title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 2. decembra 2021 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nemecku v strednodobom horizonte (ESRB/2021/10) 2022/C 122/01

text:
               17.3.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 122/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 2. decembra 2021
      o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nemecku v strednodobom horizonte
      (ESRB/2021/10)
      (2022/C 122/01)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b) a d) a články 16 až 18,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho článok 18,
      keďže:

                  (1)

                  Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám alebo mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou môže posilniť negatívny vývoj.

                  (2)

                  Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Okrem toho môže mať spätná väzba medzi cenami nehnuteľností a úvermi potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

                  (3)

                  Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priame aj nepriame účinky na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností alebo so zníženým využívaním pákového efektu veriteľmi, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

                  (4)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 (3), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

                  (5)

                  Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5), alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík v súvislosti s novými úvermi na bývanie.

                  (6)

                  V roku 2019 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celom Európskom hospodárskom priestore (EHP) systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (6). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní piatim krajinám vrátane Nemecka (7).

                  (7)

                  V roku 2019 sa hlavné zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Nemecku týkali výrazného nadhodnotenia cien nehnuteľností v mestských oblastiach v spojení s rozšírenou a rýchlou dynamikou cien nehnuteľností a určitým náznakom uvoľnenia podmienok poskytovania úverov na bývanie, hoci v kontexte celkovej neistoty v dôsledku značného rozsahu chýbajúcich údajov.

                  (8)

                  ESRB uskutočnil nedávno v celom EHP ďalšie systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie. Z výsledkov tohto hodnotenia vyplýva, že po prijatí varovaní týkajúcich sa určitých krajín v septembri 2019 niektoré krajiny prijali ďalšie opatrenia na nápravu príslušných zraniteľných miest. Česká republika prijala právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov, Nemecko vytvorilo právny základ pre zber údajov o podmienkach poskytovania nových úverov na bývanie pre domácnosti, Francúzsko aktivovalo limity pre pomery dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), Island sprísnil limity pre pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) a Nórsko sprísnilo mieru vankúša na krytie systémového rizika. Vzhľadom na rast zraniteľných miest sa však opatrenia prijaté niektorými krajinami nepovažovali na základe hodnotenia ESRB za dostatočné.

                  (9)

                  Prepuknutie pandémie ochorenia COVID-19 v roku 2020 a súvisiaca kríza neviedli k cyklickému poklesu na trhoch s nehnuteľnosťami. Práve naopak, rast reálnych cien nehnuteľností a rast úverov sa po období postupného rastu a v prostredí nízkych úrokových sadzieb vo viacerých krajinách ďalej zrýchľovali, pričom do veľkej miery predbehli rast príjmov domácností. S cieľom zmierniť dosah pandémie a z nej vyplývajúcej hospodárskej neistoty sa vykonávajú rôzne opatrenia a politiky, ako sú moratóriá a verejné záruky. V tomto širokom politickom kontexte sa v minulosti naplánované makroprudenciálne opatrenia dočasne uvoľnili alebo sa v niektorých krajinách odložila ich aktivácia. V súčasnosti spozorované zlepšenie hospodárskej situácie umožňuje upraviť makroprudenciálnu politiku v krajinách, v ktorých narastali zraniteľné miesta súvisiace s nehnuteľnosťami na bývanie.

                  (10)

                  Pokiaľ ide o Nemecko, toto nedávne hodnotenie odhalilo, že napriek vytvoreniu právneho rámca pre nástroje zamerané na dlžníkov v roku 2017, ktorý pozostáva z obmedzeného súboru opatrení (horná hranica pre limit LTV a požiadavka na amortizáciu), žiadne z nich nebolo aktivované s cieľom riešiť kumuláciu zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte. ESRB berie na vedomie skutočnosť, že podľa súčasného právneho rámca neboli splnené požiadavky na aktiváciu existujúcich opatrení zameraných na dlžníkov.

                  (11)

                  Z hodnotenia ESRB takisto vyplýva, že nárast cien nehnuteľností sa rozšíril tak na mestské, ako aj vidiecke oblasti. V dôsledku toho existujúce odhady poukazujú na vysoké a rastúce nadhodnotenie cien nehnuteľností v Nemecku. Komplexnú analýzu zraniteľných miest v súčasnosti brzdí nedostatok podrobných údajov o podmienkach poskytovania úverov na bývanie, hoci sa prijali opatrenia na zber údajov od roku 2023 z dôvodu nadobudnutia účinnosti vnútroštátneho právneho predpisu o zbere údajov týkajúcich sa úverov na bývanie v roku 2021. Dostupné informácie za posledné obdobie poskytujú nesúrodé dôkazy o vývoji podmienok poskytovania úverov na bývanie. Zatiaľ čo z výsledkov prieskumu týkajúceho sa bankových úverov v eurozóne vyplýva, že podmienky poskytovania úverov na kúpu nehnuteľnosti na bývanie sa v priebehu roka 2020 ešte viac sprísnili, alternatívny zdroj údajov zo súkromného sektora naznačuje (8), že podiel žiadostí o úvery s vysokým pomerom LTV sa v roku 2020 ešte viac zvýšil. Ďalší alternatívny zdroj údajov zo súkromného sektora, ktorý majú nemecké orgány k dispozícii a ktorý obsahuje skutočné transakcie a predstavuje časť súhrnného trhu, potvrdzuje, že pomery LTV sa za posledné desaťročie mierne zvýšili. Okrem toho v súlade s uvedeným prieskumom týkajúcim sa bankových úverov v eurozóne sa pomer LTV v dôsledku aktuálnej krízy znížil. Z relevantných údajov takisto vyplýva, že pomery DSTI a splatnosti v rokoch 2010-2015 poklesli a v rokoch 2016-2020 sa opäť zvýšili. Na druhej strane pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) od roku 2009 stabilne rástol.

                  (12)

                  Okrem toho po uvoľnení miery proticyklického kapitálového vankúša v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 Nemecko ďalej nevyužívalo opatrenia založené na kapitáli na riešenie existujúcich zraniteľných miest vyplývajúcich zo sektora nehnuteľností na bývanie a na podporu finančnej stability.

                  (13)

                  Vzhľadom na tento nedávny vývoj, najmä vzhľadom na dôkazy o nadhodnotení cien nehnuteľností, ESRB dospel k záveru, že opatrenia zamerané na dlžníkov by sa mali aktivovať s cieľom zamerať sa na zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie v Nemecku v strednodobom horizonte. Nemecké orgány by preto mali urýchlene aktivovať právne záväzný alebo, ak to nemecké právo neumožňuje, právne nezáväzný limit pre pomer LTV, aby sa zabezpečili spoľahlivé štandardy poskytovania úverov na ochranu pred nadhodnotením cien nehnuteľností. Opatrenia založené na kapitáli, ako je napríklad aktivácia proticyklického kapitálového vankúša alebo vankúša na krytie sektorového systémového rizika, by dopĺňali opatrenie týkajúce sa pomeru LTV a zároveň by sa zvýšila odolnosť bankového sektora v Nemecku voči zraniteľným miestam súvisiacim s nehnuteľnosťami na bývanie, ktoré sa už mohli nahromadiť, vzhľadom na prevládajúce nadhodnotenie cien nehnuteľností a neistotu, pokiaľ ide o podmienky hypotekárnych úverov poskytnutých v posledných rokoch. Okrem toho vhodná kombinácia s právne záväznými alebo, ak to nemecké právo neumožňuje, právne nezáväznými nástrojmi súvisiacimi s príjmom, by mohla zvýšiť účinnosť limitu pre pomer LTV pri riešení prípadných zraniteľných miest týkajúcich sa financovania nehnuteľností na bývanie. Nemecký právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov by sa preto mal doplniť nástrojmi založenými na príjmoch a zodpovedajúcim spôsobom by sa mal upraviť tak, aby umožňoval včasnejšiu aktiváciu opatrení zameraných na dlžníkov, čím by sa zabránilo vytváraniu zraniteľných miest,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      ODDIEL 1

         ODPORÚČANIA

         Odporúčanie A – Limit pre pomer LTV

      Odporúča sa, aby príslušné orgány stanovili právne záväzný limit, ktorý by sa uplatňoval na pomer LTV, s cieľom zmierniť zraniteľné miesta v sektore nehnuteľností na bývanie v Nemecku, ktoré predstavujú zdroj rizika pre finančnú stabilitu, pričom môžu mať závažné negatívne dôsledky pre reálnu ekonomiku. Ak to nemecké právo neumožňuje, odporúča sa, aby príslušné orgány aktivovali právne nezáväzný limit, ktorý by sa uplatňoval na pomer LTV, s cieľom splniť stanovené ciele.

         Odporúčanie B – Aktivácia opatrení založených na kapitáli

      Odporúča sa, aby príslušné orgány aktivovali vhodné opatrenia založené na kapitáli s cieľom zabezpečiť odolnosť úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Nemecku, a doplniť limit, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, ako sa uvádza v odporúčaní A, a tak zmierniť zraniteľné miesta v sektore nehnuteľností na bývanie v Nemecku, ktoré predstavujú zdroj rizika pre finančnú stabilitu.

         Odporúčanie C – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov, pokiaľ ide o sektor nehnuteľností na bývanie

      Odporúča sa, aby príslušné orgány zabezpečili, aby platné právne predpisy upravujúce opatrenia zamerané na dlžníkov obsahovali aspoň tieto právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov:

                  a)

                  limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DTI a limity, ktoré sa uplatňujú na pomer DSTI;

                  b)

                  limity, ktoré sa uplatňujú na pomer LTV;

                  c)

                  limity, ktoré sa uplatňujú na splatnosť a

                  d)

                  požiadavky na amortizáciu.

         Odporúčanie D – Monitorovanie zraniteľných miest a aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom

                  1.

