				|

		52011SC0820

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Denmarkand delivering a Council opinionon the updated convergence programme of Denmark, 2011-2015

			   	Odporúčanie pre
ODPORÚČANIA RADY
k národnému programu reforiem Dánska na rok 2011,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady
k aktualizovanému konvergenčnému programu Dánska na roky 2011 – 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[2],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom,
keďže:
(1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné
opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
konkurencieschopnosti.
(2)
Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie
týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských
štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa
usmernení k politikám zamestnanosti členských štátov[3],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych
hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.
(3)
Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný
prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho
riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie
politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.
(4)
Európska rada 25. marca 2011 schválila priority
fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15.
februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v
oblasti rastu). Zdôraznila potrebu uprednostniť obnovenie stabilných
rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženie nezamestnanosti
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženie nového úsilia na
posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto
priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov
stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov
reforiem.
(5)
Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala
členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus,
aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené
do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich
národných programov reforiem.
(6)
Dánsko 9. mája 2011 predložilo aktualizáciu svojho
konvergenčného programu na rok 2011, ktorý sa vzťahuje na obdobie 2011
– 2015, a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom
zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali
súčasne.
(7)
Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného
konvergenčného programu podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa
Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ
konvergenčného programu, je realistický. Hoci vychádza z mierne
priaznivejších prognóz rastu na rok 2012 a v nasledujúcom období, je viac-menej
v súlade s predpoveďou útvarov Komisie z jari 2011. Cieľom
rozpočtovej stratégie stanovenej v konvergenčnom programe je do roku 2013
znížiť deficit pod 3 %-nú referenčnú úroveň v súlade s
odporúčaniami Rady, do roku 2015 dosiahnuť zrevidovaný strednodobý
cieľ pre štrukturálne rozpočtové saldo (nie menej ako –0,5 % HDP) a
do roku 2020 dosiahnuť rozpočtovú rovnováhu. Cesta úprav smerujúca k
dosiahnutiu tohto cieľu je primeraná. Opatrenia programu, ktoré parlament
prijal na jar 2010, sa považujú za primerané na podporenie rozpočtových
cieľov a predstavovali by ročné fiškálne úsilie vo výške približne 1
% HDP v období 2011 – 2013. Dánsko dosiahne svoj zrevidovaný strednodobý
cieľ v rámci programového horizontu. Riziká ohrozujúce rozpočtové
ciele sú viac-menej vyvážené.
(8)
Rast dánskeho hospodárstva sa začal
spomaľovať v roku 2007 v kontexte korekcie na trhu s
nehnuteľnosťami, čo prispelo k problémom domáceho bankového
sektora, a toto spomalenie ešte posilnila rastúca platobná neschopnosť a
nezamestnanosť. Recesia bola ťažká, produkcia sa v období jeseň 2007
až jar 2009 znížila o 8 % a miera nezamestnanosti sa v roku 2010 zvýšila na 7,4
%. Miera zamestnanosti poklesla zo 79,8 % v roku 2008 na 76,1 % v roku 2010,
pričom tento pokles sa dotkol najmä mladých ľudí. Produkcia sa
začala v roku 2009 zotavovať a rast reálneho HDP dosiahol v roku 2010
hodnotu 2,1 %. Oživenie bolo poháňané neprerušeným domácim dopytom (aj v
dôsledku fiškálnej expanzie), silným zotavením zásob a výrazným oživením
hospodárstiev hlavných obchodných partnerov Dánska.
(9)
Automatické stabilizátory a krízové opatrenia
spôsobili, že celkové saldo verejných financií sa zmenilo z prebytku vo výške 3,2
% HDP v roku 2008 na deficit vo výške 2,7 % HDP v roku 2009. Na základe toho,
že Dánsko na jar 2010 oznámilo, že deficit rozpočtu presiahne v roku 2010
úroveň 5 % HDP, sa v júli 2010 začal vzhľadom na Dánsko postup
pri nadmernom deficite. Hoci nepredvídané a dočasné neočakávané zisky
spojené so zdanením dôchodkových výnosov viedli v minulom roku k stabilizácii
rozpočtového deficitu na úrovni 2,7 % HDP, v predpovedi útvarov Komisie z
jari 2011 sa očakáva, že deficit sa v roku 2011 znovu zvýši na približne 4
% HDP, čo zdôrazňuje potrebu nepretržitých a ambicióznych
konsolidačných snáh v roku 2012. V tomto kontexte je dôležité prísne
vykonávanie opatrení prijatých v konsolidačnej dohode z roku 2010 a
kontrola výdavkov v súlade s konvergenčným programom, aby sa zaistila
korekcia nadmerného deficitu do roku 2013.
(10)
Na dosiahnutie rozpočtových cieľov je
potrebná prísna kontrola zameraná na zabránenie opakovanému prekračovaniu
výdavkov na úrovniach miestnych a regionálnych samospráv. Počas uplynulých
20 rokov verejné výdavky neustále presahovali rozpočtové ciele. Vláda už
prijala isté opatrenia na riešenie tohto problému a plánuje zaviesť nový
systém kontroly výdavkov kontrolovaný Dánskou hospodárskou radou a opísaný v
konvergenčnom programe.
(11)
V dôsledku demografických faktorov sa počet
obyvateľov v produktívnom veku (15 – 64 rokov) v rokoch 2010 až 2025 zníži
približne o 1,5 % a o takmer 5 % do roku 2040. Oživenie hospodárstva by v
strednodobom horizonte mohlo viesť k zúženiu trhu práce, ako sa to stalo
počas rokov rozmachu. Napriek vysokej miere účasti pracovnej sily na
trhu práce existuje priestor na ďalšie zvýšenie ponuky pracovných síl.
Dobrovoľný predčasný odchod do dôchodku je rozšírený medzi
ľuďmi vo veku 60 až 64 rokov, čo vedie k tomu, že miera
zamestnanosti v tomto vekovom segmente je len 40 %. Okrem toho 10 %
obyvateľov v produktívnom veku mladších ako 40 rokov poberá buď
invalidné dávky alebo je zamestnaná formou dotovaných pracovných miest
(flex-job).
(12)
Rast produktivity vykazuje od roku 1995 klesajúcu tendenciu,
pričom jedným z možných dôvodov sú slabé výsledky v oblasti vzdelávania.
Hoci Dánsko aj naďalej veľkoryso vynakladá finančné prostriedky
na svoj vzdelávací systém, výsledky, ktoré sa vo vzdelávaní dosahujú, sú v
niekoľkých kľúčových oblastiach len priemerné a Dánsko má štvrtú
najnižšiu úroveň dosiahnutého vzdelania mladých ľudí v EÚ. V roku 2009 iba 70,1 % obyvateľov vo veku 20 až 24
rokov ukončilo aspoň vyššie stredoškolské vzdelanie (pre porovnanie: v EÚ je to v priemere 78,6 %) a výsledky v
štúdii PISA sú priemerné. Miery predčasného ukončenia školskej
dochádzky v rámci inštitúcií vzdelávania mladých ľudí a inštitúcií
odborného vzdelávania sú pomerne vysoké, keď takmer 50 % študentov systému
odborného vzdelávania mladých ľudí predčasne ukončuje školskú
dochádzku. Okrem toho približne 20 percent
mladých ľudí nedosiahlo ani 10 rokov po ukončení základnej školy
vzdelanie presahujúce nižšie stredoškolské vzdelanie. Zlepšením kvality
vzdelávacieho systému by sa takisto pomohlo predchádzať budúcemu
nerovnomernému zastúpeniu zručností na trhu práce, na ktorom sa v
súčasnosti naznačuje možný prebytok nekvalifikovaných pracovných síl
a nedostatok kvalifikovaných pracovných síl. Rast produktivity je slabý najmä v
sektore stavebníctva a sektore služieb. Platí to najmä v rámci miestnych
služieb, maloobchodného sektora, veľkoobchodu a osobných služieb, kde
nízky stupeň hospodárskej súťaže v určitých sektoroch, napr.
výrazné prekážky vstupu na trh, môžu viesť k nie práve najpriaznivejšiemu
prerozdeľovaniu zdrojov. Právne predpisy upravujúce vymedzenie pásiem sú
prísne a v maloobchodnom sektore obmedzujú možnosti úspor z rozsahu, ktoré by
posilnili produktivitu. S cieľom reagovať na skutočnosť, že
otvorené verejné obstarávanie sa vzťahuje len na približne 25 % verejného
obstarávania, vláda zaviedla stratégiu zameranú na zvýšenie hospodárskej
súťaže v rámci verejných služieb, a to postupným zvýšením verejného
obstarávania v obciach a regiónoch, a stanovila pre obce nový cieľ,
podľa ktorého by do roku 2015 malo 31,5 % všetkých obstarávaní mať
formu verejného obstarávania.
(13)
Zadlženosť domácností v pomere k HDP je
najvyššia v EÚ. Nárast úrovní zadlženosti, ktorý podporil rozmach v sektore
bývania z rokov 2004 až 2007, vytvára možné riziká pre hospodárstvo a
finančnú stabilitu. Hoci tieto riziká zmierňujú charakteristiky
dômyselného dánskeho trhu s dlhopismi zaistenými hypotékami a celosvetovo silná
finančná situácia väčšiny domácnosti (aktíva zďaleka presahujú
pasíva), na stlmenie procyklických výkyvov cien nehnuteľností sa po
korekcii cien nehnuteľností zaviedli len obmedzené opatrenia.
(14)
Dánsko prijalo v rámci Paktu Euro Plus celý rad
záväzkov[4]. S cieľom
zlepšiť fiškálnu udržateľnosť sa prijala dohoda zameraná na
posilnenie právnych predpisov upravujúcich sankcie, pokiaľ ide o kontrolu
výdavkov na miestnej úrovni. Vláda predložila návrh systému kompenzácie na
uľahčenie súkromných riešení problémov bánk postihnutých krízou a na
prispenie k zlepšeniu finančnej stability. Opatrenia v oblasti
zamestnanosti sa zameriavajú na podporu zamestnanosti prostredníctvom
predĺženia produktívneho veku. Na posilnenie konkurencieschopnosti sa
prijal balík v oblasti hospodárskej súťaže, ktorý obsahuje konkrétne
iniciatívy zamerané najmä na sektor stavebníctva a sektor služieb. Tieto
záväzky sa vťahujú na štyri oblasti paktu. Celkovo možno povedať, že
opatrenia sú zhodné s opatreniami prijatými v následnosti na ročný
prieskum rastu s cieľom dosiahnuť pokrok smerom k cieľom
stratégie Európa 2020, najmä v oblasti zamestnanosti. Hoci niekoľko
oznámených záväzkov sa už zaviedlo, dôležité opatrenia na zlepšenie a
posilnenie rozpočtovej disciplíny (na miestnej úrovni) a na podporu
zamestnanosti by sa mali realizovať v blízkej budúcnosti. Tieto záväzky sa
posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.
(15)
Komisia posúdila konvergenčný program a
národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus[5].
Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
sociálno-hospodársku politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a
usmerneniami EÚ, a to vzhľadom na potrebu posilniť celkové
hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa na úrovni EÚ poskytnú podnety
pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Komisia vzhľadom na tieto
skutočnosti zastáva názor, že v roku 2011 a ďalších rokoch by sa malo
realizovať nepretržité a ambiciózne fiškálne konsolidačné úsilie.
Ďalšie opatrenia by sa takisto mali prijať s cieľom ďalej
zvýšiť ponuku pracovných síl prostredníctvom obmedzenia predčasného
odchodu do dôchodku a zamerania sa na konkrétne skupiny, s cieľom
zlepšiť kvalitu vzdelávania, posilniť hospodársku súťaž v
kľúčových sektoroch a ďalej stabilizovať trh s
nehnuteľnosťami.
(16)
Vzhľadom na toto posúdenie a po
zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie z 2. júna 2010 Rada preskúmala aktualizáciu
konvergenčného programu Dánska na rok 2011 a jej stanovisko[6]
sa odráža najmä v odporúčaní uvedenom v bode 1 v ďalšej časti
textu. Po zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada
preskúmala národný program reforiem Dánska,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v
rokoch 2011 – 2012 prijalo tieto opatrenia:
(1)
Vykonať opatrenia fiškálnej konsolidácie v
roku 2011 a roku 2012 podľa plánu a opraviť nadmerný deficit do roku 2013.
Urýchliť znižovanie celkového deficitu verejných financií, ak sa ukáže, že
hospodárske podmienky sú lepšie, ako sa v súčasnosti očakáva.
Posilniť kontrolu výdavkov prijatím záväzných viacročných výdavkových
stropov pre miestne, regionálne a ústredné orgány verejnej správy, ktoré sú v
súlade s celkovými strednodobými cieľmi pre všeobecný rozpočet.
(2)
V súlade s plánmi postupne zrušiť systém
dobrovoľného predčasného odchodu do dôchodku, zreformovať
invalidný dôchodok a lepšie zamerať systémy dotovaných pracovných
miesť (tzv. systém flex-job) na najzraniteľnejšie skupiny.
(3)
Urýchliť vykonávanie reforiem na zlepšenie
kvality vzdelávacieho systému. Znížiť miery predčasného
ukončenia školskej dochádzky, najmä v sektore odborného vzdelávania, a
zvýšiť počet dostupných učňovských miest.
(4)
Podniknúť kroky na odstránenie prekážok
hospodárskej súťaže, najmä v sektore miestnych služieb a maloobchodu, a to
prostredníctvom revízie právnych predpisov o využívaní pôdy a prostredníctvom
otvorenia verejného obstarávania v obciach a regiónoch.
(5)
Za podpory prebiehajúcej stabilizácie trhu s
nehnuteľnosťami po nedávnej korekcii cien prijať preventívne
opatrenia na posilnenie strednodobej stability trhu s nehnuteľnosťami
a finančného systému vrátane reforiem hypotekárnych systémov a systémov
dane z nehnuteľnosti.
V Bruseli
                                                                       Za Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ
z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.
[4]               Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci
Paktu Euro Plus sa uvádzajú v dokumente SEK (2011) 713.
[5]               SEK(2011) 713.
[6]               Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


