title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Estónska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/21

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Estónska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/06)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Estónsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 28. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Estónska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Estónsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Estónsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom pláne by malo Estónsko zohľadniť prepojenia medzi plánovanými politikami a opatreniami, predovšetkým z hľadiska dôsledkov zásady prvoradosti energetickej efektívnosti pre rozmery dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu s energiou. V tejto súvislosti sú dôležitými prvkami príspevok energetickej efektívnosti k zníženiu závislosti od dovozu energie a kompenzácia vplyvu zníženia výroby elektrickej energie z roponosnej bridlice, a to aj s cieľom začleniť rastúce podiely energie z obnoviteľných zdrojov a zabezpečiť budúcu primeranosť výroby elektriny v elektrizačnej sústave. Ďalším relevantným faktorom je vplyv rizík súvisiacich so zmenou klímy na dodávky energie. Estónsko by malo venovať osobitnú pozornosť špecifikovaniu stavu vykonávania a vplyvu politík a opatrení, ako aj poskytnutiu projekcií skleníkových plynov podľa politických sektorov (systém obchodovania s emisiami, sektory spoločného úsilia a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo). Podobne aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Estónsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Estónska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA ESTÓNSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Objasniť, ako plánuje dosiahnuť svoj cieľ znížiť emisie skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami, o 13 % v porovnaní s rokom 2005, vrátane úlohy sektorov využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva. To si vyžaduje najmä ďalší rozbor kombinovaného vplyvu plánovaných politík a uplatňovania pravidiel započítavania podľa nariadenia (EÚ) 2018/841.

                  2.

                  Podoprieť vítanú úroveň ambícií dosiahnuť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 42 % do roku 2030 ako príspevok Estónska k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatreniami, ktoré sú v súlade s povinnosťami podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o opatreniach na splnenie orientačného cieľa v sektore vykurovania a chladenia podľa článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a zabezpečiť, aby boli zavedené primerané opatrenia na zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov na splnenie cieľa v oblasti dopravy stanoveného v návrhu plánu a v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o plánovaných konkrétnych opatreniach na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti využívania biomasy v odvetví energetiky vzhľadom na významný podiel biomasy na energetickom mixe Estónska. Poskytnúť opatrenia týkajúce sa podporných rámcov pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001, vrátane zjednodušenia administratívnych postupov.

                  3.

                  Zvýšiť úroveň ambícií zameraných na zníženie konečnej aj primárnej energetickej spotreby v roku 2030 vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie nevyhnutné na dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Podporiť to politikami a opatreniami, ktoré prinesú ďalšie úspory energie do roku 2030. Začleniť do konečného plánu všetky politiky a opatrenia plánované na dosiahnutie cieľa kumulatívnych úspor s realistickým harmonogramom realizácie a jasným posúdením ich investičných potrieb.

                  4.

                  Špecifikovať opatrenia na zabezpečenie primeranosti výroby elektriny vzhľadom na ambiciózny cieľ v oblasti obnoviteľných zdrojov energie vrátane opatrení týkajúcich sa reakcie na strane spotreby a uskladňovania energie.

                  5.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty, pokiaľ ide o integráciu trhu, a najmä opatrenia na rozvoj konkurenčnejších maloobchodných trhov a zvýšenie miery zapojenia spotrebiteľov na maloobchodnom trhu.

                  6.

                  Bližšie objasniť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  7.

                  Zintenzívniť dohody o už aj tak dobrej regionálnej spolupráci medzi pobaltskými krajinami (Estónsko, Lotyšsko a Litva), rozšíriť ich o nové oblasti a rozšíriť aj ich geografické pokrytie o škandinávske krajiny (Dánsko, Fínsko, Island, Nórsko a Švédsko). Táto regionálna spolupráca by mala byť zameraná na vnútorný trh s energiou a energetickú bezpečnosť vzhľadom na zmeny v elektrizačných sústavách, ktoré prijímajú vyššie podiely elektriny z obnoviteľných zdrojov, čím sa zvýši dovoz a vývoz elektriny a narastie potreba systémovej flexibility, ako aj na dekarbonizáciu odvetvia dopravy a výskum.

                  8.

                  Poskytnúť všeobecný prehľad o investíciách potrebných na modernizáciu ekonomiky dosiahnutím jeho energetických a klimatických cieľov a všeobecné posúdenie zdrojov týchto investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni.

                  9.

                  Vytvoriť zoznam prijatých opatrení a plánov na postupné ukončenie energetických dotácií, najmä na fosílne palivá.

                  10.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové projekcie látok znečisťujúcich ovzdušie a zohľadnia synergie a účinky kompromisu.

                  11.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby, okrem iného zdôraznením uplatnenia opatrení zvyšujúcich energetickú efektívnosť na účely zmiernenia energetickej chudoby v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 277.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1005 final.

         (5)  COM(2019) 506 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 277.

