarácie OSN a akčného plánu o medzinárodnej spolupráci zameraného na integrovanú a vyváženú stratégiu na boj proti svetovému problému s drogami z roku 2009, v ktorom sa uvádza, že zníženie dopytu po drogách a zníženie ich ponuky sú vzájomne sa posilňujúce prvky politiky boja proti nelegálnym drogám, ako aj politickú deklaráciu OSN o HIV/AIDS. Stratégia bola vypracovaná na základe zásad ukotvených v Lisabonskej zmluve a prihliada na právomoci Únie a jednotlivých členských štátov. Keďže táto stratégia EÚ má byť pridanou hodnotou k národným stratégiám, náležite sa zohľadňujú zásady subsidiarity a proporcionality. Stratégia sa bude vykonávať v súlade s týmito zásadami a právomocami. Stratégia okrem toho v plnej miere rešpektuje Európsky dohovor o ľudských právach a Chartu základných práv EÚ.

               4.

               Prostredníctvom priorít a opatrení v oblasti nelegálnych drog, podporovaných a koordinovaných prostredníctvom tejto protidrogovej stratégie EÚ, by sa mal do roku 2020 dosiahnuť celkový účinok v súvislosti s kľúčovými aspektmi drogovej situácie EÚ. Tieto priority a opatrenia zaistia vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia, sociálnej stability a bezpečnosti, a to prostredníctvom uceleného, účinného a efektívneho vykonávania opatrení, intervencií a prístupov k zníženiu dopytu po drogách a ich ponuky na národnej úrovni, úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni, ako aj prostredníctvom minimalizácie potenciálnych neúmyselných negatívnych dôsledkov súvisiacich s vykonávaním týchto opatrení.

               5.

               Problematika drog je národnou a medzinárodnou otázkou, ktorú je potrebné riešiť v globálnom kontexte. V tejto súvislosti zohráva dôležitú úlohu koordinovaná činnosť uskutočňovaná na úrovni EÚ. Táto protidrogová stratégia EÚ poskytuje spoločný a na faktoch založený rámec pre riešenie drogovej problematiky v rámci EÚ i mimo nej. Stratégia poskytuje rámec pre spoločné a doplnkové opatrenia, zaisťujúc tak účinné a efektívne využívanie zdrojov investovaných do tejto oblasti, pričom zohľadňuje inštitucionálne a finančné obmedzenia a kapacity členských štátov a inštitúcií EÚ.

               6.

               Cieľom stratégie je prispieť k zníženiu dopytu po drogách a ich ponuky v rámci EÚ, ako aj k zníženiu zdravotných a sociálnych rizík a škôd spôsobených drogami, a to prostredníctvom strategického prístupu, ktorý podporuje a dopĺňa národné politiky, poskytuje rámec pre koordinovanú a spoločnú činnosť a tvorí základ a politický rámec pre vonkajšiu spoluprácu EÚ v tejto oblasti. To sa dosiahne prostredníctvom integrovaného, vyváženého a na faktoch založeného prístupu.

               7.

               Napokon, táto stratégia vychádza z poznatkov získaných pri vykonávaní predchádzajúcich protidrogových stratégií EÚ a súvisiacich akčných plánov vrátane zistení a odporúčaní, ktoré obsahovalo externé hodnotenie protidrogovej stratégie EÚ na roky 2005 – 2012, pričom zohľadňuje relevantný vývoj a iné opatrenia v oblasti protidrogovej politiky na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni.

         I.   Úvod

               8.

               Stratégia zohľadňuje nové prístupy a venuje sa novým výzvam, ktoré sa v ostatných rokoch identifikovali, predovšetkým:

                           —

                           narastajúci trend kombinovaného užívania látok vrátane kombinácie legálnych látok, akými sú alkohol a kontrolované lieky na predpis, a nelegálnych látok,

                           —

                           trend užívania neopioidových drog, ako aj vznik a šírenie nových psychoaktívnych látok,

                           —

                           potreba zabezpečiť a zlepšiť prístup ku kontrolovaným liekom na predpis,

                           —

                           potreba zvýšiť kvalitu, rozsah a diverzifikáciu služieb na zníženie dopytu po drogách,

                           —

                           pretrvávajúci vysoký výskyt ochorení prenášaných krvou, najmä vírusu Hepatitídy C, medzi vnútrožilovými užívateľmi drog a potenciálne riziká nových nákaz HIV a iných krvou prenášaných ochorení súvisiacich s vnútrožilovým užívaním drog,

                           —

                           pretrvávajúci vysoký počet úmrtí súvisiacich s užívaním drog v EÚ,

                           —

                           potreba riešiť užívanie drog prostredníctvom prístupu založeného na integrovanej zdravotnej starostlivosti, zameriavajúc sa pritom okrem iného na psychiatrickú komorbiditu,

                           —

                           dynamika na trhoch s nelegálnymi drogami vrátane meniacich sa trás obchodovania s drogami, cezhraničnej organizovanej trestnej činnosti a používania nových komunikačných technológií na uľahčenie distribúcie nelegálnych drog a nových psychoaktívnych látok,

                           —

                           potreba predchádzať tomu, aby prekurzory, pred-prekurzory a ďalšie kľúčové chemické látky, ktoré sa používajú pri nelegálnej výrobe drog, unikali z legálneho obchodného prostredia na nelegálny trh a potreba zabrániť unikaniu určitých chemických látok, ktoré sa používajú ako riediace prímesy.

               9.

