               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 407 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Írska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Írsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Írsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nižšie uvedených odporúčaniach, najmä v odporúčaniach 1 a 2.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Írsko
                  5
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Írsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Írska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018
                  6
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Írsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabým miestom sú najmä veľké objemy verejného a súkromného dlhu a čistých zahraničných záväzkov. Napriek tomu došlo k výrazným zlepšeniam. Vysoký rast produktivity v posledných rokoch viedol k zlepšeniu konkurencieschopnosti a k pozitívnemu saldu bežného účtu, pričom sa rýchlo znížil vysoký objem čistých zahraničných záväzkov. Silný hospodársky rast aj naďalej podporuje oddlžovanie súkromného sektora. Objem súkromného dlhu však zostáva vysoký, hoci pri hodnotení podnikového dlhu treba brať do úvahy silný vplyv činností nadnárodných spoločností, zatiaľ čo pri dlhu domácností sa zdá, že je vo všeobecnosti v súlade so základnými zásadami. Predpokladá sa, že štátny dlh bude naďalej klesať a deficit sa približuje k rovnovážnemu stavu. Ceny bývania rýchlo stúpajú, i keď z pravdepodobne podhodnotených úrovní, čím sa zároveň zlepšujú súvahy domácností. Banky sú dostatočne rekapitalizované a ich ziskovosť sa postupne zvyšuje. Hoci je objem nesplácaných úverov stále vysoký, naďalej postupne klesá. Na riešenie týchto úskalí sa prijali opatrenia v oblasti príslušných politík, ale niektoré z nich prinesú požadovaný efekt až po určitom čase.

               (4)Írsko 18. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a 30. apríla svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  7
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (6)Na Írsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 očakáva, že v roku 2018 celkový deficit mierne klesne na úroveň 0,2 % HDP a potom sa bude naďalej postupne znižovať, až kým sa v roku 2021 nedosiahne prebytok vo výške 0,4 % HDP. Očakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP, sa bude plniť od roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2018 klesne na 66 % a bude sa znižovať až na 58,7 % v roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2019 neboli dostatočne konkretizované.

               (7)Rada 11. júla 2017 odporučila Írsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročí 2,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Rada zároveň uviedla, že by sa malo prihliadať na plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Írska. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 existuje riziko určitej odchýlky od odporúčanej fiškálnej úpravy v roku 2018 a za roky 2017 a 2018 posudzované spoločne.

               (8)Írsko by v roku 2019 malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Je to konzistentné s nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  9
               , ktorá neprekračuje 5,3 %
                  10
               , čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,1 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo dosiahne v roku 2019 deficit vo výške 0,4 % HDP, t. j. nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Írsko podľa prognózy splní prechodné dlhové pravidlo v roku 2018 a dlhové pravidlo v roku 2019. Rada celkovo zastáva názor, že Írsko musí byť v roku 2018 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zaistenie súladu v roku 2018 a predpokladá sa, že v roku 2019 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Vzhľadom na rozdiel v meraní HDP a domácej produkcie v Írsku a súvisiaci vplyv na pomer dlhu k HDP, súčasné cyklické podmienky Írska a zvýšené vonkajšie riziká by bolo rozumné využiť všetky neočakávané zisky na ďalšie znižovanie pomeru dlhu verejnej správy.

               (9)Stav verejných financií sa ďalej zlepšoval v dôsledku solídneho rastu produkcie, i keď riziká spojené s volatilitou príjmov pretrvávajú a existuje priestor na zvýšenie odolnosti príjmov voči hospodárskym výkyvom a nepriaznivým otrasom. Obmedzením rozsahu a počtu daňových výdavkov a rozšírením daňového základu by sa zlepšila stabilita príjmov v prostredí hospodárskej volatility. Niektoré nedávne daňové opatrenia však boli zamerané na škrty a úľavy a zdá sa, že ešte viac zvýšili závislosť od vysoko procyklických zdrojov príjmov. Írsko má navyše ďalší potenciál zlepšiť spôsob, akým môže jeho daňový systém podporovať ciele v oblasti životného prostredia.

               (10)Ako sa uvádza v odporúčaní pre eurozónu na rok 2018, zásadný význam pre to, aby sa zabránilo narušeniam hospodárskej súťaže medzi firmami, daňovníkom poskytlo spravodlivé zaobchádzanie a ochránili verejné financie, má boj proti stratégiám agresívneho daňového plánovania daňovníkov. Účinky presahovania stratégií agresívneho plánovania daňovníkov medzi členskými štátmi si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili legislatívu EÚ. Vysoká úroveň licenčných poplatkov a dividend ako percentuálneho podielu z HDP naznačuje, že daňové predpisy Írska využívajú spoločnosti, ktoré sa zapájajú do agresívneho daňového plánovania. Obmedzené uplatňovanie zrážkových daní z odchádzajúcich licenčných poplatkov (t. j. od rezidentov EÚ pre rezidentov tretích krajín) a dividend od spoločností so sídlom v Írsku môže v tomto prípade viesť k úplnému úniku daňových platieb, ak uvedené spoločnosti nie sú predmetom dane aj v prijímajúcej jurisdikcii. Spoločnosti môžu navyše využívať určité ustanovenia v dvojstranných daňových zmluvách medzi Írskom a niektorými inými krajinami na obídenie nového pravidla o daňovej rezidencii zavedeného v Írsku v roku 2015. Pre návrh ohlásených daňových reforiem bude relevantný výsledok konzultácií, ktoré Írsko uskutočnilo po nezávislom preskúmaní zákona o dani z príjmov právnických osôb. Komisia berie na vedomie nedávne pozitívne kroky, ktoré boli oznámené alebo prijaté (t. j. opatrenia na boj proti agresívnemu daňovému plánovaniu na domácej úrovni; možné ochranné opatrenia proti nespolupracujúcim jurisdikciám). Komisia bude na základe nedávnej korešpondencie pokračovať v konštruktívnom dialógu s cieľom bojovať proti agresívnym plánovacím stratégiám daňovníkov.