         (7)  SWD(2019) 277.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Litvy na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/56

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Litvy na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/15)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Litva predložila svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 17. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Litvy s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Litve 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Litvu (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Konečný plán by mal stavať na interakciách medzi rôznymi politikami a opatreniami vo všetkých rozmeroch energetickej únie, ktoré sú už prezentované, energetickou efektívnosťou, energiou z obnoviteľných zdrojov a odvetviami, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami, a rozpracovať ich. Navrhovaný plán takisto uznáva význam energie z obnoviteľných zdrojov a opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti pre energetickú bezpečnosť, čo by malo byť ďalej rozpracované v konečnom pláne. V konečnom pláne sa rovnako musí zohľadniť úloha rozmeru vnútorného trhu a rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti pri podpore úsilia plánovaného pre ostatné rozmery energetickej únie. Dôležitými prvkami konečného plánu sú aj zohľadnenie synergií medzi odvetvím LULUCF a nariadením o spoločnom úsilí, ako aj vplyv narastajúceho využívania biomasy v energetike na odvetvie LULUCF.

                  (14)

                  Ku kvalite konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu by prispela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Litvu vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Litvy, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA LITVE PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Ďalej rozvíjať stratégiu na dosiahnutie jej cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 o 9 % oproti roku 2005 v odvetviach, ktoré nepatria do systému EÚ na obchodovanie s emisiami. K tomu patrí špecifikovanie úlohy, ktorú zohráva využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo na základe pravidiel započítavania podľa nariadenia (EÚ) 2018/841, a bližšie určenie plánovaných politík.

                  2.

                  Podoprieť vítanú úroveň ambícií Litvy dosiahnuť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 45 % do roku 2030, predložený v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu ako príspevok k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatreniami, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zahrnúť orientačnú trajektóriu, ktorá dosiahne všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Predložiť opatrenia na splnenie cieľa v oblasti dopravy stanoveného v jej návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť ďalšie podrobnosti o zjednodušení administratívnych postupov a o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  3.

                  Výrazne zvýšiť úroveň ambícií na zníženie konečnej a primárnej energetickej spotreby v roku 2030 a navrhnúť ambicióznejšie politiky a opatrenia, ktorými by sa dosiahli ďalšie úspory energie s cieľom splniť cieľ Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Vyjadriť národný príspevok k energetickej efektívnosti ako absolútnu úroveň primárnej a konečnej energetickej spotreby v roku 2030. Poskytnúť viac informácií o politikách a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti a uviesť, ktoré politiky a opatrenia budú pokračovať po roku 2020, ktoré nové politiky sa zavedú po roku 2020 a aký vplyv budú mať. Zvážiť najmä zavedenie dodatočných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti zameraných na odvetvie dopravy.

                  4.

                  Konkretizovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility a primeranosti výroby elektriny vzhľadom na ambiciózny cieľ pre obnoviteľné zdroje energie, ako sú dodatočné opatrenia v oblasti reakcie na strane spotreby a uskladňovania energie. Prihliadať na regionálny kontext a skutočný potenciál spojovacích vedení a výrobných kapacít v susedných krajinách pri posudzovaní primeranosti zdrojov v odvetví elektriny.

                  5.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhov, najmä opatrení na rozvoj konkurenčnejších veľko- a maloobchodných trhov, vrátane smerovania k plne trhovým cenám.

                  6.

                  Objasniť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť v rokoch 2020 až 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  7.

                  Zintenzívniť už aj tak dobré dohody o regionálnej spolupráci medzi pobaltskými krajinami (Estónsko, Litva a Lotyšsko), rozšíriť ich o nové oblasti a rozšíriť ich geografické pokrytie, aby zahŕňali škandinávske krajiny (Dánsko, Fínsko, Island, Nórsko a Švédsko). Táto regionálna spolupráca by mala byť zameraná na vnútorný trh s energiou a energetickú bezpečnosť vzhľadom na zmeny v elektrizačných sústavách, ktoré prijímajú vyššie podiely elektriny z obnoviteľných zdrojov, čím sa zvýši dovoz a vývoz elektriny a narastie potreba systémovej flexibility, ako aj na dekarbonizáciu odvetvia dopravy a regionálnu spoluprácu vo výskume.

                  8.

                  Rozšíriť analýzu investícií potrebných na modernizáciu ekonomiky dosiahnutím jej energetických a klimatických cieľov a poskytnúť podrobnosti o zdrojoch týchto investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni.

                  9.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  10.

                  Zahrnúť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisov.

                  11.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby, okrem iného špecifikovať ciele a zamýšľané vplyvy plánovaných politík a opatrení v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 228.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1014 final.

         (5)  COM(2019) 515 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 228.