               Cieľom protidrogovej stratégie EÚ je:

                           —

                           prispieť k merateľnému zníženiu dopytu po drogách, závislosti na drogách a zdravotných a sociálnych rizík a škôd súvisiacich s drogami,

                           —

                           prispieť k potláčaniu nelegálneho trhu s drogami a merateľnému zníženiu dostupnosti nelegálnych drog,

                           —

                           podporiť koordináciu prostredníctvom aktívnej diskusie a analýzy vývoja a výziev v oblasti drog na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni,

                           —

                           ďalej posilniť dialóg a spoluprácu medzi EÚ a tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami v oblasti drogovej problematiky,

                           —

                           prispieť k lepšiemu šíreniu výsledkov monitorovania, výskumu a hodnotení a lepšiemu porozumeniu všetkým aspektom drogovej problematiky, ako aj účinkom intervencií s cieľom poskytnúť riadnu a komplexnú podkladovú bázu pre politiky a opatrenia.

               10.

               Stratégia buduje na výsledkoch (2), ktoré EÚ dosiahla v oblasti nelegálnych drog, pričom do svojich východísk začleňuje prebiehajúce komplexné hodnotenie aktuálnej situácie v oblasti drog, predovšetkým hodnotenie zo strany EMCDDA, a zároveň sa v nej uznáva potreba proaktívneho prístupu k vývoju a výzvam.

               11.

               Stratégia je štruktúrovaná okolo dvoch oblastí protidrogovej politiky: zníženie dopytu po drogách a zníženie ponuky drog, a okolo troch prierezových tém: a) koordinácia, b) medzinárodná spolupráca a c) výskum, informácie, monitorovanie a hodnotenie. Jej dva po sebe nasledujúce akčné plány, ktoré príslušné predsedníctva vypracujú v roku 2013 a v roku 2017, poskytnú zoznam konkrétnych opatrení spolu s časovým harmonogramom, zodpovednými aktérmi, ukazovateľmi a nástrojmi hodnotenia.

               12.

               Po náležitom zohľadnení aktuálnej situácie v oblasti drog a implementačných potrieb stratégie sa vyberie obmedzený počet cielených opatrení v obidvoch oblastiach protidrogovej politiky a v rámci troch prierezových tém, ktoré sa začlenia do akčných plánov na základe kritérií, medzi ktoré patria:

                           a)

                           opatrenia musia byť založené na faktoch, vedecky podložené a nákladovo efektívne a ich cieľom musia byť realistické a merateľné výsledky, ktoré je možné vyhodnotiť;

                           b)

                           opatrenia budú zasadené do časového rámca, budú sa na ne vzťahovať príslušné referenčné ukazovatele a ukazovatele plnenia a budú určení aktéri zodpovední za ich vykonanie, hodnotenie a podávanie správ;

                           c)

                           opatrenia musia mať jednoznačný význam z pohľadu EÚ a musia poskytovať pridanú hodnotu.

               13.

               Aby sa vykonávaniu stratégie a sprievodných akčných plánov venovala sústavná pozornosť, každé predsedníctvo s pomocou Komisie a s využitím technických vstupov zo strany EMCDDA a Europolu bude riešiť tie priority a opatrenia, ktoré si počas jeho predsedníckeho obdobia vyžadujú správu HDG, a bude monitorovať pokrok. Komisia, zohľadňujúc informácie zo strany členských štátov, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), EMCDDA, Europolu a ďalších orgánov EÚ, ako aj zo strany občianskej spoločnosti, bude na účely posúdenia plnenia cieľov a priorít protidrogovej stratégie EÚ a jej akčných plánov predkladať polročné správy o pokroku.

               14.

               Komisia, zohľadňujúc informácie zo strany členských štátov, EMCDDA, Europolu a ďalších príslušných inštitúcií a orgánov EÚ, ako aj zo strany občianskej spoločnosti, bude do roku 2016 iniciovať externé posúdenie stratégie v polovici trvania na účely prípravy druhého akčného plánu na obdobie 2017 – 2020. Po ukončení protidrogovej stratégie a jej akčných plánov v roku 2020 bude Komisia iniciovať celkové externé hodnotenie ich vykonávania. V rámci tohto hodnotenia by sa tiež mali vziať do úvahy informácie zo strany členských štátov, EMCDDA, Europolu, ďalších príslušných inštitúcií a orgánov EÚ a občianskej spoločnosti, ako aj predchádzajúce hodnotenia s cieľom poskytnúť vstupné informácie a odporúčania pre ďalší vývoj protidrogovej politiky EÚ.

               15.

               Na účely dosiahnutia cieľov a zabezpečenia efektívnosti protidrogovej stratégie EÚ na obdobie 2013 – 2020 sa budú vždy, keď to bude možné, a v rámci príslušných právomocí využívať existujúce nástroje a orgány činné v oblasti drog alebo tie nástroje a orgány, ktoré sú relevantné pre kľúčové aspekty tejto stratégie, a to tak v rámci EÚ (predovšetkým EMCDDA, Europol, Eurojust, Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) a Európska agentúra pre lieky (EMA), ako aj mimo EÚ (ako napr. UNODC, WCO, WHO a skupina Pompidou). Komisia, vysoká predstaviteľka, Rada a Európsky parlament zabezpečia, aby činnosti EÚ v oblasti nelegálnych drog boli koordinované a aby sa navzájom dopĺňali.

               16.

