title: Odporúčanie Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku

text:
               21.6.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 210/1

      ODPORÚČANIE RADY
      zo 14. júna 2019
      s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku
      (2019/C 210/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  V súlade s článkom 121 zmluvy majú členské štáty podporovať zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

                  (2)

                  Pakt stability a rastu (PSR) vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

                  (3)

                  V júni 2017 a v júni 2018 Rada v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy konštatovala, že v roku 2016, resp. v roku 2017 existovala značná zistená odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa Rumunska alebo od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Vzhľadom na zaznamenané značné odchýlky vydala Rada odporúčania zo 16. júna 2017 (2) a 22. júna 2018 (3), v ktorých Rumunsku odporúča, aby prijalo politické opatrenia potrebné na riešenie uvedených odchýlok. Rada následne dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo v reakcii na odporúčania účinné opatrenia. Rada vo svojom najnovšom odporúčaní zo 4. decembra 2018 (4) Rumunsku odporučila, aby prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie nominálnej miery rastu čistých primárnych verejných výdavkov (5) v roku 2019 na úrovni najviac 4,5 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % hrubého domáceho produktu (HDP).

                  (4)

                  Podľa prognózy Komisie z jari 2019 a výsledných údajov z roku 2018 schválených Eurostatom rast čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 výrazne presiahol referenčnú hodnotu pre výdavky a poukázal na značnú odchýlku s veľkým rozdielom (odchýlka 2,4 % HDP). Štrukturálny deficit sa neznížil a zotrval na pomerne stabilnej úrovni zhruba 3 % potenciálneho HDP, čo takisto poukázalo na značnú odchýlku od odporúčaného postupu úprav (odchýlka vo výške 0,8 % HDP). Veľkosť odchýlky, ktorú naznačuje štrukturálne saldo, je negatívne ovplyvnená neočakávaným príjmom, vyšším deflátorom HDP a vyšším základným odhadom rastu potenciálneho HDP v porovnaní so strednodobým priemerom, z ktorého vychádza referenčná hodnota pre výdavky. Avšak veľkosť odchýlky, ktorú naznačuje štrukturálne saldo, je pozitívne ovplyvnená nízkymi verejnými investičnými výdavkami, ktoré sú v referenčnej hodnote pre výdavky vyrovnané. Bez ohľadu na uvedený rozdiel sa konštatuje, že oba ukazovatele v roku 2018 potvrdzujú značnú odchýlku od požiadaviek preventívnej časti PSR.

                  (5)

                  Dňa 5. júna 2019 Komisia na základe celkového posúdenia dospela k záveru, že v Rumunsku existuje značná zistená odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, a v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy a článkom 10 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 vydala varovanie pre Rumunsko.

                  (6)

                  V súlade s článkom 10 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (ES) č. 1466/97 má Rada dotknutému členskému štátu adresovať odporúčanie, aby prijal potrebné opatrenia. V nariadení (ES) č. 1466/97 sa stanovuje, že v odporúčaní sa členskému štátu stanoví na riešenie odchýlky lehota najviac päť mesiacov. Stanovenie lehoty 15. októbra 2019 na to, aby Rumunsko riešilo danú odchýlku, sa preto javí primerané. V uvedenej lehote by Rumunsko malo podať správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

                  (7)

                  Na základe predpokladanej produkčnej medzery uvedenej v prognóze Komisie z jari 2019 sa očakáva, že Rumunsko bude v rokoch 2019 a 2020 naďalej v normálnej hospodárskej situácii. Rumunský pomer dlhu verejnej správy sa nachádza pod hranicou 60 % HDP. Z tohto dôvodu minimálne štrukturálne úsilie predpísané podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 a spoločne dohodnutej matice úprav podľa preventívnej časti PSR, pri ktorej sa zohľadňujú prevládajúce hospodárske okolnosti a možné obavy týkajúce sa udržateľnosti, predstavuje teraz najmenej 0,5 % HDP pre rok 2019 aj rok 2020.

                  (8)

                  Štrukturálny deficit Rumunska sa postupne zvýšil z 0,1 % HDP v roku 2015 na 1,7 % HDP v roku 2016, 2,9 % HDP v roku 2017 a 3 % HDP v roku 2018. Požadovanú minimálnu úpravu by malo dopĺňať dodatočné a vytrvalé úsilie, ktoré je potrebné na nápravu kumulovanej odchýlky a na to, aby sa Rumunsko vrátilo k vykonávaniu primeraného postupu úprav, ktorý od roku 2016 vytrvalo viackrát prerušilo. Vzhľadom na rozsah zistenej značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu sa ako primerané javí dodatočné úsilie vo výške 0,5 % HDP v roku 2019 a 0,25 % HDP v roku 2020. Takéto úsilie by bolo v súlade s úpravou, ktorú na rok 2019 odporučila Rada 4. decembra 2018. Urýchli tak úpravu smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

                  (9)

                  Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 1 % HDP v roku 2019 a 0,75 % HDP v roku 2020 je v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni najviac 4,5 % v roku 2019 a 5,1 % v roku 2020.

                  (10)

                  V prognóze Komisie z jari 2019 sa predpokladá ďalšie zhoršenie štrukturálneho salda o 0,7 % HDP v roku 2019 a o 1,2 % HDP v roku 2020. Preto potrebné štrukturálne zlepšenie znamená, že v roku 2019 treba prijať opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 1,7 % HDP a v roku 2020 dodatočné opatrenia so štrukturálnym vplyvom vo výške 1,95 % HDP v porovnaní s východiskovým scenárom v prognóze Komisie z jari 2019.

                  (11)

                  V prognóze Komisie z jari 2019 sa predpokladá deficit verejnej správy na úrovni 3,5 % HDP v roku 2019 a 4,7 % HDP v roku 2020, čo znamená prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve. Požadovaná štrukturálna úprava sa zdá primeraná aj na to, aby Rumunsko v rokoch 2019 a 2020 s rezervou dodržalo referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.

                  (12)

                  To, že Rumunsko neprijalo príslušné kroky v reakcii na minulé odporúčania zamerané na nápravu zistených značných odchýlok, ako aj hroziace prekročenie v zmluve stanovenej referenčnej hodnoty nápravnej časti PSR, si vyžaduje naliehavé opatrenia s cieľom vrátiť krajinu späť k obozretnej fiškálnej politike.

                  (13)

                  Na to, aby Rumunsko dosialo odporúčané rozpočtové ciele, je kľúčové, aby prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a podrobne monitorovalo vývoj bežných výdavkov.

                  (14)

                  Rumunsko by malo do 15. októbra 2019 podať Rade správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

                  (15)

                  Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo,

            TÝMTO ODPORÚČA, ABY RUMUNSKO:

                  1.

                  prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresiahla v roku 2019 úroveň 4,5 % a v roku 2020 úroveň 5,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP v roku 2019 a 0,75 % HDP v roku 2020, čím by sa Rumunsko nasmerovalo na primeraný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu;

                  2.

                  použilo všetky neočakávané zisky na zníženie deficitu; opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast;

                  3.

                  podalo do 15. októbra 2019 Rade správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie; uvedená správa by mala zahŕňať dostatočne konkretizované a dôveryhodne ohlásené opatrenia, vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet, zamerané na dodržanie požadovaného postupu úprav, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na obdobie 2019 – 2020.
                  Toto odporúčanie je určené Rumunsku.

         V Luxemburgu 14. júna 2019

               Za Radu

               predseda

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Odporúčanie Rady zo 16. júna 2017, ktorého cieľom je zabezpečiť nápravu značnej pozorovanej odchýlky od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 216, 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, p. 3).

         (4)  Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 1).

         (5)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátom financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov sú vzájomne započítané.


title: Odporúčanie Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku

text:
               21.6.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 210/4

      ODPORÚČANIE RADY
      zo 14. júna 2019
      s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku
      (2019/C 210/02)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  V súlade s článkom 121 Zmluvy majú členské štáty podporovať zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

                  (2)

                  Pakt stability a rastu (PSR) vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

                  (3)

                  Rada 22. júna 2018 v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy dospela k záveru, že v Maďarsku existovala v roku 2017 značná zistená odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa. Vzhľadom na zaznamenanú značnú odchýlku Rada 22. júna 2018 vydala odporúčanie (2), v ktorom Maďarsku odporúča, aby prijalo potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (3) v roku 2018 nepresiahla 2,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % hrubého domáceho produktu (HDP). Zároveň Maďarsku odporučila, aby na zníženie deficitu využilo všetky neočakávané príjmy, a tak sa nasmerovalo na primeraný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada 4. decembra 2018 dospela k záveru, že Maďarsko neprijalo v reakcii na jej odporúčanie z 22. júna 2018 (4) účinné opatrenia. Na základe toho vydala Rada 4. decembra 2018 revidované odporúčanie, aby Maďarsko prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nepresiahla 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP.