         (7)  SWD(2019) 228.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Maďarska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/64

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Maďarska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/17)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Maďarsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 31. januára 2019. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Maďarska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Maďarsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Maďarsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Hoci niektoré interakcie s politikami už sú zohľadnené v pláne na úrovni cieľov, Maďarsko by malo podrobnejšie rozpracovať posúdenie vzájomných vzťahov medzi politikami a opatreniami uvedenými v konečnom pláne a opísať, ako ich plánuje riešiť. Maďarsko by malo predovšetkým ďalej rozpracovať synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, a to objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva. V konečnom pláne by sa mali ďalej rozpracovať interakcie medzi výrobou elektriny z obnoviteľných zdrojov a podporou elektromobility a rozvoja sústavy. Podobne by sa konečný plán mal podrobnejšie venovať prepojeniu medzi predpokladaným nárastom využívania biomasy v sektore vykurovania a chladenia a započítanými emisiami a odstraňovaním emisií z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva, ako aj požiadavkami udržateľnosti. Napokon aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Maďarsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Maďarska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA MAĎARSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 na podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške aspoň 23 % ako príspevok Maďarska k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), s cieľom umožniť včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zvýšiť úroveň ambícií v sektore vykurovania a chladenia, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a predložiť opatrenia na dosiahnutie cieľa v oblasti dopravy stanoveného v jeho pláne a v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Uviesť ďalšie podrobnosti o konkrétnych opatreniach na zabezpečenie udržateľnosti zásobovania biomasou a jej využívania v odvetví energetiky, a to vzhľadom na významný podiel biomasy na maďarskom energetickom mixe, najmä v sektore vykurovania a chladenia. Zaviesť opatrenia na odstránenie administratívnej záťaže a opatrenia týkajúce sa podporných rámcov pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  2.

                  Výrazne zvýšiť ambície zamerané na zníženie konečnej aj primárnej energetickej spotreby v roku 2030 vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Navrhnúť ambicióznejšie politiky a opatrenia, ktoré prinesú ďalšie úspory energie do roku 2030. V konečnom pláne jasne rozlíšiť medzi existujúcimi a dodatočnými politikami a opatreniami a poskytnúť komplexnejšie posúdenie vplyvu plánovaných iniciatív a lepší odhad očakávaných úspor energie.

                  3.

                  Špecifikovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti, pokiaľ ide o diverzifikáciu a znižovanie energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility, a stratégiu na zabezpečenie dlhodobých dodávok jadrových materiálov a paliva, najmä z hľadiska rozširovania jeho jadrových výrobných kapacít.

                  4.

                  Bližšie konkretizovať výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhu a predložiť vhodné politiky a opatrenia na ich dosiahnutie. Okrem toho umožniť prevádzkovateľom sústavy získať späť všetky ich odôvodnené a efektívne vynaložené náklady a poskytnúť im prístup k účinnému právnemu preskúmaniu regulačných rozhodnutí. Načrtnúť stratégiu a harmonogram vývoja smerom k plne trhovým cenám.

                  5.

                  Bližšie vyčísliť národné ciele a cieľové hodnoty financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  6.

                  Pokračovať v konzultáciách so susediacimi členskými štátmi a v regionálnej spolupráci v rámci skupiny na vysokej úrovni pre plynárenskú konektivitu v strednej a juhovýchodnej Európe (CESEC) a v rámci Vyšehradskej štvorky (Česko, Maďarsko, Poľsko a Slovensko). Regionálna spolupráca by sa mohla zameriavať na ďalšiu integráciu na vnútornom trhu s energiou, dekarbonizáciu a využívanie obnoviteľných zdrojov energie, ako aj na výskum, inovácie a konkurencieschopnosť, s prihliadnutím na spoločné výzvy a spoločné ciele. K tomu patrí posudzovanie primeranosti sústavy, otázky spravodlivého prechodu a zmeny energetickej sústavy potrebné na zvládnutie vyššieho podielu energie z obnoviteľných zdrojov a iných predpokladaných trendov, ktoré by mohli mať vplyv na elektrické prepojenia a obchodovanie v regióne.

                  7.

                  Zlepšiť a rozšíriť jeho analýzu investičných potrieb, ktorá je v súčasnosti zameraná na hospodárnosť budov, obnoviteľné zdroje energie a elektromobilitu, o všeobecný prehľad investícií potrebných na modernizáciu jeho hospodárstva dosiahnutím energetických a klimatických cieľov. Poskytnúť všeobecné hodnotenie zdrojov týchto investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni. Zvážiť ako zdroj financovania aj nákladovo efektívne prevody na iné členské štáty podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (9).

                  8.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  9.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia o viac kvantitatívnych informácií aspoň vrátane požadovaných informácií o predpokladaných emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie v rámci plánovaných politík a opatrení.

                  10.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, ako aj politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Riešiť by sa mal hlavne vplyv na obyvateľstvo v uhlíkovo náročných alebo priemyselných regiónoch. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby, okrem iného poskytnúť osobitné posúdenie energetickej chudoby v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 267.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1016 final.

         (5)  COM(2019) 517 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 267.