               Na účely dosiahnutia cieľov tejto protidrogovej stratégie EÚ by sa mali tak na úrovni EÚ, ako aj na národnej úrovni vyčleniť primerané a cielené zdroje.

         II.   Oblasť politiky: zníženie dopytu po drogách

               17.

               Zníženie dopytu po drogách zahŕňa škálu rovnako dôležitých a navzájom sa posilňujúcich opatrení, medzi ktoré patria prevencia (environmentálna, univerzálna, selektívna a indikovaná), včasné odhaľovanie a intervencia, znižovanie rizík a škôd, liečba, rehabilitácia, opätovné sociálne začlenenie a vyliečenie.

               18.

               Cieľom protidrogovej stratégie EÚ (2013 – 2020) v oblasti zníženia dopytu po drogách je prispieť k merateľnému zníženiu miery užívania nelegálnych drog, oddialiť vek, v ktorom sa začínajú užívať drogy, predchádzať problematickému užívaniu drog, drogovej závislosti a zdravotným a sociálnym rizikám a škodám, ktoré súvisia s užívaním drog, a znížiť ich a to prostredníctvom integrovaného, multidisciplinárneho a na faktoch založeného prístupu a pomocou presadzovania a zabezpečovania súladu medzi politikami v oblasti zdravia, sociálnych vecí a spravodlivosti.

               19.

               V oblasti zníženia dopytu po drogách sa určili tieto priority (nezoradené podľa dôležitosti):

                           19.1.

                           Zlepšiť dostupnosť, prístupnosť a pokrytie účinných a diverzifikovaných opatrení na zníženie dopytu, podporovať využívanie a výmenu najlepších postupov a vypracovať a uplatňovať kvalitatívne normy v oblasti prevencie (environmentálnej, univerzálnej, selektívnej a indikovanej), včasného odhaľovania a intervencie, zníženia rizík a škôd, liečby, rehabilitácie, opätovného sociálneho začlenenia a vyliečenia.

                           19.2.

                           Zlepšiť dostupnosť a účinnosť prevenčných programov (od počiatočného účinku po dlhodobú udržateľnosť) a zvýšiť informovanosť o rizikách spojených s užívaním nelegálnych drog a iných psychoaktívnych látok a súvisiacich dôsledkoch. Na tento účel by prevenčné opatrenia mali zahŕňať včasné odhaľovanie a intervenciu, podporu zdravého životného štýlu a cielenú prevenciu (t.j. selektívnu a indikovanú) zameranú tiež na rodiny a spoločenstvá.

                           19.3.

                           Posilniť a rozvíjať účinné opatrenia na zníženie dopytu v záujme riešenia výziev, akými sú napr.: kombinované užívanie drog vrátane kombinovaného užívania legálnych látok a nelegálnych látok, zneužívanie kontrolovaných liekov na predpis a užívanie nových psychoaktívnych látok.

                           19.4.

                           Investovať do účinných opatrení na zníženie rizík a škôd a realizovať ďalší výskum týkajúci sa týchto opatrení s cieľom významne znížiť počet úmrtí, ktoré priamo alebo nepriamo súvisia s užívaním drog, a krvou prenášaných infekčných ochorení súvisiacich s užívaním drog, okrem iného HIV a vírusovej hepatitídy, ako aj sexuálne prenosných chorôb a tuberkulózy.

                           19.5.

                           V závislosti od potrieb rozšíriť dostupnosť, prístupnosť a pokrytie účinnej a diverzifikovanej protidrogovej liečby v celej EÚ pre problematických a závislých užívateľov drog vrátane užívateľov neopioidových látok, aby tak všetky osoby, ktoré si to želajú, mohli absolvovať protidrogovú liečbu.

                           19.6.

                           Podľa potreby rozšíriť tvorbu, dostupnosť a pokrytie opatrení na zníženie dopytu vo väzenskom prostredí na základe náležitého posúdenia zdravotných parametrov a potrieb väzňov s cieľom dosiahnuť starostlivosť na kvalitatívne rovnakej úrovni ako starostlivosť v spoločnosti, v súlade s právom na zdravotnú starostlivosť a ľudskú dôstojnosť ukotveným v Európskom dohovore o ľudských právach a Charte základných práv EÚ. Starostlivosť by sa mala zaistiť počas všetkých fáz systému trestného súdnictva a po prepustení.

                           19.7.

                           Vytvoriť a rozšíriť integrované modely starostlivosti, ktoré pokrývajú potreby súvisiace s duševnými a/alebo telesnými zdravotnými problémami, rehabilitáciu a sociálnu podporu, na účely zlepšenia zdravotnej a sociálnej situácie, opätovného sociálneho začlenenia a vyliečenia problematických a závislých užívateľov drog vrátane užívateľov postihnutých komorbiditou.

                           19.8.

                           Vytvoriť účinné a diferencované opatrenia na zníženie dopytu po drogách, ktorých cieľom je znížiť počet osôb začínajúcich s drogami a/alebo oddialiť vek, v ktorom sa začínajú užívať drogy, a ktoré náležitým spôsobom reagujú na potreby špecifických skupín a vzorce a rámce užívania drog, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať zraniteľným a marginalizovaným skupinám.

                           19.9.

                           Prostredníctvom koordinovaných a účinných spoločných prístupov predchádzať miestnym a regionálnym epidémiám užívania drog, ktoré môžu predstavovať hrozbu pre verejné zdravie v EÚ.

                           19.10.