                  Odporúča sa, aby príslušné orgány dôkladne monitorovali zraniteľné miesta spojené so zadlženosťou domácností, nadhodnotením cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov v strednodobom horizonte.

                  2.

                  V závislosti od výsledkov monitorovania vykonaného podľa odporúčania D bodu 1 a s cieľom zabrániť nadmernej akumulácii úverového rizika sa odporúča, aby príslušné orgány aktivovali právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov súvisiace s príjmom, ako sú limity pre pomer DTI alebo pre pomer DSTI. Ak to nemecké právo neumožňuje, odporúča sa, aby príslušné orgány aktivovali právne nezáväzné opatrenia zamerané na dlžníkov súvisiace s príjmom s cieľom splniť stanovené ciele.

            ODDIEL 2

         IMPLEMENTÁCIA

      1.   Vymedzenie pojmov

                  1.

                  Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                              a)

                              „príslušnými orgánmi“ sa rozumejú orgány poverené zmenou právneho rámca opatrení zameraných na dlžníkov, aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov, monitorovaním systémových rizík alebo aktiváciou opatrení založených na kapitáli v Nemecku;

                              b)

                              „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

                              c)

                              „opatreniami založenými na kapitáli“ sa rozumejú požiadavky na vlastné zdroje uložené úverovej inštitúcii s cieľom predchádzať systémovému riziku v zmysle článku 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 alebo ho zmierňovať, a to aj podľa článkov 124, 164 alebo 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo hlavy VII kapitoly 4 smernice (EÚ) 2013/36, ako je napríklad proticyklický kapitálový vankúš alebo vankúš na krytie sektorového systémového rizika;

                              d)

                              „úverovou inštitúciou“ sa rozumie úverová inštitúcia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

                              e)

                              „opatreniami založenými na dlžníkoch“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov, vrátane limitov pre pomer LTV, pomer DTI, pomer DSTI, splatnosť a požiadaviek na amortizáciu;

                              f)

                              „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

                              g)

                              „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

                              h)

                              „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia;

                              i)

                              „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru;

                              j)

                              „požiadavkami na amortizáciu“ sa rozumejú opatrenia súvisiace s harmonogramom splácania úveru.

            2.   Kritériá implementácie

                  1.

                  Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:

                              a)

                              mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A, B, C a D;

                              b)

                              pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov alebo opatrení založených na kapitáli podľa odporúčania A, B a D by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Nemecka v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

                              c)

                              v prílohe sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie tohto odporúčania.

                  2.

                  Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:

                              a)

                              informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

                              b)

                              hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, splatností a profilu amortizácie, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (9), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

                              c)

                              podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

            3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

      V súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 sú adresáti povinní oznámiť Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB činnosti vykonané v reakcii na toto odporúčanie alebo náležite odôvodniť prípadné nekonanie. Adresáti sa vyzývajú, aby takéto oznámenie uskutočnili v súlade s týmito lehotami:

                  1.

                     Odporúčanie A

                  Adresáti odporúčania A sa vyzývajú, aby do 30. júna 2023 a do 30. júna 2025 predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB správu o všetkých opatreniach prijatých v súvislosti so zavedením limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, s cieľom zmierniť zraniteľné miesta v sektore nehnuteľností na bývanie v Nemecku, ktoré predstavujú zdroj rizika pre finančnú stabilitu. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

                  2.

                     Odporúčanie B

                  Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 30. júna 2023 a do 30. júna 2025 predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB správu o opatreniach prijatých v súvislosti s implementáciou opatrení založených na kapitáli. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

                  3.

                     Odporúčanie C

                  Adresáti odporúčania C sa vyzývajú, aby do 30. júna 2025 predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB záverečnú správu o implementácii odporúčania C vrátane vyhlásenia, v ktorom sa uvedie, ktorý orgán alebo orgány sú zodpovedné za rozhodnutie aktivovať a implementovať opatrenia zamerané na dlžníkov stanovené v uvedenom odporúčaní. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

                  4.

                     Odporúčanie D

                  Adresáti odporúčania D sa vyzývajú, aby do 30. júna 2023 a do 30. júna 2025 predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB správu o monitorovaní zraniteľných miest spojených so zadlženosťou domácností, nadhodnocovaním cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov v strednodobom horizonte a o opatreniach prijatých na riešenie týchto zraniteľných miest. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie zistených zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

            4.   Monitorovanie a hodnotenie

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

                              b)

                              overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch.

                  2.

                  Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 2. decembra 2021

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene Generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (6)  Pozri „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRB, september 2019, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

         (7)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2019/11 z 27. júna 2019 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Nemecku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 366, 30.10.2019, s. 45).

         (8)  Informácie poskytnuté platformou na sprostredkovanie úverov, ktoré však nemusia byť plne reprezentatívne pre nemecký trh s hypotekárnymi úvermi.

         (9)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 1).

         PRÍLOHA
         ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANÍM

            Odporúčanie A – Limit pre pomer LTV

         Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňujú tieto kritériá.

                     1.

                     Pri aktivácii limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV), by sa adresáti mali snažiť zabrániť významnému alebo rastúcemu podielu nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, ktorý by mohol mať za následok úverové straty v prípade zlyhania týchto úverov v kombinácii so znížením cien nehnuteľností v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok, zvýšením nákladov na splácanie ich dlhu alebo nepriaznivým vývojom na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

                     2.

                     Adresáti by mali použiť jedno alebo viacero opatrení zameraných na dlžníkov s cieľom zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení a minimalizovať potenciál pre ich obchádzanie alebo neželané dôsledky, ktoré by mohli znížiť ich účinnosť a prípadne vytvoriť riziká v iných oblastiach, a to najmä zabezpečením toho, aby sa opatrenia uplatňovali na úvery poskytované všetkými typmi veriteľov fyzickým osobám ako dlžníkom a – v miere, ktorá sa považuje za potrebnú – všetkým ostatným typom dlžníkov.

                     3.

                     Pred aktiváciou limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Nemecka v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie týchto opatrení.

                     4.

                     Po aktivácii opatrenia, ktoré sa uplatňuje na pomer LTV, môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Nemecku potrebné jeho ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných opatrení zameraných na dlžníkov. To bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení, od počiatočnej kalibrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.

                     5.

                     Pri aktivácii alebo kalibrácii limitu, ktorý sa uplatňuje na pomer LTV, by adresáti mali zohľadňovať všetky úvery, ktoré majú v konečnom dôsledku splácať domácnosti z ich príjmov, bez ohľadu na formu úverov.

            Odporúčanie B – Aktivácia opatrení založených na kapitáli

         Pre súlad s odporúčaním B sa uplatňujú tieto kritériá.

                     1.

                     Pri aktivácii opatrení založených na kapitáli by sa mali adresáti snažiť o zabezpečenie odolnosti úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Nemecku, vzhľadom na potenciálne naplnenie systémového rizika súvisiaceho s nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k priamym a nepriamym úverovým stratám vyplývajúcim z hypotekárnych úverov alebo vyplývajúcim z poklesu spotreby domácností s úvermi na bývanie.

                     2.

                     Pred aktiváciou opatrení založených na kapitáli by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Nemecka v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom určiť, či by takáto aktivácia bola primeraná.

                     3.

                     Po aktivácii opatrení založených na kapitáli môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Nemecku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení založených na kapitáli, od pôvodnej kalibrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.

            Odporúčanie C – Právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov, pokiaľ ide o sektor nehnuteľností na bývanie

         Pre súlad s odporúčaním C sa uplatňujú tieto kritériá.

                     1.

                     Nemecký právny rámec pre opatrenia zamerané na dlžníkov by mal zabezpečiť, aby:

                                 a)

                                 limity, ktoré sa uplatňujú na pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI) a na pomer dlhovej služby k výške príjmu (DSTI), ako aj limity splatnosti, sa uplatňovali na úvery poskytnuté všetkým typom dlžníkov a všetkými typmi veriteľov, aby sa zabránilo obchádzaniu limitov, pričom tieto limity by sa mali uplatňovať predovšetkým na fyzické osoby ako dlžníkov, ale aj na všetky ostatné typy dlžníkov, ak finančné štruktúry predpokladajú takéto rozšírenie s cieľom zabrániť obchádzaniu limitov;

                                 b)

                                 nemecké vnútroštátne orgány poverené aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov boli schopné aktivovať právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov účinným a preventívnym spôsobom, a aby im bola poskytnutá nevyhnutná flexibilita na navrhovanie týchto opatrení na základe zistených zraniteľných miest.

                     2.

                     Zmeny nemeckých právnych predpisov upravujúcich opatrenia zamerané na dlžníkov by mali nadobudnúť účinnosť najneskôr 1. júna 2024.

            Odporúčanie D – Monitorovanie zraniteľných miest a aktivácia opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom

         Pre súlad s odporúčaním D bodom 1 sa uplatňujú nasledujúce kritériá.
         Pri monitorovaní zraniteľných miest súvisiacich so zadlženosťou domácností, nadhodnocovaním cien nehnuteľností a podmienkami poskytovania nových hypotekárnych úverov v strednodobom horizonte by adresáti mali monitorovať podiel dlžníkov, ktorí si berú nové hypotekárne úvery, v prípade ktorých existuje riziko, že nebudú schopní pravidelne splácať svoj dlh bez výrazného zníženia svojej spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok, zvýšenia nákladov na splácanie dlhu alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.
         Pre súlad s odporúčaním D bodom 2 sa uplatňujú nasledujúce kritériá.

                     1.

                     Pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom by sa adresáti mali snažiť zabrániť významnému alebo rastúcemu podielu dlžníkov, ktorí si berú nové hypotekárne úvery, v prípade ktorých existuje riziko, že nebudú schopní pravidelne splácať svoj dlh bez výrazného zníženia svojej spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok, zvýšenia nákladov na splácanie ich dlhu alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

                     2.