                  (4)

                  Podľa prognózy Komisie z jari 2019 a výsledných údajov z roku 2018 schválených Eurostatom rast nominálnych primárnych verejných výdavkov v roku 2018 výrazne presiahol referenčnú hodnotu pre výdavky a poukázal na značnú odchýlku (vo výške 1,3 % HDP). Štrukturálne saldo sa zhoršilo z -3,4 % v roku 2017 na -3,7 %, čo takisto poukázalo na značnú odchýlku od odporúčaného postupu úprav (odchýlka vo výške 1,3 % HDP). Na veľkosť odchýlky, na ktorú poukázalo štrukturálne saldo, negatívne vplývajú rozsiahle výpadky príjmov, ako aj vyššie investičné výdavky v podmienkach hospodárstva v dobrom stave. Zároveň sa odhaduje, že na ňu mierne pozitívne vplýva pokles úrokových výdavkov. Na referenčnú hodnotu pre výdavky veľmi nepriaznivo vplýva strednodobý potenciálny rast HDP použitý pri jej výpočte, ktorý zahŕňa veľmi nízky potenciálny rast HDP v pokrízovom období. Okrem toho sa zdá, že deflátor HDP, z ktorého vychádza referenčná hodnota pre výdavky, náležite nezohľadňuje zvýšený tlak nákladov na verejné výdavky. Po úpravách o tieto faktory sa zdá, že referenčná hodnota pre výdavky primerane odzrkadľuje fiškálne úsilie a naďalej poukazuje na značnú odchýlku. Vzhľadom na tieto faktory oba ukazovatele potvrdzujú, že v roku 2018 došlo k značnej odchýlke od požiadaviek preventívnej časti PSR.

                  (5)

                  Po celkovom posúdení dospela Komisia 5. júna 2019 k názoru, že v Maďarsku existuje značná zistená odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, a vydala Maďarsku napomenutie v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy a článkom 10 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (6)

                  V súlade s článkom 10 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (ES) č. 1466/97 by do jedného mesiaca odo dňa, keď Komisia prijme napomenutie, malo byť dotknutému členskému štátu adresované odporúčanie Rady, aby prijal potrebné opatrenia. V nariadení (ES) č. 1466/97 sa stanovuje, že v odporúčaní sa členskému štátu určí na riešenie odchýlky lehota najviac piatich mesiacov. Na danom základe sa lehota určená Maďarsku na riešenie odchýlky do 15. októbra 2019 javí ako primeraná. V uvedenej lehote by malo Maďarsko podať správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

                  (7)

                  Na základe prognóz Komisie z jari 2019 týkajúcich sa produkčnej medzery bude hospodárska situácia Maďarska v rokoch 2019 a 2020 naďalej priaznivá. Zatiaľ čo v roku 2019 bude podľa odhadu reálny HDP rásť v súlade s potenciálnym HDP (na úrovni 3,7 %), v roku 2020 sa očakáva, že rast reálneho HDP (na úrovni 2,8 %) bude nižší ako potenciál rastu (na úrovni 3,6 %). Pomer maďarského dlhu verejnej správy k HDP prekročil hranicu 60 % HDP. Z tohto dôvodu minimálne požadované štrukturálne úsilie stanovené v nariadení (ES) č. 1466/97 a v spoločne dohodnutej matici úprav preventívnej časti PSR, v ktorom sa zohľadňujú prevládajúce hospodárske podmienky a obavy o udržateľnosť, tak predstavuje v rokoch 2019 aj 2020 minimálne 0,75 % HDP.

                  (8)

                  Štrukturálny deficit Maďarska sa zvýšil v roku 2017 o 1,6 % HDP a v roku 2018 o 0,3 % HDP, takže v roku 2018 dosiahol hodnotu 3,7 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 sa od roku 2019 bude znižovať. Požadovanú minimálnu úpravu v roku 2019 by malo dopĺňať dodatočné úsilie potrebné na nápravu kumulovanej odchýlky a na to, aby sa Maďarsko vrátilo k vykonávaniu primeraného postupu konsolidácie, ktorý od roku 2017 prerušilo. Vzhľadom na rozsah zistenej značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu sa javí ako primerané vyvinúť v porovnaní s úsilím, ktoré vyplýva zo spoločne dohodnutej matice preventívnej časti PSR na úrovni 0,25 % HDP v roku 2019, dodatočné úsilie. Úsilie požadované v roku 2019 je v súlade s úpravou, ktorú odporučila Rada 4. decembra 2018. V roku 2020 sa javí ako primeraná požiadavka minimálnej úpravy vo výške 0,75 % HDP, pokiaľ sa dodrží úprava požadovaná v roku 2019.

                  (9)

                  Požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 1 % HDP v roku 2019 a 0,75 % HDP v roku 2020 je v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni najviac 3,3 % v roku 2019 a 4,7 % v roku 2020.

                  (10)

                  V prognóze Komisie z jari 2019 sa predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda v roku 2019 o 0,4 % HDP a v roku 2020 o ďalších 0,6 % HDP. Na zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni 1 % HDP v roku 2019 a 0,75 % HDP v roku 2020 je preto potrebné prijať v porovnaní s východiskovým scenárom v prognóze Komisie z jari 2019 opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 0,6 % HDP v roku 2019 a dodatočné opatrenia so štrukturálnym vplyvom vo výške 0,2 % HDP v roku 2020.

                  (11)

                  Keďže Maďarsko na predošlé odporúčania napraviť zistenú značnú odchýlku nereagovalo, jeho návrat k obozretnej fiškálnej politike si vyžaduje rýchly postup.

                  (12)

                  Na to, aby Maďarsko dosiahlo odporúčané rozpočtové ciele, je kľúčové, aby prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a podrobne monitorovalo vývoj bežných výdavkov.

                  (13)

                  Maďarsko by malo do 15. októbra 2019 podať Rade správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie.

                  (14)

                  Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo,

            TÝMTO ODPORÚČA, ABY MAĎARSKO:

                  1.

                  prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresiahla v roku 2019 úroveň 3,3 % a v roku 2020 úroveň 4,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP v roku 2019 a 0,75 % HDP v roku 2020, čím by sa Maďarsko nasmerovalo na primeraný postup úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu;

                  2.

                  použilo akékoľvek neočakávané zisky na zníženie deficitu; opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu by mali zabezpečiť trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast;

                  3.

                  podalo do 15. októbra 2019 Rade správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie; uvedená správa by mala zahŕňať dostatočne konkretizované a dôveryhodne ohlásené opatrenia, vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet, zamerané na dodržanie požadovaného postupu úprav, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na obdobie 2019 – 2020.
                  Toto odporúčanie je určené Maďarsku.

         V Luxemburgu 14. júna 2019

               Za Radu

               predseda

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátom financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov sú vzájomne započítané.

         (4)  Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 4).


title: Odporúčanie Rady z 5. decembra 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 420/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 5. decembra 2019
      s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku
      (2019/C 420/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  V súlade s článkom 121 zmluvy majú členské štáty podporovať zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

                  (2)

                  Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

                  (3)

                  Rada v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy dospela 22. júna 2018 k záveru, že v roku 2017 došlo v Maďarsku k značnej odchýlke od strednodobého rozpočtového cieľa. Vzhľadom na zistenú značnú odchýlku Rada 22. júna 2018 vydala odporúčanie (2), v ktorom odporučila Maďarsku, aby prijalo opatrenia potrebné na riešenie tejto odchýlky. Rada následne dospela k záveru, že Maďarsko neprijalo v reakcii na uvedené odporúčanie účinné opatrenia, a 4. decembra 2018 vydala revidované odporúčanie (3). Rada potom dospela k záveru, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenie v reakcii na uvedené revidované odporúčanie.