               (11)Pretrvávajú riziká dlhodobej fiškálnej udržateľnosti súvisiace s nákladmi na starnutie obyvateľstva. Írsko zaviedlo určité závažné opatrenia na zvýšenie efektívnosti, ako napríklad dohodu o úspore nákladov s farmaceutickým priemyslom, systém finančného riadenia a financovanie podľa činností. Prijali sa aj určité opatrenia na zlepšenie dostupnosti primárnej zdravotnej starostlivosti. Írsky systém zdravotnej starostlivosti je však nákladný a čelí mnohým výzvam, ktoré ešte umocňuje rýchlo starnúca populácia. Služby primárnej a komunitnej starostlivosti ešte nie sú schopné zmierniť rastúci tlak na kapacitu a náklady v rámci nemocničnej starostlivosti. Plánovaný krok smerom k všeobecnej zdravotnej starostlivosti musí byť podporený viacročným rozpočtovaním a lepšou kontrolou výdavkov. Okrem toho musí byť podporovaný zisteniami z komplexného preskúmania výdavkov týkajúceho sa účinnosti a efektívnosti v zdravotníctve. Okrem toho by sa malo zvážiť posilnenie primárnej starostlivosti ako prvého kontaktu v prípade preťažených írskych nemocníc. Napriek širokej škále reforiem zameraných na obmedzenie verejných výdavkov na dôchodky sa očakáva, že celkový deficit dôchodkového systému sa v dlhodobom horizonte výrazne zvýši. Včasné vykonanie predloženého plánu dôchodkovej reformy je kľúčom k posilneniu fiškálnej udržateľnosti írskeho dôchodkového systému.

               (12)Roky nízkych investícií po hospodárskej kríze sa začínajú negatívne prejavovať na dostupnosti vhodnej infraštruktúry v oblastiach dopravy, čistej energie, vodohospodárskych služieb, bývania a telekomunikácií. Pretrvávajúci nedostatok ponuky spojený s rastúcim dopytom aj naďalej vedie k zvyšovaniu cien nehnuteľností. Hoci ceny sa v roku 2016 nezdali nadhodnotené, cenová dostupnosť predstavuje oblasť, ktorá vzbudzuje obavy. Ak sa tieto obavy nebudú riešiť, obmedzenia týkajúce sa ponuky nehnuteľností by mohli prispieť k vytvoreniu nerovnováh. V kombinácii s priestorovým plánovaním je zlepšená infraštruktúra rozhodujúcim faktorom pre primeranú reakciu v oblasti ponuky bývania, posilnenie súkromných investícií, rast produktivity a vyvážený regionálny hospodársky rozvoj. Investície do infraštruktúry v oblasti čistej energie, čistej a verejnej dopravy a vody, ako aj intenzívnejšie úsilie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a obehové hospodárstvo budú navyše nevyhnutné pre to, aby sa Írsku podarilo prejsť na nízkouhlíkové environmentálne odolné hospodárstvo. Keď sa národný rozvojový plán na roky 2018 – 2027 a národný rámec plánovania, ktoré sú súčasťou stratégie „Írsko 2040“, začnú realizovať a vykonávať v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami, budú predstavovať rozhodné kroky správnym smerom.

               (13)Existujúce úsilie o zmiernenie zmeny klímy Írsku neumožní dosiahnuť jeho ciele v oblasti klímy v rámci stratégie Európa 2020 na domácej úrovni. Pri dekarbonizácii hlavných častí hospodárstva, najmä poľnohospodárstva, cestnej dopravy a v sektoru bývania, sa dosiahol len obmedzený pokrok. Preto bude nevyhnutné, aby Írsko využilo dostupné možnosti flexibility na dodržanie rozhodnutia o spoločnom úsilí, ako je napríklad nákup kvót od iných členských štátov. Vnútroštátne prognózy zdôrazňujú rozsah ďalšieho potrebného úsilia: očakáva sa, že na základe existujúcich politík sa emisie v rámci rozhodnutia o spoločnom úsilí (v ktorom sa stanovujú záväzné ročné ciele pre členské štáty v oblasti emisií skleníkových plynov na obdobie 2013 – 2020) budú až do roku 2025 zvyšovať, kým sa stabilizujú na úrovni mierne nižšej než emisie v roku 2005. Írsko nedávno prijalo národný plán na zmiernenie zmeny klímy, v ktorom sa stanovuje plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a jednotný rámec na riešenie pretrvávajúcich výziev v sektore energetiky. Tento plán v jeho súčasnej podobe však ponúka len niekoľko špecifických zmierňovacích opatrení. V rámci národného rámca plánovania existuje aj komponent klímy, čím sa uznáva skutočnosť, že primerané priestorové plánovanie bude rozhodujúcim faktorom pre zmiernenie zmeny klímy vzhľadom na to, že obyvateľstvo je značne rozptýlené a Írsko má len malý počet veľkých mestských oblastí, z ktorých všetky čelia závažným dopravným zápcham a výzvam v oblasti verejnej dopravy. Pri dekarbonizácii hospodárstva bude napokon zohrávať kľúčovú úlohu národný rozvojový plán na roky 2018 – 2027 a jeho účinné vykonávanie. V pláne sa v skutočnosti určí rozsah, do akého sa budú mobilizovať ďalšie prostriedky na dekarbonizáciu sektora energetiky, zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie a zlepšovanie verejnej dopravy a energetickej efektívnosti.

               (14)Zabezpečenie inkluzívneho rastu zostáva v Írsku výzvou. Nezamestnanosť v roku 2017 klesla na 6,7 %, ale určité skupiny sú do veľkej miery vyčlenené z trhu práce a sociálne vylučované. Systém sociálneho zabezpečenia a systém zdaňovania sa pri znižovaní chudoby a nerovnosti celkovo osvedčili a Írsko prijalo opatrenia na stimulovanie zamestnanosti postupným znižovaním sociálnych dávok, daňových úľav a doplnkových platieb. Pretrvávajúca vysoká miery rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia v Írsku je spojená s vysokým podielom ľudí žijúcich v domácnostiach s nízkou intenzitou práce (takmer dvojnásobok priemeru EÚ a najvyššia v EÚ – 18,2 % v porovnaní s 10,5 % v roku 2016). Platí to najmä v prípade domácností s jedným rodičom. Takmer tri štvrtiny ľudí, ktorí v Írsku nepracujú, sú neaktívne. Celková miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia aj miera rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia detí sa v roku 2016 mierne znížili, ale v porovnaní s priemerom EÚ sú stále vyššie. V dôsledku toho treba, aby Írsko dokončilo realizáciu svojho akčného plánu pre domácnosti nezamestnaných osôb, a to aj prostredníctvom zlepšenia integrovanej podpory pre ľudí, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení. V záujme splnenia ambicióznych cieľov a vysokého dopytu si ponuka sociálneho bývania vyžaduje neustálu pozornosť.

