title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/35

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2014
   2014/C 247/08
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (4), ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (5) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Španielska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Španielsko za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Komisia 5. marca 2014 uverejnila výsledky svojho hĺbkového preskúmania Španielska podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy dospela Komisia k záveru, že v Španielsko naďalej pretrváva makroekonomická nerovnováha, ktorá si vyžaduje osobitné monitorovanie a rázne politické opatrenia. Úprava nerovnováh, ktoré boli minulý rok označené za nadmerné, obzvlášť v niekoľkých oblastiach jasne pokročila a návrat k pozitívnemu rastu znížil riziká. Rozsah a vzájomná previazanosť nerovnováh, pričom ide predovšetkým o vysokú úroveň domáceho a vonkajšieho dlhu a vysokú nezamestnanosť, však znamenajú, že slabé miesta stále neboli odstránené.

               (8)

               Španielsko predložilo 30. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability na rok 2014 je do roku 2016 napraviť nadmerný deficit a v roku 2017 dosiahnuť strednodobý cieľ. V programe stability sa potvrdzuje strednodobý cieľ vyrovnanej rozpočtovej pozície v štrukturálnom vyjadrení, ktorý je dokonca prísnejší ako požiadavky Paktu stability a rastu. Zámerom vyplývajúcim z programu stability je znížiť v roku 2016 deficit pod 3 % HDP, a to v súlade s termínom stanoveným v odporúčaní Rady z 21. júna 2013 (6), a dosiahnuť v roku 2014 nižší ako odporúčaný deficit (5,5 % v porovnaní s 5,8 % HDP). Ročné zlepšenie (prepočítaného) štrukturálneho salda plánovaného v programe stability však klesá od roku 2014 pod odporúčanú úroveň. Na rok 2017 plán predpokladá dostatočný pokrok na ceste k strednodobému cieľu, hoci daný čas zrejme nebude stačiť na dosiahnutie tohto cieľa v tom istom roku, ako sa uvádza v programe stability. V programe stability sa predpokladá, že pomer verejného dlhu k HDP dosiahne vrchol v roku 2015, keď dosiahne úroveň 101,7 % HDP, a potom začne klesať. Celkovo je rozpočtová stratégia načrtnutá v programe stability iba čiastočne v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu stability a ktorý nebol vytvorený ani schválený nezávislým orgánom, je na rok 2014 v podstate hodnoverný a v roku 2015 bude podliehať rizikám zhoršenia situácie v porovnaní s prognózou útvarov Komisie z jari 2014. Miera rastu HDP sa v programe stability na roky 2016 – 2017 v kontexte súčasných odhadov potenciálneho rastu hospodárstva a zvyšných pokrízových potrieb hospodárskych úprav javí do istej miery optimistická.
               Postup úprav deficitu a dlhu preto takisto podlieha rizikám zhoršenia situácie. Okrem toho, konkrétne opatrenia na podporu cieľov týkajúcich sa celkového deficitu od roku 2015 nie sú dosiaľ dostatočne špecifikované, predovšetkým pokiaľ ide o zmeny daňových právnych predpisov v rámci plánovanej daňovej reformy. Ďalšie riziká sa vzťahujú na podmienené záväzky a výnosy z plánovaných úspor na miestnej a regionálnej úrovni. Z prognózy Komisie vyplýva, že fiškálne úsilie v rokoch 2013 – 2014 nedosahuje stanovené ciele o 1,1 percentuálneho bodu v zmysle (opravenej) zmeny štrukturálneho salda (aj keď toto číslo je zvýšené z dôvodu nedávnych zmien v metodike na odhad potenciálneho výstupu) a o 0,4 percentuálneho bodu v porovnaní s hodnotou opatrení, ktoré sa považovali za nutné v čase odporúčania v rámci postupu pri nadmernom deficite. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a na základe prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 dospela k názoru, že opatrenia, na ktorých sa zakladá rozpočtová stratégia, sa musia ďalej spresniť a že na plný súlad s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite je potrebné dodatočné úsilie.

               (10)

               Pokiaľ ide o fiškálne a štrukturálne aspekty, došlo k pokroku v podávaní správ o plnení rozpočtu a v uplatňovaní nápravných opatrení v prípade správnych orgánov, ktoré si neplnia svoje záväzky. Je tu však priestor na uplatnenie dodatočných mechanizmov presadzovania, ktoré sú stanovené v organickom zákone Španielska o rozpočtovej stabilite, a to v súvislosti s regiónmi, ktoré si neplnia svoje záväzky. Prijali sa nové opatrenia na uplatnenie priemernej lehoty 30 dní pre platby obchodným dodávateľom na všetkých úrovniach správy. V novembri 2013 bola zákonom zriadená nezávislá fiškálna inštitúcia a vo februári 2014 bol vymenovaný jej predseda. Táto inštitúcia však nebola v danom čase funkčná, takže sa nemohla posúdiť v programe stability na rok 2014. Národný program reforiem na rok 2014 takisto uznáva potrebu neustále zlepšovať nákladovú efektívnosť v oblasti zdravotnej starostlivosti a výdavkov na farmaceutické produkty, napr. centralizovaným nákupom farmaceutických produktov, preskúmaním balíka služieb, rozvíjaním digitálnych klinických záznamov alebo posilnením riadenia zdravotníckych zariadení. Keďže plánovaná fiškálna konsolidácia má vychádzať predovšetkým z úspory výdavkov, systematické preskúmanie výdavkov na všetkých úrovniach správy by pomohlo identifikovať oblasti, v ktorých by sa mohli dosiahnuť úspory spôsobom podporujúcim rast a s prihliadaním na potreby najzraniteľnejších skupín.

               (11)

               Španielsko prijalo v roku 2013 nové opatrenia na riešenie zvýhodňovania dlhu v rámci zdanenia právnických osôb. Počas roka 2013 Španielsko pokročilo aj v zlepšovaní dodržiavania daňových predpisov, a to prostredníctvom zintenzívnenia boja proti daňovým podvodom a nelegálnej práci. V tejto oblasti však naďalej pretrvávajú značné problémy. V rokoch 2013 a 2014 Španielsko zaviedlo aj zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie v prípade prijatia mladých ľudí a nových pracovníkov do zamestnania. Po tom, ako výbor expertov poverený vládou predložil komplexnú správu o daňovej reforme, majú orgány v pláne predložiť v druhom kvartáli roku 2014 konkrétne legislatívne návrhy. Podľa národného programu reforiem na rok 2014 sa tieto návrhy zamerajú na modernizáciu daňového systému, znížia vplyv faktorov odrádzajúcich od zamestnávania, zvýšia výber daní, podporia hospodársky rozvoj, zabezpečia jednotu trhu a fiškálnu neutralitu a zvýšia konkurencieschopnosť španielskeho hospodárstva a zároveň prispejú k fiškálnej konsolidácii. Koncepcia a vykonávanie tejto reformy budú dôležité z hľadiska hospodárskych vyhliadok do budúcnosti a verejných financií.

               (12)

               Finančná stabilita bola podporená rekapitalizáciou a reštrukturalizáciou bankového sektora a prostredníctvom vykonávania programu Európskeho mechanizmu pre stabilitu (ESM) pre rekapitalizáciu finančných inštitúcií z júla 2012, ktorá bola dokončená 22. januára 2014. Napriek tomu sa finančný sektor v Španielsku naďalej potýka so značnými výzvami, ktoré treba pozorne monitorovať a riadiť. Zlepšenie podmienok financovania stanovených bankami sa navyše pri financovaní malých a stredných podnikov prejavuje len postupne. Vzhľadom na budúcnosť je dôležité zabezpečiť, aby úvery naďalej smerovali do životaschopných sektorov hospodárstva, so zreteľom na pokračujúce znižovanie zadlženosti súkromného sektora. Orgány prijali niekoľko opatrení na zlepšenie prístupu podnikov k bankovému a nebankovému financovaniu a uľahčenie reštrukturalizácie dlhu právnických osôb; napriek tomu sú potrebné ďalšie politické opatrenia.