                  (4)

                  Rada 14. júna 2019 dospela k záveru, že v roku 2018 došlo v Maďarsku opäť k značnej odchýlke od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na uvedenom základe vydala odporúčanie (4) pre Maďarsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (5) neprekročí 3,3 % v roku 2019 a 4,7 % v roku 2020, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 a 0,75 % HDP v roku 2020. Rada zároveň Maďarsku odporučila, aby na zníženie deficitu použilo všetky neočakávané zisky, a aby opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu zabezpečili trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast. Na podanie správy o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie zo 14. júna 2019 stanovila Rada Maďarsku lehotu 15. októbra 2019.

                  (5)

                  Rada 9. júla 2019 vydala odporúčanie (6), v ktorom odporučila Maďarsku, aby v rokoch 2019 a 2020 zabezpečilo dodržanie odporúčania Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa.

                  (6)

                  Komisia vykonala 26. septembra 2019 v Maďarsku misiu zvýšeného dohľadu na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97. Po tom, ako Komisia zaslala svoje predbežné zistenia maďarským orgánom na pripomienkovanie, predložila Rade 20. novembra 2019 správu o svojich zisteniach. Uvedené zistenia sa zverejnili.

                  (7)

                  Maďarské orgány predložili 15. októbra 2019 správu o účinných opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady zo 14. júna 2019. Vzhľadom na informácie, ktoré vo svojej správe poskytli maďarské orgány, a na celkové posúdenie založené na prognóze Komisie z jesene 2019 dospela Rada 5. decembra 2019 k záveru, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 14. júna 2019.

                  (8)

                  S ohľadom na neprijatie účinných opatrení Maďarskom a kumulovanú odchýlku od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa je vhodné adresovať Maďarsku revidované odporúčanie týkajúce sa náležitých opatrení, ktoré sa majú prijať podľa článku 121 ods. 4 zmluvy.

                  (9)

                  Na základe prognózy Komisie z jesene 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo Maďarska sa zlepší o 0,5 % HDP v roku 2019 a o ďalších 1,2 % HDP v roku 2020. V dôsledku toho sa odhaduje, že štrukturálny deficit sa v roku 2019 odchýli o 1,8 % HDP od strednodobého rozpočtového cieľa stanoveného na 1,5 % a v roku 2020 o 1,1 % HDP od strednodobého rozpočtového cieľa stanoveného na 1,0 % HDP.

                  (10)

                  S cieľom nasmerovať Maďarsko po minulých sklzoch späť k vykonávaniu primeraného postupu úprav sa ročná štrukturálna úprava vo výške 0,75 % HDP na rok 2020, ktorú odporúčala Rada 14. júna 2019, javí ako primeraná vzhľadom na celkový makrofiškálny vývoj v kontexte očakávaného spomalenia hospodárskej činnosti v nadchádzajúcich rokoch, keďže cyklické faktory, ktoré v posledných rokoch podporovali rast, sa budú podľa očakávaní postupne oslabovať.

                  (11)

                  Na základe prognózy Komisie z jesene 2019 je požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 0,75 % HDP v roku 2020 v súlade s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov na úrovni najviac 4,7 %.

                  (12)

                  Podľa prognózy Komisie z jesene 2019 by sa mal štrukturálny deficit Maďarska v roku 2020 zlepšiť o 1,2 % HDP, zatiaľ čo referenčná hodnota pre výdavky poukazuje na odchýlku od požiadavky. Podľa súčasných prognóz a vzhľadom na faktory ovplyvňujúce štrukturálny deficit, ako aj referenčnú hodnotu pre výdavky sa očakáva, že sa v rozpočte na rok 2020, ktorý bol schválený maďarskou vládou, dosiahne požadované úsilie.

                  (13)

                  Keďže Maďarsko na predošlé odporúčania napraviť zistenú značnú odchýlku nereagovalo, treba podniknúť kroky, aby sa Maďarsko vrátilo k obozretnej fiškálnej politike.

                  (14)

                  Aby mohlo Maďarsko dosiahnuť odporúčané rozpočtové ciele, je kľúčové, aby dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia, podrobne monitorovalo vývoj bežných výdavkov a obmedzilo nadmerné výdavky na konci roka.

                  (15)

                  Požiadavkami vydanými v tomto odporúčaní sa nahrádzajú príslušné prvky stanovené v odporúčaní Rady zo 14. júna 2019.

                  (16)

                  Maďarsko by malo Radu do 15. apríla 2020 informovať o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie, a to podľa možností v rámci svojho konvergenčného programu, ktorý sa predkladá podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (17)

                  Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo,

            TÝMTO ODPORÚČA, ABY MAĎARSKO:

                  1.

                  prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 neprekročí 4,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,75 % HDP a čím sa Maďarsko nasmeruje na primeraný postup úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa;

                  2.

                  použilo všetky neočakávané zisky na zníženie deficitu; kompenzovalo nečakané výpadky príjmov vysokokvalitnými trvalými fiškálnymi opatreniami; zabezpečilo, že opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu zaistia trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast;

                  3.

                  predložilo Rade do 15. apríla 2020 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie; zabezpečilo, aby táto správa zahŕňala dostatočne konkretizované a dôveryhodne ohlásené opatrenia (vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet), zamerané na dodržanie požadovaného postupu úprav, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na rok 2020.

         Toto odporúčanie je určené Maďarsku.
         V Bruseli 5. decembra 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 1).

         (3)  Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 4).

         (4)  Odporúčanie Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 210, 21.6.2019, s. 4).

         (5)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (6)  Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 101).


title: Odporúčanie Rady z 5. decembra 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 420/4

      ODPORÚČANIE RADY
      z 5. decembra 2019
      s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku
      (2019/C 420/02)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 4,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 druhý pododsek,
      so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  V súlade s článkom 121 zmluvy majú členské štáty podporovať zdravé verejné financie v strednodobom horizonte prostredníctvom koordinácie hospodárskych politík a mnohostranného dohľadu s cieľom zabrániť vzniku nadmerných deficitov verejných financií.

                  (2)

                  Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

                  (3)

                  Rada v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy dospela v júni 2017 a v júni 2018 k záveru, že v rokoch 2016 a 2017 sa Rumunsko značne odchýlilo od strednodobého rozpočtového cieľa alebo od postupu úprav smerom k jeho dosiahnutiu. Vzhľadom na zistené značné odchýlky Rada 16. júna 2017 (2) a 22. júna 2018 (3) vydala odporúčania, v ktorých Rumunsku odporučila, aby prijalo opatrenia potrebné na riešenie týchto odchýlok. Rada následne dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo v reakcii na uvedené odporúčania účinné opatrenia, a 5. decembra 2017 (4) a 4. decembra 2018 (5) vydala revidované odporúčania. Rada potom dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na uvedené revidované odporúčania.

                  (4)

                  Rada 14. júna 2019 dospela k záveru, že v roku 2018 sa Rumunsko opäť značne odchýlilo od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. Rada na uvedenom základe vydala odporúčanie (6) pre Rumunsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (7) neprekročí 4,5 % v roku 2019 a 5,1 % v roku 2020, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave na úrovni 1 % hrubého domáceho produktu (HDP) v roku 2019 a 0,75 % HDP v roku 2020. Rada zároveň Rumunsku odporučila, aby na zníženie deficitu použilo všetky neočakávané zisky, a aby opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu zabezpečili trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast. Na podanie správy o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie zo 14. júna 2019 stanovila Rada Rumunsku lehotu 15. októbra 2019.

                  (5)

                  Rada 9. júla 2019 vydala odporúčanie (8), v ktorom odporučila Rumunsku, aby v rokoch 2019 a 2020 zabezpečilo dodržanie odporúčania Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú odchýlku od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa.

                  (6)

                  Komisia vykonala 25. septembra 2019 v Rumunsku misiu zvýšeného dohľadu na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97. Po tom, ako Komisia zaslala svoje predbežné zistenia rumunským orgánom na pripomienkovanie, predložila Rade [20. novembra] 2019 správu o svojich zisteniach. Uvedené zistenia sa zverejnili.

                  (7)

                  Rumunské orgány 15. októbra 2019 predložili správu o účinných opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady zo 14. júna 2019. Vzhľadom na informácie, ktoré vo svojej správe poskytli rumunské orgány, a na celkové posúdenie založené na prognóze Komisie z jesene 2019 dospela Rada 5. decembra 2019 k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 14. júna 2019.

                  (8)

                  S ohľadom na neprijatie účinných opatrení v Rumunsku a kumulovanú vysokú odchýlku od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa je vhodné adresovať Rumunsku revidované odporúčanie o náležitých opatreniach, ktoré sa majú prijať podľa článku 121 ods. 4 zmluvy.