                           Priority v oblasti zníženia dopytu po drogách musia zohľadňovať špecifické charakteristiky, potreby a výzvy drogovej problematiky na úrovni členských štátov a EÚ. Je nevyhnutné, aby sa na miestnej a národnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ poskytli na tento účel primerané zdroje.

         III.   Oblasť politiky: zníženie ponuky drog

               20.

               Medzi opatrenia v oblasti znižovania ponuky drog patrí predchádzanie trestnej činnosti súvisiacej s drogami a jej potláčanie, najmä pokiaľ ide o organizovanú trestnú činnosť, a to prostredníctvom justičnej spolupráce a spolupráce v oblasti presadzovania práva, odhaľovania, konfiškácie príjmov pochádzajúcich z trestnej činnosti, vyšetrovania a riadenia hraníc.

               21.

               Cieľom protidrogovej stratégie EÚ v oblasti znižovania ponuky drog je prispieť k merateľnému zníženiu dostupnosti nelegálnych drog, a to prostredníctvom narúšania nedovoleného obchodovania s drogami, rozkladania skupín páchajúcich organizovanú trestnú činnosť, ktoré sú zapojené do výroby drog a obchodovania s nimi, efektívneho využívania systému trestného súdnictva, účinného presadzovania práva založeného na spravodajstve a posilnenej výmeny spravodajských informácií. Na úrovni EÚ sa dôraz bude klásť na rozsiahlu, cezhraničnú a organizovanú trestnú činnosť súvisiacu s drogami.

               22.

               V oblasti zníženia ponuky drog sa určili tieto priority (nezoradené podľa dôležitosti):

                           22.1.

                           Posilniť spoluprácu a koordináciu medzi agentúrami presadzovania práva na strategickej a operačnej úrovni. To by okrem iného malo zahŕňať zlepšenie cezhraničnej výmeny informácií (a spravodajských informácií) v reálnom čase, výmenu najlepších postupov a poznatkov, ako aj realizáciu spoločných operácií a vyšetrovaní. V tejto súvislosti by sa za dôležitú mala považovať spolupráca s tretími krajinami v oblasti potláčania organizovanej trestnej činnosti súvisiacej s drogami, ktorá je zacielená na EÚ alebo páchaná na jej území.

                           22.2.

                           Obmedziť výrobu, pašovanie, distribúciu a predaj nelegálnych drog a obchodovanie s nimi a uľahčovanie týchto činností v rámci EÚ a v cezhraničnom kontexte, ako aj zneužívanie drogových prekurzorov, predprekurzorov a ďalších kľúčových chemických látok, ktoré sa používajú pri nelegálnej výrobe drog.

                           22.3.

                           Účinne reagovať na vývojové trendy, ako sú napr. unikanie určitých chemických látok, ktoré sa používajú ako riediace prímesi pre nelegálne drogy, a ponuka drog prostredníctvom nových technológií.

                           22.4.

                           Osobitná pozornosť sa musí venovať novým komunikačným technológiám, ktoré zohrávajú významnú úlohu pri uľahčovaní výroby, uvádzania na trh, a distribúcie drog, ako aj obchodovania s nimi (vrátane nových kontrolovaných psychoaktívnych látok).

                           22.5.

                           Členské štáty budú naďalej spolupracovať a vo vhodných prípadoch koordinovať svoju činnosť na úrovni EÚ spolu s príslušnými orgánmi a agentúrami EÚ a medzinárodnými orgánmi a agentúrami, akými sú Europol, Eurojust, EMCDDA, a v plnej miere budú využívať existujúce nástroje a metódy vytvorené v rámci justičnej spolupráce a spolupráce v oblasti presadzovania práva, ako napr. policajnú prácu na základe spravodajstva, profilovanie drog, spoločné vyšetrovacie tímy, spoločné colné a policajné operácie, ako aj relevantné iniciatívy (ako napr. projekty EMPACT, platformy styčných úradníkov) a regionálne platformy.

                           22.6.

                           Na úrovni EÚ sa dôraz bude klásť na presadzovanie práva založené na spravodajstve a zacielené na výrobu a obchodovanie veľkého rozsahu. Mala by sa ďalej posilniť užšia koordinácia a spolupráca medzi agentúrami presadzovania práva v rámci členských štátov a medzi nimi, ako aj s Europolom.

                           22.7.

                           Keď takéto úlohy nie sú iniciované alebo vykonávané prostredníctvom Europolu, môžu sa v prípade potreby v rámci EÚ vytvoriť ad hoc regionálne iniciatívy alebo platformy spolupráce na účely riešenia vznikajúcich hrozieb vyplývajúcich z meniacich sa trás obchodovania s drogami a vznikajúcich centier organizovanej trestnej činnosti. Vykoná sa tak prostredníctvom koordinovaných operačných opatrení. Takéto opatrenia musia byť zlučiteľné s existujúcimi právnymi a operačnými dojednaniami na úrovni EÚ a musia tieto dojednania dopĺňať, pričom sa musia zakladať na posúdeniach a analýze hrozieb. Takéto štruktúry spolupráce by mali byť flexibilné, môžu byť dočasnej povahy v závislosti od budúceho vývoja špecifickej hrozby, na riešenie ktorej sú určené, a mali by úzko spolupracovať so všetkými príslušnými agentúrami a platformami EÚ, najmä s Europolom.

                           22.8.

                           V prípade potreby posilniť spoluprácu medzi justičnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva v rámci EÚ v drogovej oblasti a využívať pritom existujúce postupy, a to zabezpečením rýchlejších a presnejších reakcií. Podporiť činnosti v rámci spolupráce justičných orgánov a orgánov presadzovania práva, ako aj výmenu informácií a spravodajských informácií.