				|

		52013DC0392

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Holandsku /* COM/2013/0392 final - 2013/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných
financií v Holandsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126 Zmluvy o
fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty vyhýbajú nadmernému deficitu
verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na
posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast
smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade s článkom
126 ods. 6 ZFEÚ Rada 2. decembra 2009 rozhodla, že v Holandsku existuje
nadmerný deficit a v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom
3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní
a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[1] vydala odporúčanie na
odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do roku 2013[2]. S cieľom znížiť deficit
verejných financií pod úroveň 3 % HDP vierohodným a udržateľným
spôsobom, sa holandským orgánom odporučilo, aby v roku 2010 vykonali fiškálne
opatrenia, ako sa plánovalo v rozpočte na rok 2010, a aby v roku 2011 začali
konsolidáciu s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013. Na tento účel
sa im odporučilo zabezpečiť priemerné ročné fiškálne úsilie vo výške
¾ % HDP počas obdobia rokov 2011 – 2013, špecifikovať
opatrenia, ktoré sú nevyhnutné na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013,
ak to umožnia cyklické podmienky, a urýchliť znížovanie deficitu, ak sa
hospodárske alebo rozpočtové podmienky zlepšia oproti očakávaniam v tom čase.
Rada takisto stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení na 2. júna 2010.
(4)       Komisia 15. júna 2010 dospela
k záveru, že na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2010 Holandsko
prijalo účinné opatrenia v súlade s odporúčaním Rady
z 2. decembra 2009 s cieľom znížiť deficit verejných financií
pod referenčnú hodnotu 3 % HDP a vyjadrila presvedčenie, že
v rámci postupu pri nadmernom deficite preto neboli potrebné žiadne ďalšie
kroky.
(5)       Na základe článku 3 ods. 5
nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie rozhodnúť, že
prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté
účinné opatrenia a po prijatí tohto odporúčania sa vyskytli neočakávané
nepriaznivé ekonomické udalosti so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na
verejné financie. Výskyt neočakávaných nepriaznivých ekonomických udalostí so
zásadnými nepriaznivými rozpočtovými účinkami sa posúdi na základe ekonomickej
prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie Rady.
(6)       V súlade s článkom
126 ods. 7 ZFEÚ a s článkom 3 nariadenia Rady (ES)
č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby predložila príslušnému členskému štátu
odporúčania s cieľom odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote.
V odporúčaní sa musí stanoviť maximálny termín šesť mesiacov na to, aby
príslušný členský štát prijal účinné opatrenia na odstránenie nadmerného
deficitu. V odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu by Rada navyše mala
požadovať dosiahnutie ročných rozpočtových cieľov, ktoré sú na základe
prognózy, z ktorej vychádza odporúčanie, v súlade s minimálnym
ročným zlepšením štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez
jednorazových a iných dočasných opatrení vo výške referenčnej hodnoty na úrovni
minimálne 0,5 % HDP.
(7)       V prognóze útvarov
Komisie z jesene 2009, ktorá tvorila základ pre odporúčanie Rady podľa článku
126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009, sa predpokladalo, že v roku 2009 dôjde
k poklesu holandského hospodárstva o 4,5 % a následne v rokoch
2010 a 2011 k jeho miernemu oživeniu, pričom sa predpokladal rast HDP
na úrovni ¼ % v roku 2010 a na úrovni 1½ % v roku 2011. Roky
2012 a 2013 neboli zahrnuté do tejto prognózy, ale na základe hypotézy, že
do roku 2015 dôjde k postupnému odstráneniu vysokej negatívnej produkčnej
medzery, sa na roky 2012 a 2013 očakával vyšší rast než na rok 2011. Rast
HDP v roku 2009 poklesol o 3,7 %, čo je menej, než sa predpokladalo
v prognóze útvarov Komisie z jesene 2009, a v roku 2010 bolo oživenie, ku ktorému
došlo vďaka vývozu a ktoré dosiahlo 1,6 %, silnejšie, no v roku 2011
hospodársky rast spomalil na 1 % a v roku 2012 holandské hospodárstvo
skĺzlo späť do recesie. V roku 2011 Holandsko už zaznamenalo negatívne
štvrťročné miery rastu vo všetkých štvrťrokoch okrem prvého štvrťroku
a v roku 2012 došlo k poklesu holandského hospodárstva o
1 %. Medzištvrťročný rast bol v prvej polovici tohto roka mierne
pozitívny, ale následne prudko klesol. Celkový rast HDP bol výrazne nižší, než
by sa dalo očakávať na základe modelu normálneho cyklického oživenia, a rozsiahle
spomalenie hospodárstva negatívne ovplyvnilo zamestnanosť; došlo k nárastu
nezamestnanosti, rast reálnych miezd dosiahol zápornú hodnotu a domáci
dopyt klesol.
(8)       V prognóze útvarov
Komisie z jari 2013 sa predpokladá, že v roku 2013 bude pokračovať pokles
reálneho HDP o 0,8 %, hoci sa očakáva, že od druhej polovice roka
a neskôr rast postupne nadobudne pozitívne hodnoty. Očakáva sa, že vývoj
obchodu prispeje k oživeniu, zatiaľ čo domáci dopyt zostane podľa prognózy
znížený do roku 2013. Neistota v súvislosti so všeobecným hospodárskym
výhľadom, vykonávanie reformných návrhov a prípadné dodatočné konsolidačné
opatrenia dodatočne zaťažujú domáci dopyt. V roku 2014 sa očakáva
zintenzívnenie vývozu i dovozu a domáci dopyt by sa mal začať
postupne zvyšovať, čo by malo podporiť krehké oživenie, pričom reálny HDP by sa
mal zvýšiť o 0,9 %.
(9)       Holandsko sa rozhodlo
oddialiť fiškálnu úpravu do roku 2011. Tento prístup bol podporený odporúčaním
Rady z roku 2009, v ktorom sa konkrétne odporučilo vykonať rozpočet na rok
2010 s tým, že konsolidácia by sa mala začať až v roku 2011.
Holandsko v reakcii na to navrhlo na obdobie rokov 2011 – 2015
viacročný balík opatrení založených najmä na výdavkoch. Vykonávanie opatrení,
ktoré sa majú zrealizovať do roku 2013, je vo všeobecnosti na dobrej ceste. Po
tom, čo sa v rokoch 2009 a 2010 dosiahli miestami lepšie výsledky v
oblasti reálneho HDP, než sa očakávalo v prognóze útvarov Komisie z jesene
2009, z ktorej vychádza odporúčanie týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite,
sa hospodárska výkonnosť Holandska od roku 2011 výrazne zhoršila. Toto sa
premietlo do podobného vývoja v oblasti verejných financií, pričom
v oblasti rozpočtových cieľov do roku 2011 a počas tohto roku sa
dosiahli niektoré počiatočné výsledky, ktoré prekonali očakávania. V roku 2011
dosiahol celkový deficit verejných financií úroveň 4,5 % HDP
a následne došlo v roku 2012 k zlepšeniu, keď dosiahol úroveň
–4,1 % HDP. Výkyvy hospodárskeho rastu, ktoré sa stali hnacími silami
deficitu, mali vplyv najmä na štátne príjmy. Počiatočné oživenie po finančnej
kríze, ktoré bolo v roku 2010 a v prvej časti roku 2011
charakterizované intenzívnejšou hospodárskou činnosťou, než sa predpokladalo,
sprvoti viedlo k pomerne dobrým výsledkom v oblasti príjmov. Následne
však boli príjmy v dôsledku spomalenia rastu nižšie, než sa očakávalo, najmä v
druhej polovici roku 2011 a v roku 2012. Očakáva sa, že tento nepriaznivý trend
bude pokračovať, čo prinesie najmä slabé vyhliadky v oblasti deficitu.
Celkový vývoj odráža citlivosť príjmov na hospodársky cyklus, ktorá je
charakteristická pre Holandsko.
(10)     Podľa prognózy útvarov Komisie
z jari roku 2013 sa očakáva, že v roku 2013 dôjde k ďalšiemu zlepšeniu a
deficit verejných financií dosiahne úroveň 3,6 % HDP, a to
v dôsledku rozsiahlych konsolidačných opatrení zameraných najmä na stranu
príjmov, ako je konkrétne zvýšenie sadzby DPH a zvýšenie spotrebných daní,
zatiaľ čo na strane výdavkov prispeje ku konsolidácii zmrazenie miezd štátnych
zamestnancov a neindexácia daňových pásem. Okrem toho v roku 2013 budú mať
na deficit vplyv významné jednorazové operácie[3].
Predaj licencií na mobilnú telefonickú komunikáciu v sieti 4G a
zoštátnenie finančnej inštitúcie SNS Reaal (vplyv oboch udalostí sa prejavil v roku
2013) sa vo veľkej miere vzájomne vykompenzovali. Celkovo však jednorazové
platby znížia deficit približne o 0,2 % HDP, najmä v súvislosti
s výplatou dividend z De Nederlandsche Bank a náhradou štátnych príspevkov
na rozšírenie prístavov zo strany Havenbedrijf Rotterdam. Špecifikované
a dohodnuté opatrenia, ktoré sú začlenené do viacročných fiškálnych
prognóz, predpokladajú pokračovanie úspor v roku 2014. Okrem toho pozitívne
jednorazové opatrenia vyplývajúce z tokov dividend z De Nederlandsche Bank
a bankové odvody z dôvodu krízy budú mať na celkový deficit znižujúci
účinok Keďže sa však očakáva, že príjmy zostanú v dôsledku pomalého
oživovania aj naďalej mierne, predpokladá sa, že deficit verejných financií sa
v roku 2014 ustáli na úrovni 3,6 % HDP. Útvary Komisie nezahrnuli do
svojej prognózy z jari 2013 dodatočný konsolidačný balík opatrení na rok 2014,