                     Adresáti by mali použiť jedno alebo viacero opatrení zameraných na dlžníkov s cieľom zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení a minimalizovať potenciál pre ich obchádzanie alebo neželané dôsledky, ktoré by mohli znížiť ich účinnosť a prípadne vytvoriť riziká v iných oblastiach, a to najmä zabezpečením toho, aby sa opatrenia uplatňovali na úvery poskytované všetkými typmi veriteľov fyzickým osobám ako dlžníkom a – v miere, ktorá sa považuje za potrebnú – všetkým ostatným typom dlžníkov.

                     3.

                     Pred aktiváciou opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Nemecka v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie týchto opatrení.

                     4.

                     Po aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Nemecku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných opatrení zameraných na dlžníkov; to bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení, od počiatočnej kalibrácie uvedených aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.

                     5.

                     Pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov súvisiacich s príjmom by adresáti mali zohľadňovať všetky úvery, ktoré majú v konečnom dôsledku splácať domácnosti z ich príjmov, bez ohľadu na formu úverov.


title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 2. decembra 2021 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte (ESRB/2021/11) 2022/C 122/02

text:
               17.3.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 122/9

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 2. decembra 2021
      o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte
      (ESRB/2021/11)
      (2022/C 122/02)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b) a d) a články 16 až 18,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho článok 18,
      keďže:

                  (1)

                  Sektor nehnuteľností zohráva v hospodárstve dôležitú úlohu a jeho vývoj môže podstatne ovplyvniť finančný systém. Predchádzajúce finančné krízy ukázali, že neudržateľný vývoj na trhoch s nehnuteľnosťami môže mať vážny vplyv na stabilitu finančného systému a na hospodárstvo ako celok, čo môže tiež viesť k negatívnym cezhraničným účinkom. Nepriaznivý vývoj na trhu s nehnuteľnosťami v niektorých členských štátoch viedol v minulosti k rozsiahlym úverovým stratám alebo mal negatívny vplyv na reálnu ekonomiku. Takéto účinky odrážajú úzke prepojenie medzi sektorom nehnuteľností, poskytovateľmi financovania a inými hospodárskymi sektormi. Okrem toho, silná spätná väzba medzi finančným systémom a reálnou ekonomikou posilňuje negatívny vývoj.

                  (2)

                  Tieto prepojenia sú dôležité, pretože znamenajú, že riziká, ktoré vzniknú v sektore nehnuteľností, môžu mať systémový vplyv, ktorý je svojou povahou procyklický. Zraniteľné miesta finančného systému majú tendenciu sa akumulovať počas fázy rastu v rámci cyklu nehnuteľností. Pociťované nižšie riziká a jednoduchší prístup k financovaniu môžu prispieť k rýchlemu rozšíreniu úverov a investícií spolu so zvýšeným dopytom po nehnuteľnostiach, v dôsledku čoho sa zvyšuje tlak na rast cien nehnuteľností. Keďže z toho vyplývajúce vyššie hodnoty zábezpeky naďalej podporujú dopyt po úveroch a ich poskytovaní, môže mať táto dynamika vlastného posilňovania potenciálne systémové dôsledky. Naopak, prísnejšie úverové podmienky, vyššie averzie k riziku a tlak na pokles cien nehnuteľností počas fázy poklesu môžu mať negatívny vplyv na odolnosť dlžníkov a veriteľov, čím dôjde k oslabeniu hospodárskych podmienok.

                  (3)

                  Zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie môžu byť zdrojom systémového rizika a môžu mať priame aj nepriame účinky na finančnú stabilitu. Priamymi účinkami sú úverové straty z portfólií hypotekárnych úverov v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok a súčasného negatívneho vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie. Nepriame účinky by mohli súvisieť s úpravami v spotrebe domácností, čo by malo ďalšie dôsledky pre reálnu ekonomiku a finančnú stabilitu.

                  (4)

                  Ako sa uvádza v odôvodnení 4 odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 (3), konečným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispieť k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním odolnosti finančného systému a obmedzovaním nárastu systémových rizík, a tým zabezpečiť, že finančný sektor bude v udržateľnej miere prispievať k hospodárskemu rastu.

                  (5)

                  Na tento účel môžu makroprudenciálne orgány v závislosti od posúdenia rizík použiť jedno alebo viacero makroprudenciálnych opatrení založených na kapitáli stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4) a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5), alebo makroprudenciálne opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré sú založené výlučne na vnútroštátnom práve. Zatiaľ čo opatrenia založené na kapitáli sú v prvom rade zamerané na zvýšenie odolnosti finančného systému, opatrenia zamerané na dlžníkov môžu byť osobitne vhodné na zabránenie ďalšiemu nárastu systémových rizík.

                  (6)

                  V roku 2016 Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) uskutočnil v celej Únii hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie (6). Toto hodnotenie umožnilo ESRB identifikovať viaceré zraniteľné miesta vo viacerých krajinách v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, čo viedlo k vydaniu varovaní ôsmim krajinám vrátane Rakúska (7).

                  (7)

                  V roku 2016 sa hlavné zraniteľné miesta identifikované na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie v Rakúsku týkali výrazného rastu cien nehnuteľností na bývanie a hypotekárnych úverov, ako aj rizika ďalšieho uvoľnenia podmienok poskytovania úverov.

                  (8)

                  Rakúske vnútroštátne orgány používajú od roku 2018 komunikačné nástroje na zabezpečenie obozretných podmienok poskytovania úverov, ktoré sú podporované posilnenými činnosťami makroprudenciálneho dohľadu. ESRB vo svojej správe o podniknutých krokoch v krajinách, ktoré v roku 2016 prijali varovania o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v strednodobom horizonte (8), uznal, že opatreniami, ktoré zaviedli rakúske vnútroštátne orgány, sa môžu účinne riešiť najčastejšie vznikajúce zraniteľné miesta. ESRB však takisto uviedol, že rakúskym vnútroštátnym orgánom bola zverená v roku 2017 právomoc zaviesť právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré by sa mohli uplatňovať, ak by sa zrýchlil vznik zraniteľných miest.

                  (9)

                  ESRB uskutočnil nedávno v celom Európskom hospodárskom priestore systematické a výhľadové hodnotenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie. V tejto súvislosti ESRB identifikoval určité zraniteľné miesta v strednodobom horizonte ako zdroje systémového rizika pre finančnú stabilitu, ktoré neboli dostatočne vyriešené.

                  (10)

                  Prepuknutie pandémie ochorenia COVID-19 v roku 2020 a súvisiaca kríza neviedli k cyklickému poklesu na trhoch s nehnuteľnosťami. Práve naopak, rast reálnych cien nehnuteľností a rast úverov sa po období postupného rastu a v prostredí nízkych úrokových sadzieb vo viacerých krajinách ďalej zrýchľovali, pričom do veľkej miery predbehli rast príjmov domácností. S cieľom zmierniť dosah pandémie a z nej vyplývajúcej hospodárskej neistoty sa vykonávajú rôzne opatrenia a politiky, ako sú moratóriá a verejné záruky. V tomto širokom politickom kontexte sa v minulosti naplánované makroprudenciálne opatrenia dočasne uvoľnili alebo sa v niektorých krajinách odložila ich aktivácia. V súčasnosti spozorované zlepšenie hospodárskej situácie umožňuje upraviť makroprudenciálnu politiku v krajinách, v ktorých narastali zraniteľné miesta súvisiace s nehnuteľnosťami na bývanie.

                  (11)

                  Pokiaľ ide o Rakúsko, z tohto nedávneho hodnotenia vyplynulo, že po období mierneho rastu sa rast reálnych cien nehnuteľností zrýchlil, pričom predbehol rast reálneho disponibilného príjmu. Okrem toho sa objem úverov poskytnutých domácnostiam neustále zvyšuje. Z hodnotenia ESRB takisto vyplýva, že od septembra 2019 sa rast reálnych cien nehnuteľností v prvom štvrťroku 2021 zrýchlil, pričom v rovnakom období predbehol rast reálneho disponibilného príjmu. V súlade s týmto vývojom sa podľa odhadov Oesterreichische Nationalbank v prvom štvrťroku 2021 naďalej zvyšovalo nadhodnotenie cien nehnuteľností. Reálny rast úverov poskytnutých domácnostiam na kúpu nehnuteľností na bývanie od roku 2019 neustále rastie. V oznámení rakúskeho orgánu pre stabilitu finančného trhu z júna 2021 (9) sa uvádza, že podmienky poskytovania hypotekárnych úverov z hľadiska pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV) a pomeru dlhovej služby k výške príjmu (DSTI) v poslednom čase oproti päťročnému priemeru naďalej rástli a že podiel úverov so zvýšenými hodnotami týchto pomerov bol značný.

                  (12)

                  Súčasný súbor opatrení sa považuje len za čiastočne vhodný a čiastočne dostatočný na riešenie rastu zraniteľných miest. Rakúsko okrem toho nevyužíva opatrenia založené na kapitáli na riešenie existujúcich zraniteľných miest a na posilnenie finančnej stability. Zraniteľné miesta identifikované v sektore nehnuteľností na bývanie v Rakúsku sa navyše v plnom rozsahu neodrazili v rizikových váhach pre hypotekárne úvery, ktoré používajú úverové inštitúcie, ktoré na výpočet kapitálových požiadaviek uplatňujú prístup založený na internom ratingu (IRB).