                  (9)

                  Na základe prognózy Komisie z jesene 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo Rumunska sa zhorší o 0,8 % HDP v roku 2019 a o ďalších 0,8 % HDP v roku 2020. V dôsledku toho sa odhaduje, že v roku 2019 sa štrukturálny deficit odchýli o 2,5 % HDP a v roku 2020 o 3,4 % HDP od strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1,0 % HDP.

                  (10)

                  S cieľom napraviť kumulované odchýlky a nasmerovať Rumunsko po minulých sklzoch späť k vykonávaniu primeraného postupu úprav by odporúčanú ročnú štrukturálnu úpravu na úrovni 0,75 % HDP, ktorú na rok 2020 odporúčala Rada 14. júna 2019, malo sprevádzať dodatočné úsilie. Vzhľadom na rozsah kumulovaných odchýlok od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa sa ako primerané javí dodatočné úsilie vo výške 0,25 % HDP. Týmto dodatočným úsilím sa urýchli úprava späť k strednodobému rozpočtovému cieľu bez toho, aby bol ohrozený hospodársky rast.

                  (11)

                  Komisia vo svojej prognóze z jesene 2019 očakáva deficit verejných financií vo výške 3,6 % v roku 2019 a 4,4 % v roku 2020, čo je nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. Požadovaná štrukturálna úprava sa zdá primeraná aj na to, aby Rumunsko v roku 2020 dodržalo referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve.

                  (12)

                  Na základe prognózy Komisie z jesene 2019 požadované zlepšenie štrukturálneho salda o 1,0 % HDP v roku 2020 zodpovedá nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov nepresahujúcej 4,4 %.

                  (13)

                  Podľa prognózy Komisie z jesene 2019 sa štrukturálne saldo Rumunska v roku 2020 zhorší o 0,8 % HDP. Na dosiahnutie štrukturálneho zlepšenia na úrovni 1,0 % HDP preto treba prijať opatrenia s celkovým štrukturálnym vplyvom vo výške 1,8 % HDP v porovnaní so súčasným základným scenárom uvedeným v prognóze Komisie z jesene 2019.

                  (14)

                  Skutočnosť, že Rumunsko neprijalo príslušné kroky v reakcii na minulé odporúčania zamerané na nápravu zistenej značnej odchýlky, ako aj hroziace prekročenie referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve si vyžadujú naliehavé opatrenia s cieľom vrátiť krajinu späť k obozretnej fiškálnej politike.

                  (15)

                  Na to, aby Rumunsko dosialo odporúčané rozpočtové ciele, je kľúčové, aby prijalo a dôsledne vykonávalo potrebné opatrenia a podrobne monitorovalo vývoj bežných výdavkov.

                  (16)

                  Požiadavkami uvedenými v tomto odporúčaní sa nahrádzajú príslušné prvky stanovené v odporúčaní Rady zo 14. júna 2019.

                  (17)

                  Rumunsko by malo Radu do 15. apríla 2020 informovať o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie, podľa možností v rámci svojho konvergenčného programu, ktorý predloží podľa článku 7 nariadenia (ES) č. 1466/97.

                  (18)

                  Je vhodné, aby sa toto odporúčanie zverejnilo,

            TÝMTO ODPORÚČA, ABY RUMUNSKO:

                  1.

                  prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 neprekročí 4,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP a čím sa Rumunsko nasmeruje na primeraný postup úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa;

                  2.

                  všetky neočakávané zisky použilo na zníženie deficitu; zabezpečilo, že opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu zaistia trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií spôsobom, ktorý podporuje rast;

                  3.

                  predložilo Rade do 15. apríla 2020 správu o opatreniach prijatých v reakcii na toto odporúčanie; zabezpečilo, aby táto správa zahŕňala dostatočne konkretizované a dôveryhodne ohlásené opatrenia (vrátane vplyvu každého z nich na rozpočet), zamerané na dodržanie požadovaného postupu úprav, ako aj aktualizované a podrobné rozpočtové prognózy na rok 2020.

         Toto odporúčanie je určené Rumunsku.
         V Bruseli 5. decembra 2019

               Za Radu

               predseda

            M. LINTILÄ

         (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

         (2)  Odporúčanie Rady zo 16. júna 2017, ktorého cieľom je zabezpečiť nápravu značnej pozorovanej odchýlky od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 216, 6.7.2017, s. 1).

         (3)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 3).

         (4)  Odporúčanie Rady z 5. decembra 2017 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 439, 20.12.2017, s. 1).

         (5)  Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 1).

         (6)  Odporúčanie Rady zo 14. júna 2019 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 210, 21.6.2019, s. 1).

         (7)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

         (8)  Odporúčanie Rady z 9. júla 2019, ktoré sa týka národného programu reforiem Rumunska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Rumunska na rok 2019 (Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 135).


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 14. februára 2019 Rade Európskej únie o externom audítorovi Banque centrale du Luxembourg (ECB/2019/6)

text:
               20.2.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 67/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      zo 14. februára 2019
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Banque centrale du Luxembourg
      (ECB/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Banque centrale du Luxembourg, spoločnosti Deloitte Audit sarl, sa končí po vykonaní auditu za finančný rok 2018. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2019.

                  (3)

                  Banque centrale du Luxembourg si za svojho externého audítora na finančné roky 2019 až 2023 vybrala spoločnosť Ernst & Young S.A.,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť Ernst & Young S.A. vymenovaná za externého audítora Banque centrale du Luxembourg na finančné roky 2019 až 2023.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 14. februára 2019

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI


               5.4.2019

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Odstrihnutie džihádistov od zdrojov financovania – cielené opatrenia proti financovaniu terorizmu
      Odporúčanie Európskeho parlamentu z 1. marca 2018 Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o odstrihnutí džihádistov od zdrojov financovania a cielených opatreniach proti financovaniu terorizmu (2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Európsky parlament,

                  —

                  so zreteľom na Medzinárodný dohovor o potláčaní financovania terorizmu z roku 1999,

                  —

                  so zreteľom na svoje uznesenie z 27. októbra 2016 o situácii v severnom Iraku/Mosule (1) a uznesenie z 30. apríla 2015 o ničení kultúrnych pamiatok, ktorého sa dopúšťa ISIS/Dá’iš (2),

                  —

                  so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1210/2003 zo 7. júla 2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 2465/96 (3),

                  —

                  so zreteľom na globálnu stratégiu OSN pre boj proti terorizmu a rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1267 (1999), č. 1373 (2001), č. 1989 (2011), č. 2133 (2014), č. 2199 (2015), č. 2253 (2015) a č. 2368 (2017),

                  —

                  so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (4),

                  —

                  so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernica 2009/101/ES (COM(2016)0450),

                  —

                  so zreteľom na deklaráciu z Manámy z 9. novembra 2014 o boji proti financovaniu terorizmu,

                  —

                  so zreteľom na najlepšie postupy Finančnej akčnej skupiny (FATF) týkajúce sa cielených finančných sankcií súvisiacich s terorizmom a financovaním terorizmu,

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie FATF z 24. októbra 2014 o boji proti financovaniu teroristickej organizácie Islamský štát v Iraku a Levante (ISIL) a na správu FATF z februára 2015 o financovaní ISIL,

                  —

                  so zreteľom na jedenástu správu o pokroku v oblasti bezpečnostnej únie, ktorú Komisia uverejnila 18. októbra 2017,

                  —

                  so zreteľom na dokument Globálneho fóra pre boj proti terorizmu (GCTF) zo septembra 2015 nazvaný Addendum to the Algiers Memorandum on Good Practices on Preventing and Denying the Benefits of Kidnapping for Ransom by Terrorists (Dodatok k Memorandu z Alžírska o osvedčených postupoch v oblasti predchádzania únosom za výkupné zo strany teroristov a znemožnenia využívania výhod z takýchto únosov),

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie skupiny G7 z Taorminy z 26. mája 2017 o boji proti terorizmu a násilnému extrémizmu,

                  —

                  so zreteľom na novovytvorený Osobitný výbor pre terorizmus,

                  —

                  so zreteľom na článok 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ);

                  —

                  so zreteľom na články 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie o ochrane osobných údajov,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/827 z 28. mája 2015, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č.o36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (5),

                  —

                  so zreteľom na akčný plán Komisie z februára 2016 na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu,

                  —

                  so zreteľom na správu Europolu o vývoji a stave terorizmu v EÚ za rok 2017 (TE-SAT),