               (15)Výzvou zostáva prístup k cenovo dostupnej, celodennej a kvalitnej starostlivosti o deti. Podľa Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj boli náklady na starostlivosť o dieťa v Írsku v pomere k mzdám v roku 2015 najvyššie v EÚ pre osamelých rodičov a druhé najvyššie v EÚ pre páry. Vysoké náklady na starostlivosť o deti môžu byť prekážkou prístupu k platenému zamestnaniu, a to najmä v nízkopríjmových domácnostiach a v domácnostiach s jedným rodičom. To má negatívny vplyv na mieru zamestnanosti žien, ktorá bola v roku 2016 na úrovni 65,4 % blízko priemeru EÚ. V súčasnosti sa v parlamente diskutuje o zákone o jednotnom cenovo dostupnom systéme starostlivosti o deti. Jeho realizácia sa očakáva v roku 2018, ale už teraz je vidieť zjavné oneskorenia. Kvalitu poskytovania starostlivosti o deti zvyšujú predovšetkým iniciatívy na zabezpečovanie solídnej kvalifikácie zamestnancov.

               (16)Rozdiely v miere zamestnanosti pracovníkov s nízkou, strednou a vysokou kvalifikáciou patrili v roku 2016 medzi najvyššie v EÚ a miera zamestnanosti pracovníkov s nízkou kvalifikáciou je o 10 percentuálnych bodov nižšia než pred hospodárskou krízou. V dôsledku toho a v súvislosti so zmenou hospodárskej činnosti sa nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nedostatok zručností objavili vo viacerých oblastiach. Tým sa zdôrazňuje potreba urýchliť politiky a opatrenia v oblasti zvyšovania úrovne a obmieňania zručností. Írsko má najmä nízku úroveň účasti na celoživotnom vzdelávaní nízkokvalifikovaných ľudí v zamestnaní, v dôsledku čoho sú zraniteľní voči zmenám v dopyte po pracovnej sile. Írsko má celkovo jednu z najnižších úrovní digitálnych zručností v EÚ, čo je v ostrom rozpore s vysokým podielom absolventov vedeckých, technologických, inžinierskych a matematických odborov v írskom systéme vysokoškolského vzdelávania. Írsko má aj jednu z najnižších mier zamestnanosti osôb so zdravotným postihnutím v EÚ.

               (17)Rast produktivity v Írsku ťahajú hlavne nadnárodné spoločnosti. Rozdiel vo výsledkoch produktivity medzi týmito firmami a pôvodnými podnikmi v Írsku – najmä malými a strednými podnikmi – sa zvyšuje. Vysoká medzinárodná mobilita niektorých nadnárodných spoločností a súčasná neistota môžu v dlhodobom horizonte ohroziť udržateľnosť a odolnosť írskeho hospodárstva. Z nedávneho výskumu vyplynulo, že firmy v írskom vlastníctve len obmedzene využívajú účinky presahovania a výhody z hľadiska rastu produktivity, inovačnej a vývoznej výkonnosti z činností nadnárodných spoločností v Írsku. Írske podniky, ktoré vyvíjajú úsilie v oblasti výskumu a vývoja, však účinky presahovania z nadnárodných spoločností využívať dokážu. Stimuly verejného sektora na uskutočňovanie výskumu a vývoja a zvyšovanie dostupnosti kvalifikovaných pracovníkov pre írske malé a stredné podniky by podporili rozšírenie nových technológií v týchto podnikoch. Ako opakovane uvádza Írska národná rada pre konkurencieschopnosť, zabezpečenie konkurencieschopnosti írskych firiem si okrem iného vyžaduje najmä obmedzenie rastu určitých vstupov a nákladov na právne služby. Prekážky na trhu s právnymi službami aj naďalej predstavujú výzvu, pretože obmedzujú hospodársku súťaž a zvyšujú náklady príjemcov týchto služieb. Ovplyvňujú najmä malé podniky, keďže zvyšujú náklady na súdne spory. Ešte sa nezaviedli žiadne vykonávacie právne predpisy nového zákona o regulácii právnych služieb. Verejné konzultácie, ktoré sú predpokladom vykonávacích právnych predpisov, sa značne oneskorujú.

               (18)Aj keď je finančný sektor Írska na ceste k trvalému oživeniu, problémy z minulosti stále vytvárajú určité obmedzenia. Hoci Írsko úspešne pokračovalo v znižovaní objemu nesplácaných úverov, ich pomer k celkovým hrubým úverom (11,2 % v septembri 2017) aj naďalej patrí medzi najvyššie v EÚ. Previs dlhu, koncentrácia trhu a zvýšená neistota v niektorých vyvážajúcich sektoroch negatívne ovplyvňujú dopyt malých a stredných podnikov, ktorý zostáva utlmený. Je veľmi dôležité znížiť dlhodobé nedoplatky, pričom tie z nich, ktoré boli splatné pred viac než 2 rokmi, predstavujú približne 60 % celkových omeškaných hypotekárnych úverov v roku 2017. Znižovanie dlhodobých nedoplatkov by tiež mohlo pomôcť riešiť problém previsu dlhu, ktorý znižuje motiváciu podnikov, a najmä malých a stredných podnikov, produktívnejšie využívať úvery. Z nedávneho prieskumu Centrálnej banky Írska vyplýva, že reštrukturalizačné riešenia zahŕňajúce dočasné zníženie platieb sú obzvlášť náchylné na opakujúcu sa platobnú neschopnosť. Životaschopnosť zhabania majetku a odpisov by sa mohla zlepšiť a doplniť silnejším rámcom ochrany spotrebiteľa pre predaj na sekundárnom trhu s úvermi, a zároveň by sa zabezpečila trvácnosť riešení v oblasti reštrukturalizácie úverov.

               (19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Írska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Írsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Írsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko
                  11
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               (21)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2019. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie znižovania pomeru dlhu verejnej správy. Obmedziť rozsah a počet daňových výdavkov a rozšíriť daňový základ. Riešiť očakávaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, a to zvýšením nákladovej účinnosti systému zdravotnej starostlivosti a pokračovaním v uskutočňovaní plánovaných dôchodkových reforiem.