                  (13)

                  Vzhľadom na tento nedávny vývoj dospel ESRB k záveru, že aktiváciou právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov by sa zvýšila účinnosť opatrení, ktoré sú už zavedené, na riadne riešenie zraniteľných miest sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte. Vždy, keď sa takéto záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov posúdia ako nedostatočne účinné na riešenie zraniteľných miest v strednodobom horizonte, mala by sa zvážiť implementácia opatrení založených na kapitáli, ako sú nástroje zamerané na zvýšenie rizikových váh IRB pre expozície súvisiace s nehnuteľnosťami na bývanie, vankúš na krytie sektorového systémového rizika alebo proticyklický kapitálový vankúš Tieto opatrenia by zvýšili odolnosť bankového sektora v Rakúsku voči rizikám, ktoré by sa mohli nahromadiť, ako je pretrvávajúce nadhodnotenie cien nehnuteľností a do určitej miery uvoľnené podmienky poskytovania hypotekárnych úverov v posledných rokoch,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      ODDIEL 1

         ODPORÚČANIA

         Odporúčanie A – Aktivácia právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov

      Odporúča sa, aby príslušné orgány aktivovali právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov s cieľom zmierniť zraniteľné miesta sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku, ktoré predstavujú zdroj rizika pre finančnú stabilitu.

         Odporúčanie B – Aktivácia alebo sprísnenie opatrení založených na kapitáli

      Odporúča sa, aby príslušné orgány aktivovali alebo sprísnili opatrenia založené na kapitáli s cieľom zabezpečiť odolnosť úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Rakúsku, a doplniť opatrenia zamerané na dlžníkov pri zmierňovaní zraniteľných miest sektora obytných nehnuteľností v Rakúsku, ktoré predstavujú zdroj rizika pre finančnú stabilitu, a to vždy, keď by sa takéto záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov posúdili ako nedostatočne účinné na riešenie zraniteľných miest v strednodobom horizonte.
      ODDIEL 2

         IMPLEMENTÁCIA

      1.   Vymedzenie pojmov

                  1.

                  Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                              a)

                              „príslušnými orgánmi“ sa rozumejú orgány poverené aktiváciou právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov alebo opatrení založených na kapitáli v Rakúsku;

                              b)

                              „opatreniami založenými na dlžníkoch“ sa rozumejú makroprudenciálne opatrenia, ktoré sú zamerané na dlžníkov, vrátane limitov pre pomer LTV, pomer výšky dlhu k výške príjmu (DTI), pomer DSTI, splatnosť a požiadaviek na amortizáciu;

                              c)

                              „pomerom výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti“ (pomerom LTV) sa rozumie objem všetkých úverov alebo úverových tranží v čase vzniku úveru, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku úveru;

                              d)

                              „pomerom výšky dlhu k výške príjmu“ (pomerom DTI) sa rozumie celkový dlh dlžníka v čase vzniku úveru v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

                              e)

                              „pomerom dlhovej služby k výške príjmu“ (pomerom DSTI) sa rozumie celková ročná dlhová služba v pomere k celkovému ročnému disponibilnému príjmu dlžníka v čase vzniku úveru;

                              f)

                              „dlhovou službou“ sa rozumie spoločná splátka úrokov a istiny v rámci celkového dlhu dlžníka počas daného obdobia;

                              g)

                              „splatnosťou“ sa rozumie dĺžka trvania zmluvy o úvere na nehnuteľnosť na bývanie vyjadrená v rokoch v čase vzniku úveru;

                              h)

                              „požiadavkami na amortizáciu“ sa rozumejú opatrenia súvisiace s harmonogramom splácania úveru;

                              i)

                              „opatreniami založenými na kapitáli“ sa rozumejú požiadavky na vlastné zdroje uložené úverovej inštitúcii s cieľom predchádzať systémovému riziku v zmysle článku 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 alebo ho zmierňovať, a to aj podľa článkov 124, 164 alebo 458 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo hlavy VII kapitoly 4 smernice (EÚ) 2013/36, ako je napríklad proticyklický kapitálový vankúš alebo vankúš na krytie sektorového systémového rizika;

                              j)

                              „úverovou inštitúciou“ sa rozumie úverová inštitúcia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

            2.   Kritériá implementácie

                  1.

                  Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:

                              a)

                              mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah odporúčaní A a B;

                              b)

                              pri aktivácii právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov alebo opatrení založených na kapitáli by ich kalibrácia a zavádzanie mali zohľadňovať postavenie Rakúska v hospodárskom a finančnom cykle a potenciálne dôsledky, pokiaľ ide o súvisiace náklady a prínosy;

                              c)

                              v prílohe sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie tohto odporúčania.

                  2.

                  Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB predkladali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:

                              a)

                              informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

                              b)

                              hodnotenie zraniteľných miest týkajúcich sa zadlženosti domácností a podmienok poskytovania nových hypotekárnych úverov, vrátane rozdelenia nových hypotekárnych úverov podľa pomerov LTV, DTI a DSTI, splatností a profilu amortizácie, pričom príslušné pomery sa vypočítajú v súlade s prílohou IV k odporúčaniu Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (10), ako aj hodnotenie fungovania prijatých opatrení so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

                              c)

                              podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

            3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

      V súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 sú adresáti povinní oznámiť Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB činnosti vykonané v reakcii na toto odporúčanie alebo náležite odôvodniť prípadné nekonanie. Od adresátov sa vyžaduje, aby takéto oznámenie uskutočnili v súlade s týmito lehotami:

                  1.

                     Odporúčanie A

                              a)

                              Adresáti odporúčania A sa vyzývajú, aby do 30. júna 2023 a do 30. júna 2025 predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB správu o opatreniach prijatých v súvislosti s aktiváciou právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie identifikovaných zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

                  2.

                     Odporúčanie B

                  Adresáti odporúčania B sa vyzývajú, aby do 30. júna 2023 a do 30. júna 2025 predložili Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a ESRB správu o opatreniach prijatých v súvislosti s vykonávaním opatrení založených na kapitáli. Ak existuje viac ako jeden orgán zodpovedný za prijatie opatrení na riešenie identifikovaných zraniteľných miest, mala by sa predložiť jedna spoločná správa.

            4.   Monitorovanie a hodnotenie

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

                              b)

                              overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch.

                  2.

                  Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 2. decembra 2021

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene Generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1).

         (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

         (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         (6)  Pozri „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRB, november 2016, dostupné na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

         (7)  Varovanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/05 z 22. septembra 2016 o zraniteľných miestach sektora nehnuteľností na bývanie v Rakúsku v strednodobom horizonte (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 43).

         (8)  Pozri dokument „Follow-up report on countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector“, ESRB, september 2019, dostupný na webovom sídle ESRB www.esrb.europa.eu.

         (9)  Tlačová správa z 28. zasadnutia rakúskeho orgánu pre stabilitu finančného trhu dostupná na jeho webovom sídle na https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

         (10)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 1).

         PRÍLOHA
         ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANÍM

            Odporúčanie A – Aktivácia právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov

         Pre súlad s odporúčaním A sa uplatňujú nasledujúce kritériá.

                     1.

                     Pri aktivácii opatrení zameraných na dlžníkov by sa adresáti mali snažiť zabrániť významnému alebo rastúcemu podielu:

                                 a)

                                 nových hypotekárnych úverov zabezpečených nehnuteľnosťami na bývanie, ktorý by mohol spôsobiť úverové straty v prípade ich nesplácania v kombinácii so znížením cien nehnuteľností;

                                 b)

                                 dlžníkov, ktorí si berú nové hypotekárne úvery, v prípade ktorých existuje významné riziko, že nebudú schopní pravidelne splácať svoj dlh bez výrazného zníženia svojej spotreby v dôsledku nepriaznivých hospodárskych alebo finančných podmienok, zvýšenia nákladov na splácanie ich dlhu alebo nepriaznivého vývoja na trhu s nehnuteľnosťami na bývanie.

                     2.

                     Adresáti by mali použiť jedno alebo viacero právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov s cieľom zabezpečiť účinnosť zavedených opatrení a minimalizovať potenciál pre ich obchádzanie alebo neželané dôsledky, ktoré by mohli znížiť ich účinnosť a prípadne vytvoriť riziká v iných oblastiach, a to najmä zabezpečením toho, aby sa právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov uplatňovali na úvery všetkým typom dlžníkov poskytované všetkými typmi veriteľov.

                     3.

                     Pred aktiváciou právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Rakúska v hospodárskom a finančnom cykle s cieľom stanoviť primeranú kalibráciu a zavádzanie týchto opatrení.

                     4.

                     Pred aktiváciou právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov a s cieľom určiť vhodnú kalibráciu a postupné zavádzanie takýchto opatrení by adresáti mali zohľadniť výber a kalibráciu v súčasnosti platných opatrení zameraných na dlžníkov, čím sa zabezpečí vyššia účinnosť pri zmierňovaní zraniteľných miest identifikovaných v Rakúsku.

                     5.

                     Po aktivácii právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov môže byť na účely riešenia zraniteľných miest identifikovaných v Rakúsku potrebné ich ďalšie sprísnenie alebo aktivácia dodatočných makroprudenciálnych opatrení. To bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení zameraných na dlžníkov, od počiatočnej kalibrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.

                     6.

                     Pri aktivácii alebo kalibrácii právne záväzných opatrení zameraných na dlžníkov by mali adresáti zohľadňovať všetky úvery, ktoré majú domácnosti splácať z ich príjmov, bez ohľadu na formu úverov, t. j. úvery pre bytové podniky by sa mali považovať za dlh domácností.

            Odporúčanie B – Aktivácia alebo sprísnenie opatrení založených na kapitáli

         Pre súlad s odporúčaním B sa uplatňujú nasledujúce kritériá.

                     1.

                     Pri aktivácii dodatočných alebo sprísnení existujúcich opatrení založených na kapitáli by sa mali adresáti snažiť o zabezpečenie odolnosti úverových inštitúcií, ktorým bolo udelené povolenie v Rakúsku, vzhľadom na potenciálne naplnenie systémového rizika súvisiaceho s nehnuteľnosťami na bývanie, čo by mohlo viesť k priamym a nepriamym úverovým stratám vyplývajúcim z hypotekárnych úverov alebo vyplývajúcim z poklesu spotreby domácností s úvermi na bývanie.