ktorý vláda navrhla v marci 2013, no následne ho dočasne stiahla na základe
dohody so sociálnymi partnermi v apríli 2013.
(11)     Nezanedbateľné riziká
súvisiace s vykonávaním sú pripojené k fiškálnemu výhľadu na rok 2014 a
nasledujúce roky. Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sú súčasťou koaličnej
dohody, tieto riziká vyplývajú najmä z predpokladaného zvýšenia efektívnosti,
ktoré sa plánuje dosiahnuť prostredníctvom decentralizácie úloh na obce.
V Holandsku sa koaličné dohody tradične vykonávajú viac-menej bez zmien.
Posledne sa objavilo niekoľko príkladov podstatných zmien, ktoré reagujú
napríklad na prehodnotenie pôvodných plánov koaličnými partnermi alebo na dohody
so sociálnymi partnermi. V každom prípade prognóza celkového deficitu na
rok 2014 naznačuje, že sa vyžadujú značné dodatočné opatrenia na zníženie
celkového deficitu pod úroveň 3 % HDP v roku 2014.
(12)     Podľa prognózy útvarov Komisie
z jari 2013 sa očakáva, že štrukturálne saldo sa v priemere zlepší
približne o 0,7 % HDP ročne počas adaptačného obdobia rokov
2010 – 2013, ale predpokladá sa, že v roku 2014 sa zhorší približne o
0,3 percentuálneho bodu. Na základe prognózy z jari 2013 by sa teda
priemerné fiškálne úsilie v období rokov 2011 – 2013 malo
približovať požadovanej hodnote ¾ % HDP. Vzhľadom na významnú
úpravu výšky rastu potenciálneho výstupu smerom nadol, ku ktorej došlo
od času, kedy bolo vydané odporúčanie týkajúce sa postupu pri nadmernom
deficite z roku 2009, ako aj na dosah preskúmania štruktúry hospodárskeho
rastu na príjmy presahuje priemerné ročné štrukturálne úsilie (1,1 % HDP)
vo významnej miere odporúčané priemerné ročné fiškálne úsilie (0,75 % HDP)
na obdobie rokov 2011 – 2013, ktoré sa vyžaduje v odporúčaní Rady
týkajúcom sa postupu pri nadmernom deficite z roku 2009. Holandsko je preto
možné považovať za členský štát, ktorý prijal účinné opatrenia v súlade s
odporúčaním Rady. Celkové fiškálne úsilie počas obdobia rokov
2011 – 2013 dosahuje podľa vzostupného prístupu úroveň 4 % HDP,
teda približne 1,3 % HDP ročne, a je približne rovnomerne rozdelené medzi
príjmové a výdavkové opatrenia. Vzostupné posúdenie fiškálnych konsolidačných
opatrení prijatých v rokoch 2010 – 2013 potvrdzuje teda záver, že Holandsko
prijalo účinné opatrenia.
(13)     Dynamika dlhu v Holandsku bola
nepriaznivá. V roku 2008 boli významné činnosti vlády na podporu holandských
bánk hlavným faktorom rastu pomeru verejného dlhu, ktorý sa
zo 45,5 % HDP v roku 2007 zvýšil na 58,5 % HDP. V
období rokov 2008 – 2012 sa trvale zvyšoval a v roku 2012
dosiahol úroveň 71,2 %. Na základe prognózy útvarov Komisie z jari
2013 sa očakáva ďalší nárast pomeru dlhu na 74,6 % HDP v roku 2013 a
75,8 % HDP v roku 2014. To je predovšetkým výsledkom pretrvávajúcich
celkových deficitov v kombinácii s nízkym rastom nominálneho HDP, zatiaľ
čo operácie ENFS a EMS určené na vykrytie verejného dlhu majú len relatívne
nízky rastový účinok. Nárast očakávaného pomeru hrubého dlhu na rok 2013 zahŕňa
operácie zvyšujúce dlh, ktoré zodpovedajú približne 1 % HDP v súvislosti
so zoštátnením finančnej inštitúcie SNS Reaal začiatkom roka 2013 (okrem
opatrení zvyšujúcich deficit vo výške okolo 0,6 % HDP).
(14)     V súlade s pravidlami
Paktu stability a rastu a vzhľadom na všetky uvedené faktory, najmä
na významné zhoršenie rozpočtovej pozície v dôsledku celkovej slabšej
pozície ekonomiky v porovnaní so stavom, z ktorého vychádzalo pôvodné
odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ, je vhodné stanoviť novú
lehotu na odstránenie nadmerného deficitu v Holandsku do roku 2014.
(15)     V situácii, v ktorej
panuje veľká neistota ohľadom vývoja ekonomiky a rozpočtu, by sa mal rozpočtový
cieľ odporúčaný na posledný rok obdobia odstránenia nadmerného deficitu
stanoviť jednoznačne pod úroveň referenčnej hodnoty, aby sa v požadovanej
lehote zaručilo účinné a trvalé odstránenie nadmerného deficitu.
(16)     Poskytnutie ďalšieho roka na
odstránenie nadmerného deficitu by zodpovedalo priebežným cieľom v oblasti
celkového deficitu na úrovni 3,6 % HDP na rok 2013 a 2,8 % HDP
na rok 2014. Základné zlepšenie štrukturálneho
rozpočtového salda vyplývajúce z týchto cieľov je 0,6 % HDP v roku 2013 a
0,7 % HDP v roku 2014. Celkovo by holandské orgány museli v záujme
dosiahnutia spomenutých štrukturálnych cieľov zaistiť výsledky predpokladaného
štrukturálneho úsilia v roku 2013 a prijať dodatočné konsolidačné
opatrenia vo výške aspoň 1 % HDP v roku 2014, okrem opatrení, ktoré
už boli zahrnuté do základného scenára. Tieto ciele zohľadňujú potrebu
kompenzovať negatívne druhotné účinky fiškálnej konsolidácie na verejné
financie prostredníctvom jej vplyvu na rast HDP.
(17)     Podľa správy Európskej komisie
o fiškálnej udržateľnosti z roku 2012 nie je Holandsko
v krátkodobom horizonte vystavené riziku fiškálneho tlaku. V strednodobom
až dlhodobom horizonte je krajina vystavená strednému riziku v oblasti
udržateľnosti. Hoci je dôchodková reforma z roku 2013 dôležitým pozitívnym
krokom, dodatočné opatrenia, najmä tie, ktoré súvisia s obmedzovaním
výdavkov na dlhodobú starostlivosť, sú potrebné na účely úplného zabezpečenia
dlhodobej udržateľnosti verejných financií.
(18)     Holandsko spĺňa podmienky na
predĺženie termínu na odstránenie nadmerného deficitu verejných financií
v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a
objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku,
PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
(1)
Holandsko by malo odstrániť súčasný nadmerný
deficit najneskôr do roku 2014.
(2)
Holandsko by malo dosiahnuť celkový deficit vo
výške 3,6 % HDP v roku 2013 a 2,8% HDP v roku 2014, čo je v súlade so
zlepšením štrukturálneho salda vo výške najmenej 0,6 % v roku 2013 a
0,7 % HDP v roku 2014 na základe aktualizovanej prognózy útvarov
Komisie z jari 2013.
(3)
Holandsko by malo implementovať viacročné
opatrenia, ktoré sa už prijali v rámci rozpočtu na rok 2013,
a zároveň byť pripravené na ich kompenzáciu, ak by sa ich výnos ukázal
menší, než sa v súčasnosti predpokladá, a vykonať dodatočné opatrenia
dostatočné na odstránenie nadmerného deficitu v roku 2014. Rada stanovuje
Holandsku termín v trvaní do [1. októbra], aby prijalo účinné
opatrenia a aby v súlade s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady
(ES) č. 1467/97 predložilo podrobnú správu o konsolidačnej stratégii,
ktorú plánuje v záujme dosiahnutia týchto cieľov.
Okrem toho v záujme zaručenia úspechu fiškálnej
konsolidačnej stratégie bude dôležité podporiť fiškálnu konsolidáciu
komplexnými štrukturálnymi reformami v súlade s odporúčaniami Rady,
ktoré boli Holandsku adresované v kontexte európskeho semestra, a to
najmä tými, ktoré sa týkajú preventívnych komponentov postupu v prípade
makroekonomických nerovnováh.
Toto
odporúčanie je určené Holandskému kráľovstvu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Všetky dokumenty súvisiace s postupom pri nadmernom
deficite v Holnadsku možno nájsť na webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/netherlands_en.htm
.
[3]               Týmto výkladom týkajúcim sa klasifikácie uvedených
operácií nie je dotknuté formálne posúdenie Eurostatu.


title: Odporúčanie Rady z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/25

         ODPORÚČANIE RADY
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Estónska na rok 2014
   2014/C 247/06
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Estónska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Estónska na roky 2012 – 2017. Komisia 15. novembra 2013 v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 (4) predložila svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estónska na rok 2014.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (5) správu o mechanizme varovania, v ktorej Estónsko nie je uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Estónsko predložilo 8. mája 2014 svoj národný program reforiem na rok 2014 a 29. apríla 2014 svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability na rok 2014 je dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorý sa zachová počas celého programového obdobia, a vybudovať si dostatočné rozpočtové rezervy pre prípad náročnej hospodárskej situácie. V programe stability sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ spočívajúci v štrukturálnom prebytku, čo je prísnejší cieľ, než sa požaduje v Pakte stability a rastu. Prepočítané štrukturálne saldo Estónska sa má v roku 2014 podľa očakávania zhoršiť o 0,1 percentuálneho bodu HDP, čím dochádza k odklonu od požadovaného postupu úprav pred tým, než dôjde v roku 2015 k zlepšeniu o 0,4 percentuálneho bodu HDP a v období rokov 2016 – 2017 bude takmer vyrovnané. V programe stability sa okrem toho poukazuje na riziko odklonu od referenčnej hodnoty pre výdavky v roku 2014 a na riziko významného odklonu v roku 2015. Celkovo plánovaný postup úprav zameraný na dosiahnutie strednodobého cieľa prináša so sebou riziká, pokiaľ ide o súlad s požiadavkami Paktu stability a rastu.