               (13)

               Trh práce vykazuje niektoré náznaky stabilizácie a mierne oživenie sa očakáva v roku 2014 vďaka rastúcej zamestnanosti a klesajúcej miere nezamestnanosti. Miera nezamestnanosti s ročným priemerom na úrovni 26,1 % v roku 2013 je však aj naďalej veľmi vysoká. Mimoriadne znepokojujúca je miera nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá dosahuje úroveň 54,3 %, ako aj vrcholná úroveň dlhodobej nezamestnanosti, ktorá v roku 2013 predstavovala 49,7 % celkovej nezamestnanosti. Na dlhodobej nezamestnanosti sa vysokou mierou podieľajú starší pracovníci a nízko kvalifikovaní pracovníci. Z dostupných hodnotení reformy trhu práce z roku 2012 vyplýva, že reforma spolu so záväzkami sociálnych partnerov týkajúcimi sa zmiernenia mzdových požiadaviek v rokoch 2012 – 2014 pomohla podnikom získať väčšiu vnútornú pružnosť a obmedziť rušenie pracovných miest, pričom sa uprednostnili kolektívne zmluvy na úrovni podnikov a zväčšili sa možnosti podnikov neuzavrieť takúto zmluvu. Vďaka reforme sa takisto znížili náklady na náhrady za nespravodlivé prepustenie zo zamestnania, pričom reforma viedla k zníženiu počtu prepustení napadnutých v súdnom konaní, a zaviedla novú zmluvu na podporu stabilného prijímania do zamestnania zo strany malých a stredných podnikov. V roku 2013 a začiatkom roka 2014 sa zaviedli ďalšie opatrenia s cieľom uľahčiť stabilný čiastočný úväzok a dočasne znížiť príspevky na sociálne zabezpečenie v rámci nových zmlúv na dobu neurčitú. Avšak segmentácia zostáva pre španielsky trh práce významnou výzvou, počet druhov zmlúv je naďalej vysoký a rozdiel v oblasti nákladov na odstupné v prípade zmlúv na dobu určitú a v prípade zmlúv na dobu neurčitú zostáva aj po reforme naďalej jedným z najvyšších v Únii.

               (14)

               Pokrok nastal v reforme aktívnych politík trhu práce vrátane schválenia ročného plánu zamestnanosti (PAPE). Zdá sa však, že realizácia opatrení na modernizáciu a posilnenie verejných služieb zamestnanosti pokračuje pomaly, a preto hrozí spomalenie úspešného vykonávania nového rámca. Úplné sprevádzkovanie jednotného pracovného portálu sa oneskoruje. K pokroku došlo v oblasti posilnenia spolupráce so súkromnými agentúrami sprostredkujúcimi prácu, avšak v tejto oblasti je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie.

               (15)

               Nedostatočná relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy vo vzťahu k trhu práce, ako aj vysoký podiel nezamestnaných ľudí bez formálnej kvalifikácie (35,2 %) prispievajú k vysokej miere nezamestnanosti mladých aj dlhodobo nezamestnaných ľudí. Podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, neštudujú, ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave je naďalej vyšší ako priemer EÚ. Podiel žiakov a študentov, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku alebo odbornú prípravu, síce klesá, ale aj naďalej je vysoký (23,5 %). Miera vysokoškolského vzdelania sa zachováva na tej istej úrovni, avšak systémy odborného vzdelávania a odbornej a učňovskej prípravy sú aj naďalej len málo využívané a znalosti absolventov vyššieho stredoškolského odborného vzdelávania a odbornej prípravy zaostávajú za priemerom EÚ. Španielsko vypracúva opatrenia na podporu zamestnanosti mladých ľudí. V súčasnosti sa vykonáva národná stratégia na roky 2013 – 2016 s názvom Zamestnanosť a podnikanie mladých, predložená v marci 2013, hoci niektoré opatrenia je ešte len potrebné zaviesť. Španielsko, vychádzajúc z tejto stratégie, podniklo kroky zamerané na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí v súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí. Určitý pokrok sa zaznamenal v opatreniach zameraných na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky a presadzovanie duálneho odborného vzdelávania a odbornej prípravy, ich plné vykonávanie a efektívne využívanie finančných prostriedkov však majú naďalej zásadný význam. V prípade duálneho odborného vzdelávania je potrebná pokračujúca koordinácia medzi všetkými zúčastnenými stranami vrátane subjektov prijímajúcich rozhodnutia a poskytovateľov odbornej prípravy na všetkých úrovniach správy a zamestnávateľov, s cieľom zefektívniť systém, zabezpečiť lepšiu zhodu medzi požiadavkami odbornej prípravy a dopytu po práci a zaručiť kompatibilitu modelov duálneho odborného vzdelávania a odbornej prípravy vo všetkých regiónoch.

               (16)

               Predovšetkým v dôsledku situácie na trhu práce, ale aj pre obmedzenú účinnosť sociálnej ochrany pri znižovaní chudoby, je Španielsko pod priemerom v EÚ, pokiaľ ide o hlavné ukazovatele merania chudoby a sociálneho vylúčenia, pričom deti a mladí ľudia sú týmto javom vystavovaní najčastejšie. Španielsko sa v dôsledku krízy stalo svedkom jedného z najväčších poklesov disponibilného príjmu domácností a jednej z najvyšších úrovní nerovnosti príjmov v Únii. Hlavné výzvy v tomto kontexte predstavuje zjednodušenie postupov pre žiadateľov o sociálnu pomoc a zlepšenie správy a medziinštitucionálnej koordinácie na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Národný akčný plán sociálneho začlenenia na roky 2013 – 2016 stanovuje vhodný politický rámec pre prispôsobenie aktívnych politík trhu práce ľuďom vzdialeným od trhu práce, riešenie chudoby detí a zvýšenie efektívnosti služieb na podporu rodín. Sociálna pomoc a dávky majú v rámci rôznych rizikových skupín len obmedzené prerozdeľovacie účinky, čo môže naznačovať zlé zacielenie. Obmedzená koordinácia medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami (vrátane tých na regionálnej a miestnej úrovni) a administratívne zaťaženie pri prístupe k systémom minimálneho príjmu bráni hladkému prechodu medzi sociálnou pomocou a opätovným začlenením na trh práce.

               (17)

               Španielsko pokročilo v oblasti štrukturálnych reforiem podporujúcich rast a konkurencieschopnosť, čo je vo všeobecnosti v súlade s plánmi národného programu reforiem na rok 2013. Zákon o zaručení jednoty trhu bol prijatý v decembri 2013 a v súčasnosti prebieha jeho komplexné vykonávanie. Zákon o podnikaní prijatý na jeseň 2013 priniesol zlepšenia rámca pre platobnú neschopnosť právnických osôb a pružnejšie formy spoločností, ako aj pre racionalizáciu podporných schém pre internacionalizáciu firiem. Využívanie expresného udeľovania licencií sa rozšírilo, čím sa zjednodušilo zriaďovanie maloobchodných predajní malého rozsahu a prijali sa ďalšie opatrenia na uľahčenie udeľovania podnikateľských licencií. Avšak sekundárne právne predpisy, ktoré majú umožniť zriaďovanie spoločností s ručením obmedzeným prostredníctvom jednotného kontaktného miesta v kratšej lehote, a ktoré boli stanovené v zákone o podnikaní zo septembra 2013, stále chýbajú. Okrem toho existujú dôvody na nepretržité preskúmavanie regulačných prekážok rastu podnikov, vrátane zdaňovania, keďže pokiaľ ide o veľkosť podnikov, Španielsko v porovnaní s inými členskými štátmi, ktoré patria do eurozóny, zaostáva. Dlho očakávaná reforma odborných služieb mešká a je potrebné ju urýchliť. Na odstránenie obmedzení zriaďovania veľkoplošných maloobchodných priestorov sa neprijali žiadne opatrenia.

               (18)

               Španielsky systém výskumu a inovácií musí zvýšiť kvalitu svojich vedeckých výstupov, posilniť verejno-súkromnú spoluprácu a uľahčiť premenu výskumu a inovácií na obchodné produkty. Vláda prijala v roku 2013 národnú stratégiu pre vedu, techniku a inovácie, ktorá stále čaká na podporu verejných finančných prostriedkov. Okrem toho ešte stále nedošlo k vytvoreniu novej štátnej agentúry pre výskum, ktorej úlohou má byť efektívne riadenie investícií do výskumu a vývoja.

               (19)

               Významné kroky sa podnikli s cieľom riešiť deficit sadzby vyplývajúci z tarifných cien elektrickej energie, predovšetkým prostredníctvom zníženia nákladov systému, hoci presný vplyv reformy – najmä na obnoviteľné zdroje energie – ešte nie je v plnej miere zrejmý. Vláda skúma spôsoby ako minimalizovať negatívne účinky presahovania na verejné financie vyplývajúce z nesolventných spoplatnených diaľnic. Orgány zriadili databázu obsahujúcu ekonomické, environmentálne, dopravné a iné ukazovatele podporujúce analýzu pred investovaním do infraštruktúry, no nezriadili ešte nezávislý orgán pre monitorovanie, ktorého cieľom by bolo pomôcť posudzovať budúce zásadné projekty v oblasti infraštruktúry. Účinná hospodárska súťaž v rámci služieb nákladnej a osobnej železničnej dopravy ešte nebola realizovaná kvôli technickým a právnym prekážkam, ktoré brzdia efektívne využitie rozsiahlych infraštruktúr.