         (7)  SWD(2019) 267.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Portugalska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/84

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Portugalska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/22)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Portugalsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 31. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Portugalska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Portugalsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Portugalsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Portugalsko má koherentný súbor stredno- a dlhodobých cieľov v oblasti znižovania emisií. Na dosiahnutie ambicióznej dekarbonizácie plánuje elektrifikovať hospodárstvo. Odvetvie elektroenergetiky treba ďalej rozvíjať budovaním novej kapacity na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov – najmä solárnych, veterných a vodných elektrární. Tento trend má silný vplyv na ďalšie rozmery energetickej únie, najmä na rozmer vnútorného trhu a na rozmer výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti. V konečnom pláne treba objasniť synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti a vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti, a to vysvetlením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, a riešením jej vzťahu k energetickej chudobe. Ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospel komplexný pohľad na konkurencieschopnosť nielen energeticky náročných odvetví, ale aj odvetvia nízkouhlíkových technológií, ako aj konkrétna analýza ich postavenia na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy a uviedli merateľné ciele do budúcnosti, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, spolu s vhodným prepojením na politiku v oblasti podnikania a priemyslu. Rovnako by mu pomohlo lepšie rozpracovanie interakcii s obehovým hospodárstvom.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Portugalsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Portugalska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA PORTUGALSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Podoprieť vítanú úroveň ambícií dosiahnuť podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo výške 47 % do roku 2030 ako príspevok Portugalska k cieľu Únie na rok 2030 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov podrobnými a kvantifikovanými politikami a opatreniami, ktoré sú v súlade s povinnosťami podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (8), aby bolo možné včas a nákladovo efektívne dosiahnuť tento príspevok. Okrem iného začleniť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorá dosiahne všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Zvýšiť úroveň ambícií v sektore vykurovania a chladenia, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a predložiť opatrenia na dosiahnutie cieľa v oblasti dopravy podľa jeho návrhu integrovaného energetického a klimatického plánu a článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť ďalšie informácie o zjednodušení administratívnych postupov a poskytnúť ďalšie podrobnosti o podporných rámcoch pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  2.

                  Výrazne zvýšiť ambície príspevku k zníženiu konečnej energetickej spotreby vzhľadom na potrebu zvýšiť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti a určiť ďalšie politiky a opatrenia, ktoré by do roku 2030 mohli priniesť ďalšie úspory energie. Poskytnúť riadnu kvantifikáciu očakávaných úspor energie vďaka plánovaným politikám a opatreniam v rámci podrobnejšieho posúdenia vplyvu a uviesť, ako by podporili príspevok krajiny k energetickej efektívnosti.

                  3.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty týkajúce sa integrácie trhov, najmä opatrení na rozvoj konkurencieschopnejších trhov s elektrinou a zemným plynom, vrátane smerovania k plne trhovým cenám.

                  4.

                  Bližšie objasniť národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť od dnes až do roku 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  5.

                  Zintenzívniť existujúcu dobrú regionálnu spoluprácu so Španielskom a Francúzskom. Ťažisko regionálnej spolupráce by malo spočívať v oblastiach vnútorného trhu s energiou a energetickej bezpečnosti, najmä pokiaľ ide o cezhraničné a nadregionálne prepojenia. Zvážiť posilnenie opatrení týkajúcich sa regionálnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti.

                  6.

                  Poskytnúť všeobecný prehľad o investíciách potrebných na modernizáciu ekonomiky dosiahnutím jeho energetických a klimatických cieľov vyjadrených v jeho národnom investičnom pláne. Poskytnúť všeobecné hodnotenie zdrojov týchto investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni. Zvážiť ako zdroj financovania aj nákladovo efektívne prevody na iné členské štáty podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (9).

                  7.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  8.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia, v ktorej sa predložia vplyvy na znečistenie ovzdušia v rôznych scenároch, poskytnú podkladové údaje a zohľadnia synergie a účinky kompromisu.

                  9.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby a okrem iného poskytnúť posúdenie počtu a typu domácností trpiacich energetickou chudobou a ciele zníženia energetickej chudoby v zmysle nariadenia (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 272.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1021 final.

         (5)  COM(2019) 522 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 272.

         (7)  SWD(2019) 272.

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Odporúčanie Komisie z 18. júna 2019 k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Slovinska na obdobie 2021 – 2030

text:
               3.9.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 297/92

      ODPORÚČANIE KOMISIE
      z 18. júna 2019
      k návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Slovinska na obdobie 2021 – 2030
      (2019/C 297/24)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je každý členský štát povinný predložiť Komisii návrh svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu na roky 2021 až 2030 v súlade s článkom 3 ods. 1 a prílohou I k uvedenému nariadeniu. Prvé návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov mali byť predložené do 31. decembra 2018.

                  (2)

                  Slovinsko predložilo svoj návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu 31. decembra 2018. Predloženie tohto návrhu plánu predstavuje základ a prvý krok iteratívneho procesu medzi Komisiou a členskými štátmi na účely finalizácie integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich následného vykonávania.

                  (3)

                  Podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 je Komisia povinná posúdiť návrhy integrovaných národných energetických a klimatických plánov. Komisia komplexne posúdila návrh integrovaného národného energetického a klimatického plánu Slovinska s prihliadnutím na príslušné prvky nariadenia (EÚ) 2018/1999. Toto posúdenie (2) sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním. Z neho vychádzajú nižšie uvedené odporúčania.