               (9)

               Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú fiškálne prognózy uvedené v programe stability a ktorý nebol schválený nezávislým orgánom, je vierohodný a vo veľkej miere sa zhoduje s prognózou útvarov Komisie z jari 2014. Podľa tejto prognózy sa predpokladá, že štrukturálny deficit sa v roku 2014 zhorší o 0,1 % HDP, čo bude znamenať rozdiel vo výške 0,3 % HDP v porovnaní s požadovanou úpravou a pri posúdení o dva roky to bude znamenať výrazný odklon. Na rok 2015 Komisia prognózuje ďalšie zhoršenie štrukturálneho salda o 0,2 % HDP, čo poukazuje na výrazný odklon od požadovanej úpravy smerom k strednodobému cieľu. Výrazný odklon očakáva tiež v súvislosti s referenčnou hodnotou pre výdavky v rokoch 2014 – 2015. Na základe posúdenia programu stability na rok 2014 a prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada dospela k záveru, že v rokoch 2014 a 2015 hrozí výrazný odklon od strednodobého cieľa. Pravidlo, podľa ktorého má byť štrukturálne saldo v súlade so Zmluvou o stabilite, koordinácii a správe, nadobudlo účinnosť prostredníctvom nového estónskeho zákona o štátnom rozpočte 23. marca 2014, ale toto pravidlo je ešte potrebné dovŕšiť tým, že sa posilní záväzný charakter viacročných cieľov na strane výdavkov.

               (10)

               Pokiaľ ide o trh práce, dosiahol sa významný pokrok pri znížení nezamestnanosti mladých a dlhodobej nezamestnanosti. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať opatreniam na zabezpečenie stimulačných faktorov, ktoré pracovníkov s nízkymi príjmami nabádajú k práci. Sú potrebné ďalšie snahy o riešenie narastajúceho nedostatku pracovnej sily, ktorý okrem iného spôsobuje starnutie obyvateľstva a prípady odchodov z trhu práce zo zdravotných dôvodov a z dôvodu zdravotného postihnutia. Preto je veľmi dôležité včasné prijatie a vykonanie reformy v oblasti pracovnej spôsobilosti a súčasné zabezpečenie dostupnosti podporných služieb. Nákladová efektívnosť výdavkov v oblasti rodinnej politiky by sa mohla ďalej zlepšiť, a to aj podporou prístupu k starostlivosti o deti. Očakáva sa, že to by podporilo skorý návrat žien na trh práce a znížilo by to stále vysoké rozdiely v odmeňovaní medzi mužmi a ženami. Je potrebné zintenzívniť snahy o podporu podnikania a vytvárania pracovných miest v regiónoch mimo Tallinnu a Tartu s cieľom zabrániť prehlbovaniu rozdielov v hospodárskom vývoji a znížiť nezamestnanosť, a to najmä v prípade osôb s nízkou kvalifikáciou.

               (11)

               V oblasti vzdelávania a odbornej prípravy boli nedávno prijaté reformy s cieľom zosúladiť vzdelávanie s požiadavkami na trhu práce. Budú sa vyžadovať ďalšie snahy s cieľom uľahčiť prechod zo vzdelávania do zamestnania. Bude potrebné vynakladať systematické úsilie, najmä za účasti sociálnych partnerov, v záujme zvýšenia účasti na odbornom vzdelávaní a príprave a v oblasti učenia sa prácou, najmä v učňovskej príprave. Vykonávanie stratégie celoživotného vzdelávania bude vyžadovať skutočné úsilie, aby sa mohlo zabezpečiť veľmi potrebné zvýšenie kvalifikácií, rekvalifikácia a dosiahnutie určitých kvalifikačných úrovní, najmä v prípade osôb, ktoré sú v znevýhodnenom postavení voči trhu práce. Rámec pre inteligentnú špecializáciu, ktorý pozostáva zo stratégie pre podnikanie a rast a zo stratégie pre výskum, vývoj a inovácie, sa popri hlbšej špecializácii na tematické oblasti zameriava na spoločné priority. Vzhľadom na malú veľkosť hospodárstva by sa malo pokračovať v snahách o internacionalizáciu a prioritizáciu výskumu a vývoja a inovačných systémov.

               (12)

               Intenzita využívania zdrojov v Estónsku je stále veľmi vysoká. Došlo k pokroku pri riešení energetickej hospodárnosti verejných budov, ale je aj naďalej potrebné vyvíjať snahy a zintenzívniť ich, najmä v sektore bývania a priemyslu. Významný pokrok sa dosiahol v súvislosti s nakladaním s odpadom a skládkovaním odpadu, je však potrebné zabezpečiť hospodársku životaschopnosť recyklácie. Je potrebné vykonať opatrenia v rámci plánu rozvoja dopravy, a to najmä preto, aby sa Estónsku umožnilo udržať emisie CO2 pod kontrolou v odvetviach nezahrnutých do systému obchodovania s emisiami. Energetická účinnosť nákladnej dopravy sa môže zlepšiť tým, že sa zavedú udržateľnejšie spôsoby dopravy. Využívanie verejnej dopravy možno ďalej zvýšiť zlepšením komplementárnosti regionálnych sietí a prepojení medzi autobusovou a železničnou osobnou dopravou. Používanie osobných vozidiel narastá, pričom priemerný vek vozového parku osobných automobilov je takmer dvojnásobný v porovnaní s priemerom EÚ a nové osobné vozidlá patria k najviac znečisťujúcim vozidlám v Únii. Je potrebné významne posilnenie environmentálnych stimulačných faktorov vrátane zdanenia. Hoci sa prijali sľubné kroky, pokiaľ ide o cezhraničné energetické prepojenia, úplné prepojenie estónskeho trhu s energiou na Úniu si bude vyžadovať čas a investície.

               (13)

               Prehlbujúce sa regionálne rozdiely spolu s negatívnym demografickým vývojom, neefektívnosťou a nedostatočnou spoluprácou medzi miestnymi samosprávami brzdia vývojový potenciál Estónska. To sčasti odzrkadľuje neustály nepomer medzi fiškálnou kapacitou a prenesenými právomocami v malých obciach, ako aj obmedzené úspory z rozsahu. Efektívnejšie poskytovanie služieb na miestnej úrovni a ich lepšia dostupnosť, v závislosti od oblasti služieb a minimálnych štandardov poskytovania služieb, a to najmä v doprave, dlhodobej starostlivosti, predškolskej výchove a v sociálnych službách, je základným predpokladom nato, aby boli aktivácia a opatrenia trhu práce účinné.

               (14)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Estónska, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (15)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) sa premietlo najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (16)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala tiež analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Estónsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom:

               1.

               Posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na to, že v prognóze útvarov Komisie z jari 2014 sa poukazuje na vznikajúci rozdiel vo výške 0,3 % HDP, ktorý predstavuje riziko významného odklonu oproti požiadavkám preventívnej časti Paktu stability a rastu. V roku 2015 významne posilniť rozpočtovú stratégiu s cieľom zabezpečiť dosiahnutie strednodobého cieľa a následne na ňom zotrvať. Doplniť pravidlo týkajúce sa rozpočtu o záväznejšie viacročné pravidlá týkajúce sa výdavkov v strednodobom rozpočtovom rámci a pokračovať vo zvyšovaní efektívnosti verejných výdavkov.

               2.

               Zlepšiť stimuly, ktoré by motivovali ľudí pracovať, prostredníctvom opatrení zameraných na osoby s nízkym príjmom. Zamerať sa na aktivačné snahy tým, že sa zabezpečí včasné prijatie a vykonanie reformy pracovnej spôsobilosti. Zvýšiť efektívnosť a nákladovú efektívnosť v rámci rodinnej politiky a súčasne zlepšovať dostupnosť a prístupnosť služieb starostlivosti o deti. Zaviesť koordinované opatrenia na podporu hospodárskeho vývoja a podnikania v regiónoch, v ktorých existuje vysoká nezamestnanosť.

               3.

               Zabezpečiť relevantnosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce, zlepšiť úrovne zručností a kvalifikácií prostredníctvom rozšírenia opatrení celoživotného vzdelávania a systematického zvyšovania účasti na odbornom vzdelávaní a príprave vrátane učňovskej prípravy. Ďalej zintenzívniť prioritizáciu a špecializáciu v rámci výskumných a inovačných systémov a zlepšiť spoluprácu medzi podnikmi, inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a výskumnými inštitúciami s cieľom prispieť k medzinárodnej konkurencieschopnosti.

               4.

               Zintenzívniť snahy o zlepšenie energetickej hospodárnosti najmä obytných a priemyselných budov. Významne posilniť environmentálne stimuly v odvetví dopravy s cieľom prispieť k mobilite, ktorá by bola menej náročná na zdroje. Pokračovať v rozvoji cezhraničných prepojení so susediacimi členskými štátmi v záujme diverzifikácie zdrojov energie a podporovať konkurencieschopnosť prostredníctvom lepšej integrácie baltských trhov s energiou.

               5.

               Lepšie vyvážiť príjmy miestnych samospráv s prenesenými právomocami. Zlepšiť efektívnosť miestnych samospráv a zabezpečiť poskytovanie kvalitných verejných služieb na miestnej úrovni, najmä sociálnych služieb, ktoré dopĺňajú aktivačné opatrenia.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 21.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 473/2013 z 21. mája 2013 o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčanie Komisie z  27. októbra 2011 o digitalizácii kultúrneho materiálu, jeho dostupnosti online a o uchovávaní digitálnych záznamov

text:
               29.10.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 283/39

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 27. októbra 2011
   o digitalizácii kultúrneho materiálu, jeho dostupnosti online a o uchovávaní digitálnych záznamov
   (2011/711/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Digitálna agenda pre Európu, ktorá je súčasťou stratégie Európa 2020, má za cieľ optimálne využívať informačné technológie v záujme dosiahnutia hospodárskeho rastu, vytvárania pracovných miest a zlepšovania kvality života európskych občanov. Jednou z najdôležitejších oblastí digitálnej agendy je digitalizácia a uchovávanie kultúrnej pamäte Európy, ktorá zahŕňa tlačoviny (knihy, časopisy, noviny), fotografie, muzeálne objekty, archívne dokumenty, zvukové nahrávky a audiovizuálny materiál, pamätníky a archeologické náleziská (ďalej len „kultúrny materiál“).

               (2)

               Stratégia EÚ v oblasti digitalizácie a uchovávania nadväzuje na prácu, ktorá sa za posledné roky odviedla v rámci iniciatívy digitálnych knižníc. Európske opatrenia v tejto oblasti vrátane budovania Europeany – digitálnej knižnice, archívu a múzea Európy – podporil Európsky parlament a Rada aktuálne uznesením Parlamentu z 5. mája 2010 a závermi Rady z 10. mája 2010. V pracovnom pláne pre kultúru na roky 2011 – 2014, ktorý zostavila Rada na svojom zasadnutí 18. a 19. novembra 2010, sa zdôrazňuje potreba koordinovaného postupu v oblasti digitalizácie.

               (3)

               Dňa 28. augusta 2006 vydala Komisia odporúčanie členským štátom zamerané na optimálne využitie hospodárskeho a kultúrneho potenciálu európskeho kultúrneho dedičstva pomocou internetu. Správy členských štátov o realizácii odporúčaní z rokov 2008 a 2010 ukazujú, že došlo k pokroku. Medzi jednotlivými členskými štátmi však existujú rozdiely v pokroku a rôzne body odporúčania sa do praxe neuviedli rovnakou mierou.

               (4)

               Okrem toho sa za posledné roky značne zmenili podmienky digitalizácie a spolupráce na európskej úrovni. K novým prvkom patrí napríklad otvorenie Europeany v novembri 2008, uverejnenie správy Nová renesancia, ktorú 10. januára 2011 predložil Výbor znalcov (Comité des sages) pre sprístupňovanie kultúrneho dedičstva online, a návrh Komisie na smernicu o osirotených dielach z 24. mája 2011.