               (20)

               Reforma verejnej správy napreduje. Návrh reformy miestnej verejnej správy sa prijal v decembri 2013 a jej vykonávanie zo strany výboru odborníkov na reformu verejnej správy prebieha a bude pokračovať v rokoch 2014 – 2015. Reforma súdnictva sa nachádza v rôznych štádiách dokončenia a/alebo vykonávania a je potrebné ju dokončiť. Medzi nedávne snahy v oblasti boja proti korupcii patrí zákon o transparentnosti, verejnom prístupe k informáciám a dobrej správe prijatý v decembri 2013, ako aj dva návrhy zákona o dohľade nad financovaním strán a zodpovednosti úradníkov na vysokých postoch. Vykonáva sa národný plán na roky 2012 – 2014 proti neprihlásenej práci a podvodom v oblasti sociálneho zabezpečenia (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social). Španielsko takisto rozšírilo svoju sieť medzinárodných dohôd s cieľom vymieňať si informácie relevantné pre daňové výmery a spustilo projekt so súkromnými firmami na účely preskúmania potenciálneho zlepšenia v riadení systému dávok sociálneho zabezpečenia.

               (21)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Španielska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 8.

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (7) sa premietlo najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (23)

               Rada na základe hĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sa premietli najmä do nižšie uvedených odporúčaní 1, 2, 3, 4, 6, 7 a 8.

               (24)

               Komisia v kontexte európskeho semestra vykonala aj analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania určené členským štátom, ktorých menou je euro (8). Ako krajina, ktorej menou je euro, by malo Španielsko takisto zaistiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko prijalo v rokoch 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť rozpočtovú stratégiu od roku 2014, a to predovšetkým prostredníctvom úplného spresnenia základných opatrení na rok 2015 a ďalšie roky, aby sa do roku 2016 udržateľným spôsobom zabezpečila náprava nadmerného deficitu prostredníctvom vynaloženia úsilia na dosiahnutie štrukturálnej úpravy uvedenej v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Trvalá náprava fiškálnych nerovnováh si vyžaduje dôveryhodné zavádzanie ambicióznych štrukturálnych reforiem s cieľom zvýšiť kapacitu úpravy a podporiť rast a zamestnanosť. V nadväznosti na nápravu nadmerného deficitu presadzovať štrukturálnu úpravu smerom k strednodobému cieľu na úrovni minimálne 0,5 % každoročne a viac v prípade dobrých hospodárskych podmienok, alebo v prípade potreby zaručiť dodržanie pravidla pre dlh, aby vysoký pomer verejného dlhu k HDP nadobudol udržateľnú zostupnú tendenciu. Zabezpečiť, aby nový nezávislý fiškálny orgán začal čo najskôr plne fungovať a zabezpečiť v plnom rozsahu vykonávanie preventívnych, korektívnych opatrení a opatrení na presadzovanie ustanovených v organickom zákone o rozpočtovej stabilite na všetkých úrovniach správy, vrátane odstránenia nedoplatkov z obchodného styku vo verejnom sektore. Do februára 2015 vykonať systematické preskúmanie výdavkov na všetkých úrovniach správy s cieľom podporiť efektívnosť a kvalitu verejných výdavkov do budúcnosti. Pokračovať vo zvyšovaní nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti, predovšetkým prostredníctvom ďalšej racionalizácie výdavkov na farmaceutické produkty, a to aj v nemocniciach, a prostredníctvom posilnenia koordinácie v rámci všetkých druhov starostlivosti, a zároveň zachovávať prístupnosť pre zraniteľné skupiny. Do konca roka 2014 realizovať komplexnú daňovú reformu na účely zjednodušenia daňového systému a zabezpečenia rastu a tvorby pracovných miest, ako aj uchovania životného prostredia a stability príjmov.
               Na tieto účely presunúť príjmy k menej rušivým daniam, napr. spotrebnej dani, environmentálnej dani (napr. z pohonných látok) a k pravidelným daniam z majetku; odstrániť neefektívne daňové výdavky spojené s príjmami právnických a fyzických osôb; zvážiť zníženie príspevkov zamestnávateľov do systému sociálneho zabezpečenia, predovšetkým v prípade nízkych miezd; pokračovať v riešení zvýhodňovania dlhu v rámci zdanenia právnických osôb; prijať opatrenia, aby sa zaručilo, že zdaňovanie nebude prekážať hladkému fungovaniu vnútorného trhu Španielska. Zintenzívniť boj proti daňovým únikom.

               2.

               Dokončiť reformu v sektore sporiteľní, pokiaľ ide o prijatie sekundárnych právnych predpisov, a dokončiť reštrukturalizáciu štátom vlastnených sporiteľní s cieľom urýchliť ich plné ozdravenie a zabezpečiť ich návrat do súkromného vlastníctva. Podporiť úsilie bánk o udržanie zdravých pomerov kapitálu, monitorovať aktivity správcovskej spoločnosti Sareb s cieľom zabezpečiť včasné odpredanie aktív a zároveň minimalizovať náklady daňových poplatníkov. Dokončiť realizáciu existujúcich opatrení na rozšírenie prístupu malých a stredných podnikov k finančným prostriedkom, predovšetkým prostredníctvom dokončenia existujúcich opatrení na zlepšenie nebankového finančného sprostredkovania. Odstrániť zostávajúce nedostatky v oblasti platobnej neschopnosti právnických osôb predovšetkým prostredníctvom zvyšovania odbornosti správcov konkurznej podstaty, ako aj schopnosti súdneho systému riešiť prípady platobnej neschopnosti, a vypracovať trvalý rámec pre platobnú neschopnosť fyzických osôb, pričom by sa mala náležitá pozornosť venovať vyváženým právam veriteľov/dlžníkov a podmienkam zabezpečenia finančnej stability.

               3.

               Presadzovať nové opatrenia na zníženie segmentácie trhu práce, aby sa zabezpečili udržateľné a kvalitné pracovné miesta, napríklad prostredníctvom zníženia počtu druhov zmlúv a zabezpečenia vyrovnaného prístupu k právam na odstupné. Pokračovať v pravidelnom monitorovaní reforiem trhu práce. Presadzovať vývoj reálnych miezd, ktorý je v súlade s cieľom vytvárať pracovné miesta. Posilniť požiadavku hľadania práce v súvislosti s dávkami v nezamestnanosti. Zvýšiť účinnosť a cielenosť aktívnych politík trhu práce vrátane dotácií na prijímanie nových pracovníkov do zamestnania, predovšetkým takých, ktorí čelia výraznejším ťažkostiam pri hľadaní zamestnania. Posilniť koordináciu medzi trhom práce a politikami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Urýchliť modernizáciu verejných služieb zamestnanosti s cieľom zabezpečiť účinné osobné poradenstvo, primeranú odbornú prípravu a sprostredkovanie zamestnania, ktoré zodpovedá profilu uchádzača, s osobitným zameraním na dlhodobo nezamestnaných ľudí. Zabezpečiť účinné uplatňovanie verejno-súkromnej spolupráce v oblasti služieb zamestnanosti pred koncom roka 2014 a monitorovať kvalitu poskytovaných služieb. Zabezpečiť účinné fungovanie jednotného portálu práce a skombinovať ho s ďalšími opatreniami na podporu pracovnej mobility.

               4.

               Vykonávať stratégiu zameranú na zamestnanosť a podnikanie mladých ľudí na roky 2013 – 2016 a zhodnotiť jej účinnosť. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí poskytovať kvalitnú ponuku zamestnania, učňovskej a odbornej prípravy pre mladých ľudí a zlepšiť dosah na nezaregistrovaných nezamestnaných mladých ľudí. Účinne uplatňovať nové systémy vzdelávania na zvýšenie kvality základného a stredoškolského vzdelania. Zlepšiť usmerňovanie a podporu pre skupiny, ktoré sú vystavené riziku predčasného ukončenia školskej dochádzky. Zvýšiť význam odborného vzdelávania, odbornej prípravy a vyššieho vzdelávania pre trh práce, najmä prostredníctvom rozšírenia spolupráce so zamestnávateľmi a podpory odbornej prípravy školiteľov a tútorov.

               5.

               Uplatňovať národný akčný plán sociálneho začlenenia na roky 2013 – 2016 a posúdiť jeho účinnosť zhodnotením celej škály jeho cieľov. Posilniť administratívne kapacity a koordináciu medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami s cieľom poskytnúť integrované riešenia na podporu rizikových skupín, posilniť v rámci orgánov verejnej správy zodpovedných za systémy minimálnej mzdy zefektívnené postupy na podporu prechodu medzi systémami minimálnej mzdy a trhom práce. Zlepšiť zameranie na systémy pomoci rodinám a kvalitu služieb a uprednostňovať domácnosti s nízkym príjmom s deťmi, a to s cieľom zabezpečiť progresivitu a účinnosť sociálnych transferov.

               6.