                           22.9.

                           Potrebným cieleným spôsobom posilniť legislatívny rámec Európskej únie tak, aby sa posilnila reakcia EÚ pri riešení nových trendov, aby sa zabezpečilo, že jednotlivé činnosti v rámci spolupráce sa vzájomne dopĺňajú s cieľom rozložiť skupiny páchajúce cezhraničnú organizovanú trestnú činnosť, aby sa skonfiškovali príjmy z trestnej činnosti súvisiacej s drogami prostredníctvom plného využitia európskej siete úradov pre vyhľadávanie majetku, a teda aby sa zaistila účinnejšia reakcia na obchodovanie s drogami. Môže sa preskúmať ďalšia tvorba príslušných nástrojov na presadzovanie práva.

                           22.10.

                           Je potrebné, aby sa EÚ usilovala o účinnejšie politiky v oblasti zníženia ponuky drog, a to posilnením hodnotenia politík a analýzy v záujme lepšieho porozumenia trhom s drogami, trestnej činnosti súvisiacej s drogami a účinnosti opatrení presadzovania práva súvisiacich s drogami.

                           22.11.

                           Na účely predchádzania trestnej činnosti, zabránenia recidíve a zvýšenia efektívnosti a účinnosti systému trestného súdnictva bude EÚ vo vhodných prípadoch a pri zaistení proporcionality nabádať na využívanie, monitorovanie a účinné vykonávanie politík a programov v oblasti drog vrátane služieb po zatknutí a vhodných alternatív k donucovacím sankciám (ako je vzdelávanie, liečba, rehabilitácia, následná starostlivosť a opätovné sociálne začlenenie) pre páchateľov užívajúcich drogy.

         IV.   Prierezová téma: koordinácia

               23.

               Cieľ koordinácie v oblasti protidrogovej politiky EÚ je dvojaký – zabezpečiť synergie, komunikáciu a účinnú výmenu informácií a názorov na podporu cieľov politiky a zároveň nabádať na aktívnu politickú diskusiu a analýzu vývoja a výziev v oblasti drog na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni.
               Koordinácia je na jednej strane potrebná medzi inštitúciami EÚ, členskými štátmi, ďalšími príslušnými európskymi orgánmi a občianskou spoločnosťou a v rámci nich, a na druhej strane medzi EÚ, medzinárodnými orgánmi a tretími krajinami.

               24.

               V oblasti koordinácie sa určili tieto priority (nezoradené podľa dôležitosti):

                           24.1.

                           Na základe zásady lojálnej spolupráce (3) zabezpečiť synergiu, ucelenosť a účinné pracovné postupy medzi príslušnými členskými štátmi a inštitúciami, orgánmi a iniciatívami EÚ a zároveň sa vyhnúť zdvojovaniu činnosti, zaistiť efektívnu výmenu informácií, účinne využívať zdroje a zaručiť kontinuitu činnosti medzi predsedníctvami.

                           24.2.

                           Vzhľadom na to, že HDG je v rámci Rady hlavným orgánom pre koordináciu činností súvisiacich s drogami, je potrebné ďalej posilniť jej koordinačné úsilie, aby sa zohľadnila činnosť rozličných orgánov, ktorých aktivity zahŕňajú drogový aspekt, akými sú Stály výbor pre operačnú spoluprácu v oblasti vnútornej bezpečnosti (COSI) a pracovná skupina pre verejné zdravie. Okrem toho si vyvážený prístup k problému drog, zacielený rovnako dôrazne na dopyt po drogách a ponuku drog, vyžaduje úzku spoluprácu, súčinnosť a výmenu informácií s ďalšími príslušnými pracovnými orgánmi Rady vrátane prípravných pracovných orgánov v oblasti zahraničných vecí a ďalších relevantných iniciatív EÚ v oblasti justičných a trestných vecí, presadzovania práva, verejného zdravia a sociálnych vecí.

                           24.3.

                           Zabezpečiť, aby EÚ a členské štáty ďalej rozvíjali a uplatňovali pracovné metódy a najlepšie postupy pre multidisciplinárnu spoluprácu na podporu cieľov stratégie a aby sa tieto metódy a postupy podporovali na vnútroštátnej úrovni.

                           24.4.

                           Počas každého predsedníctva poskytnúť príležitosti na prediskutovanie, monitorovanie a hodnotenie otázok koordinácie, spolupráce, nových trendov, účinných intervencií a ďalších aspektov vývoja v oblasti tejto politiky, ktoré majú pre protidrogovú stratégiu EÚ pridanú hodnotu, napr. počas zasadnutí národných protidrogových koordinátorov.

                           24.5.

                           Podporovať a nabádať na aktívnu a zmysluplnú účasť a angažovanosť občianskej spoločnosti, vrátane mimovládnych organizácií, ako aj mládeže, užívateľov drog a príjemcov služieb súvisiacich s drogami, v procese tvorby a uplatňovania protidrogových politík na národnej úrovni, úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni. Zaistiť tiež spoluprácu s Fórom občianskej spoločnosti EÚ pre boj proti drogám na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni.

                           24.6.