                     2.

                     Pred aktiváciou dodatočných alebo sprísnením existujúcich opatrení založených na kapitáli by sa malo uskutočniť hodnotenie postavenia Rakúska v hospodárskom a finančnom cykle a posúdiť, či sú právne záväzné opatrenia zamerané na dlžníkov, ktoré boli aktivované v súlade s odporúčaním A, dostatočné na riešenie zraniteľných miest v strednodobom horizonte s cieľom určiť, či by bolo vhodné aktivovať alebo sprísniť opatrenia založené na kapitáli.

                     3.

                     Po aktivácii dodatočných opatrení založených na kapitáli alebo sprísnení existujúcich opatrení môže byť potrebné ešte viac sprísniť opatrenia alebo aktivovať dodatočné makroprudenciálne opatrenia na riešenie zraniteľných miest identifikovaných v Rakúsku. To bude závisieť od výberu aktivovaných opatrení založených na kapitáli, od pôvodnej kalibrácie týchto aktivovaných opatrení a od výsledkov posúdenia zraniteľných miest.


title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 2. decembra 2021 o reforme fondov peňažného trhu (ESRB/2021/9) 2022/C 129/01

text:
               22.3.2022

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 129/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
      z 2. decembra 2021
      o reforme fondov peňažného trhu
      (ESRB/2021/9)
      (2022/C 129/01)
      GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b) a d) a články 16 a 18,
      so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB/2011/1) (2), a najmä na jeho článok 18,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1131 zo 14. júna 2017 o fondoch peňažného trhu (3),
      keďže:

                  (1)

                  Nepokojná situácia na finančnom trhu na začiatku pandémie koronavírusu COVID-19 odhalila pretrvávajúce systémové zraniteľné miesta v určitých subsektoroch fondov peňažného trhu (FPT) investujúcich do súkromného dlhu. To si vyžaduje prehodnotenie určitých aspektov regulačných reforiem zavedených po globálnej finančnej kríze.

                  (2)

                  Globálna finančná kríza z roku 2008 ukázala, že FPT sú zraniteľné voči kreditnému riziku a veľkým objemom vyplácania. Z tejto zraniteľnosti vyplýva, že môžu rozšíriť alebo zvýšiť riziká v celom finančnom systéme. V odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2012/1 (4) sa Európskej komisii odporúčalo tieto zraniteľné miesta riešiť. Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) konkrétne odporučil prechod všetkých FTP na FPT s variabilnou čistou hodnotou aktív, doplnenie požiadaviek na likviditu a väčší rozsah zverejňovania informácií, ako aj vykazovania a zdieľania informácií.

                  (3)

                  V nariadení (EÚ) 2017/1131 (ďalej len „nariadenie o fondoch peňažného trhu“) sa stanovujú pravidlá, ktorých cieľom je, aby sa FPT stali odolnejšími a obmedzili sa kanály šírenia nákazy, na ktoré sa poukázalo počas globálnej finančnej krízy. FPT a ich správcom v celej Únii sa ním priamo ukladajú povinnosti. ESRB analyzoval obsah nariadenia o fondoch peňažného trhu v porovnaní s ustanoveniami odporúčania ESRB/2012/1 a zistil, že je s nimi prevažne v súlade (5).

                  (4)

                  Na začiatku pandémie COVID-19, keď nastala „honba za hotovosťou“ zo strany investorov (6), niektoré FPT investujúce do dlhových cenných papierov súkromného sektora zaznamenali akútne problémy s likviditou, keď čelili vysokej úrovni vyplácania podielov v kombinácii s nedostatkom likvidity na peňažných trhoch so súkromným dlhom. To viedlo k obavám, že problémy s likviditou v týchto FPT posilní účinky otrasu spôsobeného pandémiou COVID-19 v iných častiach finančného systému. Situácia bola obzvlášť závažná v Spojených štátoch amerických a v Únii. Zlepšiť situáciu pomohli mimoriadne opatrenia, ktoré v rámci svojich právomocí v oblasti menovej politiky prijali Eurosystém, Federálny rezervný systém a Bank of England.

                  (5)

                  Problémy s likviditou pozorované vo FPT odrážajú napätie medzi dvoma hlavnými ekonomickými funkciami, ktoré FPT vykonávajú pre finančný systém a reálnu ekonomiku: i) poskytovanie krátkodobého financovania emitentom, najmä bankám a nefinančným korporáciám, a ii) plnenie úlohy správcu hotovosti pre investorov. Toto napätie vyplýva zo skutočnosti, že FPT ponúkajú investorom likviditu na požiadanie a často sa považujú za nástroje podobné hotovosti, zatiaľ čo nástroje, do ktorých investujú, nie sú spoľahlivo likvidné, a to najmä počas napätých období, keď ich FPT môžu potrebovať predať. Týka sa to najmä FPT, ktoré investujú predovšetkým do obchodných cenných papierov a vkladových certifikátov [FPT s čistou hodnotou aktív s nízkou volatilitou (low volatility net asset value – LVNAV FPT) a s variabilnou čistou hodnotou aktív (variable net asset value – VNAV FPT)], keďže tieto aktíva sú vo všeobecnosti držané do splatnosti a nemajú úžitok z rozvinutých sekundárnych trhov (7).

                  (6)

                  Európsky trh s krátkodobými dlhovými cennými papiermi je roztrieštený a pozostáva zo štyroch hlavných blokov: trh s obchodovateľnými európskymi obchodnými cennými papiermi (NEU-CP), s euro obchodnými cennými papiermi (Euro-CP), s inými národnými obchodnými cennými papiermi a vkladovými certifikátmi a so štátnymi krátkodobými pokladničnými poukážkami. Táto roztrieštenosť a nedostatok informácií o týchto trhoch, najmä o sekundárnych mimoburzových trhoch, sťažujú posudzovanie ich veľkosti a likvidity, ktoré je dôležité, aby FPT mohli v prípade potreby vyhovieť veľkému objemu žiadostí o vyplatenie prostredníctvom predaja aktív (8).

                  (7)

                  Toto odporúčanie prispieva k revízii nariadenia o fondoch peňažného trhu, ktoré Komisia uskutoční v roku 2022 s cieľom riešiť pretrvávajúce systémové zraniteľné miesta v určitých subsektoroch FPT investujúcich do súkromného dlhu. Malo by zohľadniť cieľ odporúčania ESRB/2012/1, ktorým je obmedziť prvky podobné vkladom ponúkané FPT prostredníctvom vyplácania v nominálnej hodnote v rámci súčasného nariadenia o fondoch peňažného trhu. Toto odporúčanie bolo pripravené v kontexte širšej práce na reforme FPT, ktorá prebieha na medzinárodnej úrovni i v rámci EÚ. Vychádza najmä zo spätnej väzby, ktorú dostal Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) v reakcii na svoje konzultácie o revízii nariadenia o fondoch peňažného trhu. Odporúčanie je tiež v súlade s návrhmi Rady pre finančnú stabilitu (FSB), hoci nepredpokladá, že by sa mala uplatňovať požiadavka, aby FPT mali kapitálové rezervy alebo minimálny rizikový zostatok (9). ESRB sa domnieva, že takéto požiadavky na vlastné zdroje nie sú potrebné za predpokladu, že sa obmedzia prvky, na základe ktorých sa FPT podobajú inštitúciám prijímajúcim vklady, a posilnia sa prvky, na základe ktorých sa FPT podobajú iným investičným fondom.

                  (8)

                  Cieľom odporúčania A je zníženie účinkov prahových hodnôt. Zameriava sa najmä na odstránenie neplánovaných dôsledkov vyplývajúcich z dvoch regulačných požiadaviek. Po prvé, v nariadení o fondoch peňažného trhu sa stanovuje, že LVNAV FPT môžu oceňovať určité aktíva v amortizovanej cene za predpokladu, že výsledná čistá hodnota aktív sa neodchýli o viac ako 20 bázických bodov od čistej hodnoty aktív, ktorá sa vypočíta s použitím oceňovania podľa trhovej hodnoty finančného nástroja alebo oceňovania podľa teoretickej ceny finančného nástroja na všetky aktíva. Táto povolená odchýlka poskytuje investorom výhodu „prvého ťahu“, keďže si podielové listy môžu nechať vyplatiť za čistú hodnotu aktív, ktorá neodráža trhové ocenenie určitých aktív. To by mohlo motivovať k odlivu kapitálu, čomu by sa malo zabrániť. Čistá hodnota aktív LVNAV FPT by namiesto toho mala byť pohyblivá. Odstránenie povolenej odchýlky zmení dôležitú vlastnosť LVNAV FPT, čiže by mohlo zároveň ovplyvniť rozhodnutia investorov, ktorých doteraz lákala relatívna stabilita čistej hodnoty aktív. Cieľom odporúčania B je zároveň posilniť požiadavky na LVNAV FPT týkajúce sa likvidity tak, aby boli relatívne menej rizikové a menej volatilné ako krátkodobé VNAV FPT. Po druhé, ak dôjde k porušeniu iných prahových hodnôt, správcovia LVNAV FPT a FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív investujúcich do verejného dlhu (public debt constant net asset value – PDCNAV FPT) musia posúdiť a zdokumentovať vhodný postup. To by mohlo zahŕňať používanie určitých osobitných nástrojov na riadenie likvidity, ako sú poplatky za likviditu pre investorov a využívanie obmedzenia vyplácania. Na začiatku pandémie COVID-19 mohla jedna z týchto prahových hodnôt spôsobiť, že niektorí investori požiadali o vyplatenie, pretože očakávali automatického zavedenie takýchto opatrení. Preto by sa mali odstrániť. Odstránenie týchto prahových hodnôt by tiež fondom PDCNAV FPT a LVNAV FPT uľahčilo využívanie ustanovení nariadenia o fondoch peňažného trhu, ktoré im za určitých podmienok umožňujú dočasne porušiť požiadavky na likviditu, ktoré sa na ne vzťahujú, ako sa stanovuje v článku 24 ods. 2 nariadenia o fondoch peňažného trhu.