                  —

                  so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 26. júna 2017 o posudzovaní rizík spojených s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, ktoré majú vplyv na vnútorný trh a súvisia s cezhraničnou činnosťou (COM(2017)0340),

                  —

                  so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (6),

                  —

                  so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (7),

                  —

                  so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 13. júla 2017 o dovoze tovaru kultúrneho charakteru (COM(2017)0375),

                  —

                  so zreteľom na deviatu správu o pokroku v oblasti bezpečnostnej únie, ktorú Komisia uverejnila 27. júla 2017,

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade z 18. októbra 2017 s názvom Jedenásta správa o pokroku dosiahnutom pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie (COM(2017)0608),

                  —

                  so zreteľom na článok 113 rokovacieho poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A8-0035/2018),

                  A.

                  keďže jedným zo základných prvkov boja proti terorizmu je odstrihnutie jeho zdrojov financovania, a to aj prostredníctvom skrytých schém podvodov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam, prania špinavých peňazí a daňových rajov;

                  B.

                  keďže časť financovania činnosti teroristických organizácií v iných oblastiach, určeného na financovanie radikalizácie a skutočných teroristických činov, môže pochádzať z európskych krajín, pričom iná časť pochádza z mimoeurópskych oblastí; keďže vonkajší a vnútorný rozmer boja proti terorizmu sú spojené, keďže odstrihnutie zdrojov financovania terorizmu by malo byť súčasťou širšej stratégie zahŕňajúcej rozmery vonkajšej aj vnútornej bezpečnosti;

                  C.

                  keďže moderné komunikačné siete a predovšetkým kolektívne financovanie sa ukázali ako lacný a efektívny spôsob generovania finančných prostriedkov na financovanie teroristických činností alebo riadenie džihádistickej siete; keďže teroristické skupiny dokážu získavať aj ďalšie prostriedky na financovanie svojich činností, a to prostredníctvom phishingových útokov, krádeže identity alebo získaním ukradnutých údajov o kreditných kartách na internetových fórach;

                  D.

                  keďže toto financovanie má tri spôsoby použitia: na teroristické útoky, ktoré si vyžadujú značný podiel finančných prostriedkov; na iné teroristické činy, ktoré sú vo svojom výsledku rovnako brutálne a ktoré si vyžadujú menšie množstvo finančných prostriedkov; a na financovanie propagandy, ktoré môžu inšpirovať k útokom „osamelých vlkov“ vyžadujúcich len veľmi málo prípravy a peňazí; keďže všetky tieto situácie si vyžadujú účinnú reakciu;

                  E.

                  keďže príjemca môže odvádzať finančné prostriedky zákonného pôvodu tretím stranám, jednotlivcom, skupinám, podnikom alebo subjektom spájaným s teroristickými aktivitami;

                  F.

                  keďže terorizmus je globálny zločin a účinná reakcia musí byť tiež globálna a celostná, s úzkou medzinárodnou koordináciou medzi finančnými inštitúciami, orgánmi presadzovania práva a justičnými orgánmi, pričom je výmena základných informácií o fyzických a právnických osobách a podozrivých aktivitách absolútne podstatná, a so zreteľom na to, že ochrana osobných údajov a rešpektovanie súkromia sú dôležité základné práva;

                  G.

                  keďže v dôsledku únikov údajov, ku ktorým došlo v ostatných rokoch, sa zvýšila informovanosť o väzbách medzi praním špinavých peňazí a daňovými únikmi na jednej strane a organizovanou trestnou činnosťou a financovaním terorizmu na druhej strane, a keďže tieto záležitosti sa stali významnou témou medzinárodnej politiky; keďže, ako Komisia uznáva, v nedávno uverejnených správach médií sa s organizovanou trestnou činnosťou vrátane terorizmu spojili aj rozsiahle podvody v oblasti DPH a spotrebných daní (8);

                  H.

                  keďže v takmer všetkých jurisdikciách členských štátov je financovanie terorizmu samostatným trestným činom;

                  I.

                  keďže finančné údaje sú významným nástrojom na získavanie spravodajských informácií na analyzovanie teroristických sietí a toho, ako možno ich operácie lepšie narúšať; keďže je stále potrebné primerané presadzovanie právnych predpisov na zabránenie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; keďže sú potrebné komplexné a preventívne stratégie založené na výmene základných informácií a posilnenej spolupráce medzi finančnými spravodajskými jednotkami, spravodajskými službami a agentúrami presadzovania práva, ktoré sa zúčastňujú na boji proti financovaniu terorizmu; keďže tieto informácie by mali pokrývať vývojové trendy v oblasti medzinárodných financií, ako sú Bitmapy, kódy SWIFT, kryptomeny a príslušné regulačné mechanizmy; keďže celosvetový boj proti financovaniu terorizmu musí zahŕňať celosvetové normy transparentnosti v súvislosti s konečnými skutočnými vlastníkmi podnikateľských subjektov, trustov a podobných subjektov, aby sa posilnila finančná transparentnosť, ktorá uľahčuje legalizáciu výnosov z trestnej činnosti a financovanie teroristických organizácií a subjektov;

                  J.

                  keďže je potrebná formalizovaná európska platforma v rámci súčasných štruktúr – ktorá až doteraz existovala neformálne – na centralizovanie zberu informácií, ktorý je v súčasnosti rozptýlený v 28 členských štátoch, a prostredníctvom ktorej môžu členské štáty poskytovať informácie o svojej miere angažovanosti a o pokroku v boji proti financovaniu terorizmu; keďže táto výmena informácií by mala byť proaktívna;

                  K.

                  keďže niektoré z medzinárodných neziskových organizácií, charitatívnych organizácií, iných nadácií, sietí a súkromných darcov položili základ pre finančné kapacity ISIS/Dá’iš, siete al-Káida a iných džihádistických organizácií a pôsobia ako krytie pre nekalé praktiky; keďže dohľad nad týmito organizáciami a zber spravodajských informácií o nich, ich zakladateľoch, činnostiach a väzbách na subjekty v EÚ, ktoré sú často rozsiahle, sú preto veľmi dôležité; keďže ich podpora šírenia džihádistického radikalizmu v Afrike, na Blízkom východe, v Ázii a Európe by sa mala zablokovať; keďže toto šírenie na hraniciach EÚ, v krajinách nášho susedstva a v partnerských krajinách je osobitne znepokojivé; keďže plnohodnotné vykonávanie odporúčaní FATF v týchto oblastiach zo strany Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive (GCC) a jej členských štátov je zásadne dôležité pre boj proti globálnemu terorizmu;

                  L.

                  keďže celosvetová sieť al-Káidy na získavanie finančných prostriedkov je založená na daroch charitatívnym organizáciám a MVO, ktoré s darcami komunikujú prostredníctvom sociálnych médií a internetových fór; keďže účty na sieťach sa takisto používajú na odosielanie žiadostí podporovateľov o dary na účel džihádu; keďže v nedávnom období vyvinuli teroristické organizácie niekoľko smartfónových aplikácií na maximalizáciu dosahu a podporu získavania darov od podporovateľov, pričom väčšina z nich sa nachádza v krajinách Perzského zálivu;

                  M.

                  keďže mikroštáty a štáty s nedostatočným dodržiavaním zásad právneho štátu sú mimoriadne zraniteľné a hrozí, že sa stanú hotspotmi financovania terorizmu;

                  N.

                  keďže spravodajské informácie naznačujú, že inštitúcie a jednotlivci v Perzskom zálive poskytujú ISIS/Dá’išu, sieti al-Káida a ďalším radikálnym skupinám finančnú a logistickú podporu; keďže bez týchto finančných prostriedkov by mnohé z týchto teroristických skupín neboli sebestačné;

                  O.