               Zabezpečiť ambiciózne a rýchle vykonávanie zákona č. 20/2013 o jednote trhu na všetkých úrovniach správy. Do konca roka 2014 prijať ambicióznu reformu odborných služieb a profesných združení a vymedziť pritom povolania, ktoré si vyžadujú registráciu v odbornej organizácii, preskúmať pravidlá týkajúce sa transparentnosti a zodpovednosti profesijných orgánov a sprístupniť tak neoprávnene vyhradené činnosti a chrániť jednotu trhu pri prístupe k odborným službám v Španielsku a pri ich vykonávaní. Ďalej skrátiť čas, znížiť náklady a počet postupov požadovaných na zriadenie fungujúcich podnikov. Odstraňovať neoprávnené obmedzenia zriaďovania veľkoplošných maloobchodných priestorov, predovšetkým prostredníctvom revízie existujúcich nariadení o regionálnom plánovaní. Identifikovať zdroje financovania pre novú národnú stratégiu pre vedu, techniku a inovácie a sfunkčniť novú štátnu agentúru pre výskum.

               7.

               V nadväznosti na reformu z roku 2013 zabezpečiť účinné odstránenie deficitu elektrizačnej sústavy od roku 2014, v prípade potreby aj prostredníctvom prijatia ďalších štrukturálnych opatrení. Riešiť problém insolventných spoplatnených diaľnic s cieľom minimalizovať výdavky štátu. Do konca roka 2014 zriadiť nezávislý orgán s cieľom prispieť k posudzovaniu budúcich zásadných projektov v oblasti infraštruktúry. Prijať opatrenia na zaistenie účinnej hospodárskej súťaže v rámci služieb nákladnej a osobnej železničnej dopravy.

               8.

               Na všetkých úrovniach správy vykonať odporúčania výboru pre reformu verejnej správy. Posilniť kontrolné mechanizmy a zväčšiť transparentnosť administratívnych rozhodnutí najmä na regionálnej a miestnej úrovni. Vykonať a pozorne monitorovať existujúce opatrenia na boj proti tieňovému hospodárstvu a nelegálnej práci. Prijať zostávajúce reformy týkajúce sa štruktúry súdnictva a mapy súdnictva a zabezpečiť vykonávanie prijatých reforiem.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P.C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (4)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 81.

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (6)  Odporúčanie Rady z 21. júna 2013 s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Španielsku (Ú. v. EÚ C 180, 26.6.2013, s. 4).

      (7)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (8)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


				|

		52012DC0316

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Írska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0316 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem Írska
na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na roky 2012 – 2015

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej články 121 ods. 2 a 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[3],

so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym
politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti
členských štátov[4],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych
hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2011,
a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2011 –
2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy
bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu
a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Írsko 27. apríla 2012
predložilo svoj program stability na roky 2012 – 2015 a svoj národný program
reforiem na rok 2012.
(8)       Rada 7. decembra 2010 prijala
vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ o poskytnutí finančnej pomoci Írsku do
konca roka 2013 v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11.
mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný
mechanizmus. V sprievodnom memorande o porozumení podpísanom 16. decembra 2010
a v jeho ďalších doplneniach sa stanovujú podmienky hospodárskej politiky,
na základe ktorých sa vypláca finančná pomoc.
(9)       Celkove Írsko implementovalo
podmienky programu finančnej pomoci stanovené v memorande o
porozumení. Najmä cieľový fiškálny deficit na rok 2011 (10,6 %) sa
výrazne prekročil a v rozpočte na rok 2012 sa cieľový
fiškálny deficit v súlade s programovým stropom stanovil na
8,6 % HDP. Strednodobé plány fiškálnej konsolidácie sú v súlade s
programovými stropmi deficitu a so znížením deficitu pod úroveň 3 %
HDP do roku 2015. Rekapitalizácia domácich bánk, ktorá bola naplánovaná v
prehľade o obozretnom kapitálovom posúdení (Prudential Capital Assessment
Review) vypracovanom v roku 2011 Centrálnou bankou Írska, sa v podstate
dokončila a znižovanie zadlžovania domácich bánk celkove prekročilo
ciele programu na rok 2011. Štrukturálne reformy na posilnenie
konkurencieschopnosti a umožnenie intenzívnejšieho vytvárania pracovných
miest značne pokročili.
(10)     Írske hospodárstvo sa v roku
2011 vrátilo k miernemu rastu na úrovni 0,7 %, čo vo všeobecnosti
zodpovedá očakávaniam v rámci programu. K rastu prispel najmä vývoz, ktorý
bol podporovaný zlepšujúcou sa konkurencieschopnosťou a značným
vonkajším dopytom. Čistý vývoz prispel k rastu HDP 4,7 percentuálnymi
bodmi, zatiaľ čo domáci dopyt sa aj naďalej znižoval v dôsledku
fiškálnej konsolidácie, klesajúcej zamestnanosti a úprav bilancie
domácností. V roku 2012 sa rast v dôsledku nepriaznivých vonkajších podmienok
a pokračujúcej úpravy domáceho dopytu pravdepodobne mierne spomalí na
0,5 %. Spotreba a investície budú v strednodobom období aj naďalej
negatívne ovplyvnené úpravami bilancií domácností a podnikových súvah.
Očakáva sa, že rast sa vďaka vývozom zvýši na 1,9 % v roku 2013
a na 2,8 % do roku 2015, k čomu prispeje priaznivý demografický
vývoj Írska a flexibilný trh práce, ako aj dostatok voľných kapacít v
hospodárstve.
(11)     Vychádzajúc z posúdenia
programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí
základ rozpočtových prognóz programu, je realistický. Prognózy
hospodárskeho rastu v programe sú podobné prognóze Komisie z jari 2012.
Cieľom rozpočtovej stratégie programu je zníženie celkového deficitu
verejných financií pod strop 3 % HDP do konca roku 2015, čo je v súlade s
lehotou, ktorú stanovila Rada na korekciu nadmerného deficitu. Program sa
zameriava na dosiahnutie deficitu v roku 2012 na úrovni 8,3% HDP, v roku 2013 na
úrovni 7,5% HDP, v roku 2014 na úrovni 4,8 % a do konca programového
obdobia v roku 2015 na úrovni 2,8 % HDP. Toto smerovanie je podporované
konsolidačnými opatreniami na úrovni 2,7 % HDP vykonávanými
v rozpočte na rok 2012 a rozsiahlymi konsolidačnými opatreniami
na úrovni 3,9 % HDP v rokoch 2013 – 2014, ako aj ďalším
čiastočne špecifikovaným konsolidačným úsilím na úrovni 1,1% HDP
v roku 2015. V programe sa opäť uvádza strednodobý cieľ týkajúci sa
celkového štrukturálneho deficitu verejných financií na úrovni 0,5 % HDP, ktorý
nie je dosiahnutý v programovom období. Strednodobý cieľ primerane odráža
požiadavky Paktu o stabilite a raste. Celkový verejný dlh je nad úrovňou
60 % HDP a predpokladá sa jeho zvýšenie zo 108 % HDP v roku 2011 na 120 % v
roku 2013 predtým, než začne klesať. Počas trvania postupu pri
nadmernom deficite do roku 2015 a v nasledujúcich troch rokoch sa bude Írsko
nachádzať v prechodnom období; rozpočtové plány majú
zaistiť dosiahnutie dostatočného pokroku pri dodržiavaní
referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu, ktorá je stanovená v Pakte o
stabilite a raste. Podľa posledného posúdenia Komisie sa riziká
s ohľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií zdajú
byť na vysokej úrovni.
(12)     Írsko v rámci Paktu Euro Plus
prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky sa týkajú zvyšovania
konkurencieschopnosti, zamestnanosti a udržateľnosti verejných
financií a posilňovania finančnej stability,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko prijalo
v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
realizovať opatrenia stanovené vo
vykonávacom rozhodnutí Rady 2011/77/EÚ a podrobnejšie rozpracované v memorande
o porozumení zo 16. decembra 2010 a jeho následných dodatkoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2012) 316 final.
[3]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[4]               Rozhodnutie Rady 2012/238/ES z 26. apríla
2012.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0232

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy, 2004-2007  /* SEK/2005/0232 v konečnom znení */