               (5)

               Preto by sa členským štátom mal odporučiť aktualizovaný súbor opatrení zameraných na digitalizáciu a sprístupnenie kultúrneho dedičstva online a uchovávanie digitálnych záznamov. V danom kontexte by sa malo aj ďalej podporovať vytváranie digitalizovaného materiálu z knižníc, archívov a múzeí, aby si Európa z medzinárodného hľadiska dokázala udržať svoje vedúce postavenie v oblasti kultúrneho a kreatívneho obsahu a čo možno najlepšie využiť svoje bohatstvo kultúrneho materiálu. Ako zdôrazňuje Výbor znalcov pre sprístupňovanie kultúrneho dedičstva online, ak chce mať Európa úžitok z digitalizácie a uchovávania digitálnych záznamov, musí konať ihneď. Ak členské štáty nezvýšia investície do tejto oblasti, hrozí, že kultúrne a hospodárske výhody prechodu na digitálne technológie sa prejavia na iných kontinentoch, a nie v Európe.

               (6)

               Ak bude kultúrny materiál dostupný online, získajú k nemu prístup občania v celej Európe, čím získajú možnosť využívať ho vo voľnom čase, pri štúdiu alebo pri práci. Rôznorodé a mnohojazyčné dedičstvo Európy sa tak na internete jasne zviditeľní a európske kultúrne inštitúcie budú môcť vďaka digitalizácii svojich fondov pokračovať v plnení svojho poslania – sprístupňovaní a zachovávaní nášho dedičstva v digitálnom prostredí.

               (7)

               Okrem toho sa dá digitalizovaný materiál opätovne použiť (či už na komerčné, alebo nekomerčné účely) napríklad pri príprave učebných a vzdelávacích materiálov, dokumentárnych filmov, aplikácií pre odvetvie turistického ruchu, hier, animácií a dizajnérskych nástrojov s podmienkou dodržiavania autorských a s nimi súvisiacich práv. Tento krok významne pomôže kreatívnym odvetviam, ktoré prinášajú EÚ 3,3 % HDP a 3 % pracovných miest. Tieto odvetvia čelia prechodu na digitálne prostredie, ktoré spochybňuje tradičné modely, mení hodnotové reťazce a vyžaduje si nové obchodné modely. Digitalizácia a širšia dostupnosť kultúrnych zdrojov ponúka obrovské hospodárske príležitosti a je zásadným predpokladom ďalšieho vývoja kultúrnych a kreatívnych schopností Európy a posilnenia jej účasti európskeho priemyslu v tejto oblasti.

               (8)

               Digitalizácia je dôležitým prostriedkom na zlepšenie dostupnosti a širšie využívanie kultúrneho materiálu. Zosúladený postup členských štátov pri digitalizácii kultúrneho dedičstva by viedol k vyváženejšiemu výberu materiálu a zamedzil by duplicitnej práci. Okrem toho by pomohol vytvoriť bezpečnejšie prostredie pre spoločnosti, ktoré investujú do digitalizačných technológií. K dosiahnutiu týchto zámerov by prispeli prehľady existujúcich i plánovaných digitalizačných činností a stanovenie kvantitatívnych cieľov v tejto oblasti.

               (9)

               Náklady na digitalizáciu celého európskeho kultúrneho dedičstva sú značné a nemožno ich pokryť výlučne z verejných prostriedkov. Sponzorovanie digitalizácie súkromným sektorom či partnerstvá medzi súkromným a verejným sektorom predstavujú spôsob, ako do digitalizácie zapojiť súkromné subjekty, a mali by sa ďalej podporovať. V záujme férovosti a vyváženosti by tieto partnerstvá mali vychádzať z niekoľkých základných princípov. Obzvlášť dôležité je stanoviť časové lehoty pre prednostný prístup k digitalizovanému materiálu. Výbor znalcov pre sprístupňovanie kultúrneho dedičstva online odporúča, aby bol prednostný prístup k materiálu digitalizovanému v rámci verejno-súkromných partnerstiev obmedzený maximálne na sedem rokov.

               (10)

               Existuje možnosť (ktorá sa už využíva) spolufinancovať digitalizačné činnosti zo štrukturálnych fondov v rámci projektov s vplyvom na regionálnu ekonomiku. Táto možnosť by sa však mohla využívať častejšie a systematickejšie. Hromadná digitalizácia môže byť mimoriadne efektívna vďaka svojmu rozsahu. Preto by sa malo podporovať efektívne využívanie digitalizačných kapacít a pokiaľ možno spoločné využívanie zariadení na digitalizáciu kultúrnymi inštitúciami a krajinami.

               (11)

               Len časť knižničných, archívnych a muzeálnych zbierkových fondov patrí medzi voľné diela, t. j. nevzťahujú sa na ne alebo sa na ne prestali vzťahovať práva duševného vlastníctva, ostatné fondy sú však týmito právami chránené. Keďže práva duševného vlastníctva sú dôležitým nástrojom podpory tvorivosti, európsky kultúrny materiál by sa mal digitalizovať, sprístupňovať a uchovávať pri plnom rešpektovaní autorských a s nimi súvisiacich práv.

               (12)

               Dňa 24. mája 2011 Komisia navrhla smernicu o osirotených dielach. Aby sa naplno využil potenciál smernice, mala by sa urýchlene prijať a začať vykonávať, čím by sa v celej EÚ zabezpečil harmonizovaný prístup k otázke osirotených diel. Na rozsiahlu digitalizáciu diel, ktoré už nie sú v predaji, môže byť v členských štátoch potrebné legislatívne podchytiť riešenia v oblasti udeľovania licencií, ktoré dobrovoľne vypracovali zainteresované strany. Prístup, ktorý si zainteresované strany v rámci dialógu sponzorovaného Komisiou zvolili v prípade komerčne nedostupných kníh a náučných časopisov a ktorý vyústil do memoranda o porozumení podpísaného v Bruseli 20. septembra 2011, by mohol slúžiť ako vzor pre ďalšie dialógy v záujme uľahčenia dohôd zameraných na digitalizáciu čo možno najväčšieho množstva komerčne nedostupného materiálu. Ak by sa databázy informácií o právach prepojili na európskej úrovni, došlo by k zníženiu nákladov na usporiadanie práv. Takéto mechanizmy by sa preto mali podporovať v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami.

               (13)

               V prípade voľného obsahu je v záujme jeho širšej dostupnosti a využívania potrebné zabezpečiť, aby si zachoval voľný charakter aj po digitalizácii. Na ochranu voľných diel by sa nemala používať rušivá vodotlač ani iné vizuálne ochranné prostriedky, ktorými sa označuje vlastníctvo alebo pôvod.

               (14)

               Dňa 20. novembra 2008 bola otvorená Europeana – digitálna knižnica, archív a múzeum Európy. Ďalší vývoj platformy Europeana bude do veľkej miery závisieť od toho, ako ju členské štáty a ich kultúrne inštitúcie budú napĺňať obsahom a popularizovať. Opatrenia zamerané na tento cieľ je potrebné podporiť.

               (15)

               V súčasnosti Europeana poskytuje priamy prístup k vyše 19 miliónom digitalizovaných objektov. Zvukové nahrávky alebo audiovizuálny materiál však predstavujú len 2 % týchto objektov. Rozšírením obsahu prístupného cez Europeanu (vrátane typov materiálu, ktoré sú zatiaľ minimálne zastúpené) sa stránka stane zaujímavejšou pre užívateľov, čo je dôvod, prečo by sa mala podporovať. Celkový cieľ (30 miliónov objektov do roku 2015) zodpovedá strategickému plánu Europeany a predstavuje míľnik na ceste k digitalizácii celého kultúrneho dedičstve Európy do roku 2025. Ak budú prostredníctvom Europeany dostupné všetky voľné majstrovské diela (zásadné kultúrne či historické diela, ktoré určili a vybrali členské štáty), obohatí sa obsah stránky v súlade s očakávaniami používateľov. Vnútroštátne ustanovenia zabezpečujúce, aby bol všetok materiál digitalizovaný z verejných prostriedkov dostupný cez Europeanu, by urýchlili vývoj tejto platformy a vytvorili by jasný rámec šírenia obsahu kultúrnymi inštitúciami. Prijatie takýchto ustanovení by sa preto malo podporovať.

               (16)

               Digitálny materiál treba spravovať a udržiavať ho v dobrom stave, inak sa súbory môžu stať nečitateľnými v dôsledku zastarania hardvéru a softvéru používaného na ich archiváciu, môže dôjsť k strate materiálu v dôsledku degradácie archivačných zariadení a môže dôjsť k preťaženiu archivačných zariadení v dôsledku rozsiahlosti nového a neustále aktualizovaného obsahu. Napriek pokroku, ktorý sa v EÚ dosiahol v oblasti uchovávania digitálneho materiálu, v niekoľkých členských štátoch ešte neexistuje jasná a komplexná stratégia uchovávania digitálneho obsahu. Táto skutočnosť môže ohroziť prežitie digitalizovaného materiálu a môže spôsobiť aj stratu materiálu, ktorý vznikol v digitálnom formáte (pôvodný digitálny materiál). Vývoj účinných prostriedkov uchovávania digitálnych záznamov má ďalekosiahle dôsledky, ktoré presahujú rámec kultúrnych inštitúcií. Otázky uchovávania digitálnych záznamov sú relevantné pre každú súkromnú alebo verejnú organizáciu, ktorá povinne alebo dobrovoľne uchováva digitálny materiál.

               (17)

               Uchovávanie digitálnych záznamov predstavuje finančnú, organizačnú a technickú výzvu a niekedy si vyžaduje aktualizáciu právnych predpisov. Viacero členských štátov zaviedlo zákonnú povinnosť (alebo o jej zavedení uvažuje), podľa ktorej by výrobcovia digitálneho materiálu museli poskytnúť jednu alebo viac archívnych kópií svojich diel organizácii poverenej ich archiváciou. Efektívne predpisy a postupy zamerané na zákonnú archiváciu dát môžu minimalizovať administratívne bremeno vlastníkov obsahu aj archivačných inštitúcií, a preto by sa mali odporúčať. Účinná spolupráca medzi členskými štátmi je potrebná na zamedzenie veľkým rozdielom v predpisoch, ktorými sa riadi archivácia digitálneho materiálu, a mala by sa podporiť. „Web harvesting“ je nová technika zberu materiálu z internetu na účely jeho uchovávania. Jej súčasťou je aktívne zhromažďovanie materiálu poverenou inštitúciou namiesto čakania na jeho uloženie, čím sa minimalizuje administratívne zaťaženie výrobcov digitálneho materiálu. Preto by táto technika mala byť upravená vnútroštátnymi právnymi predpismi.