                  keďže ISIS/Dá’iš a al-Káida sa stali finančne sebestačnými; keďže ISIS/Dá’iš a al-Káida sa snažia presmerovať svoje finančné prostriedky do Sýrie a Iraku prostredníctvom vývozu ropy a investícií do podnikov, a to aj prostredníctvom peňažných služieb a profesionálnych kuriérov, nezákonných prevodov finančných prostriedkov a peňažných a profesionálnych služieb; keďže ISIS/Dá’iš a al-Káida prepierajú výnosy zo svojej trestnej činnosti nákupom podnikov a aktív všetkého druhu; keďže ISIS/Dá’iš a al-Káida takisto prepierajú výnosy z ukradnutých starožitností a pašovaných umeleckých diel a artefaktov ich predajom do zahraničia, a to aj na trhoch v členských štátoch; keďže nezákonné obchodovanie s tovarom, medzi inými aj so strelnými zbraňami, s ropou, drogami, cigaretami a kultúrnymi predmetmi, ako aj obchodovanie s ľuďmi, vymáhanie peňazí a vydieranie sa pre teroristické skupiny stali spôsobmi, ako získať finančné prostriedky, keďže rastúce prepojenie medzi organizovanou trestnou činnosťou a teroristickými skupinami predstavujú pre Úniu narastajúcu bezpečnostnú hrozbu; keďže tieto zdroje mohli ISIS/Dá’iš a al-Káide umožniť, aby pokračovali vo financovaní budúcich trestných činov po územnom kolapse v Sýrii a Iraku;

                  P.

                  keďže na základe série medzinárodných záväzkov založených na rezolúciách Bezpečnostnej rady OSN a vnútroštátnych právnych predpisoch bol stanovený medzinárodný zákaz výkupného; keďže v praxi nemá zákaz OSN podporu kľúčových signatárov, ktorí uprednostňujú bezprostredné zachovanie života pred svojimi záväzkami v oblasti boja proti terorizmu, čím umožňujú financovanie teroristických organizácií;

                  1.

                  predkladá Rade, Komisii a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) tieto odporúčania:

                              a)

                              vyzýva členské štáty a Komisiu, aby odstrihnutie teroristických sietí od zdrojov financovania považovali za kľúčovú prioritu, keďže ide o účinný nástroj brzdiaci účinnosť týchto sietí; domnieva sa, že v boji proti financovaniu terorizmu a všeobecnejšie teroristických útokov sú nevyhnutné preventívne stratégie založené na výmene najlepších postupov a podozrivých a relevantných informácií medzi spravodajskými službami; vyzýva preto spravodajské služby členských štátov na lepšiu koordináciu prostredníctvom vytvorenia stabilnej európskej finančnej spravodajskej protiteroristickej platformyv rámci existujúcich štruktúr (napr. Europolu), aby sa nevytvárala ďalšia agentúra, ktorá sa bude zaoberať proaktívnou výmenou informácií o finančnej podpore teroristických sietí; domnieva sa, že táto platforma by vytvorila spoločnú databázu, ktorá bude obsahovať údaje o fyzických a právnických osobách a podozrivých operáciách; zdôrazňuje, že údaje s vysokou hodnotou zozbierané určitou národnou bezpečnostnou agentúrou by sa mali urýchlene zaslať, a to v momente, keď sa zaznamenajú do centrálneho systému, ktorý by mal mať povolenie zhromažďovať informácie o štátnych príslušníkoch tretích krajín, s osobitným zreteľom na možný vplyv na základné práva, a najmä právo na ochranu osobných údajov a zásadu obmedzenia účelu; zdôrazňuje, že príslušné informácie musia okrem iného obsahovať zoznam európskych a mimoeurópskych bánk, finančných inštitúcií a obchodných subjektov, ako aj tretích krajín, ktoré vykazujú nedostatky v boji proti financovaniu terorizmu; vyzýva Komisiu, aby takýto zoznam vypracovala čo najskôr, a to na základe vlastných kritérií a analýz a v súlade so smernicou (EÚ) 2015/849; opätovne pripomína, že osoby zodpovedné za priame či nepriame páchanie, organizovanie alebo podporu teroristickej činnosti musia za svoje konanie niesť zodpovednosť;

                              b)

                              vyzýva európske krajiny, a to tak členské štáty EÚ, ako aj tretie krajiny, aby financovala programy podporujúce výmenu osvedčených postupov medzi európskymi spravodajskými službami vrátane postupov pri preskúmaní a analýze metód najímania osôb a transferu financií teroristov a teroristických organizácií; odporúča vydávať každý štvrťrok posúdenia verejných hrozieb, v ktorých sa spájajú spravodajské informácie a informácie, ktoré získali Europol a Spravodajské a situačné centrum EÚ (INTCEN); vyzýva členské štáty, aby zaistili dostatočné financovanie a ľudské zdroje pre spravodajské služby;

                              c)

                              zdôrazňuje, že – ako uviedla Finančná akčná skupina (FATF), ktorá vytvorila stratégiu boja proti financovaniu terorizmu – je nanajvýš dôležité zlepšiť a urýchliť výmenu informácií medzi finančnými spravodajskými jednotkami, medzi finančnými spravodajskými jednotkami a bezpečnostnými silami a orgánmi presadzovania práva a spravodajskými službami v ich vlastných jurisdikciách, medzi rôznymi jurisdikciami a v súkromnom sektore, najmä sektore bankovníctva;

                              d)

                              víta kontakty GCC s FATF; vyzýva Komisiu a ESVČ, aby aktívne nabádali partnerov EÚ, najmä GCC a jej členské štáty, k tomu, aby v plnej miere vykonávali odporúčania FATF týkajúce sa riešenia nedostatkov v oblastiach boja proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu a aby ponúkali technickú pomoc s dosahovaním pokroku v týchto oblastiach;

                              e)

                              vyzýva PK/VP, aby podporovala úsilie FATF a prioritne riešila boj proti financovaniu terorizmu, najmä prostredníctvom identifikácie členských štátov OSN so strategickými nedostatkami v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a proti financovaniu terorizmu a spolupráce s týmito štátmi;

                              f)

                              vyzýva na posilnenie spolupráce medzi Europolom a kľúčovými strategickými partnermi EÚ, ktorí zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti terorizmu na celom svete; domnieva sa, že užšia spolupráca by umožnila zlepšiť lepšie predchádzať teroristickým finančným uzlom, odhaľovať ich a reagovať na ne; vyzýva členské štáty, aby vychádzajúc z práce Europolu lepšie využívali neformálnu sieť európskych finančných spravodajských jednotiek (FIU.net), a to vykonávaním 5. smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, a prijatím regulačných opatrení na riešenie iných záležitostí vyplývajúcich z rozličných štatútov a právomocí finančných spravodajských jednotiek, najmä s cieľom uľahčiť koordináciu a výmenu informácií medzi finančnými spravodajskými útvarmi navzájom, ako aj medzi finančnými spravodajskými útvarmi a orgánmi presadzovania práva, a to na účel spoločného využívania informácií s európskou spravodajskou protiteroristickou platformou;

                              g)

                              pripomína, že posilnený politický dialóg, zvýšená finančná pomoc a podpora budovania kapacity v oblasti boja proti terorizmu v prípade partnerov EÚ, ktorí sú na frontovej línii boja proti terorizmu, sú maximálne dôležité;

                              h)

                              vyzýva členské štáty EÚ, aby lepšie monitorovali podozrivé organizácie zapojené do takýchto činností, ako sú nezákonný obchod, pašeráctvo, falšovanie tovaru a podvodné praktiky, a to vytváraním spoločných vyšetrovacích tímov s Europolom, a aby uľahčili bezpečnostným zložkám prístup k podozrivým transakciám so zreteľom na zásadu proporcionality a právo na ochranu súkromia; vyzýva členské štáty, aby na tento účel posilnili odbornú prípravu a špecializáciu vyšetrovateľov; vyzýva Komisiu, aby podporovala a primerane financovala rozvoj programov odbornej prípravy pre orgány presadzovania práva a justičné orgány v členských štátoch;

                              i)

                              vyzýva členské štáty a Komisiu, aby vydali výročnú správu o dosiahnutom pokroku a prijatých opatreniach v oblasti boja proti financovaniu terorizmu a konkrétne o úsilí o narušenie financovania ISIS/Dá’išu a al-Káidy; pripomína, že niektoré členské štáty sa na oblasť financovania terorizmu zameriavajú viac než iné, a preto by najlepšou reakciou bolo zvýšenie výmeny informácií, konkrétne tých, ktoré sa týkajú účinnosti už zavedených opatrení;

                              j)

                              víta návrh Komisie na zriadenie registrov bankových účtov a uľahčenie prístupu k nim pre finančné spravodajské jednotky a iné príslušné orgány zapojené do boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; konštatuje, že Komisia má onedlho predložiť návrh iniciatívy poskytujúcej orgánom presadzovania práva rozsiahlejší prístup do registrov; zdôrazňuje, že pri výmene informácií o bankových účtoch je potrebné dodržiavať pravidlá policajnej spolupráce a justičnej spolupráce, a to najmä v kontexte trestného stíhania; v tomto smere vyzýva tie členské štáty, ktoré ešte netransponovali smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ z 3. apríla 2014 o európskom vyšetrovacom príkaze v trestných veciach, aby ju transponovali čo najskôr;