	Brusel, 16.2.2005SEK(2005) 232 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy, 2004-2007(predložená Komisiou)  DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, teda štáty, ktoré neprijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predložiť svoje konvergenčné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia Rada preskúma každý konvergenčný program na základe hodnotení pripravených Komisiou a výborom založeným článkom 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom musí Rada po preskúmaní programu zaujať stanovisko. Podľa nariadenia musia členské štáty prekladať ročné aktualizácie svojich konvergenčných programov, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi. Desať členských štátov, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa nezúčastňuje na jednotnej mene. Tieto štáty sa zaviazali predložiť svoje konvergenčné programy do 15. mája 2004 a jeho prvú aktualizáciu koncom roka 2004.Prvý konvergenčný program Litvy na obdobie 2004-2007 bol predložený 14. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Dňa 14. januára 2005 Litva predložila aktualizáciu svojho konvergenčného programu. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[2], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálnej produkcie, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[3]. Posudzovanie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu:-  Makroekonomický scenár predpokladá reálny rast HDP na úroveň 6,5 % v rokoch 2004 a 2005 a jeho postupný pokles na 6,0 % v roku 2007. V porovnaní s májovým programom z roku 2004 bol rast pre celé obdobie trvania konvergenčného programu revidovaný smerom nadol. Odhaduje sa, že v roku 2004 bol nižší ako očakávali útvary Komisie vo svojej prognóze na jeseň roku 2004. Očakávané tempo rastu v rokoch 2005 a 2006 je o niečo vyššie, ako predpokladali útvary Komisie na jeseň roku 2004. Na rok 2007 sú odhady programu potenciálneho rastu produkcie nižšie ako odhady útvarov Komisie. Na základe v súčasnosti dostupných informácií, scenár programu je možné považovať za vierohodný.-  Inflácia vyjadrená indexom cien spotrebného tovaru (CPI) bola počas celého obdobia programu revidovaná nahor. V roku 2004 dosiahla 1,2 % a očakáva sa, že v roku 2005 bude mať úroveň 2,9 %, 2,5 % v roku 2006 a 2,9 % v roku 2007. Litovské litas sa pripojilo ku kurzovému mechanizmu ERM II v júni 2004 s jednostranným záväzkom udržať režim menového výboru. Litas sa neodchýlil od svojho centrálneho kurzu voči euru. Strednodobé úrokové sadzby v roku 2004 mali klesajúcu tendenciu, s kolísaniami do 0,65 percentuálnych bodov nad úroveň eurozóny, vrátane období s výrazne nižšími rozpätiami. Litva chce byť pripravená na zavedenie eura začiatkom roku 2007.-  Kľúčovým cieľom strednodobej fiškálnej stratégie stanoveným v programe je priblíženie sa k cyklicky vyrovnanému rozpočtu verejných financií. Program predpokladá, že celkový štátny deficit zostane na úrovni 2,5% HDP v roku 2005 ale bude postupne potom klesať až na úroveň 1,5 % v roku 2007. Časový profil primárneho deficitu je veľmi podobný a znižuje sa postupne z 1,5 % HDP v roku 2004 na 0,5 % v roku 2007. Konsolidácia má byť dosiahnutá najmä zvýšením príjmov z nízkeho základu a od roku 2005 má k tomu tiež prispievať výdavková strana. Príjmy sa majú zvýšiť z 33 % HDP v roku 2004 na 34,5 % v roku 2007, najmä na základe vyšších finančných prevodov z rozpočtu EÚ, zavedením nových daní a lepším presadzovaním daňových zákonov. Verejné výdavky sa majú v tom istom období zvýšiť o 0,5 % HDP, najmä výrazným zvýšením kapitálových výdavkov týkajúcich sa projektov EÚ a „ďalších“ výdavkov, ktorých najväčšiu časť tvoria prevody do rozpočtu EÚ a náklady na dôchodkovú reformu.[4] Takéto zvýšenia budú čiastočne vykompenzované znížením spotreby, prevodov a úrokových platieb. Súčasne je realizovaný významný program verejných investícií, ktorý zvyšuje verejné investície z 3,4 % HDP v roku 2004 na 5 % v roku 2007, čo predstavuje priemerný podiel investícii počas obdobia trvania programu dosahujúceho približne 4,6 % HDP. V porovnaní s programom z mája 2004 sa odhaduje, že deficit za rok 2004 bol nižší než uvádzal rozpočet, vďaka vyšším príjmom ako sa očakávalo. Ciele na roky 2005-2007 zostávajú nezmenené aj napriek značnej úprave rastu HDP smerom nadol.-  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Vláda si počínala veľmi dobre, keď v minulých rokoch splnila fiškálne ciele. Nové očakávania rastu sú opatrnejšie než tie, ktoré sú uvedené v májovom programe a makroekonomické riziká zníženia sa zdajú byť viac obmedzené. Hlavné riziko pre fiškálne prognózy vychádza z neistoty v súvislosti s uplatnením detailných opatrení načrtnutých v programe. Obzvlášť ťažko dosiahnuteľná by mohla byť výška daňových príjmov na rok 2005 v prípade, že by neboli zavedené kompenzačné opatrenia za zrušenie cestnej dane. Predpokladané využitie vyšších než očakávaných príjmov a nevyužitých fondov na zníženie deficitu by bolo veľmi dôležité na obmedzenie dodatočných výdavkov na konci roku, čo bolo v minulosti častou rozpočtovou praxou, ktorá bránila rýchlejšej fiškálnej konsolidácii. Ďalšie riziká vyplývajú z relatívne neistých nákladov na dôchodkovú reformu, vysokých nevyrovnaných podmienených záväzkov, rozpočtových nedoplatkov, záväzkov spojených s úsporami a reštitúciou majetku a z výdavkov spojených s odstavením atómovej elektrárne Ignalina.-  Ak berieme do úvahy hodnotenie rizika, rozpočtová pozícia v programe pravdepodobne nezabezpečí dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu prahovej hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciach počas obdobia programu, najmä v roku 2005, ani neumožní dosiahnutie takmer vyrovnaného rozpočtu v strednodobom časovom období. V súvislosti so silnou hospodárskou výkonnosťou a vysokým deficitom bežného účtu sa rozpočtové ciele nezdajú byť ambiciózne, aj z hľadiska zabránenia potencionálnych rizík prehriatia.-  Program predpokladá, že sa podiel dlhu na HDP v roku 2004 spočiatku zvýši o 0,8 percentuálnych bodov, najmä dôsledkom zvýšenia deficitu verejných financií v tom istom roku. Očakáva sa, že by sa podiel počas zostávajúceho obdobia trvania programu mal znížiť a dosiahnuť úroveň 20,1 % v roku 2007. Vláda plánuje v strednodobom horizonte znížiť výšku pôžičiek so štátnou zárukou z 2 % HDP na 1,2 %. Od roku 2003 neboli vydané žiadne záruky na nové pôžičky.-  Program podáva bilanciu vládneho programu štrukturálnych opatrení, ktoré sa zameriavajú na dôchodkový systém a zdravotníctvo, trh práce, poľnohospodárstvo a komoditné trhy. Očakáva sa, že reformy dôchodkového systému a zdravotníctva dlhodobo zvýšia ich účinnosť a trvalú udržateľnosť verejných financií, ale ešte stále tu je určitá neistota týkajúca sa ich strednodobých nákladov. Sú navrhnuté opatrenia na dosiahnutie väčšej rovnováhy v zdanení kapitálu a práce a na zlepšenie kontroly a účinnosti výdavkov.-  Zdá sa, že Litva je v pomerne priaznivej pozícii vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významným prvkom sú plánované rozpočtové náklady na starnúce obyvateľstvo. K obmedzeniu dopadu starnutia obyvateľstva na rozpočet prispejú relatívne nízka miera zadlženia a uzákonené opatrenia dôchodkovej reformy, vrátane zavedenia financovaných pilierov. Stratégia načrtnutá v programe je založená na kontrolovanom deficite rozpočtu počas strednodobého obdobia a na dlhodobo trvajúcom vplyve dôchodkovej reformy na rozpočet. Avšak aj tak je potrebné sledovať riziká spojené s nákladmi na dôchodkovú reformu a s nevyrovnanými podmienenými záväzkami. Navyše by mohli reformné opatrenia v oblasti zdravotníctva viesť k vyšším výdavkom. Litva má relatívne nízky daňový podiel: zníženie miery udržateľnosti, ku ktorej dochádza v dlhodobom horizonte, by sa mohlo riešiť zvýšením tohto podielu.