               (18)

               Pokiaľ ide o kinematografické diela, toto odporúčanie v mnohých aspektoch dopĺňa odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady zo 16. novembra 2005 o filmovom dedičstve a konkurencieschopnosti súvisiacich priemyselných činností (1),

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

      Digitalizácia: organizácia a financovanie

               1.

               naďalej plánovali a monitorovali digitalizáciu kníh, časopisov, novín, fotografií, muzeálnych objektov, archívnych dokumentov, zvukových nahrávok a audiovizuálneho materiálu, pamätníkov a archeologických nálezísk (ďalej len „kultúrny materiál“) tým, že:

                           a)

                           stanovia jasné kvantitatívne ciele v oblasti digitalizácie kultúrneho materiálu zodpovedajúce celkovým cieľom uvedeným v bode 7, pričom uvedú očakávaný prírastok digitalizovaného materiálu, ktorý by sa mohol stať súčasťou Europeany, a finančné prostriedky, ktoré na tento účel vyčlenili orgány verejnej správy;

                           b)

                           zostavia prehľady o digitalizovanom kultúrnom materiáli a prispejú k spoločnému úsiliu o zostavenie prehľadu s porovnateľnými číselnými údajmi na európskej úrovni;

               2.

               podporovali partnerstvá medzi kultúrnymi inštitúciami a súkromným sektorom v záujme vytvorenia nových spôsobov financovania digitalizácie kultúrneho materiálu a stimulácie inovatívnych spôsobov využívania tohto materiálu, a pritom zabezpečovali, aby verejno-súkromné partnerstvá v oblasti digitalizácie boli férové a vyvážené a zodpovedali podmienkam uvedeným v prílohe;

               3.

               pokiaľ možno využívali štrukturálne fondy EÚ na spolufinancovanie činností digitalizácie v rámci regionálnych inovačných stratégií pre inteligentnú špecializáciu;

               4.

               zvážili možnosti optimálneho využívania digitalizačných kapacít a dosahovania úspor z rozsahu napríklad spojením digitalizačného úsilia kultúrnych inštitúcií a cezhraničnou spoluprácou opierajúcou sa o kompetenčné centrá pre digitalizáciu v Európe;

      Digitalizácia a online dostupnosť voľných diel

               5.

               zlepšili dostupnosť a využívanie digitalizovaného voľného kultúrneho materiálu tým, že:

                           a)

                           zabezpečia, aby si voľné diela zachovali voľný charakter aj po digitalizácii;

                           b)

                           podporia čo možno najširší prístup k digitalizovaným voľným dielam, ako aj čo možno najširšie opätovné využitie tohto materiálu na nekomerčné a komerčné účely;

                           c)

                           prijmú opatrenia na obmedzenie používania rušivej vodotlače alebo iných vizuálnych ochranných prostriedkov, ktorými sa znižuje využiteľnosť digitalizovaných voľných diel;

      Digitalizácia a online dostupnosť diel chránených autorským právom

               6.

               zlepšili podmienky pre digitalizáciu kultúrneho materiálu chráneného autorským právom a jeho dostupnosť online tým, že:

                           a)

                           rýchlo a správne transponujú a vykonajú ustanovenia smernice o osirených dielach po jej prijatí, pričom ešte pred jej prijatím budú v záujme uľahčenia rýchleho vykonania konzultovať so zainteresovanými stranami, a že po jej prijatí budú uplatňovanie smernice dôkladne monitorovať;

                           b)

                           vytvoria právne rámcové podmienky na podporu licenčných mechanizmov, ktoré určili a potvrdili zainteresované strany, pre rozsiahlu digitalizáciu a cezhraničnú dostupnosť diel, ktoré už nie sú v predaji;

                           c)

                           prispejú k dostupnosti a propagácii databáz právnych informácií prepojených na európskej úrovni (napríklad ARROW);

      Europeana

               7.

               prispeli k ďalšiemu budovaniu Europeany tým, že:

                           a)

                           podporia kultúrne inštitúcie, ako aj vydavateľov a iných držiteľov práv pri sprístupňovaní ich digitalizovaného materiálu prostredníctvom Europeany, aby táto platforma do roku 2015 poskytovala priamy prístup k 30 miliónom digitalizovaných objektov vrátane dvoch miliónov zvukových a audiovizuálnych materiálov;

                           b)

                           budú poskytovať prostriedky z verejných zdrojov na budúce projekty v oblasti digitalizácie len pod podmienkou, že digitalizovaný materiál bude dostupný cez Europeanu;

                           c)

                           zabezpečia, aby do roku 2015 boli všetky voľné majstrovské diela dostupné cez Europeanu;

                           d)

                           zriadia alebo posilnia národné zberné miesta, prostredníctvom ktorých sa do Europeany bude dostávať obsah z rôznych oblastí, a prispejú k vzniku cezhraničných zberných miest pre konkrétne oblasti alebo témy, v prípade ktorých možno dosiahnuť úsporu z rozsahu;

                           e)

                           zabezpečia používanie spoločných digitalizačných noriem, ktoré Europeana vypracuje spoločne s kultúrnymi inštitúciami v záujme docielenia interoperability digitalizovaného materiálu na európskej úrovni, ako aj systematického využívania stálych ukazovateľov;

                           f)

                           zabezpečia širokú a bezplatnú dostupnosť existujúcich metadát (opisov digitálnych objektov) vytvorených kultúrnymi inštitúciami na opätovné použitie službami ako Europeana a na použitie v inovatívnych aplikáciách;

                           g)

                           v spolupráci s kultúrnymi inštitúciami, ktoré prispievajú k napĺňaniu obsahu Europeany, zostavia komunikačný plán zameraný na zvýšenie informovanosti širokej verejnosti, a najmä škôl o Europeane;

      Uchovávanie digitálnych záznamov

               8.

               vypracovali národné stratégie na dlhodobé uchovávanie digitálneho materiálu, aktualizovali akčné plány určené na vykonávanie týchto stratégií a navzájom si vymieňali informácie o stratégiách a akčných plánoch;

               9.

               pri plnom rešpektovaní právnych predpisov Európskej únie i medzinárodných právnych predpisov o právach duševného vlastníctva pridali do svojich právnych predpisov výslovné a jednoznačné ustanovenia umožňujúce verejným inštitúciám viacnásobné rozmnožovanie a migráciu digitálneho kultúrneho materiálu na účely uchovávania;

               10.

               v záujme dlhodobého uchovania materiálu, ktorý vznikol v digitálnom formáte, prijali potrebné pravidlá na archiváciu tohto materiálu a zlepšili efektívnosť existujúcich pravidiel jeho archivácie tým, že:

                           a)

                           pri plnom rešpektovaní právnych predpisov Európskej únie i medzinárodných predpisov o právach duševného vlastníctva zabezpečia, aby držitelia práv buď odovzdali diela knižniciam vykonávajúcim zákonnú archiváciu dát bez technických ochranných opatrení, alebo im dali k dispozícii prostriedky, ktoré im umožnia vykonať kroky potrebné na účely uchovania bez toho, aby im v tom bránili technické ochranné opatrenia;

                           b)

                           v prípade potreby prijmú právne predpisy, ktorými sa umožní prenos zákonne archivovaných digitálnych diel z jednej knižnice vykonávajúcej zákonnú archiváciu dát do iných archívnych knižníc, ktoré majú takisto práva na tieto diela;

                           c)

                           pri plnom rešpektovaní právnych predpisov Európskej únie i medzinárodných právnych predpisov o právach duševného vlastníctva umožnia uchovávanie obsahu internetových stránok poverenými inštitúciami pomocou techník zbierania materiálu z internetu, ku ktorým patrí napríklad web harvesting;

               11.

               pri určovaní politík a postupov archivácie materiálu pôvodne vytvoreného v digitálnom formáte zohľadnili vývoj v iných členských štátoch, aby sa zabránilo priveľkej rozdielnosti pravidiel archivácie;

      Kontrola tohto odporúčania

               12.

               informovali Komisiu 24 mesiacov od zverejnenia tohto odporúčania v Úradnom vestníku Európskej únie a následne každé ďalšie dva roky o opatreniach prijatých na základe tohto odporúčania.

      V Bruseli 27. októbra 2011

            Za Komisiu

         Neelie KROES

            podpredsedníčka

      (1)  Ú. v. EÚ L 323, 9.12.2005, s. 57.

      PRÍLOHA I

         VEREJNO-SÚKROMNÉ PARTNERSTVÁ PRE DIGITALIZÁCIU

      S cieľom urýchliť digitalizáciu nášho kultúrneho dedičstva sa digitalizačné činnosti musia okrem verejných prostriedkov doplnkovo financovať aj zo súkromných investícií. Preto Komisia podporuje verejno-súkromné partnerstvá zamerané na digitalizáciu kultúrneho materiálu.
      Komisia vyzýva členské štáty, aby motivovali takéto partnerstvá, ktoré by mali spĺňať tieto základné zásady:
      1.   Dodržiavanie práv duševného vlastníctva

      Verejno-súkromné partnerstvá zamerané na digitalizáciu zbierok kultúrnych inštitúcií by mali v plnej miere rešpektovať právne predpisy Európskej únie i medzinárodné právne predpisy o právach duševného vlastníctva.
      2.   Nevýhradnosť

      Dohody o digitalizácii voľných diel by mali mať nevýhradný charakter v tom zmysle, že všetci ostatní súkromní partneri by mali mať možnosť digitalizovať rovnaký materiál za porovnateľných podmienok.
      Aby sa súkromnému partnerovi vrátila jeho investícia, môže byť potrebné stanoviť obdobie prednostného komerčného využívania alebo prednostného komerčného využívania daného materiálu. Toto obdobie by malo byť časovo obmedzené a čo možno najkratšie, aby sa rešpektovala zásada, podľa ktorej si voľné diela majú po digitalizácii zachovať voľný charakter. Obdobie prednostného používania by malo trvať maximálne 7 rokov.
      Dohody by mali v plnej miere zodpovedať pravidlám EÚ o hospodárskej súťaži.
      3.   Transparentnosť procesu

      Dohody o digitalizácii zbierok kultúrnych inštitúcií by sa mali uzavrieť na základe verejného výberového konania medzi potenciálnymi súkromnými partnermi.
      4.   Transparentnosť dohôd

      Obsah dohôd medzi kultúrnymi inštitúciami a súkromnými partnermi o digitalizácii kultúrnych zbierok by sa mal zverejniť.
      5.   Dostupnosť cez Europeanu

      Uzatvorenie verejno-súkromných partnerstiev by malo byť podmienené dostupnosťou digitalizovaného materiálu cez Europeanu.
      6.   Hlavné kritériá

      Hlavné kritériá na posudzovanie návrhov verejno-súkromných partnerstiev:

                  —

                  Celú investíciu vykoná súkromný partner s prihliadnutím na úsilie vyžadované od verejného partnera.

                  —

                  Dostupnosť digitalizovaného materiálu širokej verejnosti okrem iného aj cez Europeanu. Modely partnerstiev, ktoré konečnému používateľovi poskytujú bezplatný prístup k digitalizovanému materiálu, by sa mali uprednostňovať pred tými, v rámci ktorých konečný používateľ musí za prístup k materiálu platiť.

                  —

                  Cezhraničný prístup. Dohody o partnerstve musia viesť k cezhraničnému prístupu pre všetkých.

                  —

                  Dĺžka obdobia, počas ktorého má súkromný partner právo na preferenčné komerčné používanie digitalizovaného materiálu. Toto obdobie by malo byť čo možno najkratšie.

                  —

                  Plánovaná kvalita digitalizácie a kvalita súborov, ktoré sa odovzdajú kultúrnym inštitúciám. Súkromný partner by mal kultúrnym inštitúciám poskytnúť digitalizované súbory rovnakej kvality, ako sám používa.

                  —

                  Používanie digitalizovaného materiálu kultúrnymi inštitúciami na nekomerčné účely. Toto používanie by malo byť čo najširšie a nemali by sa naň vzťahovať technické ani zmluvné obmedzenia.

                  —

                  Časový harmonogram projektu digitalizácie.