                           Zabezpečiť, aby EÚ na medzinárodných fórach, akým je Komisia pre omamné látky (CND) a dialógy s tretími krajinami, hovorila jednotným silným hlasom a presadzovala integrovaný, vyvážený a na faktoch založený prístup EÚ k drogám. V tomto kontexte môžu pri presadzovaní takéhoto prístupu v oblasti drog a uľahčovaní ucelenej diskusie o protidrogovej politike užitočnú úlohu zohrávať delegácie EÚ.

         V.   Prierezová téma: medzinárodná spolupráca

               25.

               Medzinárodná spolupráca je kľúčovou oblasťou, v ktorej EÚ koordinovaním protidrogových politík a riešením výziev predstavuje pre úsilie členských štátov pridanú hodnotu. Vonkajšie vzťahy EÚ v oblasti drog sú založené na zásadách spoločnej zodpovednosti, multilateralizmu, integrovaného, vyváženého a na faktoch založeného prístupu, zohľadňovania drogových otázok v rámci rozvojových politík, úcty k ľudským právam a ľudskej dôstojnosti a dodržiavania medzinárodných dohovorov.

               26.

               Cieľom protidrogovej stratégie EÚ na obdobie 2013 – 2020 v oblasti medzinárodnej spolupráce je komplexným a vyváženým spôsobom ďalej posilniť dialóg a spoluprácu EÚ s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami o drogových otázkach.

               27.

               Protidrogová stratégia EÚ je súčasťou celkového prístupu, ktorý EÚ umožňuje hovoriť jedným hlasom na medzinárodnej scéne a v rámci vzťahov s partnerskými krajinami. EÚ bude naďalej presadzovať medzinárodnú spoluprácu a dialóg o základných aspektoch protidrogovej politiky a aktívne sa deliť o výsledky prístupu EÚ v protidrogovej politike, ktorý je vyváženou kombináciou znižovania dopytu po drogách a znižovania ponuky drog a ktorý je založený na vedeckých faktoch a spravodajských informáciách, ako aj na dodržiavaní ľudských práv.
               To si vyžaduje ucelenosť politík a opatrení na úrovni EÚ, a to aj v rámci vonkajšej spolupráce v oblasti znižovania dopytu po drogách vrátane znižovania rizík a škôd, ponuky drog, alternatívneho rozvoja, výmeny a prenosu poznatkov a zapojenia štátnych i neštátnych aktérov.

               28.

               EÚ a jej členské štáty by mali zaistiť, aby sa protidrogová stratégia EÚ a jej ciele začlenili do celkového rámca zahraničnej politiky EÚ ako súčasť komplexného prístupu, ktorý uceleným a koordinovaným spôsobom v plnej miere využíva rozličné politiky a diplomatické, politické a finančné nástroje, ktoré má EÚ k dispozícii. Tento proces by mala uľahčovať vysoká predstaviteľka s podporou ESVČ.

               29.

               Cieľom protidrogového prístupu EÚ v oblasti vonkajšej činnosti je ďalej posilniť a podporiť úsilie tretích krajín o riešenie výziev, ktoré drogy predstavujú pre verejné zdravie, bezpečnosť a bezpečnostnú ochranu. To sa dosiahne vykonávaním iniciatív ustanovených v tejto stratégii a následných akčných plánoch vrátane alternatívneho rozvoja, znižovania dopytu po drogách, znižovania ponuky drog, presadzovania a ochrany ľudských práv, zohľadňujúc pritom taktiež regionálne iniciatívy. Vzhľadom na dôsledky výroby drog a obchodovania s nimi na vnútornú stabilitu a bezpečnosť zdrojových a tranzitných krajín, opatrenia sa tiež zamerajú na korupciu, pranie špinavých peňazí a príjmov z trestnej činnosti súvisiacej s drogami.

               30.

               V oblasti medzinárodnej spolupráce sa určili tieto priority (nezoradené podľa dôležitosti):

                           30.1.

                           Zvýšiť ucelenosť vnútorných a vonkajších aspektov protidrogových politík a činností EÚ vo vzťahu k tretím krajinám v oblasti drog.

                           30.2.

                           Stanovovaním spoločných pozícií EÚ zvýšiť angažovanosť a koordináciu EÚ v rámci medzinárodného dialógu o protidrogovej politike, tak pokiaľ ide o rokovania s medzinárodnými organizáciami a štruktúrami, medzi iným OSN, skupinou G8 a Radou Európy, ako aj o vzťahy s tretími krajinami, a zaistiť, aby EÚ zohrávala účinnú úlohu v rámci procesu protidrogovej politiky OSN.

                           30.3.

                           Zabezpečiť, aby medzinárodná spolupráca v oblasti drog bola začlenená do celkových politických vzťahov a rámcových dohovorov medzi EÚ a jej partnermi, tak na národnej, ako aj regionálnej úrovni. Mala by odzrkadľovať integrovaný, vyvážený a na faktoch založený prístup EÚ a zahŕňať: politický dialóg, koordináciu protidrogových politík, znižovanie dopytu (vrátane znižovania rizík a škôd), znižovanie ponuky vrátane alternatívneho rozvoja a presadzovania práva, integrácie protidrogových politík do širšieho programu rozvojovej spolupráce, informácie, výskum, monitorovanie a hodnotenie.

                           30.4.

                           Zabezpečiť, aby medzinárodná činnosť a opatrenia EÚ v prioritných tretích krajinách a regiónoch na celom svete boli komplexnej povahy, zohľadňovali všetky aspekty drogovej problematiky a riešili otázky spojené s rozvojom, stabilitou a bezpečnosťou týchto krajín a regiónov prostredníctvom posilnených partnerstiev.