-  Hospodárske politiky načrtnuté v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií. Existujú opatrenia umožňujúce použitie vyšších než predpokladaných príjmov a úspor z pridelených čiastok na projekty spolufinancované z rozpočtu EÚ na zníženie deficitu a nižšie prekračovanie výdavkov. Oznámené opatrenia nezahŕňajú úspory pri položkách nesúvisiacich s projektmi spolufinancovanými z rozpočtu EÚ.Vzhľadom na uvedené hodnotenie Litva by mala:(i) naďalej pokračovať v úsilí dosiahnuť takmer vyrovnaný rozpočet, najmä s ohľadom na svoj súčasný deficit bežného účtu a na tlak domáceho dopytu, podporovaný silným zvyšovaním úverov,(ii) prísne plniť rozpočet, aby sa znížilo riziko porušenia trojpercentnej referenčnej hodnoty,(iii) využívať na zníženie deficitu vyššie než predpokladané či dodatočné príjmy a nevyužité výdavkové položky.Na základe tohto hodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy, 2004-2007KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [8. marca 2005] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Litvy, ktorý zahŕňa obdobie 2004 až 2007. Program vo veľkej miere zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaného „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“. Niektoré požadované údaje týkajúce sa vonkajších predpokladov nie sú k dispozícii a niektoré nepovinné údaje tiež neboli poskytnuté, čo však nesťažuje hodnotenie programu. V súlade s týmto by mala Litva dosiahnuť súlad s požiadavkami kódexu pravidiel.2.  Makroekonomický scenár, z ktorého tento program vychádza, predpokladá, že reálny rast HDP klesne z úrovne 6,5 % v roku 2004 na 6,2 % v priemere do konca obdobia programu. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že scenár spoľahlivo odráža prognózy rastu. Programové prognózy pre infláciu sa zdajú byť tiež realistické, hoci prognóza na rok 2006 sa javí podhodnotená.3.  Kľúčovým cieľom strednodobej fiškálnej stratégie stanoveným v programe je priblíženie sa k cyklicky vyrovnanému rozpočtu verejných financií. Program predpokladá, že celkový deficit verejných financií zostane na úrovni 2,5 % HDP v roku 2005 a bude postupne potom klesať až na úroveň 1,5 % v roku 2007. Primárny deficit sa má nevýrazne zlepšiť z 1,5 % HDP v roku 2004 na 1,4 % v roku 2005 a ďalej sa má postupne znižovať až na 0,5 % v roku 2007. Konsolidácia má byť dosiahnutá najmä zvýšením príjmov z nízkeho základu a od roku 2005 má k tomu tiež prispievať výdavková strana. Predpokladá sa, že sa príjmy zvýšia z 33 % HDP v roku 2004 na 34,5 % v roku 2007, po dosiahnutí najvyššej hodnoty v roku 2006. Výdavky sa majú spočiatku zvýšiť z 35,5 HDP v roku 2004 na 36,9 %v roku 2005 a potom sa majú postupne znižovať až na 36 % v roku 2007. Súčasne je realizovaný významný program verejných investícií, ktorý zvyšuje verejné investície z 3,4 % HDP v roku 2004 na 5 % v roku 2007, čo predstavuje priemerný podiel investícii počas obdobia trvania programu dosahujúceho približne 4,6 % HDP v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 2,4 % HDP v roku 2004. V porovnaní s programom z mája 2004 sa odhaduje, že deficit za rok 2004 bol nižší, než uvádzal rozpočet. Ciele na roky 2005-2007 zostávajú nezmenené aj napriek značnej úprave rastu HDP smerom nadol.4.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na jednej strane, vláda si počínala veľmi dobre, keď v predchádzajúcich rokoch splnila fiškálne ciele. Nové prognózy sú opatrné a makroekonomické riziká zníženia výsledkov sa zdajú byť obmedzené. Hlavné riziko pre fiškálne prognózy vychádza z neistoty v súvislosti s uplatnením detailných opatrení uvedených v programe. Obzvlášť ťažko dosiahnuteľná by mohla byť výška daňových príjmov na rok 2005 v prípade, že by neboli zavedené kompenzačné opatrenia za zrušenie cestnej dane. Neuskutočnenie predpokladaných opatrení obmedzujúcich prekročenie výdavkov by mohlo ohroziť rozpočtové ciele v dobre trvania programu. Ďalšie riziká vyplývajú z relatívne neistých nákladov na dôchodkovú reformu, vysokých nevyrovnaných podmienených záväzkov, rozpočtových nedoplatkov, záväzkov spojených s úsporami a reštitúciou majetku a z výdavkov spojených s odstavením atómovej elektrárne Ignalina.5.  Na základe tohto hodnotenia rizika, rozpočtová pozícia v programe pravdepodobne nezabezpečí dostatočné bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu prahovej hranice deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických fluktuáciach počas obdobia programu, najmä v roku 2005. Taktiež nedostatočne zabezpečuje splnenie strednodobého cieľa Paktu stability a rastu dosiahnuť takmer vyrovnaný rozpočet.6.  Odhaduje sa, že miera zadlženia dosiahla 20,1 % HDP v roku 2004, to znamená dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program odhaduje, že miera zadlženia zostane na rovnakej úrovni v roku 2007, po dosiahnutí svojej najvyššej úrovne 20,9 % v roku 2005.7.  Zdá sa, že Litva je v pomerne priaznivej pozícii vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorých významným prvkom sú plánované rozpočtové náklady na starnúce obyvateľstvo. K obmedzeniu dopadu starnutia obyvateľstva na rozpočet prispejú relatívne nízka miera zadlženia a uzákonené opatrenia dôchodkovej reformy, vrátane zavedenia financovaných pilierov. Stratégia načrtnutá v programe je založená na kontrolovanom deficite rozpočtu počas strednodobého obdobia a na dlhodobo trvajúcom vplyve dôchodkovej reformy na rozpočet. Avšak aj tak je potrebné sledovať riziká spojené s nákladmi na dôchodkovú reformu a s nevyrovnanými podmienenými záväzkami. Reformy v oblasti zdravotníckej a dlhodobej starostlivosti by však mohli viesť k vyšším výdavkom. Litva má relatívne nízky daňový podiel: zníženie miery udržateľnosti, ku ktorej dochádza v dlhodobom horizonte, by sa mohlo riešiť zvýšením tohto podielu.8.  Hospodárske politiky uvedené v aktualizácii sú v zásade v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskych politík špecifikovaných podľa jednotlivých krajín v oblasti verejných financií. Existujú opatrenia umožňujúce použitie vyšších než predpokladaných príjmov a úspor z pridelených čiastok na projekty spolufinancované z rozpočtu EÚ na zníženie deficitu a nižšie prekračovanie výdavkov. Oznámené opatrenia nezahŕňajú úspory pri položkách nesúvisiacich s projektmi spolufinancovanými z rozpočtu EÚ.* * *Vzhľadom na uvedené hodnotenie je Rada toho názoru, že Litva by mala:(i) naďalej pokračovať v úsilí dosiahnuť takmer vyrovnaný rozpočet, najmä s ohľadom na svoj súčasný deficit bežného účtu a na tlak domáceho dopytu, podporovaný silným zvyšovaním úverov,(ii) prísne plniť rozpočet, aby sa znížilo riziko porušenia trojpercentnej referenčnej hodnoty,(iii) využívať na zníženie deficitu vyššie než predpokladané či dodatočné príjmy a nevyužité výdavkové položky.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (% zmena) | KP január 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 |KOM október 2004 | 7,1 | 6,4 | 5,9 | neuv. |KP máj 2004 | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 |HICP1 inflácia (%) | KP január 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 |KOM október 2004 | 1,2 | 2,9 | 2,8 | neuv. |KP máj 2004 | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 |Saldo verejných financií (% HDP) | KP január 2005 | -2,5 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |KOM október 2004 | -2,6 | -2,5 | -1,9 | neuv. |KP máj 2004 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -1,5 |Primárne saldo (% HDP) | KP január 2005 | -1,5 | -1,4 | -0,8 | -0,5 |KOM október 2004 | -1,4 | -1,4 | -0,9 | -0,5 |KP máj 2004 | -1,3 | -1,2 | -0,6 | -0,4 |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP január 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 |KOM október 2004 | 21,1 | 21,7 | 21,3 | neuv. |KP máj 2004 | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 |Poznámka: 1 Inflácia vyjadrená indexom cien spotrebného tovaru pre údaje konvergenčného programu. Zdroje: Konvergenčný program (KP); ekonomické prognózy útvarov Komisie (KOM). | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997. Všetky dokumenty, na ktoré sú v tomto texte odkazy, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergentných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Druhý pilier dôchodkovej reformy bol zavedený v roku 2004. Zamestnanci, ktorí sa zúčastňujú druhého piliera neprispievajú na druhý pilier priamo. Štát vyberá všetky príspevky od zamestnancov do prvého a do druhého piliera a následne prevádza do druhého piliera zodpovedajúci diel (ako kapitálový prevod). Preto sa náklady na dôchodkovú reformu v programe nachádzajú na strane výdavkov vo výpočtoch vlády.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2014_x000b_