               2.Zabezpečiť včasnú a účinnú realizáciu národného rozvojového plánu, a to aj pokiaľ ide o čistú energiu, dopravu, bývanie, vodohospodárske služby a cenovo dostupnú starostlivosť o deti. Uprednostňovať zvyšovanie úrovne zručností dospelej populácie v produktívnom veku so zameraním na digitálne zručnosti.

               3.Podporovať rast produktivity írskych firiem, a najmä malých a stredných podnikov, a to podporou výskumu a inovácií pomocou cielených politík, priamejších foriem financovania a strategickejšou spoluprácou so zahraničnými nadnárodnými spoločnosťami, verejnými výskumnými strediskami a univerzitami. Podporovať rýchlejšie a trvalé znižovanie dlhodobých nedoplatkov, vychádzať pritom z iniciatív pre zraniteľné domácnosti a podporovať odpisy nevratných expozícií.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 407 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 206 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané. V referenčnej hodnote pre výdavky v Írsku sa odzrkadľuje úprava s cieľom napraviť deformáciu 10-ročnej referenčnej sadzby potenciálneho rastu spôsobenej výnimočne prudkým rastom reálneho HDP v roku 2015. V súlade s prístupom, ktorý uplatňujú írske orgány pri výpočtoch svojho rozpočtu na rok 2017, Komisia použila priemer potenciálnych mier rastu v rokoch 2014 a 2016.

                     (10)

                        V referenčnej hodnote pre výdavky sa takisto, ako v roku 2018, odzrkadľuje úprava s cieľom napraviť deformáciu 10-ročnej referenčnej sadzby potenciálneho rastu spôsobenej výnimočne prudkým rastom reálneho HDP v roku 2015.

                     (11)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 409 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY
            ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY

               ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra 2018 pre koordináciu hospodárskych politík. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásil Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala aj správu o mechanizme varovania, v ktorej určila Francúzsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Francúzsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike, ako sa zohľadňuje v odporúčaniach 1 a 2.

               (3)Správa o Francúzsku
                  5
                na rok 2018 bola uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Francúzska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Správa obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 7. marca 2018
                  6
               . Komisia na základe svojej analýzy dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy. V súvislosti s nízkym rastom produktivity sa za slabé miesta považuje najmä vysoký verejný dlh a nízka dynamika konkurencieschopnosti. Riziko nepriaznivých účinkov na francúzske hospodárstvo, ako aj riziko negatívnych účinkov presahovania na hospodársku a menovú úniu, je vzhľadom na jeho veľkosť obzvlášť veľké.

               (4)Francúzsko 25. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady
                  7
               , Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (6)Po včasnej a trvalej náprave nadmerného deficitu a po prijatí rozhodnutia Rady z (XX). júna 2018, ktorým sa zrušuje postup pri nadmernom deficite, sa na Francúzsko vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a prechodné dlhové pravidlo. Vo svojom programe stability na rok 2018 vláda plánuje postupné zlepšovanie salda verejných financií z úrovne –2,6 % HDP v roku 2017 na +0,3 % HDP v roku 2022. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP, sa neplánuje dosiahnuť počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje program stability.  Podľa programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne z 97,0 % v roku 2017 na 89,2 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň neboli úplne konkretizované opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových hodnôt deficitu od roku 2019.

               (7)Rada 11. júla 2017 odporučila Francúzsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  9
                v roku 2018 nepresiahne 1,2 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Po tom, ako Komisia pri príprave svojho stanoviska k návrhu rozpočtového plánu Francúzska posúdila mieru oživenia vo Francúzsku a náležite zvážila jeho problémy v oblasti udržateľnosti, dospela k záveru, že v tomto ohľade netreba zohľadniť žiadne ďalšie prvky. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2018.

               (8)Keďže pomer verejného dlhu Francúzska k HDP sa nachádza nad úrovňou 60 % HDP a plánovaná produkčná medzera je na úrovni 0,6 %, nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov by nemala v roku 2019 presiahnuť 1,4 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,6 % HDP na základe matice požiadaviek Paktu stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky by sa Francúzsko vystavilo riziku značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spoločne. Prima facie sa nepredpokladá, že Francúzsko v rokoch 2018 a 2019 dodrží prechodné dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu. Bolo by obozretné, keby sa všetky neočakávané zisky použili na ďalšie zníženie pomeru verejného dlhu k HDP.

               (9)Úroveň verejných výdavkov vo Francúzsku je najvyššia v EÚ. Podľa prognóz má pomer výdavkov v roku 2018 dosiahnuť úroveň 56,0 % HDP, čo je o 10,6 percentuálneho bodu viac než priemer EÚ. Napriek tomu, že konsolidačná stratégia v uplynulých rokoch ťažila najmä z klesajúcich úrokových sadzieb a zo škrtov v oblasti verejných investícií, je iba málo pravdepodobné, že prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami pretrvá aj v strednodobom horizonte, a škrty v oblasti produktívnych investícií by mohli ohroziť budúci hospodársky potenciál. Preskúmavanie výdavkov od roku 2014 neprinieslo žiadne významnejšie úspory a zvýšenie efektívnosti bolo obmedzené, keďže chýbali primerané nadväzné opatrenia a vyvodzovanie politickej zodpovednosti nebolo dostatočné. Od poslednej stratégie preskúmavania výdavkov sa upustilo a bude nahradená programom Action Publique 2022, ktorého zásady sú stanovené v zákone o viacročnom plánovaní verejných financií na roky 2018 – 2022. Program Comité Action Publique 2022 má za úlohu zostaviť plán do leta 2018 a zanalyzovať, aké opatrenia treba prijať. Doteraz však neboli navrhnuté žiadne jasne vymedzené opatrenia a nové úspory v tomto rámci možno očakávať až od roku 2020. Rýchle zavedenie opatrení zameraných na úsporu výdavkov by prispelo k úsiliu, ktoré sa vyvíja na riešenie súčasných potrieb fiškálnej konsolidácie v krátkodobom až strednodobom horizonte.