                  (4)

                  Odporúčania Komisie sa môžu týkať najmä i) úrovne ambície zámerov, cieľov a príspevkov v záujme kolektívneho dosiahnutia zámerov energetickej únie, a najmä zámerov Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti do roku 2030, ako aj úrovne prepojenosti elektrických sietí, ktorú má členský štát za cieľ dosiahnuť do roku 2030; ii) politík a opatrení týkajúcich sa zámerov na úrovni členského štátu a Únie, ako aj iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom; iii) všetkých ďalších politík a opatrení, ktoré by mohli byť požadované v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch; iv) interakcií a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík a opatrení zahrnutých v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch v rámci jedného rozmeru i rôznych rozmerov energetickej únie.

                  (5)

                  Komisia pri vypracúvaní svojich odporúčaní zohľadňovala na jednej strane potrebu doplniť určité kvantifikované plánované príspevky všetkých členských štátov s cieľom posúdiť ambície na úrovni Únie a na druhej strane potrebu poskytnúť dotknutému členskému štátu dostatočný čas na náležité zváženie odporúčaní Komisie pred dokončením svojho národného plánu.

                  (6)

                  Odporúčania Komisie, pokiaľ ide o ambície členských štátov v oblasti obnoviteľných zdrojov, vychádzajú zo vzorca stanoveného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999, ktorý je založený na objektívnych kritériách.

                  (7)

                  Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, odporúčania Komisie vychádzajú z posúdenia národnej úrovne ambície predloženej v návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu v porovnaní s kolektívnou úrovňou úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov Únie, v prípade potreby s prihliadnutím na poskytnuté informácie o osobitných národných okolnostiach. Konečné národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti by mali zodpovedať potenciálu nákladovo efektívnej úspory energie a mali by sa opierať o spoľahlivú dlhodobú stratégiu obnovy budov a opatrenia na plnenie povinnosti úspor energie vyplývajúcej z článku 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (3). Členské štáty by mali tiež preukázať riadne zohľadnenie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to najmä objasnením, ako energetická efektívnosť prispieva k nákladovo efektívnemu plneniu národných cieľov v oblasti konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva, bezpečnosti dodávok energie a riešenia problému energetickej chudoby.

                  (8)

                  V nariadení o riadení sa od členských štátov vyžaduje, aby poskytli všeobecný prehľad o investíciách potrebných na dosiahnutie zámerov, cieľov a príspevkov stanovených v integrovanom národnom energetickom a klimatickom pláne, ako aj všeobecné hodnotenie zdrojov pre tieto investície. Národné energetické a klimatické plány by mali zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť vnútroštátnych politík a opatrení s cieľom zabezpečiť investičnú istotu.

                  (9)

                  Rovnako aj v rámci cyklu európskeho semestra 2018 – 2019 Komisia kladie silný dôraz na investičné potreby členských štátov v oblasti energetiky a klímy. Tento aspekt je viditeľný aj v Správe o Slovinsku 2019 (4) a v odporúčaní Komisie na odporúčanie Rady pre Slovinsko (5), ktoré tvoria súčasť procesu európskeho semestra. Komisia pri posudzovaní návrhov integrovaných národných energetických a klimatických plánov zohľadnila najnovšie zistenia a odporúčania európskeho semestra. Odporúčania Komisie sú doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť, aby ich integrované národné energetické a klimatické plány brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  (10)

                  V zmysle nariadenia o riadení sa okrem toho vyžaduje, aby každý členský štát náležite zohľadnil všetky odporúčania Komisie týkajúce sa jeho návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu, ktorý má byť predložený do 31. decembra 2019, a ak dotknutý členský štát nezohľadní nejaké odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, mal by uviesť a zverejniť svoje dôvody.

                  (11)

                  Tam, kde je to vhodné, by členské štáty mali vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a ich neskorších aktualizáciách vykazovať rovnaké údaje, aké vykazujú Eurostatu alebo Európskej environmentálnej agentúre. Na výpočet východiskovej hodnoty pre modelovanie a projekcie má zásadný význam používanie rovnakých zdrojov, a prípadne európskej štatistiky. Vďaka použitiu európskej štatistiky bude možné lepšie porovnať údaje a projekcie použité v integrovaných národných energetických a klimatických plánoch.

                  (12)

                  V konečnom integrovanom energetickom a klimatickom pláne sa majú uviesť všetky prvky prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. V tejto súvislosti by sa mal posúdiť makroekonomický a v uskutočniteľnom rozsahu zdravotný, environmentálny, zamestnanostný a vzdelávací účinok, účinok na zručnosti a sociálny účinok plánovaných politík a opatrení. Verejnosť a ostatné zainteresované strany majú byť aktívne zapojené do prípravy konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Tieto a ďalšie prvky sú podrobne opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie uverejnenom spolu s týmto odporúčaním (6).