      PRÍLOHA II

         ORIENTAČNÉ CIELE PRE MINIMÁLNY PRÍSPEVOK OBSAHU DO EUROPEANY NA ČLENSKÝ ŠTÁT

                  Počet objektov v Europeane na ČŠ (1)

                  Orientačný cieľ na rok 2015 (2)

                  BELGICKO

                  338 098

                  759 000

                  BULHARSKO

                  38 263

                  267 000

                  ČESKÁ REPUBLIKA

                  35 490

                  492 000

                  DÁNSKO

                  67 235

                  453 000

                  NEMECKO

                  3 160 416

                  5 496 000

                  ESTÓNSKO

                  68 943

                  90 000

                  ÍRSKO

                  950 554

                  1 236 000

                  GRÉCKO

                  211 532

                  618 000

                  ŠPANIELSKO

                  1 647 539

                  2 676 000

                  FRANCÚZSKO

                  2 745 833

                  4 308 000

                  TALIANSKO

                  1 946 040

                  3 705 000

                  CYPRUS

                  53

                  45 000

                  LOTYŠSKO

                  30 576

                  90 000

                  LITVA

                  8 824

                  129 000

                  LUXEMBURSKO

                  47 965

                  66 000

                  MAĎARSKO

                  115 621

                  417 000

                  MALTA

                  56 233

                  73 000

                  HOLANDSKO

                  1 208 713

                  1 571 000

                  RAKÚSKO

                  282 039

                  600 000

                  POĽSKO

                  639 099

                  1 575 000

                  PORTUGALSKO

                  28 808

                  528 000

                  RUMUNSKO

                  35 852

                  789 000

                  SLOVINSKO

                  244 652

                  318 000

                  SLOVENSKO

                  84 858

                  243 000

                  FÍNSKO

                  795 810

                  1 035 000

                  ŠVÉDSKO

                  1 489 488

                  1 936 000

                  SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

                  944 234

                  3 939 000

         (1)  Október 2011. Ďalšie objekty poskytujú aj krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ (najmä Nórsko a Švajčiarsko), alebo pochádzajú z celoeurópskych projektov, a preto ich nemožno pripísať konkrétnemu členskému štátu

         (2)  Orientačné ciele na členský štát sa počítajú na základe: a) veľkosti populácie a b) HDP v súlade s celkovým cieľom – aby do roku 2015 bolo cez Europeanu dostupných 30 miliónov digitalizovaných objektov. Pre členské štáty, ktoré orientačný cieľ dosahujú teraz alebo ho už takmer dosiahli, vychádza výpočet zo súčasného počtu objektov, ktorými prispievajú do Europeany, zvýšeného o 30 %. Všetky členské štáty by mali prihliadať aj na kvalitatívne aspekty vzhľadom na potrebu sprístupnenia všetkých voľných majstrovských diel cez Europeanu do roku 2015.


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Talianska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Talianska na rok 2016
   (2016/C 299/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Taliansko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Taliansko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o Taliansku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Taliansko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Talianska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila 8. marca 2016 výsledky hĺbkového preskúmania. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Taliansku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Ide predovšetkým o pomalý rast produktivity, ktorý brzdí oživovanie konkurencieschopnosti a sťažuje znižovanie vysokého verejného dlhu. Potreba konať je obzvlášť dôležitá, a to v záujme zníženia rizika nepriaznivých účinkov na talianske hospodárstvo a vzhľadom na jeho veľkosť na negatívne účinky presahovania na hospodársku a menovú úniu.

               (3)

               Taliansko predložilo 28. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Taliansko sa nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň prechodné dlhové pravidlo na obdobie rokov 2013 – 2015 a od roku 2016 dlhové pravidlo. Podľa programu stability sa predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 132,7 % a postupne klesne na 123,8 % v roku 2019. V prognóze Komisie z jari 2016 sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa v roku 2016 stabilizuje a začne mierne klesať až od roku 2017. Zavedenie významného privatizačného programu, ktorý predložili talianske orgány, je pre Taliansko hlavnou výzvou vzhľadom na jeho očakávaný prínos k úsiliu zameranému na zníženie dlhu. Napriek tomu, že privatizácia prebiehala v súlade s plánmi v roku 2015, cieľ dosiahnuť 0,5 % príjmy z privatizácie ročne v období rokov 2016 – 2018 a 0,3 % v roku 2019 sa zdá byť veľmi ambiciózny aj vzhľadom na oneskorenie súvisiace s niektorými privatizačnými projektmi. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je vierohodný.

               (6)

               Dňa 18. mája 2016 Komisia uverejnila správu podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, pretože Taliansko nedosiahlo dostatočný pokrok smerom k dodržaniu dlhového pravidla v roku 2015. Analýza zahŕňala všetky príslušné faktory a vyplynul z nej záver, že dlhové kritérium by sa malo považovať za splnené. Komisia preskúma svoje posúdenie a vypracuje novú správu v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy na základe prognózy Komisie z jesene 2016, keď budú k dispozícii ďalšie informácie o obnovení postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2017.

               (7)

               Na jar 2015 sa Taliansku udelila dočasná odchýlka vo výške 0,4 percentuálneho bodu HDP od požadovaného postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 s cieľom zohľadniť rozsiahle štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. V roku 2016 Taliansko vo svojom návrhu rozpočtového plánu požiadalo o dodatočnú odchýlku vo výške 0,1 percentuálneho bodu HDP od požadovaného postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 s cieľom zohľadniť ďalšie štrukturálne reformy s pozitívnym vplyvom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Podrobnosti, na ktorých sa zakladajú všetky tieto reformy, boli stanovené v národnom programe reforiem Talianska na rok 2016, ktorým sa vo všeobecnosti potvrdzuje reformná agenda. Medzi oblasti reforiem, ktoré podľa programu budú mať vplyv na udržateľnosť verejných financií, patria: i) zjednodušenie verejnej správy; ii) trhy s výrobkami a službami; iii) trh práce; iv) občianske právo; v) vzdelávanie; vi) posun daňového zaťaženia; vii) opatrenia na zníženie objemu nesplácaných úverov a zreformovanie konkurzných konaní a viii) preskúmanie výdavkov ako finančné opatrenie. Talianske orgány odhadujú vplyv všetkých týchto reforiem na reálny HDP na úrovni 2,2 percentuálneho bodu do roku 2020; tento odhad sa zdá byť vierohodný. Ak sa tieto reformy vykonajú včas, budú mať pozitívny vplyv na udržateľnosť verejných financií. Taliansko sa v súčasnosti môže považovať za krajinu, ktorá spĺňa podmienky na požiadanie o úplnú dočasnú odchýlku vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP v roku 2016, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať dohodnuté reformy, ktoré sa budú sledovať v rámci európskeho semestra a na základe podmienok uvedených v odôvodnení 10.

               (8)

               V roku 2016 Taliansko vo svojom návrhu rozpočtového plánu požiadalo o dodatočnú odchýlku vo výške 0,3 percentuálneho bodu HDP od požadovaného postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 s cieľom zohľadniť vnútroštátne investičné výdavky na projekty spolufinancované EÚ. Informácie poskytnuté v programe stability na rok 2016 podľa všetkého potvrdzujú, že odchýlka Talianska od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2016 sa účinne využíva na zvyšovanie investícií. Stále však existujú pochybnosti o uskutočniteľnosti celého predpokladaného objemu spolufinancovaných investícií v priebehu roka 2016. Taliansko sa v súčasnosti môže považovať za krajinu, ktorá spĺňa podmienky na dočasnú odchýlku vo výške 0,25 percentuálneho bodu HDP v roku 2016, za predpokladu, že bude zodpovedajúcim spôsobom uskutočňovať plánované investície a na základe podmienok uvedených v odôvodnení 10. Komisia vykoná následné hodnotenie s cieľom overiť skutočnú výšku vnútroštátnych výdavkov na spolufinancované investičné projekty a súvisiacich príspevkov, na ktoré je Taliansko oprávnené v rámci tzv. investičnej doložky.

               (9)

               V programe stability na rok 2016 sa uvádza, že vplyv mimoriadneho prílevu utečencov, ako aj mimoriadnych bezpečnostných opatrení na rozpočet je značný a že tieto okolnosti by sa mali považovať za mimoriadne udalosti, ktoré sú mimo kontroly vlády, ako je vymedzené v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97. Komisia sa domnieva, že dodatočný vplyv je v súlade s odhadmi podľa programu stability a predstavuje 0,03 % HDP v roku 2015 a 0,04 % v roku 2016, pokiaľ ide o výdavky súvisiace s prílevom utečencov, a 0,06 % HDP v roku 2016, pokiaľ ide o bezpečnostné opatrenia. V tejto súvislosti Taliansko požiadalo o dočasnú odchýlku od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. V ustanoveniach vymedzených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristických hrozieb sú výnimočnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Talianska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní odchýlka od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Preto sa požadovaná úprava smerujúca k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2015 znížila, aby sa zohľadnili dodatočné náklady spojené s prílevom utečencov. Pokiaľ ide o rok 2016, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2017 na základe zaznamenaných údajov poskytnutých talianskymi orgánmi.

               (10)

               Vo svojom stanovisku k návrhu rozpočtového plánu Talianska na rok 2016 Komisia uviedla, že v súvislosti s „celkovým posúdením“ možnej odchýlky od postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa zohľadní prípadnú oprávnenosť Talianska na flexibilitu v rámci Paktu stability a rastu, pričom osobitnú pozornosť bude venovať skutočnosti, či sa odchýlka od postupu úprav účinne využíva na zvyšovanie investícií, existencii dôveryhodných plánov na obnovenie postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a pokroku dosiahnutému v rámci programu štrukturálnych reforiem pri zohľadnení odporúčaní Rady. Komisia zastáva názor, že Taliansko má nárok na ďalší príspevok vo výške 0,35 percentuálneho bodu HDP v roku 2016, pričom sa zohľadní pokrok v rámci programu štrukturálnych reforiem, plánované investície, ako aj záväzok vlády zabezpečiť dodržiavanie postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2017, ktoré Komisia prehodnotí na jeseň.

               (11)

               Na základe prognózy Komisie z jari 2016 predpokladané štrukturálne zhoršenie o –0,7 % HDP v roku 2016 poukazuje na riziko určitej odchýlky od záväzkov Talianska v rámci preventívnej časti Paktu stability a rastu, berúc do úvahy odchýlku povolenú v oblasti investícií a vykonávanie štrukturálnych reforiem. Za predpokladu nezmenenej politiky vyplýva v roku 2017 z prognózy Komisie nulové štrukturálne úsilie, v dôsledku čoho existuje riziko významnej odchýlky od požadovanej štrukturálnej úpravy vo výške 0,6 % HDP. Odhaduje sa, že Taliansko v rokoch 2016 a 2017 nedodrží dlhové pravidlo.

               (12)

               Rada na základe svojho posúdenia programu stability na rok 2016 a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 celkovo zastáva názor, že Taliansku hrozí, že nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Komisia prehodnotí, či Taliansko spĺňa požadovanú úpravu smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na základe svojej prognózy z jesene 2016, keď budú k dispozícii ďalšie informácie týkajúce sa obnovenia postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2017, vrátane návrhu rozpočtového plánu na rok 2017.

               (13)

               Napriek tomu, že prebiehajú iniciatívy zamerané na reformu fiškálneho rámca, dosiaľ sa uskutočnili len obmedzené kroky na zabezpečenie prínosu preskúmania výdavkov pre fiškálnu konsolidáciu. Došlo najmä k ďalšiemu zníženiu cieľov týkajúcich sa preskúmania výdavkov a skutočnosť, že preskúmavanie výdavkov nie je v plnej miere zahrnuté do rozpočtového procesu, vplýva na celkovú efektívnosť v tejto oblasti. Očakáva sa, že v rámci dokončenia komplexnej reformy rozpočtového procesu, ktorá prebieha od roku 2009, sa tieto nedostatky budú riešiť a v rozpočtovom procese sa bude uplatňovať prístup, ktorý bude viac orientovaný na výkonnosť. Na zlepšenie udržateľnosti verejného dlhu je tiež dôležité urýchliť zavedenie privatizačného plánu. Taliansky daňový systém sťažuje hospodársku efektívnosť a naďalej čelí viacerým výzvam. Tieto výzvy súvisia s veľmi nízkou daňovou disciplínou a s dávno očakávanou reformou daňových výdavkov, najmä pokiaľ ide o znížené sadzby dane z pridanej hodnoty, ako aj reformou starého systému katastrálnych hodnôt. Vo všetkých uvedených prípadoch ide o aspekty vykonávacích právnych predpisov pre reformu daňového systému, ktoré dosiaľ neboli vykonané alebo boli vykonané iba čiastočne. Okrem toho nedávny vývoj, ako napríklad zrušenie dane z nehnuteľnosti v prípade prvej obytnej nehnuteľnosti, je v rozpore s cieľom rozšírenia daňového základu a presunutia daňového zaťaženia z výrobných faktorov na majetok a spotrebu.