               (10)Vo Francúzsku v súčasnosti súbežne existuje 37 rôznych dôchodkových systémov. Zahŕňajú rôzne skupiny pracovníkov a fungujú podľa odlišných pravidiel. Postupné zjednocovanie pravidiel by zlepšilo transparentnosť systému, zvýšilo medzigeneračnú spravodlivosť a uľahčilo mobilitu pracovnej sily. Harmonizácia pravidiel výpočtu by takisto prispela k lepšej kontrole verejných výdavkov. Hoci sa očakáva, že sa vďaka doteraz prijatým dôchodkovým reformám zníži pomer verejných výdavkov na dôchodky v dlhodobom horizonte, jednoduchší a efektívnejší dôchodkový systém by priniesol ďalšie úspory a pomohol by zmierniť riziká ohrozujúce udržateľnosť verejných financií v strednodobom horizonte. Podľa nedávnej štúdie by zosúladenie rôznych dôchodkových systémov vo verejnom a súkromnom sektore prinieslo do roku 2020 úspory vo verejných výdavkoch vo výške viac než 5 miliárd EUR.

               (11)Miera nezamestnanosti klesla z 10,4 % v roku 2015 na 9,4 % v roku 2017 a predpokladá sa, že v nadchádzajúcich rokoch bude ďalej klesať, pričom miera zamestnanosti sa v roku 2017 zvýšila na 70,6 %. Podmienky na trhu práce v prípade mladých ľudí, nízkokvalifikovaných pracovníkov a osôb s migrantským pôvodom (prvej a druhej generácie) sú však aj naďalej pomerne zložité. V roku 2016 bolo zamestnaných len 54,5 % osôb narodených mimo EÚ (vo veku 20 – 64 rokov), čo je o 17,5 percentuálneho bodu menej ako v prípade obyvateľov narodených vo Francúzsku. Obyvatelia z najchudobnejších oblastí (Quartiers de la politique de la ville) vrátane osôb s migrantským pôvodom naďalej čelia ťažkostiam na trhu práce. Napriek politickým opatreniam je vplyv sociálno-ekonomického zázemia a migrantského pôvodu na výsledky v oblasti vzdelávania pomerne vysoký a brzdí integráciu na trhu práce. Existujú dôkazy aj o diskriminačných praktikách na trhu práce. Účinné aktívne politiky na podporu zamestnanosti vrátane jazykovej prípravy, intenzívneho pracovného poradenstva a pomoci pri nábore pracovníkov, ako aj dôraznejšie opatrenia proti diskriminačným praktikám sú kľúčom k presadzovaniu rovnakých príležitostí na trhu práce.

               (12)Zákon z roku 2016 o práci, modernizácii sociálneho dialógu a zabezpečení profesijných dráh je zacielený na zlepšenie schopnosti podnikov prispôsobiť sa hospodárskym cyklom a na zníženie podielu pracovníkov s dočasnými pracovnými zmluvami. Hoci sa viac ľudí prijíma do zamestnania s trvalou pracovnou zmluvou, segmentácia trhu práce zostáva aj naďalej problematická a mal by sa podporovať prechod na formy zamestnania s trvalou pracovnou zmluvou. V tejto súvislosti je dôležité, aby sa dokončilo vykonávanie prebiehajúceho ambiciózneho programu reforiem, ktorý zahŕňa nedávno prijatú reformu pracovného práva, plánovanú revíziu systému dávok v nezamestnanosti a reformu systému odborného vzdelávania a prípravy vrátane učňovského vzdelávania.

               (13)Postupným zavádzaním opatrení na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia sa zlepšila od roku 2013 nákladová konkurencieschopnosť Francúzska, avšak straty nahromadené v minulosti sa ešte nepodarilo úplne nahradiť. Sadzby príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie vyjadrené ako podiel celkových nákladov práce patrili v roku 2016 vo Francúzsku medzi najvyššie v celej EÚ. Očakáva sa, že existujúce politické opatrenia na zníženie nákladov práce, by sa mali od roku 2019 naďalej konsolidovať a posilňovať vzhľadom na oznámený prechod od daňovej úľavy pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť (CICE) na všeobecné zníženie sociálnych príspevkov zamestnávateľov a vzhľadom na zavedenie ďalších úľav v prípade nižších miezd s cieľom podporiť zamestnanosť pracovníkov s nízkou kvalifikáciou.

               (14)Od roku 2013 sa minimálna mzda vo Francúzsku vyvíjala v súlade s pravidlom indexácie bez toho, aby dochádzalo k zvyšovaniu ad hoc. V dôsledku toho rástla pomalšie ako referenčné mzdy (1,23 % v roku 2017 v porovnaní s 1,31 % v prípade priemernej mzdy) vzhľadom na nízku mieru inflácie a tlmený rast miezd.  Zatiaľ čo v medzinárodnom meradle je minimálna mzda v porovnaní s priemernou mzdou vysoká, náklady práce pri minimálnej mzde podstatne klesli vďaka zníženiu príspevkov na sociálne zabezpečenie. Takéto zníženia budú čoraz intenzívnejšie a od roku 2019 sa zmenia na trvalé. Hoci je indexácia minimálnej mzdy dôležitá z hľadiska zachovania kúpnej sily pracovníkov, súčasný mechanizmus (ktorý je v EÚ jedinečný) by mohol obmedziť schopnosť upravovať mzdy v závislosti od meniacich sa podmienok, čo by mohlo mať negatívne dôsledky pre konkurencieschopnosť. Skupina nezávislých odborníkov každoročne posudzuje minimálnu mzdu a poskytuje nezáväzné stanoviská k jej vývoju. V roku 2017 skupina odporučila, aby sa uskutočnila revízia pravidla indexácie, napríklad tak, že sa jeho uplatňovanie obmedzí iba na inflačnú indexáciu.