text:
				|

		52014DC0419

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2014_x000b__x000b_a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok 2014_x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
ktoré sa týka národného programu reforiem
Malty na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Malty na rok
2014

RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2
a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na
nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení
dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad
hospodárskymi politikami[1]
a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na odporúčanie
Európskej komisie[2],
so zreteľom na
uznesenia Európskeho parlamentu[3],
so zreteľom na závery
Európskej rady,
so zreteľom na
stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
so zreteľom na
stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca
2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast
a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy
v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)
Na základe návrhov Komisie
prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných
usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky
2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré spolu tvoria
„integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto
integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)
Hlavy štátov alebo predsedovia
vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast
a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení
na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím
všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že
treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov,
a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť
ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé
krajiny.
(4)
Rada 9. júla 2013 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Malty na rok 2013,
a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Malty
na roky 2012 – 2016. Komisia 15. novembra 2013
v súlade s nariadením (EÚ)
č. 473/2013[4] predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu
Malty na rok 2014[5].
(5)
Komisia 13. novembra 2013
prijala ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7],
v ktorej určila Maltu za jeden z členských štátov, vo
vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)
Európska rada 20. decembra
2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability
a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu.
Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu
konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre
hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť
problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať
verejnú správu.
(7)
Komisia 5. marca 2014
uverejnila výsledky hĺbkového preskúmania Malty[8] podľa
článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe tejto analýzy
dospela Komisia k záveru, že Malta už nezažíva makroekonomickú nerovnováhu
v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Hoci zadlženie je aj
naďalej vysoké, riziká týkajúce sa udržateľnosti zadlženosti
súkromného a verejného sektora a stability finančného sektora sa
zdajú byť obmedzené, aj keď si vyžadujú nepretržité monitorovanie.
Predovšetkým, ukazovatele finančnej stability sú aj naďalej priaznivé.
Napriek tomu vzhľadom na štrukturálnu povahu rizík v sektore je
dôležité pokračovať v súčasných postupoch obozretného
dohľadu a podstupovania rizík. Trh s nehnuteľnosťami
sa stabilizoval a riziká vyplývajúce z nadmernej expozície majetku sú
teda obmedzené. Súkromný dlh klesá; znižovanie pákového efektu podnikov sa
uskutočňuje náležitým spôsobom a tlaky úverového trhu sú
obmedzené.
(8)
Malta predložila
16. apríla 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014, ktorý bol
aktualizovaný 8. mája 2014, a 30. apríla 2014 predložila svoj
program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť
prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.
(9)
Cieľom rozpočtovej
stratégie načrtnutej v programe stability na rok 2014 je
napraviť nadmerný deficit udržateľným spôsobom do roka 2014
a postupne napredovať k strednodobému cieľu vyrovnanej
rozpočtovej pozície v štrukturálnom vyjadrení, ktorý je prísnejší ako
požiadavky Paktu stability a rastu. S dosiahnutím strednodobého
cieľa sa však v rámci programového obdobia neráta. V roku 2014
je plánovaná (prepočítaná) štrukturálna úprava len o málo nižšia než
odporúčané hodnoty. Po plánovanej náprave nadmerného deficitu sa
v roku 2015 plánuje malá odchýlka od úpravy smerom k strednodobému
cieľu. Plánované ročné napredovanie k dosiahnutiu strednodobého
cieľa je potom vo všeobecnosti v súlade s požadovanou hodnotou
minimálne 0,5 % HDP. V programe sa predpokladá, že štátny dlh – na
úrovni 73 % HDP v roku 2013 – nadobudne klesajúcu tendenciu, ktorá
bude v súlade s referenčnou hodnotou pre zníženie dlhu od roku
2014. Celkovo možno konštatovať, že ciele tohto programu sú vo
všeobecnosti v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu
a ktorý bol schválený nezávislým útvarom (národný kontrolný úrad), je na
roky 2014 a 2015 prijateľný, keďže odhady hospodárskeho rastu sú
len o niečo nižšie, ako odhady v jarnej prognóze Komisie na
uvedené roky. Existujú však riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov,
keďže zvýšenie štrukturálneho príjmu plánované počas programového
obdobia nie je plne podporené opatreniami a prekročenia výdavkov by
si mohli vyžadovať vyššie výdavky, než s akými sa počíta
v rozpočte. Podľa prognóz Komisie sa očakáva, že Malta
napraví svoj nadmerný deficit udržateľným spôsobom v roku 2014.
Z prognóz Komisie však zároveň vyplýva, že fiškálne úsilie
v období rokov 2013 – 2014 o 1,6 % HDP nedosiahne,
(prepočítanú) zmenu štrukturálneho salda,
a o 1,25 % HDP nedosiahne hodnotu požadovaných opatrení,
ktoré sa považovali za potrebné v čase odporúčania týkajúceho sa
postupu pri nadmernom deficite. Hoci sa v súvislosti s dodržaním
referenčnej hodnoty pre zníženie dlhu v roku 2014 neponecháva žiadna
voľnosť, pomyselná miska váh týkajúca sa rizík spojených so scenárom
pre dlh je naklonená k pozitívnemu výsledku. V roku 2015 existuje
riziko značného odklonu od požadovaného pokroku na ceste
k strednodobému cieľu. Rada na základe posúdenia programu a na
základe prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 zastáva
názor, že hoci plánovaný celkový deficit a verejný dlh Malty sú
v súlade s odporúčaniami postupu pri nadmernom deficite, na to,
aby sa štrukturálna úprava zosúladila s odporúčanou úpravou na rok
2014 a aby sa od roku 2015 zabezpečil náležitý postup k dosiahnutiu
strednodobého cieľa, je potrebné dodatočné úsilie.
(10)
Nezáväzná povaha fiškálneho
rámca Malty a krátkodobé fiškálne plánovanie nepodporujú zdravú fiškálnu
pozíciu. Prijatie právnych predpisov malo nadobudnúť platnosť koncom
roka 2013 a bolo zamerané na splnenie požiadaviek smernice 85/2011/EÚ o rozpočtových
rámcoch. pričom fiškálna dohoda bola odložená. Podľa programu
stability však maltská vláda nedávno schválila zákon o fiškálnej
zodpovednosti, ktorý bude predložený parlamentu na schválenie. Návrh zákona
predpokladá zavedenie pravidla vyrovnaného rozpočtu v štrukturálnom
vyjadrení, pravidlo pre dlh, trojročný priebežný rozpočtový rámec
a postupné zriaďovanie fiškálnej rady, ktorá by bola zodpovedná za
schválenie oficiálnych makroekonomických a fiškálnych prognóz štátu, ako
aj monitorovanie dodržiavania fiškálnych pravidiel ex ante a ex
post.
(11)
Maltské daňové správy sa
majú zlúčiť do jedného orgánu, ktorý by mal zefektívniť postupy
výberu daní a bojovať proti daňovým únikom. S cieľom
zlepšiť dodržiavanie daňových predpisov a podporiť
vymáhanie splatných súm boli revidované sankcie v právnych predpisoch
o DPH a úroky z nezaplatených daní. Zavedené boli aj rôzne
ďalšie opatrenia na konsolidáciu daňového systému Malty. Tieto
opatrenia sú cielené správnym smerom, ale ich vplyv ešte nie je zjavný.
(12)
Napriek tomu, že Malta stále
čelí výzvam týkajúcim sa udržateľnosti verejných financií, skromný
pokrok sa zaznamenal v súvislosti s reformami dôchodkového systému
a udržateľnosťou služieb zdravotnej starostlivosti. Hoci skupina
pre dôchodkové stratégie bola zriadená s cieľom posúdiť všetky
možnosti reformy dôchodkového systému, maltské orgány sa zaviazali, že nezvýšia
zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku a ponechajú ho tak, ako je
uvedený v dôchodkovej reforme z roku 2006. Zákonom stanovený vek
odchodu do dôchodku je preto naďalej neprepojený so strednou dĺžkou
života, čo predstavuje problém pre dlhodobú udržateľnosť
a primeranosť dôchodkov. Hoci Malta zamýšľa riešiť tieto
nedostatky prostredníctvom opatrení zameraných na trh práce a najmä
nedávno prijatej stratégie aktívneho starnutia obyvateľstva, je nepravdepodobné,
že sa tým tento problém vyrieši. Problém prehlbuje aj otázka udržateľnosti
systému zdravotnej starostlivosti vzhľadom na predpokladaný nárast
výdavkov súvisiacich s vekom. Nedávno bola prijatá navrhovaná stratégia
systémov národného zdravia, no nie je jasné, akým spôsobom dôjde k jej
realizácii a aké výhody prinesie z hľadiska nákladovej
účinnosti a udržateľnosti. Je potrebné posilniť verejnú
základnú starostlivosť.
(13)
Miera predčasného
ukončenia školskej dochádzky je na Malte veľmi vysoká, ale prijímajú
sa opatrenia na jej zníženie a zriaďuje sa komplexný monitorovací
systém. Získavanie základných zručností je však naďalej
nepostačujúce, čo prispieva k nízkej gramotnosti
a predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky. Očakáva sa,
že dôsledné vykonávanie nedávno prijatej stratégie národnej gramotnosti podporí
úsilie, ktoré je zamerané na riešenie týchto nedostatkov. To sa doplní
ďalšími opatreniami, od ktorých sa očakáva, že zvýšia význam odbornej
prípravy a vzdelávania pre trh práce. Medzi tieto opatrenia patrí reforma
učňovského rámca, vytvorenie stratégie celoživotného vzdelávania,
zavedenie praktickej výučby v rámci odborného vzdelávania
a prípravy a osobitný program financovaný prostredníctvom Európskeho
sociálneho fondu.
(14)
Malta v súčasnosti zavádza niekoľko
významných opatrení v snahe zvýšiť účasť žien na trhu
práce, predovšetkým prostredníctvom zabezpečovania bezplatných služieb
starostlivosti o dieťa pre
domácnosti, v ktorých sú rodičia zamestnaní alebo sa ďalej
vzdelávajú. Ich účinné vykonávanie bude mať zásadný význam. Orgány sú
takisto nápomocné pri zabezpečovaní školských družín a poskytujú
príležitosti poslať dieťa do školy pred začiatkom
vyučovania, aby bolo rodičovstvo lepšie zlučiteľné
s pracovným životom. Daňové stimuly majú takisto za cieľ
nabádať rodičov, aby posielali deti do zariadení starostlivosti
o deti, ktoré fungujú na základe predchádzajúcich režimov. Málo úsilia sa
však vynakladá v súvislosti s poskytovaním a presadzovaním
pružných foriem organizácie práce, ako je napríklad práca z domu alebo
flexibilná pracovná doba, ktoré by pomohli opätovne začleniť ženy na
trh práce.
(15)
S cieľom ďalej
zlepšiť medzinárodnú konkurencieschopnosť a predísť
potenciálnemu negatívnemu účinku nesúladu medzi vývojom v oblasti
miezd a produktivity, musí Malta odstrániť nedostatky
v infraštruktúre v sektore energie a dopravy, ktoré znižujú jej
potenciál, predovšetkým vzhľadom na zvýšené náklady na energiu. Elektrické
prepojovacie vedenie s Talianskom má byť dokončené tento rok,
čo zvýši bezpečnosť dodávok a môže prispieť
k diverzifikácii dodávok a využitiu externe vyrábanej
obnoviteľnej energie. Plánované napojenie na Európsku plynárenskú
sieť prispeje energetickému mixu Malty, vďaka čomu bude Malta
menej závislá od jedného hlavného zdroja energie, a tým zvýši svoju
atraktivitu pre podnikateľskú činnosť. Domáce obnoviteľné
zdroje energie, s výnimkou niektorých úspechov v oblasti
fotovoltickej energie, predstavujú naďalej nedostatočne využitý
potenciál.
(16)
Určité nedostatky verejnej
správy obmedzujú ďalší vývoj podnikateľského prostredia na Malte. Hoci
zlepšenia v oblasti vereného obstarávania pokračujú správnym smerom,
verejné obstarávanie je naďalej neúmerne zdĺhavé a jeho
výsledkom sú neefektívne verejné výdavky. K týmto opatreniam nie sú
stanovené ciele, čo sťažuje posudzovanie ich účinnosti. Nedostatok
alternatív k úverovému financovaniu vedie k nákladnému financovaniu
podnikov, čo vyvíja tlak na ich hospodársku činnosť. Zvýhodňovanie
dlhu právnických osôb môže viesť aj k nadmerne vysokému pákovému
efektu podnikov a nedostatočnej alokácii kapitálu. Preto treba
zvážiť ďalšie možnosti neúverového financovania. Nedostatky
v súdnom systéme zdôraznené v odporúčaniach pre jednotlivé
krajiny určených Malte, sa ešte stále neodstránili. Hoci sa očakáva,
že niekoľko návrhov na reformy, ktoré predložila Komisia pre reformu
justičného systému v novembri 2013, sa zrealizuje do konca roka 2014,
ešte stále nie je stanovený jasný časový rozvrh a prioritizácia
opatrení. Takisto sa ešte len ukáže, ako sa tieto opatrenia vysporiadajú
s nahromadenými nedoriešenými prípadmi, predovšetkým vzhľadom na
uvedené nedostatky.
(17)
Malta posilnila regulačný
dohľad, aby zaistila stabilitu finančného sektora. Úlohy maltskej
centrálnej banky boli rozšírené o makroprudenciálny dohľad. Osobitný
dôraz sa kladie na otázky finančnej stability, pričom spoločná
rada pre finančnú stabilitu je už zakotvená v legislatíve. Uspokojivé
opatrenia sa prijali na zlepšenie tvorby rezerv na úverové straty predovšetkým
prostredníctvom zavedenia revízie bankového pravidla č. 9.
(18)
V rámci európskeho semestra Komisia
vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty. Posúdila program
stability a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam
pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale
aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do odporúčaní
1 až 5.
(19)
Rada na základe tohto posúdenia
preskúmala program stability Malty a jej stanovisko[9] je
premietnuté najmä do odporúčania 1.
(20)
V kontexte európskeho semestra
Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na
základe tejto analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované
členským štátom, ktorých menou je euro. Malta by mala takisto zaistiť
úplné a včasné vykonanie týchto odporúčaní,
TÝMTO
ODPORÚČA, aby Malta prijala v priebehu obdobia rokov 2014 – 2015
opatrenia s cieľom:
1.           Napraviť
nadmerný deficit udržateľným spôsobom do roku 2014. V roku 2015
výrazne posilniť rozpočtovú stratégiu na zabezpečenie
požadovanej štrukturálnej úpravy vo výške 0,6 % HDP smerom
k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Následne každoročne
presadzovať štrukturálnu úpravu minimálne o 0,5 % HDP a za
dobrých hospodárskych podmienok aj viac, alebo v prípade potreby
zaručiť dodržiavanie pravidla pre dlh s cieľom udržať
klesajúcu tendenciu pomeru verejného dlhu. Dokončiť prijatie zákona
o fiškálnej zodpovednosti s cieľom zaviesť záväzný
viacročný fiškálny rámec na základe jasných pravidiel a zriadiť
nezávislú inštitúciu zodpovednú za monitorovanie fiškálnych pravidiel
a schváliť makroekonomické prognózy, z ktorých vychádza fiškálne
plánovanie. Naďalej zlepšovať dodržiavanie daňových predpisov
a bojovať proti daňovým únikom prostredníctvom
pokračujúceho zavádzania a hodnotenia doteraz prijatých opatrení
a zároveň prijímať dodatočné opatrenia, a to
predovšetkým prostredníctvom presadzovania toho, aby sa využívali elektronické
platobné prostriedky.
2.           Zintenzívniť
prebiehajúcu dôchodkovú reformu najmä prostredníctvom výrazného zrýchlenia
plánovaného zvýšenia zákonom stanoveného odchodu do dôchodku a jeho
súbežného prepojenia so zmenami strednej dĺžky života.
Zabezpečiť, aby komplexná reforma systému verejného zdravia zaistila
nákladovo účinné a udržateľné využívanie dostupných zdrojov, ako
napr. posilnenie základnej starostlivosti.
3.           Pokračovať
v politickom úsilí o riešenie otázky významu vzdelávania
a odbornej prípravy v súvislosti s trhom práce
a zlepšiť získavanie základných zručností prostredníctvom
zintenzívnenia úsilia o dlho očakávanú reformu učňovského
systému. Ďalej znižovať predčasné ukončovanie školskej
dochádzky, a to najmä prostredníctvom dokončenia a zavedenia
oznámenej stratégie národnej gramotnosti. Ďalej zlepšovať
účasť žien na trhu práce, najmä tých, ktoré si želajú opätovne
vstúpiť na trh práce, prostredníctvom presadzovania pružných foriem
organizácie práce.
4.           Diverzifikovať
energetický mix v hospodárstve aj prostredníctvom zvýšenia podielu energie
vyrobenej z obnoviteľných zdrojov.
5.           Naďalej sa usilovať
o zvýšenie účinnosti a skrátenie postupov verejného
obstarávania, podporovať alternatívne spôsoby úverového financovania
podnikov prostredníctvom zjednodušenia prístupu na kapitálové trhy
a rozvoja fondov rizikového kapitálu a zvyšovať
účinnosť súdneho systému prostredníctvom zaistenia včasného
a efektívneho zavedenia plánovanej súdnej reformy.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               COM(2014) 419 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129.
[4]               Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11.
[5]               C(2013) 8007 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               SWD(2014) 150 final.
[9]               Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: 2011/645/EÚ: Odporúčanie Rady z  15. februára 2011 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2009

text:
               1.10.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 255/13

         ODPORÚČANIE RADY
   z 15. februára 2011
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (ôsmy ERF) za rozpočtový rok 2009
   (2011/645/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – EHS podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1) a zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa stretli v Rade, o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa druhého finančného protokolu k štvrtému dohovoru AKT – ES (3), ďalej len „vnútorná dohoda“, ktorá ustanovila medzi iným ôsmy Európsky rozvojový fond (ôsmy ERF), a najmä na článok 33 ods. 3 tejto dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie zo 16. júna 1998 vzťahujúce sa na spoluprácu pri financovaní rozvoja podľa štvrtého dohovoru AKT – ES (4), a najmä na jeho články 66 až 74,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách ôsmeho ERF k 31. decembru 2008 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym a desiatym Európskym rozvojovým fondom (ERF) (5) za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami Komisie obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie ôsmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií ôsmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2009 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií ôsmeho ERF za rozpočtový rok 2009.

      V Bruseli 15. februára 2011

            Za Radu

            predseda

         MATOLCSY Gy.

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 108.

      (4)  Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 53.

      (5)  Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010, s. 243.