                           30.5.

                           Zabezpečiť, aby medzinárodné opatrenia EÚ v oblasti drog boli založené na faktoch a zahŕňali proces monitorovania situácie a pokroku, v rámci ktorého sa využijú rozličné informačné nástroje Komisie, ESVČ vrátane delegácií EÚ, členských štátov, EMCDDA, Europolu, Eurojustu a Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb, to všetko v úzkej spolupráci s UNODC.

                           30.6.

                           Zabezpečiť, aby sa podpora kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín, ako aj krajín európskej susedskej politiky sústredila na vybudovanie kapacít v oblasti znižovania ponuky a dopytu a účinné a vyvážené protidrogové politiky založené na faktoch, a to prostredníctvom posilnenej spolupráce, vrátane spoločného využívania najlepších postupov EÚ, a prípadnej účasti v agentúrach EÚ, ako sú EMCDDA, Europol a Eurojust.

                           30.7.

                           Prostredníctvom dialógov o drogových otázkach s medzinárodnými partnermi (na regionálnej i bilaterálnej úrovni) zaistiť udržateľnú úroveň politického dialógu a výmeny informácií o stratégiách, cieľoch a relevantných iniciatívach. Identifikovať kľúčových partnerov na základe úrovne ich spolupráce s EÚ a ich významu z hľadiska riešenia globálnej problematiky nelegálnych drog, berúc pritom do úvahy partnerov, ktorí nadobúdajú dôležitosť v dôsledku vývoja v drogovej oblasti. Politické dialógy by mali dopĺňať ostatné štruktúry vonkajšej spolupráce a ich účinok, mali by sledovať rovnakú líniu a, ak je to vhodné, mali by predstavovať fórum na diskusiu o prioritách spolupráce a o pokroku dosiahnutom na projektoch financovaných zo strany EÚ.

                           30.8.

                           Zabezpečiť primeranú úroveň financovania a odborných znalostí (zo strany EÚ a členských štátov), ktorá sa dosiahne okrem iného posilnením koordinácie, monitorovania a hodnotenia finančnej a technickej podpory, usilujúc sa pritom o synergie, a sústavným vyvažovaním transparentného vyčleňovania spolupráce, zdrojov, finančnej a technickej podpory medzi opatrenia na zníženie dopytu po drogách a ponuky drog, vychádzajúc z prístupu EÚ. EÚ by sa mala usilovať o to, aby jej delegácie boli schopné poskytovať príslušné odborné znalosti na účely podpory vykonávania opatrení v oblasti drog zameraných na tretie krajiny. V preskúmaní v polovici trvania a záverečnom hodnotení tejto protidrogovej stratégie EÚ by sa mal analyzovať účinok výdavkov EÚ v tretích krajinách a Komisia a ESVČ by mali členským štátom v prípade potreby poskytovať informácie o aktuálnom stave, pokiaľ ide o priority a pokrok v súvislosti s výdavkami EÚ v tretích krajinách.

                           30.9.

                           EÚ a členské štáty pri poskytovaní finančnej a technickej podpory zdrojovým krajinám predovšetkým zaistia, aby programy alternatívneho rozvoja:

                                       —

                                       boli nepodmienené, nediskriminačné a – ak sa stanoví, že je potrebná likvidácia – realizovali sa v správnom poradí,

                                       —

                                       stanovovali realistické ciele a ukazovatele úspechu v oblasti rozvoja vidieka, zaisťujúc pritom prevzatie zodpovednosti za daný proces zo strany cieľových spoločenstiev, a

                                       —

                                       podporovali miestny rozvoj a zohľadňovali zároveň súvzťažnosť s faktormi, ako sú bezpečnosť obyvateľstva, správa vecí verejných, násilie, ľudské práva, rozvoj a potravinová bezpečnosť.

                           30.10.

                           Zabezpečiť úplné začlenenie otázky ochrany ľudských práv do politických dialógov a vykonávania a plnenia príslušných programov a projektov v oblasti drog.

         VI.   Prierezová téma: informácie, výskum, monitorovanie a hodnotenie

               31.

               Cieľom protidrogovej stratégie EÚ na obdobie 2013 – 2020 v oblasti informácií, výskumu, monitorovania a hodnotenia je prispieť k lepšiemu porozumeniu všetkým aspektom drogovej problematiky a účinkom jednotlivých opatrení a poskytnúť tak vierohodné, komplexné a na faktoch založené podkladové materiály na účely politík a opatrení. Ďalším cieľom protidrogovej stratégie EÚ na obdobie 2013 – 2020 je prispieť k lepšiemu šíreniu výsledkov monitorovania, výskumu a hodnotenia na úrovni EÚ a na národnej úrovni, čím sa zabezpečí posilnenie synergií, vyvážené prideľovanie finančných zdrojov a nezdvojovanie úsilia. Dosiahnuť je to možné harmonizáciou metodík, vytváraním sieťových štruktúr a užšou spoluprácou.

               32.

               V oblasti informácií, výskumu, monitorovania a hodnotenia sa určili tieto priority (nezoradené podľa dôležitosti):

                           32.1.

                           EÚ a jej členské štáty by mali pokračovať v investovaní do výmeny informácií, zberu a monitorovania údajov, výskumu a posudzovania situácie v oblasti drog a do reakcie na túto situáciu na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ. Malo by sa to vzťahovať na všetky relevantné aspekty drogovej problematiky vrátane dopytu po drogách a ponuky drog. Osobitný dôraz by sa mal klásť na zachovanie a ďalšie zlepšenie zberu údajov a vypracúvanie správ prostredníctvom kľúčových ukazovateľov EMCDDA v oblasti znižovania dopytu po drogách.