               (15)V súčasnosti platný počiatočný systém odborného vzdelávania a prípravy dostatočne nepodporuje integráciu na trhu práce, a to najmä preto, že podstatná časť študentov sa orientuje na povolania s obmedzenými vyhliadkami na zamestnanie. Francúzski študenti odborného vzdelávania a prípravy navyše dosahujú oveľa slabšie študijné výsledky v porovnaní s priemerom EÚ, zatiaľ čo vo všeobecnom vzdelávaní sú výsledky oveľa lepšie. V tejto súvislosti je dôležité prijať opatrenia na zlepšovanie učňovského vzdelávania, ktoré je spojené s lepšími vyhliadkami na zamestnanie, ako aj opatrenia na zlepšenie školských výsledkov, vďaka čomu sa podporí zamestnanosť mladých ľudí a rovnosť príležitostí. Popritom je dôležité aj to, aby sa zlepšil prístup ku kontinuálnej odbornej príprave pre nízkokvalifikovaných pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie a aby sa podporovalo dosiahnutie vyššej kvalifikácie pomocou náležitého poradenstva v otázkach odbornej prípravy. Vzhľadom na uvedené výzvy, a najmä na potrebu zlepšiť riadenie systému, zabezpečiť relevantnosť pre trh práce, kvalitu odbornej prípravy, ako aj prístup k nej, a zaistiť zmeny postavenia na trhu práce vláda 27. apríla 2018 predložila návrh zákona o reforme učňovskej prípravy a systému kontinuálneho odborného vzdelávania a prípravy. V národnom programe reforiem na rok 2018 sa okrem toho potvrdzuje zámer zrealizovať investičný plán na podporu zručností vo výške 14 miliárd EUR a otvára sa cesta pre doplnkovú reformu počiatočného odborného vzdelávania v školskom prostredí.

               (16)V systéme sociálnej ochrany sa celkovo dosahujú dobré výsledky. Nerovnosť v príjmoch po uskutočnení transferov sa pohybuje pod priemerom EÚ a počet ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením zostáva napriek nedávnemu zvýšeniu pomerne nízky. Niektoré skupiny, najmä rodiny s jedným rodičom, ľudia nenarodení v EÚ a ľudia žijúci v znevýhodnených mestských oblastiach, sú však vystavené vyššiemu riziku chudoby. Prístup k primeranému bývaniu pre ľudí žijúcich v chudobe je aj naďalej znepokojujúci. Napriek nedávnym zlepšeniam trpia niektoré oblasti nedostatkom sociálneho bývania.

               (17)Napriek prebiehajúcim reformám zameraným na zníženie daňového zaťaženia podnikov a na podporu produktívnych investícií sa francúzsky daňový systém aj naďalej vyznačuje tým, že je veľmi zložitý, a charakterizujú ho daňové výdavky, neefektívnosť daní a dane z výroby, ktoré tvoria prekážky pre dobre fungujúce podnikateľské prostredie. Vysoký počet daňových výdavkov (daňové úvery, oslobodenia od dane, daňové úľavy) predstavuje dodatočnú záťaž pre podniky (a predovšetkým MSP), ktorá sa prejavuje zvýšenými nákladmi na dodržiavanie predpisov a neistotou. Zároveň tak daňovej správe vznikajú dodatočné náklady na kontrolu. Podľa zákona o rozpočte na rok 2018 sa daňové výdavky budú naďalej zvyšovať z hľadiska počtu aj hodnoty a v roku 2018 dosiahnu 99,8 miliardy EUR (4,5 % HDP) v porovnaní s 93 miliardami EUR v roku 2017. Okrem toho sa zistilo, že existuje asi 192 daní, ktoré prinášajú nízke príjmy (menej ako 150 miliónov EUR ročne), ale iba veľmi málo z nich bolo od roku 2014 odstránených
                  10
               . Nakoniec možno konštatovať, že Francúzsko má veľmi vysoké dane z výroby v EÚ
                  11
                (3,1 % HDP v roku 2016), ktoré pozostávajú hlavne z daní z kapitálu a práce, ktoré musia podniky povinne odvádzať, ak začnú vyvíjať výrobnú činnosť a bez ohľadu na ich hospodársku výkonnosť.

               (18)Trhové služby predstavovali v roku 2016 viac ako 50 % pridanej hodnoty, 40 % zamestnanosti a 20 % pridanej hodnoty spracovateľského priemyslu v oblasti vývozu. Napriek tomu, že hospodárska súťaž na trhu služieb ovplyvňuje celé hospodárstvo, ešte stále ju brzdia regulačné požiadavky a administratívne zaťaženie, ktoré bránia aj schopnosti podnikov rásť. Pokiaľ budú reformy v oblasti služieb dostatočne ambiciózne a zrealizujú sa kompletne, mohli by mať zásadný pozitívny hospodársky vplyv. Pri určovaní priorít reformného úsilia je dôležité zohľadniť hospodársky význam a výkonnosť jednotlivých pododvetví služieb. Prístup založený na ukazovateľoch, ktorý sa používa na identifikáciu prioritných reforiem v sektore služieb, poukazuje na celý rad služieb poskytovaných pre podniky (architektonické a inžinierske činnosti, právne a účtovnícke činnosti, administratívne a podporné služby), maloobchod, ubytovacie a stravovacie služby a zdravotníctvo. Pokiaľ ide o špecifickú oblasť odborných služieb, zákon o raste, činnosti a rovnakých hospodárskych príležitostiach (ďalej len „Macronov zákon“) zo 6. augusta 2015 zmiernil obmedzenia v menšom počte povolaní, a najmä v právnických povolaniach. Zámer tohto zákona bol navyše oslabený ďalšími zákonmi, ktoré takisto obmedzili jeho očakávaný vplyv. Ďalšie reformy by sa mohli zamerať na konkrétne obmedzenia vstupu na trh a výkonu povolania [ide napríklad o vyhradené činnosti, obmedzenia hlasovacích práv, obmedzenia podielového vlastníctva, multidisciplinárne obmedzenia a obmedzenia počtu (numerus clausus)], ktoré sa považujú za neprimerané. Reformy zamerané na riešenie kľúčových prekážok rastu podnikov by mohli zahŕňať odstránenie účinku limitných hodnôt, ktoré sa ukladajú v právnych predpisoch v súvislosti s kritériami pre veľkosť podniku, a zníženie administratívneho zaťaženia podnikov. Lepšie pokrytie Francúzska rýchlym širokopásmovým pripojením by takisto prispelo k zvýšeniu jeho schopnosti využívať prínosy digitálneho hospodárstva.