                  (9)

                  Cieľom odporúčania B je zníženie transformácie likvidity FPT a zlepšenie zosúladenia ich aktív a záväzkov. Vyššie požiadavky na likviditu pre VNAV FPT a LVNAV FPT, ktoré pozostávajú z aktív splatných do jedného dňa a do jedného týždňa a z aktív verejného dlhu, zabezpečujú väčšiu a diverzifikovanejšiu likviditu v portfóliu a znižujú riziko, že FPT destabilizujú širšie peňažné trhy v napätých podmienkach na trhu. Aktíva verejného dlhu môžu mať dlhšiu splatnosť než aktíva splatné do jedného týždňa, aby sa zaistila ich dostatočná dostupnosť. Hoci to môže zvýšiť riziko spojené so splatnosťou, zároveň to znižuje riziko likvidity. V nariadení o fondoch peňažného trhu sa stanovuje určitá flexibilita pre správcov FPT, ktorí môžu porušiť požiadavky na likviditu, ktoré sa na nich vzťahujú, z dôvodov nezávislých od ich vôle. Flexibilita na individuálnej úrovni však nemusí byť dostatočná v prípade napätej situácie na celom trhu. V takýchto prípadoch by správcovia FPT mali mať navyše výslovne povolené využívať svoje likvidné aktíva na splnenie žiadostí o vyplatenie a držať menej aktív splatných do jedného týždňa a aktív verejného dlhu, než sa zvyčajne vyžaduje. Príslušné vnútroštátne orgány by mali mať právomoc stanoviť pre všetky FPT alebo pre ich podskupinu vo svojej jurisdikcii lehotu vymedzujúcu obdobie, počas ktorého sa FPT môžu rozhodnúť držať menej likvidných aktív, než sa zvyčajne vyžaduje. Tým by sa zabezpečila celosystémová reakcia na vývoj na celom trhu. Koordinácia zo strany orgánu ESMA počas tohto procesu by zabránila narušeniam jednotného trhu.

                  (10)

                  Cieľom odporúčania C je zvýšiť dostupnosť a podporiť používanie nástrojov na riadenie likvidity, ktoré investorom žiadajúcim o vyplatenie (a upisujúcim investorom) ukladajú náklady na ich vyplatenie (a upísanie). V odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/6 (10) sa stanovuje, že v príslušných právnych predpisoch Únie by sa mali nástroje na riadenie likvidity sprístupniť všetkým druhom investičných fondov vrátane FPT. Všetky FPT by okrem toho mali mať k dispozícii aspoň jeden nástroj na riadenie likvidity, ako sú zrážky na krytie zníženia hodnoty (anti-dilution), poplatky za likviditu alebo v prípade FPT s pohyblivou čistou hodnotou aktív pohyblivé oceňovanie (swing pricing), ktorý môže ukladať odchádzajúcim investorom náklady na vyplatenie (alebo prichádzajúcim investorom náklady na upísanie). Okrem toho by sa mali vypracovať kritériá na začlenenie do príslušných právnych predpisov Únie s cieľom všeobecnejšie zjednodušiť používanie nástrojov na riadenie likvidity. Komisia by mala pri poverovaní orgánu ESMA vypracovaním týchto kritérií a dodatočných usmernení požadovať, aby sa nezaviedli žiadne účinky prahových hodnôt.

                  (11)

                  Cieľom odporúčania D je zlepšenie monitorovania a stresového testovania. To poskytne vnútroštátnym orgánom a orgánom Únie lepšie informácie na identifikáciu systémových zraniteľných miest v celom sektore FPT. Po prvé, pravidelné predkladanie správ by sa malo zlepšiť zvýšením frekvencie a poskytovaním väčšieho množstva informácií o investorskej základni FPT. Po druhé, vnútroštátnym orgánom by sa malo umožniť zdieľať údaje pochádzajúce z pravidelného predkladania správ a z osobitného predkladania správ o krízach s orgánmi Únie s mandátom v oblasti finančnej stability. Výmena údajov medzi centrálnymi bankami a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v nadväznosti na toto odporúčanie by takisto podporila schopnosť orgánov posudzovať riziká. Napokon, existujúce interné stresové testy, ktoré vykonávajú jednotlivé FPT, by sa mali doplniť o stresové testy z celej Únie. Testovanie by s cieľom zaistiť jednotné uplatňovanie scenárov a overovať výsledky mal koordinovať orgán ESMA v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Na základe týchto výsledkov by mal orgán ESMA zverejniť hodnotenie rizík ohrozujúcich finančnú stabilitu.

                  (12)

                  Opatrenia stanovené v tomto odporúčaní by sa s cieľom komplexne riešiť zraniteľné miesta vyplývajúce zo sektora FPT mali vykonávať ako súbor opatrení.

                  (13)

                  ESRB sa domnieva, že nariadenie o fondoch peňažného trhu by sa malo ďalej zrevidovať päť rokov po tom, ako nové ustanovenia nadobudnú účinnosť, aby sa posúdilo, či legislatívne reformy a obmedzenie kanálov nákazy zlepšili odolnosť FPT. Táto revízia by mala zahŕňať kalibráciu požiadaviek na likviditu a v jej rámci by sa malo posúdiť, či sú potrebné ďalšie nástroje s makroprudenciálnym účinkom,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      ODDIEL 1

         ODPORÚČANIA

         Odporúčanie A – Zníženie účinkov prahových hodnôt

      Komisii sa odporúča navrhnúť:

                  1.

                  že príslušné právne predpisy Únie by mali vyžadovať, aby všetky fondy peňažného trhu (FPT) s čistou hodnotou aktív s nízkou volatilitou (low-volatility net asset value – LVNAV) mali pohyblivú čistú hodnotu aktív;

                  2.

                  zrušenie regulačných prahových hodnôt stanovených v článku 34 ods. 1 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) 2017/1131 (ďalej len „nariadenie o fondoch peňažného trhu“).

         Odporúčanie B – Zníženie transformácie likvidity

      Komisii sa odporúča navrhnúť, že príslušné právne predpisy EÚ by mali:

                  1.

                  zahŕňať nové požiadavky na likviditu pre FPT s variabilnou čistou hodnotou aktív (variable net asset value – VNAV) a LVNAV FPT, ktoré pozostávajú z aktív splatných do jedného dňa, aktív splatných do jedného týždňa a aktív verejného dlhu;

                  2.

                  umožniť jednotlivým správcom FPT prijať opatrenia, na základe ktorých budú držať menej aktív splatných do jedného týždňa a menej aktív verejného dlhu, než sa vyžaduje, ak:

                              a)

                              celkový vývoj na trhu negatívne ovplyvňuje aktíva v držbe FPT alebo podielnikov FPT a

                              b)

                              správcovia FPT o tom zodpovedajúcim spôsobom bezodkladne informujú príslušné vnútroštátne orgány;

                  3.

                  umožniť príslušným vnútroštátnym orgánom stanoviť lehotu vymedzujúcu obdobie, počas ktorého môžu FPT, nad ktorými tieto orgány vykonávajú dohľad, držať menej aktív splatných do jedného týždňa a aktív verejného dlhu, než sa vyžaduje, v zmysle odporúčania B bodu 2 v prípade celkového vývoja na trhu negatívne ovplyvňujúceho viacero FPT;

                  4.

                  zabezpečiť, aby Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) koordinoval kroky prijímané príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, keď konajú tak, ako sa predpokladá v odporúčaní B bode 3, s cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie opatrení v celej Únii.

         Odporúčanie C – Ukladanie nákladov na vyplatenie investorom žiadajúcim o vyplatenie a nákladov na upísanie upisujúcim investorom

      Komisii sa odporúča navrhnúť, že príslušné právne predpisy Únie by mali:

                  1.

                  vyžadovať, aby sa do ustanovujúcich dokumentov FPT a všetkých ostatných predzmluvných informácií zahrnul aspoň jeden z týchto nástrojov na riadenie likvidity:

                              a)

                              zrážky na krytie zníženia hodnoty (anti-dilution);

                              b)

                              poplatky za likviditu;

                              c)

                              pohyblivé oceňovanie v prípade FPT s pohyblivou čistou hodnotou aktív;

                  2.

                  poveriť orgán ESMA vypracovaním kritérií na začlenenie do príslušných právnych predpisov Únie, ktoré správcom FPT zjednodušia používanie nástrojov na riadenie likvidity za všetkých podmienok na trhu, ako aj usmernení týkajúcich sa týchto kritérií.

         Odporúčanie D – Zlepšenie monitorovania a stresového testovania

      Komisii sa odporúča navrhnúť, že príslušné právne predpisy EÚ by mali:

                  1.

                  zahŕňať ustanovenia zamerané na zlepšenie včasného zdieľania údajov pochádzajúcich z pravidelného predkladania správ fondmi FPT príslušným vnútroštátnym orgánom;

                  2.

                  poveriť orgán ESMA koordináciou a v prípade potreby harmonizáciou žiadostí ad hoc o poskytnutie údajov, ktoré príslušné vnútroštátne orgány predkladajú FPT v čase napätia vyplývajúceho z celkového vývoja na trhu;

                  3.

                  zahŕňať ustanovenia, ktorými sa zabezpečí, aby príslušné vnútroštátne orgány zdieľali údaje uvedené v odporúčaní D bode 1 a 2 s orgánmi Únie s mandátom v oblasti finančnej stability;

                  4.

                  stanovovať, aby orgán ESMA inicioval a koordinoval stresové testy FPT v celej Únii v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, vypracúval scenáre a parametre pre adekvátny režim stresového testovania FPT v celej Únii v spolupráci s Európskym výborom pre systémové riziká (ESRB), zverejňoval hodnotenie vplyvu týchto scenárov na sektor FPT vrátane potenciálneho rozšírenia nákazy na ostatných účastníkov trhu a v prípade potreby koordinoval nadväzujúce opatrenia v oblasti dohľadu.