                           32.2.

                           EMCDDA by malo v rámci svojho mandátu ďalej posilniť znalostnú infraštruktúru a malo by naďalej zohrávať kľúčovú úlohu hlavného pomocníka, podporovateľa a poskytovateľa informácií, výskumných činností, monitorovania a hodnotenia situácie v oblasti nelegálnych drog v celej EÚ. Naďalej by malo poskytovať včasné, holistické a komplexné analýzy situácie v oblasti drog v Európe a opatrení prijímaných s ohľadom na túto situáciu a malo by spolupracovať s ďalšími príslušnými agentúrami, v prípade potreby, a ak je to vhodné, vrátane Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC), Európskej agentúry pre lieky (EMA) a Svetovej zdravotníckej organizácie.

                           32.3.

                           Europol by mal pokračovať v zbere a analyzovaní informácií v oblasti organizovanej trestnej činnosti súvisiacej s drogami, zatiaľ čo členské štáty by mali agentúre poskytovať príslušné informácie. Agentúra by mala naďalej predkladať pravidelné správy o posúdení hrozieb (napr. EU SOCTA) týkajúce sa organizovanej trestnej činnosti súvisiacej s drogami v EÚ.

                           32.4.

                           V záujme skvalitnenia analýzy a prijímania podložených rozhodnutí by členské štáty, inštitúcie a agentúry EÚ mali zlepšiť zber informácií a údajov o všetkých aspektoch ponuky drog vrátane informácií o trhoch s drogami, trestných činoch súvisiacich s drogami a znižovaní ponuky drog. Členské štáty, Komisia, EMCDDA, Europol a v prípade potreby ďalšie agentúry EÚ by mali spolupracovať na účely zlepšenia zberu údajov a vypracovania ukazovateľov, ktoré sú relevantné pre túto politiku a vedecky podložené.

                           32.5.

                           Inštitúcie a orgány EÚ a členské štáty by mali posilniť kapacity na odhaľovanie a posudzovanie nových psychoaktívnych látok, ako aj na rýchlu a účinnú reakciu na existenciu týchto nových látok, na zmeny v správaní, pokiaľ ide o spotrebu drog, epidémie a na ďalšie nové trendy, ktoré predstavujú riziko pre verejné zdravie a bezpečnosť. To je možné dosiahnuť okrem iného prostredníctvom posilnenia existujúcich právnych predpisov EÚ, výmeny informácií, spravodajských informácií, znalostí a najlepších postupov.

                           32.6.

                           Členské štáty, inštitúcie a agentúry EÚ by mali v záujme lepšieho porozumenia drogovej problematike presadzovať a podporovať výskum – vrátane aplikovaného výskumu – nových psychoaktívnych látok a zabezpečiť spoluprácu a koordináciu sietí na národnej úrovni a úrovni EÚ. Je potrebné v tejto oblasti posilniť monitorovanie v úzkej koordinácii s EMCDDA. Dôraz by sa mal predovšetkým klásť na vývoj forenzných a toxikologických kapacít, ako aj na zlepšenie dostupnosti epidemiologických informácií.

                           32.7.

                           Členské štáty by mali pokračovať vo svojom úsilí o zachovanie výsledkov, ktoré sa v rámci EÚ dosiahli z hľadiska monitorovania a výmeny informácií, a to aj prostredníctvom siete národných kontaktných miest Reitox, a podporovať ďalší rozvoj štandardizovaného zberu a analýzy údajov EÚ v oblasti dopytu po drogách a ponuky drog.

                           32.8.

                           Zabezpečiť primerané financovanie výskumných a rozvojových projektov v oblasti drog na úrovni EÚ a národnej úrovni, a to v závislosti od finančných zdrojov, využívajúc pri tom finančné programy EÚ na obdobie 20 – 2020. Projekty podporené na úrovni EÚ by mali zohľadňovať priority tejto stratégie a jej akčných plánov, mali by poskytovať jasnú pridanú hodnotu EÚ, zabezpečiť pritom ucelenosť a synergie a mali by zabrániť zdvojovaniu činnosti v rámci programov a orgánov EÚ.

                           32.9.

                           Inštitúcie a orgány EÚ a členské štáty by mali uznávať úlohu vedeckého hodnotenia politík a intervencií (s dôrazom na dosiahnuté výsledky) ako kľúčový prvok posilnenia prístupu EÚ k drogám a mali by presadzovať jeho využívanie na národnej úrovni, úrovni EÚ i medzinárodnej úrovni.

                           32.10.

                           Zabezpečiť a posilniť odbornú prípravu pracovníkov v drogovej oblasti – tak v oblasti zníženia dopytu po drogách, ako aj v oblasti zníženia ponuky drog.

      (1)  Jednotný dohovor OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972, Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971 a Dohovor OSN proti nedovolenému obchodovaniu s omamnými a psychotropnými látkami z roku 1988.

      (2)  Správu o nezávislom hodnotení Protidrogovej stratégie EÚ na obdobie rokov 2005 – 2012 a jej akčných plánov je možné nájsť na tejto adrese: http://ec.europa.eu/justice/anti-drugs/files/rand_final_report_eu_drug_strategy_2005-2012_en.pdf

      (3)  Článok 4 Zmluvy o EÚ.