               (14)

               Reforma verejnej správy je dôležitý krok, ktorý – ak sa požadované legislatívne vyhlášky prijmú a implementujú – by Taliansku umožnil využiť očakávané prínosy v podobe zvýšenej efektívnosti a kvality vo verejnom sektore. Legislatívne vyhlášky, ktoré vláda navrhla v januári 2016 a ktoré sa týkajú štátnych podnikov a miestnych verejných služieb, ako aj pripravovaná vyhláška o verejnej službe sú mimoriadne dôležité pre riešenie základných príčin neefektívnosti. Zatiaľ čo nedávno sa prijali opatrenia na zintenzívnenie boja proti korupcii, a to aj zvýšením sankcií a predĺžením premlčacích lehôt na konkrétne trestné činy korupcie, dlhodobo odporúčaná systematická revízia inštitútu premlčania je stále pozastavená. Účtovné podvody sú tiež dôležitou otázkou. V oblasti súdnictva sú zdĺhavé súdne konania a vysoký počet prebiehajúcich súdnych sporov v občianskoprávnych a obchodných veciach aj naďalej veľkým problémom. Dôsledné monitorovanie vplyvu opatrení prijatých v posledných rokoch na riešenie týchto otázok pomôže pri posudzovaní toho, či je potrebné doplniť tieto opatrenia ďalšími opatreniami.

               (15)

               Určitý pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní kvality aktív v bankovom sektore. Napriek tomu, že miera výskytu nových nesplácaných úverov sa v posledných mesiacoch znížila, ich počet zostáva na veľmi vysokej úrovni a naďalej tak vyvíja tlak na ziskovosť a zdroje bánk. Okrem toho taliansky systém platobnej neschopnosti a rámce vymáhania dlhov nepostačujú na rýchle riešenie znehodnotených úverov. Od polovice roka 2015 boli prijaté viaceré zákony s cieľom zjednodušiť a urýchliť postupy zhabania majetku v prípade neplatenia hypotéky a platobnej neschopnosti a bol predložený návrh vykonávacieho právneho predpisu pre organickú reformu konkurzného rámca v prípade bankrotu. Vplyv týchto reforiem na dĺžku konaní a na hodnoty vymáhaných súm sa ešte len ukáže. Od začiatku roka 2015 Taliansko prijalo niekoľko opatrení na riešenie nedostatkov v oblasti správy a riadenia bánk, najmä pokiaľ ide o väčšie družstevné banky, banky, ktorých akcionármi sú nadácie, a malé vzájomné banky. Vykonávanie týchto reforiem v plnom rozsahu by napomohlo zvýšiť odolnosť tohto sektora a zaistilo by sa ním efektívnejšie udeľovanie úverov v reálnom hospodárstve. Keďže nízka úroveň nákladovej efektívnosti v bankovom sektore obmedzuje ziskovosť a tvorbu interného kapitálu, prostredie, ktoré sa vyznačuje nízkym rastom a mierou úrokových sadzieb, predstavuje ďalšiu výzvu. Na základe nového rámca EÚ na riešenie krízovej situácie bánk (5) sa zmenil profil rizík pre dlhopisy vydávané bankami, ktorých významné sumy sú v držbe talianskych retailových klientov, čo poukazuje na dôležitosť finančnej gramotnosti u širokej verejnosti.

               (16)

               V roku 2015 Taliansko dôkladne zreformovalo svoje pravidlá a inštitúcie trhu práce prostredníctvom reformy zákona o pracovných miestach. Vykonávanie reformy aktívnych politík trhu práce je kľúčom k aktivácii tých, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení, najmä dlhodobo nezamestnaných a mladých ľudí. V súčasnosti existuje celý rad administratívnych a politických výziev a výziev v súvislosti so zdrojmi. V tejto súvislosti je potrebné najmä posilniť verejné služby zamestnanosti a podrobne monitorovať poskytovanie služieb. Zreformoval sa systém učňovskej prípravy, tak aby zahŕňal aj dospelé prepustené osoby a rozšíril príležitosti pre mladých ľudí, ale jeho implementácia stále prebieha. Druhostupňové vyjednávanie nie je v Taliansku dostatočne rozvinuté a brzdí zavádzanie inovačných riešení na úrovni podnikov, ktoré by mohli zlepšiť produktivitu a lepšie prispôsobiť mzdy podmienkam na trhu práce. Opatrenia v tejto oblasti sa musia prijímať až po konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi. Sociálni partneri nedosiahli dohodu o reforme kolektívneho vyjednávania. Reforma sa očakáva do konca roka 2016, tak ako sa plánuje v národnom programe reforiem. Miera účasti žien na trhu práce patrí medzi najnižšie v EÚ. Ženy prevládajú na atypických a neistých pracovných miestach, predstavujú väčšinu neštandardných pracovníkov a hrozí im, že sa ich obzvlášť nepriaznivo dotkne tieňová ekonomika. Daňový systém a systém sociálnych dávok odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnostiach od nástupu do práce a zákon o pracovných miestach tento problém účinne nevyriešil. Obmedzená dostupnosť cenovo prístupných služieb starostlivosti zároveň bráni účasti žien s deťmi a účasti starších príbuzných na trhu práce. Miery chudoby sú vysoké – viac ako štvrtina Talianov je ohrozená chudobou alebo sociálnym vylúčením – a poskytovanie sociálnej pomoci je naďalej slabé a fragmentované. Prijatie a vykonávanie národnej stratégie na boj proti chudobe a racionalizácia výdavkov v sociálnej oblasti by mohli byť prvým krokom smerom k postupnému zavádzaniu systému primeranej sociálnej pomoci založeného na zásade aktívneho začlenenia na vnútroštátnej úrovni vo všeobecnosti rozpočtovo neutrálnym spôsobom. Významný pokrok sa dosiahol v oblasti reformy vzdelávania. Školská reforma bola schválená v júli 2015 a vykonávacie vyhlášky sa majú prijať do januára 2017.

               (17)

               Obmedzený pokrok sa dosiahol pri podpore hospodárskej súťaže v oblasti služieb. O každoročnom zákone o hospodárskej súťaži z roku 2015 sa v súčasnosti stále diskutuje v parlamente. Niekoľko ustanovení, napríklad o právnických povolaniach, bolo počas parlamentného procesu oslabených. Na mnohé oblasti sa stále vzťahuje príliš vysoká ochrana alebo príliš silná regulácia, predovšetkým ide o regulované povolania, sektor zdravotníctva, miestnu verejnú dopravu a taxíky, prístavy a letiská. Maloobchodný sektor brzdia viaceré nedostatky spôsobené prísnou reguláciou trhu. Verejný proces udeľovania práv na vykonávanie hospodárskej činnosti vo verejnej sfére nepodporuje hospodársku súťaž najmä vzhľadom na udeľovanie povolení bez konkurencieschopných a transparentných postupov. Opatrenia na otvorenie trhu by mali byť podporované priaznivým podnikateľským prostredím. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti zjednodušenia v rámci programu zjednodušenia na obdobie rokov 2015 – 2017, ktorý umožňuje jednoduchšiu a efektívnejšiu spoluprácu medzi ústrednými a regionálnymi orgánmi verejnej správy. Podnikateľské prostredie v Taliansku však stále nie je priaznivé pre rast a investície a je nepriaznivo ovplyvňované roztriešteným a viacvrstvovým systémom zákonov a právnych predpisov, ktoré sú výsledkom rozhodovania na rôznych úrovniach štátnej správy. Hospodárske subjekty musia naďalej čeliť administratívnej a regulačnej záťaži. Výhody, pokiaľ ide o založenie podniku alebo riešenie platobnej neschopnosti, sú oslabené nedostatkami, pokiaľ ide o vybavovanie stavebných povolení, vymáhateľnosť zmluvného plnenia, platenie daní alebo získanie úveru. Vykonávanie národnej stratégie v oblasti verejného obstarávania, ktorá bola prijatá začiatkom roka 2016, by mohlo takisto pomôcť riešiť niektoré systémové a rozsiahle nedostatky.

               (18)

               Komisia vykonala v rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Talianska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Taliansku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Taliansku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (20)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Taliansko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Obmedziť v roku 2016 dočasnú odchýlku od požadovanej úpravy vo výške 0,5 % HDP smerujúcej k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa vo výške 0,75 % HDP, ktorá je povolená na uľahčenie investícií a vykonávania štrukturálnych reforiem, pod podmienkou obnovenia postupu úprav smerujúcich k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2017. Dosiahnuť ročnú fiškálnu úpravu vo výške najmenej 0,6 % HDP smerujúcu k dosiahnutiu strednodobého cieľa v roku 2017. Dokončiť reformu rozpočtového procesu v priebehu roka 2016 a zabezpečiť, že preskúmanie výdavkov bude jej neoddeliteľnou súčasťou. Zaistiť včasnú realizáciu privatizačného programu a použiť neočakávané príjmy na zrýchlenie znižovania pomeru verejného dlhu. Presunúť daňové zaťaženie z výrobných faktorov na spotrebu a majetok. Znížiť množstvo a rozsah daňových výdavkov a do polovice roka 2017 dokončiť reformu katastrálneho systému. Prijať opatrenia na zlepšenie daňovej disciplíny, a to aj prostredníctvom elektronickej fakturácie a elektronických platieb.

               2.

               Vykonať reformu verejnej správy prostredníctvom prijatia a vykonávania všetkých potrebných legislatívnych vyhlášok, a najmä tých, ktorými sa reformujú podniky vo verejnom vlastníctve, miestne verejné služby a riadenie ľudských zdrojov. Zintenzívniť boj proti korupcii aj prostredníctvom revízie inštitútu premlčania do konca roka 2016. Skrátiť trvanie občianskoprávnych súdnych konaní presadzovaním reforiem a prostredníctvom účinného riadenia súdnych prípadov.

               3.

               Urýchliť znižovanie objemu nesplácaných úverov, a to aj ďalším zlepšením rámca pre platobnú neschopnosť a vymáhanie dlhov. Urýchlene dokončiť vykonávanie prebiehajúcich reforiem správy a riadenia v bankovom sektore.

               4.

               Uskutočniť reformu aktívnych politík trhu práce najmä prostredníctvom posilnenia účinnosti služieb zamestnanosti. Uľahčiť nástup/návrat do práce pre druhé zárobkovo činné osoby v domácnostiach. Prijať a vykonávať národnú stratégiu na boj proti chudobe a preskúmať a racionalizovať výdavky v sociálnej oblasti.

               5.

               Urýchlene prijať a vykonávať prerokúvané právne predpisy o hospodárskej súťaži. Podniknúť ďalšie kroky na posilnenie hospodárskej súťaže v prípade regulovaných profesií v sektore dopravy, zdravotníctva a maloobchodu a v rámci systému udeľovania povolení.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.