                              k)

                              vyzýva členské štáty, aby prijali potrebné legislatívne opatrenia, aby mohli banky jasne monitorovať predplatené debetné karty tak, aby ich bolo možné dobiť iba prostredníctvom bankových prevodov a osobne identifikovateľných účtov; zdôrazňuje význam reťazca väzieb umožňujúceho spravodajským službám zistiť, či v prípade transakcie hrozí vážne riziko jej využitia na terorizmus alebo iné závažné trestné činy; ďalej vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia potrebné na plnohodnotné uľahčenie otvorenia nového bankového účtu všetkým osobám, ktoré sú prítomné na ich území;

                              l)

                              zdôrazňuje, že je potrebné skoncovať s akýmikoľvek daňovými rajmi, ktoré uľahčujú pranie špinavých peňazí, vyhýbanie sa daňovým povinnostiam a daňové úniky, čo sú prvky, ktoré môžu hrať úlohu pri financovaní teroristických sietí; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby bojovali proti daňovým únikom a žiada Komisiu, aby navrhla a zaviedla do praxe opatrenia na dôkladné monitorovanie finančných tokov a daňových rajov,

                              m)

                              berie na vedomie úspech spolupráce s USA a inými partnermi a užitočnosť informácií získaných prostredníctvom dohody medzi EÚ a USA o výmene informácií na základe programu USA na sledovanie financovania terorizmu (Terrorism Financing Tracking Program, TFTP); vyzýva Komisiu, aby v tejto oblasti navrhla vytvorenie vlastného európskeho systému, ktorý by dopĺňal súčasný rámec a odstránil súčasné medzery, najmä pokiaľ ide o SEPA, pričom by posúdil rovnováhu medzi bezpečnosťou a osobnými slobodami; pripomína, že na tento vnútroeurópsky systém by sa vzťahovali európske normy ochrany osobných údajov;

                              n)

                              vyzýva PK/VP a členské štáty, aby v spolupráci s koordinátorom EÚ pre boj proti terorizmu vypracovali zoznam osôb a subjektov pôsobiacich v rámci málo transparentných režimov a s vysokou mierou podozrivých finančných aktivít, ak je dôkaz o tom, že príslušné orgány nekonali, najmä ak sú spojené s džihádistickým radikalizmom; vyzýva PK/VP a členské štáty, aby vo svojich vzťahoch s týmto štátom zohľadňovali zapojenie štátu do financovania terorizmu;

                              o)

                              vyzýva Radu EÚ, aby posilnila ukladanie cielených sankcií a iných reštriktívnych opatrení voči všetkým osobám a subjektom, ktoré akýmkoľvek spôsobom sprístupňujú hospodárske zdroje ISIS/Dá’išu, al-Káide a iným džihádistickým skupinám; vyzýva na zmrazenie finančných prostriedkov a iných finančných aktív alebo hospodárskych zdrojov jednotlivcov, skupín, podnikov a subjektov (vrátane finančných prostriedkov pochádzajúcich z majetku, ktorý priamo alebo nepriamo vlastnia alebo je pod ich priamou alebo nepriamou kontrolou alebo osôb konajúcich v ich mene alebo podľa ich pokynov); s uspokojením víta zriadenie výboru Bezpečnostnej rady OSN povereného monitorovaním uplatňovania sankcií, a konštatuje, že všetky členské štáty sú podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 2253(2015) povinné urýchlene konať pri blokovaní finančných prostriedkov alebo aktív ISIS/Dá’išu, al-Káidy a pridružených osôb, skupín, podnikov a subjektov; vyzýva PK/VP, aby podporila výzvu Bezpečnostnej rady OSN adresovanú členským štátom OSN, v ktorej sa požaduje, aby dôraznejšie a rozhodnejšie narúšali tok finančných prostriedkov a iných finančných aktív a hospodárskych zdrojov smerujúci k osobám a subjektom na sankčnom zozname venovanom ISIS/Dá’išu a sieti al-Káida;

                              p)

                              vyzýva členské štáty EÚ, aby zaviedli kontrolný a clearingový systém s cieľom zaistiť, aby miesta pre náboženské obrady či vzdelávanie, organizácie, strediská, kultúrne združenia alebo podobné subjekty v prípade odôvodneného podozrenia z väzieb na teroristické skupiny podrobne informovali o tom, od koho dostávajú finančné prostriedky a ako sa prerozdeľujú, a to v rámci EÚ, ako aj mimo nej, a aby tiež zaviedli centralizovanú databázu všetkých transakcií uskutočnených odosielateľmi finančných prostriedkov, ktorá by bola vytvorená so všetkými príslušnými zárukami; požaduje zavedenie povinnej predbežnej kontroly pôvodu peňazí a miesta ich určenia v prípade finančných darov, ak existuje dôvodné podozrenie na väzby na terorizmus, aby sa zabránilo ich škodlivému alebo nevhodnému šíreniu na teroristické účely; naliehavo žiada, aby sa všetky takéto opatrenia uskutočňovali v rámci osobitných programov zameraných na boj proti islamofóbii, a to v záujme zabránenia zvýšeniu výskytu trestných činov spáchaných z nenávisti, útokov na moslimov či akýchkoľvek nábožensky či etnicky motivovaných rasistických a xenofóbnych útokov;

                              q)

                              vyzýva členské štáty, aby viac dohliadali nad tradičnými spôsobmi prevodu peňazí (ako sieť hawala alebo čínska fei ch’ien medzi inými) a neformálnymi systémami prevodu hodnoty a regulovali ich, a to konkrétne prostredníctvom pokračujúceho procesu prijímania nariadenia o kontrole peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Únie, resp. opúšťajú Úniu (2016/0413(COD)), a zaviedli povinnosť pre pracovníkov vykonávajúcich tieto transakcie deklarovať príslušným orgánom každú významnú operáciu vykonávanú týmito systémami, a pri súčasnej komunikácii so skupinami, ktorých sa tieto opatrenia týkajú, zdôrazňuje, že cieľom nie je stíhanie tradičných prevodov rodinného charakteru, ale stíhanie organizovaného zločinu, terorizmu alebo priemyselných/komerčných ziskov pochádzajúcich z prania špinavých peňazí; v tejto súvislosti vyzýva, aby

                                          i)

                                          všetci sprostredkovatelia a/alebo osoby, ktoré sa zúčastňujú na takejto činnosti (kontrolóri alebo zmenárne, prostredníci a vyjednávači, koordinátori, vyberači a sprostredkovatelia) boli zaregistrovaní v príslušnom vnútroštátnom orgáne;

                                          ii)

                                          všetky operácie boli ohlásené a zdokumentované spôsobom, ktorý uľahčuje prenos informácií v prípade ich vyžiadania;

                                          iii)

                                          boli uložené odrádzajúce sankcie voči sprostredkovateľom a/alebo osobám podieľajúcim sa na nelegálnych činnostiach;

                              r)

                              vyzýva Komisiu, aby predložila právne predpisy potrebné na lepšie monitorovanie všetkých elektronických finančných transakcií a spoločností vytvárajúcich elektronickú menu vrátane sprostredkovateľov, aby sa zabránilo prevodu finančných prostriedkov na používateľov, ktorí nie sú úplne identifikovaní, ako napríklad používateľov verejných sietí alebo anonymných navigačných systémov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že výmena kryptomeny za hotovosť a naopak sa musí uskutočniť prostredníctvom identifikovateľného bankového účtu; vyzýva Komisiu, aby uskutočnila posúdenie vplyvu elektronických hier, virtuálnych mien, kryptomien, technológií blockchain a FinTech na financovanie terorizmu; okrem toho vyzýva Komisiu, aby zvážila možné, aj legislatívne opatrenia na vytvorenie regulačného rámca pre tieto činnosti v záujme obmedzenia nástrojov financovania terorizmu;

                              s)