               (19)Výsledky Francúzska v oblasti inovácií sú podľa európskeho prehľadu výsledkov inovácie aj naďalej pod úrovňou výsledkov krajín EÚ s vedúcim postavením v oblasti inovácií, a to napriek relatívne vysokej úrovni verejnej podpory.  Zlepšenie efektívnosti systémov verejnej podpory (vrátane Crédit d’Impôt Recherche – daňovej úľavy na výskum a vývoj) by stimulovalo dosahovanie lepších výsledkov v oblasti inovácie. V tejto súvislosti sa výsledky prebiehajúcich hodnotení musia využiť na účely vylepšenia koncepcie verejnej podpory určenej pre inovácie. Výmena poznatkov medzi verejným výskumom a podnikmi zostáva aj naďalej problematická, čo obmedzuje komerčné využívanie výsledkov výskumu. Francúzsko dosahuje v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ slabé výsledky v oblasti spoločných publikácií verejného a súkromného sektora a v oblasti verejného výskumu a vývoja financovaného podnikmi. Existuje určitý potenciál na posilnenie mechanizmov prenosu poznatkov medzi akademickou obcou a priemyslom prostredníctvom zjednodušenia výskumu uskutočňovaného v partnerskej spolupráci a prostredníctvom stimulovania mobility výskumných pracovníkov.

               (20) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Komisia zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj to, do akej miery sú v súlade s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (21)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko
                  12
               je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               (22)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté v ďalej uvedených odporúčaniach 1 až 3,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nepresiahne 1,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Využiť neočakávané zisky na urýchlenie zníženia miery zadlženosti. Uskutočňovať úspory výdavkov v roku 2018 a v plnej miere špecifikovať ciele a nové opatrenia potrebné v súvislosti s programom Action Publique 2022, aby sa premietli do konkrétnych úspor vo výdavkoch a do zvýšenia efektívnosti opatrení obsiahnutých v rozpočte na rok 2019. Postupne zjednotiť pravidlá rôznych dôchodkových systémov, aby sa zvýšila ich spravodlivosť a udržateľnosť.

               2.Pokračovať v reformách systému odborného vzdelávania a prípravy, aby sa posilnila jeho relevantnosť pre trh práce a zlepšil prístup k odbornej príprave, najmä v prípade nízkokvalifikovaných pracovníkov a uchádzačov o zamestnanie. Podporiť rovnaké príležitosti a prístup na trh práce, a to aj pre osoby s migrantským pôvodom a ľudí, ktorí žijú v znevýhodnených oblastiach. Zabezpečiť, aby vývoj minimálnej mzdy zodpovedal trendom v oblasti vytvárania pracovných miest a konkurencieschopnosti.

               3.Zjednodušiť daňový systém obmedzením využívania daňových výdavkov, odstránením neefektívnych daní a znížením daní z výroby vyberaných od spoločností. Znížiť regulačné a administratívne zaťaženie s cieľom zvýšiť hospodársku súťaž v sektore služieb a podporiť rast podnikov. Vyvinúť väčšie úsilie na zlepšenie výsledkov systému inovácií, a to najmä prostredníctvom zlepšenia efektívnosti verejných systémov podpory a posilnenia prenosu poznatkov medzi verejnými výskumnými inštitúciami a podnikmi.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 409 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 208 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (10)

                        Inspection Générale des Finances (2014), Les taxes à faible rendement.

                     (11)

                        Podľa Eurostatu sa dane z výroby majú chápať ako „iné dane z výroby“ (kategória D29).

                     (12)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 410 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Chorvátska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  3
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  4
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Chorvátsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Chorvátsko
                  5
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Chorvátsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Chorvátska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, výsledky ktorého boli takisto uverejnené 7. marca 2018
                  6
               . Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že v Chorvátsku stále existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy, hoci dochádza k ich znižovaniu. Zraniteľnosť súvisí so stále vysokým verejným, súkromným a zahraničným dlhom, ktoré sú všetky denominované v zahraničnej mene. Objem nesplácaných úverov je naďalej vysoký, najmä v prípade nefinančných korporácií. Potenciálny rast Chorvátska naďalej nepostačuje na to, aby sa mohla uskutočniť trvalá úprava, a celkovo sa dosiahol malý pokrok pri vykonávaní politických opatrení, ktorých cieľom je riešiť chronicky nízku mieru využitia pracovnej sily a pomalý rast produktivity. Reštriktívne podnikateľské prostredie je naďalej prekážkou konkurencieschopnosti a investícií a fragmentácia verejnej správy nepriaznivo vplýva na efektívnosť verejných služieb.

               (3)Chorvátsko 26. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj konvergenčný program na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  7
                platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  8
               .

               (5)Chorvátsko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. V konvergenčnom programe na rok 2018 sa pri východisku celkového prebytku verejných financií vo výške 0,8 % HDP v roku 2017 plánuje pokles celkového salda na deficitnú úroveň 0,5 % HDP v roku 2018 a potom postupné zlepšovanie na prebytkovú úroveň 0,5 % HDP v roku 2021. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1,75 % HDP, sa podľa plánov bude naďalej nadmerne dosahovať počas celého programového obdobia. Na základe konvergenčného programu na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP klesne zo 78,0 % HDP v roku 2017 na 75,1 % HDP v roku 2018 a do roku 2021 bude ďalej klesať až na úroveň 65,9 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Plánované rozpočtové ciele sa však javia ako opatrné. V prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že celkové saldo verejných financií zostane v roku 2018 na úrovni 0,7 % HDP a v roku 2019 na úrovni 0,8 % HDP.

               (6)Rada 11. júla 2017 Chorvátsku odporučila zotrvať v roku 2018 na úrovni jeho strednodobého rozpočtového cieľa. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že štrukturálne saldo bude na úrovni –0,3 % HDP v roku 2018 a –0,6 % HDP v roku 2019, a tak zostane nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Chorvátsko podľa prognózy dodrží dlhové pravidlo v roku 2018 aj 2019. Rada celkovo zastáva názor, že Chorvátsko podľa predpokladov v rokoch 2018 a 2019 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (7)Plánované prijatie kľúčových právnych predpisov na zlepšenie fiškálneho rámca Chorvátska sa veľmi oneskoruje. Numerické fiškálne pravidlo je v dôsledku chýb vo svojom návrhu pri plánovaní fiškálnej politiky neúčinné a postavenie Komisie pre fiškálnu politiku ako nezávislého orgánu je stále slabé. V dôsledku stále vysokej úrovne verejného dlhu a vystavenia menovým rizikám sú pre Chorvátsko naďalej zásadné správne postupy riadenia dlhu. Funkcia riadenia dlhu sa v roku 2017 posilnila a bola vypracovaná stratégia riadenia dlhu, ktorá sa musí pravidelne aktualizovať. Zavedenie už uzákonenej dane z nehnuteľnosti sa odložilo bez uvedenia toho, či a kedy sa bude implementovať. V dôsledku toho Chorvátsko disponuje len malou časťou príjmov z periodických daní z nehnuteľného majetku. Periodická daň z nehnuteľností by vytvorila priestor na zlepšenie celkovo priaznivého nastavenia výberu príjmov pre rast a zároveň by sa zabezpečil stabilný a predvídateľný zdroj príjmov pre subjekty miestnej samosprávy.