            ODDIEL 2

         IMPLEMENTÁCIA

      1.   Vymedzenie pojmov

                  1.

                  Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

                              a)

                              „fondy peňažného trhu“ (FPT) sú regulované podniky kolektívneho investovania Únie podliehajúce dohľadu, ktorých základným cieľom je udržanie istiny fondu s cieľom zaistiť výnosy v súlade so sadzbami platnými na peňažnom trhu, a to investovaním do nástrojov peňažného trhu alebo vkladov v úverových inštitúciách, a ktoré sú zriadené, spravované alebo ponúkané na trhu v Únii;

                              b)

                              „nariadenie o fondoch peňažného trhu“ je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1131 zo 14. júna 2017 o fondoch peňažného trhu;

                              c)

                              „nástroje na riadenie likvidity“ sú nástroje, ktoré FPT, ako aj ich správcom pomáhajú vždy, a najmä za napätých trhových podmienok, primerane a efektívne vybavovať žiadosti o vyplatenie;

                              d)

                              „FPT s čistou hodnotou aktív s nízkou volatilitou“ alebo „LVNAV FPT“ je FPT s čistou hodnotou majetku s nízkou volatilitou, ako je vymedzený v článku 2 bode 12 nariadenia (EÚ) 2017/1131;

                              e)

                              „FPT s variabilnou čistou hodnotou aktív“ alebo „VNAV FPT“ je FPT s variabilnou čistou hodnotou majetku, ako je vymedzený v článku 2 bode 13 nariadenia (EÚ) 2017/1131;

                              f)

                              „aktíva verejného dlhu“ sú nástroje peňažného trhu uvedené v článku 17 ods. 7 nariadenia o fondoch peňažného trhu so zmluvne dohodnutou splatnosťou alebo zostatkovou splatnosťou v súlade s článkom 10 ods. 1 písm. b) nariadenia o fondoch peňažného trhu v prípade krátkodobých FPT a s článkom 10 ods. 2 nariadenia o fondoch peňažného trhu v prípade štandardných FPT a zosúladené s prevládajúcou investičnou menou jednotlivých FPT;

                              g)

                              „FPT s konštantnou čistou hodnotou aktív investujúci do verejného dlhu“ alebo „PDCNAV FPT“ je FPT s konštantnou čistou hodnotou majetku investujúci do verejného dlhu, ako je vymedzený v článku 2 bode 11 nariadenia (EÚ) 2017/1131;

                              h)

                              „centrálne banky“ sú centrálne banky, ako sú vymedzené v článku 4 ods. 1 bode 46 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (11);

                              i)

                              „nové požiadavky na likviditu“ sú požiadavky uvedené v kritériách súladu pre odporúčanie B bod 1;

                              j)

                              „príslušný orgán“ je príslušný orgán pre FPT, ako je vymedzený v článku 2 bode 17 nariadenia o fondoch peňažného trhu;

                              k)

                              „obmedzenia vyplácania“ sú nástroj na riadenie likvidity, ktorý má investorom vo fonde na určité obdobie zabrániť v tom, aby vybrali časť svojho kapitálu;

                              l)

                              „pozastavenie vyplácania“ je nástroj na riadenie likvidity, ktorý má investorom vo fonde na určité obdobie zabrániť v tom, aby vybrali celý svoj kapitál;

                              m)

                              „poplatky za likviditu“ sú poplatky, ktoré sa uplatňujú na jednotlivých investorov zúčastnených na transakciách, splatné fondu, s cieľom chrániť zostávajúcich investorov pred znášaním nákladov spojených s nákupom alebo predajom aktív FPT z dôvodu veľkých kladných alebo záporných tokov kapitálu. Tieto poplatky sa neodvodzujú konkrétne od súvisiacich transakčných nákladov, ide o vopred stanovené paušálne (alebo odstupňované) poplatky. Poplatok za likviditu nezahŕňa žiadnu úpravu hodnoty akcií fondu (napr. čistej hodnoty aktív);

                              n)

                              „pohyblivé oceňovanie“ je nástroj na riadenie likvidity, ktorý na čistú hodnotu aktív fondu uplatní zníženie hodnoty, aby sa na investorov, ktorí žiadajú o vyplatenie akcií alebo ktorí akcie nakupujú, preniesli náklady týkajúce sa likvidity vyplývajúce z čistých tokov do fondu alebo z neho;

                              o)

                              „zrážky na krytie zníženia hodnoty“ sú poplatky, ktoré sa uplatňujú na jednotlivých investorov zúčastnených na transakciách, splatné fondu, s cieľom chrániť zostávajúcich investorov pred znášaním nákladov spojených s nákupom alebo predajom aktív FPT z dôvodu veľkých kladných alebo záporných tokov kapitálu. Zrážka na krytie zníženia hodnoty si nevyžaduje žiadnu úpravu hodnoty akcií fondu (napr. čistej hodnoty aktív);

                              p)

                              „orgány Únie s mandátom v oblasti finančnej stability“ sú:

                                          i.

                                          Európsky orgán pre bankovníctvo;

                                          ii.

                                          Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov;

                                          iii.

                                          Európsky orgán pre cenné papiere a trhy;

                                          iv.

                                          Európsky výbor pre systémové riziká;

                                          v.

                                          Európska centrálna banka;

                                          vi.

                                          Jednotný mechanizmus dohľadu;

                                          vii.

                                          Jednotná rada pre riešenie krízových situácií;

                              q)

                              „aktíva splatné do jedného dňa“ sú prípustné nástroje peňažného trhu emitované súkromnými alebo verejnými subjektmi v zmysle článku 10 ods. 1 a 2 nariadenia o fondoch peňažného trhu so splatnosťou do jedného dňa, zmluvy o reverzných repo transakciách, ktoré možno vypovedať s oznámením podaným jeden pracovný deň vopred, alebo peňažné prostriedky, ktoré možno vybrať s oznámením podaným jeden pracovný deň vopred, ako sa stanovuje v článku 24 ods. 1 písm. c) nariadenia o fondoch peňažného trhu;

                              r)

                              „aktíva splatné do jedného týždňa“ sú prípustné nástroje peňažného trhu emitované súkromnými alebo verejnými subjektmi v zmysle článku 10 ods. 1 a 2 nariadenia o fondoch peňažného trhu so splatnosťou do jedného týždňa, zmluvy o reverzných repo transakciách, ktoré možno vypovedať s oznámením podaným päť pracovných dní vopred, alebo peňažné prostriedky, ktoré možno vybrať s oznámením podaným päť pracovných dní vopred, ako sa stanovuje v článku 24 ods. 1 písm. e) nariadenia o fondoch peňažného trhu.

            2.   Kritériá implementácie

                  1.

                  Pri implementácii tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:

                              a)

                              mala by sa venovať náležitá pozornosť princípu proporcionality, pričom sa zohľadňuje cieľ a obsah tohto odporúčania;

                              b)

                              odporúčanie sa vzťahuje na všetky vymedzené FPT;

                              c)

                              malo by sa zabrániť regulatórnej arbitráži;

                              d)

                              v prílohe sú vymedzené osobitné kritériá pre dodržiavanie tohto odporúčania.

                  2.

                  Adresát tohto odporúčania sa vyzýva, aby ESRB a Rade predložil správy o opatreniach prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnil svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:

                              a)

                              informácie o podstate prijatých opatrení a ich časovom rámci;

                              b)

                              podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania vrátane každého omeškania.

            3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

      V súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1092/2010 je adresát povinný informovať Európsky parlament, Radu, Komisiu a ESRB o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie alebo náležite odôvodniť prípadné nekonanie. Adresát sa vyzýva na predloženie takéhoto oznámenia do 31. decembra 2023.
      4.   Monitorovanie a hodnotenie

                  1.

                  Sekretariát ESRB bude:

                              a)

                              pomáhať adresátovi tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ, poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré je potrebné uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

                              b)

                              overovať, či adresát podnikol kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na jeho žiadosť a podávať generálnej rade správu o podniknutých krokoch.

                  2.

                  Generálna rada hodnotí prijaté opatrenia a odôvodnenia oznámené adresátom tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 2. decembra 2021

               Vedúci sekretariátu ESRB

               v mene Generálnej rady ESRB

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

         (2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

         (3)  Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 8.

         (4)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2012/1 z 20. decembra 2012 o fondoch peňažného trhu (Ú. v. EÚ C 146, 25.5.2013, s. 1).

         (5)  Pozri dokument Compliance assessment of the implementation of the Recommendation of the European Systemic Risk Board of 20 December 2012 on money market funds (ESRB/2012/1), marec 2019, dostupný na webovom sídle ESRB na adrese www.esrb.europa.eu

         (6)  Pozri dokument Holistic Review of the March Market Turmoil, Rada pre finančnú stabilitu (FSB), 17. novembra 2020, dostupný na webovom sídle FSB na adrese www.fsb.org

         (7)  Pozri dokument Issues note on systemic vulnerabilities of and preliminary policy considerations to reform money market funds (MMFs), júl 2021, dostupný na webovom sídle ESRB na adrese www.esrb.europa.eu

         (8)  Pozri ekonomické zdôvodnenie a hodnotenie odporúčania ESRB z 2. decembra 2021 o fondoch peňažného trhu, ktoré je dostupné na webovom sídle ESRB.

         (9)  Pozri Policy Proposals to Enhance Money Market Fund Resilience (Navrhované politiky na posilnenie odolnosti fondov peňažného trhu), Rada pre finančnú stabilitu (FSB), 11. októbra 2021, dostupné na webovom sídle FSB na adrese www.fsb.org

         (10)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2017/6 zo 7. decembra 2017 o riziku likvidity a rizikách spojených s využívaním pákového efektu v investičných fondoch (Ú. v. EÚ C 151, 30.4.2018, s. 1).