                              vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje monitorovanie týkajúce sa regulácie a kontroly nelegálneho obchodovania so zlatom, vzácnymi kameňmi a vzácnymi kovmi, aby sa tento tovar nepoužíval ako spôsob financovania teroristických aktivít; vyzýva na vytvorenie kritérií dohodnutých a dodržiavaných členskými štátmi; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zakázali a trestali akékoľvek obchodovanie (vývoz aj dovoz) s oblasťami ovládanými džihádistami s výnimkou humanitárnej pomoci potrebnej pre podrobené obyvateľstvo; vyzýva na stíhanie a trestanie všetkých osôb (fyzických aj právnických) za nedbalostný aj úmyselný podiel na tomto obchodovaní, v akejkoľvek podobe (nákup, predaj, distribúcia, sprostredkovanie alebo v inej podobe); berie na vedomie osobitné riziká financovania terorizmu prostredníctvom služieb prevodu peňažnej hodnoty; vyzýva členské štáty, aby vytvorili rozšírené partnerstvo a spoluprácu medzi subjektmi služieb prevodu peňažnej hodnoty a európskymi orgánmi presadzovania práva a aby vydali usmernenia týkajúce sa identifikácie a riešenia akýkoľvek osobitných prekážok, ktoré bránia vo výmene informácií o podozrivých prevodoch peňazí;

                              t)

                              víta návrh nariadenia o dovoze predmetov kultúrnej hodnoty a zdôrazňuje jeho význam pre boj proti nelegálnemu dovozu týchto predmetov na účely financovania terorizmu; vyzýva Komisiu, aby zaviedla osvedčenie o vysledovateľnosti pre predmety kultúrnej hodnoty a starožitnosti, ktoré vstupujú na trh EÚ, najmä položky s pôvodom na územiach alebo miestach kontrolovaných akýmikoľvek nelegálne ozbrojenými neštátnymi subjektmi, ako aj organizáciami, skupinami alebo osobami zaradenými na zoznam teroristov EÚ; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila spoluprácu s medzinárodnými organizáciami ako OSN, UNESCO, Interpol, Svetová colná organizácia a Medzinárodná rada múzeí s cieľom posilniť boj proti nelegálnemu obchodovaniu s predmetmi kultúrnej hodnoty využívanému na financovanie terorizmu; vyzýva členské štáty, aby zriadili policajné jednotky špecializované na nelegálne obchodovanie s predmetmi kultúrnej hodnoty a na ich koordináciu medzi členskými štátmi; vyzýva členské štáty, aby pre podniky, ktoré obchodujú s umením, stanovili povinnosť nahlasovania všetkých podozrivých transakcií a aby v prípade neuváženého financovania terorizmu uložili účinné, primerané a odrádzajúce sankcie – vrátane trestných sankcií, ak je to potrebné – majiteľom spoločností obchodujúcich s umením a starožitnosťami, ktorí sa zaoberajú obchodovaním s týmto druhom tovaru; vyzýva Komisiu, aby posilnila podporu tretích krajín, najmä susedných krajín, v ich úsilí o boj proti trestným činom a obchodovaniu ako zdroju financovania terorizmu;

                              u)

                              vyzýva Komisiu, aby predložila návrh opatrení na zvýšenie transparentnosti pôvodu, prevozu a sprostredkúvania komodít, najmä ropy a ropných produktov, s cieľom posilniť vysledovateľnosť a zastaviť neúmyselné financovanie teroristických organizácií;

                              v)

                              vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť reformy príslušných nariadení a smerníc tak, aby finančné inštitúcie museli požiadať o informácie týkajúce sa dôvodov vykonávania podozrivých transakcií s malými aj vyššími sumami s cieľom kontrolovať vyplácanie výkupného teroristickým organizáciám; vyzýva členské štáty, aby prijali preventívne opatrenia zamerané na hospodárske subjekty prítomné v rizikových oblastiach s cieľom pomôcť im pri vykonávaní ich činností;

                              w)

                              naliehavo vyzýva ESVČ, aby v rámci novej misie SBOP v Iraku vymenovala špecialistu na finančné spravodajstvo s cieľom podporiť irackú vládu, pokiaľ ide o predchádzanie presunu majetku ISIS/Dá’išu a al-Káidy z krajiny, ako aj pomôcť irackým orgánom v rozvoji programov na boj proti praniu špinavých peňazí;

                              x)

                              žiada Komisiu a členské štáty, aby v rámci dialógov o boji proti terorizmu, ktoré vedú s partnerskými tretími krajinami, zamerali svoje úsilie na policajnú a justičnú spoluprácu a na výmenu údajov a osvedčených postupov s cieľom posilniť na celosvetovej úrovni súčinnosť v boji proti financovaniu terorizmu;

                              y)

                              víta vytvorenie siete odborníkov na boj proti terorizmu v rámci delegácií EÚ; vyzýva na posilnenie tejto siete a na jej rozšírenie do ďalších regiónov, najmä do Afrického rohu a juhovýchodnej Ázie; poukazuje na dôležitosť zaradenia protiteroristických cieľov do mandátov misií a operácií SBOP EÚ, najmä v Líbyi, regióne Sahel, Africkom rohu a Blízkom východe; naliehavo vyzýva ESVČ, aby v rámci misií SBOP v krajinách, v prípade ktorých hrozí, že ukrývajú teroristické bunky, a v regióne Sahel vymenovala odborníka pre finančné spravodajské informácie a aby účinne rozvíjala úzku spoluprácu s miestnymi vládami;

                              z)

                              vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoju činnosť zameranú na nabádanie partnerských tretích štátov k tomu, aby podpísali a ratifikovali Medzinárodný dohovor o potláčaní financovania terorizmu z roku 1999, v ktorom sú vymedzené niektoré zásady a normy likvidácie financovania terorizmu, a aby ho účinným spôsobom zaviedli do praxe;

                              aa)

                              zdôrazňuje, že riešenie a zmierňovanie sociálno-ekonomických ťažkostí, podpora životaschopných štátov a zaistenie rešpektovania ľudských práv sú zásadne dôležité prvky obmedzenia živnej pôdy pre ISIS/Dá’iš, al-Káidu a iné džihádistické skupiny, a to aj z hľadiska ich schopností finančnej autonómie;

                              ab)

                              naliehavo vyzýva PK/VP a ESVČ, aby posilnili spoluprácu s krajinami, v ktorých sa ukladajú finančné prostriedky pochádzajúce z obchodovania s drogami, obchodovania s ľuďmi a nelegálneho obchodovania s tovarom, a s krajinami pôvodu nezákonných cigariet s cieľom ich zhabania;

                              ac)

                              naliehavo žiada PK/VP a ESVČ, aby sa na medzinárodných fórach postavili do čela iniciatív zameraných na zlepšenie transparentnosti vlastníctva právnických osôb, a to konkrétne prostredníctvom vytvorenia verejných registrov právnických osôb vrátane obchodných spoločností, trustov a nadácií, a centrálneho registra bankových účtov, finančných nástrojov, nehnuteľného majetku, zmlúv o životnom poistení a iných relevantných aktív, ktoré možno zneužiť na pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu;

                              ad)

                              vyzýva Radu a Komisiu, aby vytvorili a zaviedli do praxe mechanizmus každoročného podávania správ Európskemu parlamentu o plnení referenčných kritérií v prípade opatrení prijatých členskými štátmi a Komisiou v oblasti boja proti financovaniu terorizmu;

                              ae)

                              naliehavo žiada PK/VP a ESVČ, aby podporovali našich zahraničných partnerov v ich vnútroštátnom úsilí o narušenie finančných tokov smerujúcich od súkromných osôb k organizáciám považovaným za subjekty poskytujúce pomoc a prostriedky teroristom;

                              af)

                              naliehavo žiada členské štáty, aby urýchlene prijali návrhy reformy DPH predložené Komisiou, a to cieľom zabrániť zločineckým organizáciám vo využívaní medzier v európskom systéme DPH na financovanie terorizmu a iných trestných činností;

                              ag)

                              víta Komisiou predložený návrh nariadenia o vzájomnom uznávaní príkazov na zaistenie a konfiškáciu;

                              ah)

                              opätovne potvrdzuje, že konfrontácia s ISIS/Dá’išom, al-Káidou a inými džihádistickými skupinami, či už finančná, vojenská alebo ideologická, musí zostať v popredí bezpečnostnej a obrannej agendy vyzýva ESVČ, aby využila svoje diplomatické kontakty so štátmi v tomto regióne na zdôraznenie tohto spoločného záujmu EÚ aj regionálnych aktérov;

                  2.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a členským štátom.

         (1)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0422.

         (2)  Ú. v. EÚ C 346, 21.9.2016, s. 55.

         (3)  Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 6.

         (4)  Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73.

         (5)  Ú. v. EÚ L 132, 29.5.2015, s. 1.

         (6)  Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6.

         (7)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_en.htm;https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/