                  (13)

                  Vo svojom konečnom pláne Slovinsko musí zabezpečiť, aby všetky prvky, ktoré v návrhu chýbajú, ako napríklad scenár existujúcich opatrení, posúdenie vplyvu a investičné potreby, boli pokryté pre všetky rozmery. Zohľadniť by sa mali aj prepojenia medzi existujúcimi a plánovanými politikami a opatreniami, najmä: synergie medzi rozmermi dekarbonizácie, energetickej bezpečnosti, vnútorného trhu a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. Dôležitými prvkami, ktoré sa majú riešiť v rámci konečného plánu, sú aj posúdenie toho, či existujúce politiky zabezpečia obmedzenie používania fosílnych palív v odvetví elektroenergetiky, ako aj informácie o fungovaní trhu s energiou. Podobne aj ciele v rámci rozmeru výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti musia podporiť úsilie plánované pre zvyšné rozmery energetickej únie.

                  (14)

                  Konečnému integrovanému národnému energetickému a klimatickému plánu by prospela komplexná analýza súčasného postavenia sektora nízkouhlíkových technológií na svetovom trhu, v ktorej by sa zdôraznili konkurenčné silné stránky a potenciálne problémy. Prínosom by tu boli merateľné ciele do budúcnosti určené na tomto základe, ako aj politiky a opatrenia na ich dosiahnutie, ktoré by boli vhodne prepojené na politiky v oblasti podnikania, priemyslu a vzdelávania. Konečnému integrovanému energetickému a klimatickému plánu by rovnako pomohla lepšia interakcia s obehovým hospodárstvom, vďaka čomu by sa vyzdvihol jeho potenciál znižovania emisií skleníkových plynov.

                  (15)

                  Odporúčania Komisie pre Slovinsko vychádzajú z posúdenia návrhu integrovaného národného energetického a klimatického plánu Slovinska, ktoré sa uverejňuje spolu s týmto odporúčaním (7),

            TÝMTO ODPORÚČA SLOVINSKU PRIJAŤ OPATRENIA S CIEĽOM:

                  1.

                  Špecifikovať ďalšie nákladovo efektívne politiky a opatrenia, najmä v sektore budov, vzhľadom na cieľ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 v odvetviach, na ktoré sa nevzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami, o 15 % v porovnaní s rokom 2005, a zodpovedajúci záväzok vyplývajúci z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8), aby emisie z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva neprekračovali odstraňovanie emisií.

                  2.

                  Výrazne zvýšiť úroveň ambícií na rok 2030 na podiel energie z obnoviteľných zdrojov aspoň 37 % ako príspevok Slovinska k cieľu Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2030 v zmysle vzorca uvedeného v prílohe II k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 a po náležitom zvážení relevantných okolností a vnútroštátnych obmedzení. Zahrnúť do konečného integrovaného národného energetického a klimatického plánu orientačnú trajektóriu, ktorou sa v súlade s uvedeným podielom dosiahnu všetky referenčné body podľa článku 4 písm. a) bodu 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a to vzhľadom na potrebu zvýšiť úroveň úsilia o kolektívne dosiahnutie tohto cieľa. Predložiť podrobné a kvantifikované politiky a opatrenia, ktoré sú v súlade s povinnosťami stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (9) a ktoré umožňujú včasné a nákladovo efektívne dosiahnutie tohto príspevku. Zabezpečiť, aby cieľ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na rok 2020 stanovený v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (10) bol v plnej miere splnený a zachovaný ako východisková hodnota na obdobie od roku 2021, a vysvetliť, ako Slovinsko plánuje dosiahnuť a udržať takýto východiskový podiel. Zvýšiť úroveň ambícií v sektore vykurovania a chladenia, aby sa dosiahol orientačný cieľ uvedený v článku 23 smernice (EÚ) 2018/2001 a cieľ pre odvetvie dopravy uvedený v článku 25 smernice (EÚ) 2018/2001. Poskytnúť konkrétne opatrenia na zjednodušenie administratívnych postupov a podporných rámcov pre vlastnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov a komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkami 21 a 22 smernice (EÚ) 2018/2001.

                  3.

                  Výrazne zvýšiť ambície zamerané na zníženie primárnej energetickej spotreby v roku 2030 vzhľadom na potrebu zintenzívniť úsilie o dosiahnutie cieľa Únie na rok 2030 v oblasti energetickej efektívnosti. Vyjadriť svoj príspevok v hodnotách konečnej energetickej spotreby. Navrhnúť ambicióznejšie politiky a opatrenia, ktoré prinesú ďalšie úspory energie do roku 2030. Uviesť politiky a opatrenia na celé obdobie 2021 – 2030 vrátane ich vplyvu, pokiaľ ide o očakávané úspory energie, a harmonogram vykonávania.

                  4.

                  Konkretizovať opatrenia na podporu cieľov energetickej bezpečnosti v oblasti diverzifikácie a znižovania energetickej závislosti vrátane opatrení na zabezpečenie flexibility.

                  5.

                  Určiť výhľadové ciele a cieľové hodnoty, pokiaľ ide o integráciu trhu, a najmä opatrenia na rozvoj konkurenčnejších veľkoobchodných a maloobchodných trhov.

                  6.