         (11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

         PRÍLOHA

            ŠPECIFIKÁCIA UPLATNITEĽNÝCH KRITÉRIÍ SÚLADU S ODPORÚČANÍM

            Odporúčanie A – Zníženie účinkov prahových hodnôt

         Pre súlad s odporúčaním A bodom 2 sa uplatňuje toto kritérium.
         Súčasný odkaz na pokles pomeru aktív splatných do jedného týždňa pod 30 % celkových aktív fondu peňažného trhu (FPT) a na čisté denné odkúpenia za jeden pracovný deň prekračujúce 10 % celkových aktív v článku 34 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1131 (1) (ďalej len „nariadenie o fondoch peňažného trhu“) a odkaz na pokles pomeru aktív splatných do jedného týždňa pod 10 % celkových aktív v článku 34 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia by sa mali zrušiť.

            Odporúčanie B – Zníženie transformácie likvidity

         Pre súlad s odporúčaním B bodom 1 sa uplatňujú tieto kritériá.
         Nové požiadavky na likviditu pre FPT s variabilnou čistou hodnotou aktív (variable net asset value – VNAV FPT) a s čistou hodnotou aktív s nízkou volatilitou (low volatility net asset value – LVNAV FPT) by mali zabezpečiť:

                     —

                     posilnenie hĺbky likvidity v portfóliách FPT zameraných na súkromný dlh,

                     —

                     poskytnutie ďalšieho uistenia investorom, čím sa znižuje riziko odlivu kapitálu,

                     —

                     dostatok likvidity vo FPT na splnenie zvýšených požiadaviek o vyplatenie počas období napätia na trhu bez toho, aby to malo nepriaznivé účinky na iné časti finančného systému;

                     —

                     držbu časti likvidných aktív FPT v aktívach verejného dlhu emitovaných diverzifikovaným súborom orgánov, ak je to možné v hlavnej investičnej mene príslušného fondu, s cieľom prispieť k väčšej diverzifikácii a stabilite čistej hodnoty aktív FPT investujúcich do súkromného dlhu.

               S cieľom zosúladiť prípustnosť aktív v prípade aktív splatných do jedného dňa, aktív splatných do jedného týždňa a aktív verejného dlhu s prípustnosťou aktív VNAV by sa mal zrušiť článok 24 ods. 1 písm. g) nariadenia o fondoch peňažného trhu, a to najmä pokiaľ ide o LVNAV FPT.
         Nové požiadavky na likviditu pre krátkodobé VNAV FPT by sa mali rovnať aspoň 20 % ich aktív a mali by sa rozdeliť medzi:

                     —

                     aspoň 15 % aktív splatných do jedného týždňa vrátane aspoň 10 % aktív splatných do jedného dňa,

                     —

                     aspoň 5 % dodatočných aktív verejného dlhu.

               Nové požiadavky na likviditu pre štandardné VNAV FPT by sa mali rovnať aspoň 25 % ich aktív a mali by sa rozdeliť medzi:

                     —

                     aspoň 15 % aktív splatných do jedného týždňa vrátane aspoň 10 % aktív splatných do jedného dňa,

                     —

                     aspoň 10 % dodatočných aktív verejného dlhu.

               Nové požiadavky na likviditu pre LVNAV FPT by sa mali rovnať aspoň 45 % ich aktív a mali by sa rozdeliť medzi:

                     —

                     aspoň 30 % aktív splatných do jedného týždňa vrátane aspoň 15 % aktív splatných do jedného dňa,

                     —

                     aspoň 15 % dodatočných aktív verejného dlhu.

               Ak aktíva verejného dlhu nie sú dostatočne dostupné v mene fondu, FPT by za predpokladu, že bezodkladne informujú svoje príslušné vnútroštátne orgány, mali mať možnosť splniť požiadavky na likviditu, pokiaľ ide o verejný dlh, prostredníctvom:

                     —

                     vkladov v úverových inštitúciách, ktoré možno kedykoľvek vybrať s oznámením podaným najviac jeden pracovný deň vopred, bez toho, aby boli dotknuté požiadavky na diverzifikáciu stanovené v článku 17 ods. 1 písm. b) nariadenia o fondoch peňažného trhu;

                     —

                     zmlúv o reverzných repo transakciách zabezpečených aktívami verejného dlhu, ktoré možno kedykoľvek vypovedať s oznámením podaným najviac jeden pracovný deň vopred.

               Pre súlad s odporúčaním B bodom 3 sa uplatňujú tieto kritériá.
         Zmeny príslušných právnych predpisov Únie navrhované Komisiou by mali zabezpečiť, aby sa rozhodnutia príslušných vnútroštátnych orgánov uplatňovali na podskupiny FPT podľa ich druhu a meny alebo na všetky FPT, nad ktorými tieto orgány vykonávajú dohľad.
         Pre súlad s odporúčaním B bodom 4 sa uplatňujú tieto kritériá.
         V zmenách príslušných právnych predpisov Únie, ktoré navrhuje Komisia, by sa malo stanoviť, že Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) bude koordinovať rozhodnutia príslušných vnútroštátnych orgánov uvedené v odporúčaní B bode 3, pokiaľ ide o:

                     —

                     podskupiny FPT podľa druhu a meny, v ktorej sú denominované, ktoré sa nachádzajú vo viacerých členských štátoch;

                     —

                     lehotu, v ktorej by FPT, ktoré majú prospech alebo môžu mať prospech z rozhodnutí uvedených v odporúčaní B bode 3, mali napraviť svoju situáciu.

            Odporúčanie C – Ukladanie nákladov na vyplatenie investorom žiadajúcim o vyplatenie

         Pre súlad s odporúčaním C bodom 2 sa uplatňujú tieto kritériá.
         Komisia by mala zabezpečiť, aby sa v príslušných právnych predpisoch Únie orgán ESMA poveril vypracovaním osobitných kritérií a usmernení, v ktorých sa vymedzia okolnosti, za ktorých by sa mali zaviesť nástroje na riadenie likvidity okrem iného vrátane nástrojov uvedených v odporúčaní C bode 1, obmedzení vyplácania a pozastavení vyplácania. O výbere nástroja, aktivácii nástroja a kalibrácii jeho zavedenia by mali rozhodovať jednotliví správcovia FPT na základe kritérií, ktoré sa majú vypracovať. Ak sa berú do úvahy kvantitatívne parametre, nemali by sa zaviesť účinky prahových hodnôt.

            Odporúčanie D – Zlepšenie monitorovania a stresového testovania

         Pre súlad s odporúčaním D bodom 1 sa uplatňuje toto kritérium.
         Zmenami príslušných právnych predpisov Únie, ktoré navrhuje Komisia, by sa mala zvýšiť frekvencia predkladania správ správcami FPT ich príslušným orgánom podľa článku 37 nariadenia o fondoch peňažného trhu na aspoň mesačnú frekvenciu v prípade hlavných ukazovateľov a parametrov používaných na účely dohľadu. FPT, ktorých aktíva v správe celkovo nepresahujú 100 miliónov EUR, by mali správy predkladať aspoň raz za štvrťrok.
         Údaje by okrem toho mali zahŕňať informácie o percentuálnom podiele čistej hodnoty aktív kategorizované podľa typu investora a jeho sídla, resp. bydliska. Sektorové členenie investora by malo zahŕňať aspoň tieto sektory:

                     —

                     nefinančné korporácie s uvedenou ekonomickou činnosťou, napríklad podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností v Európskom spoločenstve (NACE),

                     —

                     úverové inštitúcie,

                     —

                     poisťovne,

                     —

                     penzijné fondy,

                     —

                     vlády,

                     —

                     FPT,

                     —

                     iné investičné fondy ako FPT,

                     —

                     ostatné finančné inštitúcie,

                     —

                     domácnosti,

                     —

                     ostatné.

               Pre súlad s odporúčaním D bodom 2 sa uplatňujú tieto kritériá.
         Orgán ESMA by mal byť oprávnený navrhnúť vzory žiadostí ad hoc o poskytnutie údajov, ktoré podávajú príslušné vnútroštátne orgány, ako sa stanovuje v článku 39 nariadenia o fondoch peňažného trhu. Tieto vzory by mali obsahovať aspoň tieto údaje:

                     —

                     čistá hodnota aktív na akciu/podielový list a v prípade PDCNAV FPT variabilná čistá hodnota aktív na akciu,

                     —

                     celkové aktíva,

                     —

                     vážená priemerná splatnosť, ako je vymedzená v článku 2 bode 19 nariadenia o fondoch peňažného trhu,

                     —

                     vážená priemerná životnosť, ako je vymedzená v článku 2 bode 20 nariadenia o fondoch peňažného trhu,

                     —

                     príliv a odliv kapitálu,

                     —

                     aktíva verejného dlhu,

                     —

                     aktíva splatné do jedného týždňa;

                     —

                     aktíva splatné do jedného dňa;

                     —

                     pokladničné zostatky.

               Pre súlad s odporúčaním D bodom 4 sa uplatňuje toto kritérium.
         Zmenami príslušných právnych predpisov Únie navrhovanými Komisiou by nemali byť dotknuté ustanovenia článku 28 nariadenia o fondoch peňažného trhu, ktorými sa upravuje stresové testovanie, ktoré vykonávajú jednotlivé FPT.
         Adekvátny režim stresového testovania FPT v celej Únii by mal byť založený na spoločnom nepriaznivom, ale hodnovernom scenári a mal by umožňovať uskutočnenie obrátených stresových testov s cieľom identifikovať bod (pokiaľ ide o vyplácanie, otrasy v súvislosti s úverovým rizikom, rizikom likvidity alebo úrokovým riziko), po prekročení ktorého by FPT neboli schopné riadne fungovať.

            (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1131 zo 14. júna 2017 o fondoch peňažného trhu (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 8).