                  Objasniť národné ciele a ciele financovania v oblasti výskumu, inovácie a konkurencieschopnosti, ktoré konkrétne súvisia s energetickou úniou a ktoré sa majú dosiahnuť v rokoch 2023 až 2030, aby boli ľahko merateľné a vhodné na účely podpory implementácie cieľových hodnôt v ostatných rozmeroch integrovaného národného energetického a klimatického plánu. Podporiť takéto ciele konkrétnymi a primeranými politikami a opatreniami vrátane tých, ktoré sa majú vypracovať v spolupráci s inými členskými štátmi, ako je napríklad strategický plán pre energetické technológie.

                  7.

                  Realizovať plnohodnotný konzultačný postup so susednými krajinami a inými členskými štátmi s cieľom podporovať nákladovo optimálne dosiahnutie cieľov energetickej únie. Bližšie preskúmať cezhraničný potenciál a makroregionálne aspekty koordinovanej energetickej a klimatickej politiky, najmä v Jadranskom mori, s cieľom znížiť uhlíkovú stopu regiónu a zaviesť ekosystémový prístup.

                  8.

                  Poskytnúť všeobecný prehľad o investíciách potrebných na modernizáciu ekonomiky dosiahnutím jeho energetických a klimatických cieľov a všeobecné posúdenie zdrojov týchto investícií vrátane vhodného financovania na celoštátnej, regionálnej a únijnej úrovni. Zvážiť ako zdroj financovania aj nákladovo efektívne prevody na iné členské štáty podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (11).

                  9.

                  Vytvoriť zoznam všetkých energetických dotácií, najmä vrátane dotácií na fosílne palivá, a prijatých opatrení, ako aj plánov na ich postupné ukončenie.

                  10.

                  Doplniť analýzu interakcií s politikou v oblasti kvality ovzdušia a emisií do ovzdušia o viac kvantitatívnych informácií aspoň vrátane požadovaných informácií o predpokladaných emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie v rámci plánovaných politík a opatrení.

                  11.

                  Lepšie integrovať aspekty spravodlivého a férového prechodu, a to najmä poskytnutím podrobnejších informácií o vplyvoch plánovaných zámerov, politík a opatrení na sociálnu oblasť, zamestnanosť a zručnosti, osobitne vo vzťahu k postupnému ukončeniu výroby elektriny v uhoľných elektrárňach. Ďalej rozvíjať koncepciu riešenia otázok energetickej chudoby a okrem iného špecifikovať posúdenie v zmysle požiadavky v nariadení (EÚ) 2018/1999.

         V Bruseli 18. júna 2019

               Za Komisiu

            Miguel ARIAS CAÑETE

               člen Komisie

         (1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

         (2)  SWD(2019) 271.

         (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

         (4)  SWD(2019) 1023 final.

         (5)  COM(2019) 524 final z 5. júna 2019.

         (6)  SWD(2019) 271.

         (7)  SWD(2019) 271.

         (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

         (9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

         (10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).

         (11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 19. marca 2020 Rade Európskej únie o externom audítorovi Latvijas Banka (ECB/2020/14) 2020/C 98/01

text:
               25.3.2020

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 98/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      z 19. marca 2020
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Latvijas Banka (ECB/2020/14)
      (2020/C 98/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Latvijas Banka sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2019. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2020.

                  (3)

                  Latvijas Banka vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2020 až 2024 spoločnosť SIA Ernst & Young Baltic,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť SIA Ernst & Young Baltic vymenovaná za externého audítora Latvijas Banka na finančné roky 2020 až 2024.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 19. marca 2020

               Prezidentka ECB

            Christine LAGARDE


title: Odporúčanie Rady (EÚ) 2021/892 z 3. júna 2021, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia

text:
                  4.6.2021

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 198/1

         ODPORÚČANIE RADY (EÚ) 2021/892
         z 3. júna 2021,
         ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b) a e) a článok 292 prvú a druhú vetu,
         keďže:

                     (1)

                     Rada 30. júna 2020 prijala odporúčanie o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (1) (ďalej len „odporúčanie Rady“).

                     (2)

                     Rada 16. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1052, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (2). Rada 30. júla 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1144, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (3). Rada 7. augusta 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1186, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (4). Rada 22. októbra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/1551, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (5).
                     Rada 17. decembra 2020 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/2169, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (6). Rada 28. januára 2021 prijala odporúčanie (EÚ) 2021/89, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (7). Rada 2. februára 2021 prijala odporúčanie (EÚ) 2020/132, ktorým sa mení odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia (8) a 6. mája 2021 odporúčanie (EÚ) 2021/767 (9) o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia.

                     (3)

                     Rada prijala 20. mája 2021 odporúčanie (EÚ) 2021/816, ktorým sa mení odporúčanie (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení takéhoto obmedzenia (10) s cieľom aktualizovať kritériá, na základe ktorých sa posudzuje, či sú cesty z tretích krajín, ktoré nie sú nevyhnutné, bezpečné a či by sa mali povoliť.

                     (4)

                     V odporúčaní Rady sa stanovuje, že členské štáty by mali od 1. júla 2020 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady. Rada by mala po dôkladnej konzultácii s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ v nadväznosti na celkové posúdenie založené na metodike, kritériách a informáciách uvedených v odporúčaní Rady zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I každé dva týždne preskúmať a podľa potreby aktualizovať.

                     (5)

                     Odvtedy sa v úzkej spolupráci s Komisiou a príslušnými agentúrami a útvarmi EÚ uskutočnili v rámci Rady rokovania o preskúmaní zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe I k odporúčaniu Rady a pri uplatňovaní kritérií a metodiky stanovených v odporúčaní Rady zmenenom odporúčaním (EÚ) 2021/816. Výsledkom týchto rokovaní je, že zoznam tretích krajín uvedený v prílohe I by sa mal zmeniť. Konkrétne by sa do zoznamu malo doplniť Japonsko.

                     (6)

                     Kontrola hraníc je nielen v záujme členského štátu, na ktorého vonkajších hraniciach sa vykonáva, ale všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontrolu hraníc na vnútorných hraniciach. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na vonkajších hraniciach koordinované s cieľom zabezpečiť dobré fungovanie schengenského priestoru. Na tento účel by členské štáty mali od 3. júna 2021 pokračovať v rušení dočasných obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, koordinovaným spôsobom vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I k odporúčaniu Rady zmenenej týmto odporúčaním.

                     (7)

                     V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto odporúčania, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto odporúčanie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto odporúčaní, či ho bude transponovať.

                     (8)

                     Toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (11); Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho prijatí, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                     (9)

                     Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES (12).

                     (10)

                     Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (13) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (14).

                     (11)

                     Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto odporúčanie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia 1999/437/ES (15) v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (16),

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
         Odporúčanie Rady (EÚ) 2020/912 o dočasnom obmedzení ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, a o možnom zrušení tohto obmedzenia, zmenené odporúčaním (EÚ) 2020/1052, odporúčaním (EÚ) 2020/1144, odporúčaním (EÚ) 2020/1186, odporúčaním (EÚ) 2020/1551, odporúčaním (EÚ) 2020/2169, odporúčaním (EÚ) 2021/89, odporúčaním (EÚ) 2021/132, odporúčaním (EÚ) 2021/767 a odporúčaním (EÚ) 2021/816, sa mení takto:

                     1.

                     Prvý odsek bodu 1 odporúčania Rady sa nahrádza takto:

                                 „1.

                                 Členské štáty by mali od 3. júna 2021 postupne koordinovaným spôsobom rušiť dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné, vo vzťahu k osobám s pobytom v tretích krajinách uvedených v prílohe I.“

                     2.

                     Príloha I k odporúčaniu sa nahrádza takto:

                           „PRÍLOHA I
                           Tretie krajiny a osobitné administratívne oblasti, v prípade ktorých platí, že na osoby s pobytom v nich by sa nemalo na vonkajších hraniciach uplatňovať dočasné obmedzenie ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné:

                                       I.

                                       ŠTÁTY

                                                   1.

                                                   AUSTRÁLIA

                                                   2.

                                                   IZRAEL

                                                   3.

                                                   JAPONSKO

                                                   4.

                                                   NOVÝ ZÉLAND

                                                   5.

                                                   RWANDA

                                                   6.

                                                   SINGAPUR

                                                   7.

                                                   JUŽNÁ KÓREA

                                                   8.

                                                   THAJSKO

                                                   9.

                                                   ČÍNA (*)

                                       II.

                                       OSOBITNÉ ADMINISTRATÍVNE OBLASTI ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKY

                                                   OAO Hongkong (*1)

                                                   OAO Macao  (*1)

                        (*1)  S výhradou potvrdenia reciprocity."

                        (*1)  S výhradou potvrdenia reciprocity."

            V Bruseli 3. júna 2021

                  Za Radu

                  predseda

               P. N. SANTOS

            (1)  Ú. v. EÚ L 208 I, 1.7.2020, s. 1.

            (2)  Ú. v. EÚ L 230, 17.7.2020, s. 26.

            (3)  Ú. v. EÚ L 248, 31.7.2020, s. 26.

            (4)  Ú. v. EÚ L 261, 11.8.2020, s. 83.

            (5)  Ú. v. EÚ L 354, 26.10.2020, s. 19.

            (6)  Ú. v. EÚ L 431, 21.12.2020, s. 75.

            (7)  Ú. v. EÚ L 33, 29.1.2021, s. 1.

            (8)  Ú. v. EÚ L 41, 4.2.2021, s. 1.

            (9)  Ú. v. EÚ L 165 I, 11.5.2021, s. 66.

            (10)  Ú. v. EÚ L 182, 21.5.2021, s. 1.

            (11)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

            (12)  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.

            (13)  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

            (14)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

            (15)  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

            (16)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).


title: Odporúčanie Radyz 10. októbra 2019 o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky2019/C 351/01

text:
               17.10.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 351/1

      ODPORÚČANIE RADYZ
      10. októbra 2019
      o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
      (2019/C 351/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 283 ods. 2 a článok 139 ods. 2,
      so zreteľom na Protokol č. 4 o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 112,
      TÝMTO ODPORÚČA EURÓPSKEJ RADE:
      vymenovať pána Fabia PANETTU za člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov s účinnosťou od 1. januára 2020.

         V Bruseli 10. októbra 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