               (8)Trh práce v Chorvátsku sa v roku 2017 naďalej zotavoval. Miera zamestnanosti a miera účasti na trhu práce je napriek tomu naďalej výrazne pod priemerom EÚ, čo brzdí potenciálny rast. V súčasnosti je zákonný vek odchodu do dôchodku 62 rokov u žien a 65 rokov u mužov. Zbližovanie a zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku prebieha pomaly, pričom obe pohlavia majú dosiahnuť stanovenú vekovú hranicu odchodu do dôchodku 67 rokov až v roku 2038. Starší pracovníci okrem toho môžu využiť viaceré spôsoby predčasného odchodu do dôchodku a súčasťou dôchodkového systému je niekoľko osobitných dôchodkových plánov, ktoré poskytujú priaznivejšie podmienky odchodu do dôchodku. Úlohy žien v oblasti starostlivosti ešte viac prispievajú k ich nízkej miere účasti na trhu práce. Dôsledkom výsledného nízkeho priemerného trvania produktívneho veku je nízka primeranosť súčasných a budúcich dôchodkov a riziká chudoby v starobe. Oznámené opatrenia s cieľom podporiť dlhší produktívny vek neboli zatiaľ uskutočnené.

               (9)Hoci v Chorvátsku existuje štruktúra sociálneho dialógu, skutočná spolupráca medzi orgánmi a zainteresovanými stranami v procese prípravy politiky je nevýrazná a zväčša sa obmedzuje na poskytovanie písomnej spätnej väzby k opatreniam navrhnutým vládou. Roztrieštenosť odborových zväzov navyše obmedzuje ich schopnosť zapájať sa do sociálneho dialógu.

               (10)Napriek nedávnym zlepšeniam je podiel obyvateľstva ohrozeného chudobou alebo sociálnym vylúčením naďalej vysoký, pričom všetky regióny sa vyznačujú citeľnými územnými rozdielmi. Týka sa to obzvlášť starších osôb, nízkokvalifikovaných pracovníkov a osôb s postihnutím. Systém sociálnej ochrany vykazuje nedostatky, pokiaľ ide o účinnosť a spravodlivosť. Sociálne dávky majú len obmedzenú schopnosť znižovať chudobu. Nedostatok koordinácie medzi inštitúciami a nižšia fiškálna kapacita chudobnejších subjektov miestnej samosprávy má za následok nerovnomerné poskytovanie sociálnych dávok.

               (11)Chorvátsko sa nachádza pod priemerom EÚ, pokiaľ ide o investície do vzdelania, vzdelávanie a starostlivosť v rannom detstve, základné zručnosti, dosiahnutý stupeň terciárneho vzdelania a relevantnosť odborného vzdelávania a odbornej prípravy v rámci vzdelávania pre trh práce. Chorvátsko začalo s uskutočňovaním viacerých reforiem vytýčených v stratégii v oblasti vzdelávania, vedy a technológií. Ak sa reforma učebných plánov uskutoční v plnom rozsahu a v súlade s ostatnými opatreniami stratégie, pravdepodobne pozitívne ovplyvní kvalitu vzdelávania v Chorvátsku. Relevantnosť programov odborného vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce sa zdá obmedzená, o čom svedčí to, že viac než polovica evidovaných nezamestnaných osôb absolvovala odborné vzdelávanie alebo prípravu. V záujme presnejšej identifikácie potrieb týkajúcich sa zručností treba zlepšiť koordináciu medzi verejnými orgánmi a zamestnávateľmi. Systém vzdelávania dospelých, ktorého cieľom je pomôcť pri začlenení sa na trhu práce, sa vyznačuje veľkým počtom poskytovateľov nerovnomerne umiestnených naprieč krajinou a vzdelávacími programami, ktoré nie sú správne hodnotené. Účasť na vzdelávaní dospelých a vzdelávacích programoch ponúkaných ako súčasť opatrení aktívnej politiky trhu práce je na kriticky nízkej úrovni.

               (12)Územná roztrieštenosť verejnej správy Chorvátska a nejednotné rozdelenie právomocí medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy nepriaznivo vplýva na efektívnosť poskytovania verejných služieb a verejných výdavkov. Mnohým malým subjektom miestnej správy chýbajú primerané finančné a administratívne kapacity na vykonávanie decentralizovaných úloh. Ukazovatele efektívnosti verejnej správy ukazujú, že jej výkonnosť je pod priemerom EÚ, čo bráni koncipovaniu a vykonávaniu verejných politík a efektívnejšiemu využívaniu európskych štrukturálnych a investičných fondov. Opäť došlo k odkladu plánovaného zníženia počtu miestnych pobočiek orgánov ústrednej správy a zefektívnenia systému štátnych agentúr. Nedostatok koherentnosti medzi rámcami na stanovovanie miezd vo verejnej správe a verejných službách bráni rovnakému zaobchádzaniu a sťažuje vládnu kontrolu nad mzdami vo verejnom sektore. Plánované právne predpisy, ktoré ich majú zharmonizovať, boli opäť odložené na polovicu roka 2018. Orgány prijali prvé kroky na integráciu určitých úloh medzi nemocnicami s cieľom zvýšiť efektívnosť poskytovania služieb a zlepšiť prístup k zdravotnej starostlivosti. Neúčinný model financovania systému zdravotnej starostlivosti však vedie k hromadeniu dlhov, najmä v prípade ústavnej zdravotnej starostlivosti.

               (13)Podniky vo vlastníctve štátu predstavujú naďalej veľkú časť ekonomiky. Opatrenia na zlepšenie ich riadenia sa uskutočňujú pomalým tempom a ich činnosť sa naďalej vyznačuje nízkou produktivitou a ziskovosťou. Opäť došlo k odkladu prijatia nových právnych predpisov, ktoré upravujú správu štátnych aktív a nakladanie s nimi, čo nepriaznivo vplýva na realizáciu hlavných politických opatrení, ktorých cieľom je otvorenie podnikov vo vlastníctve štátu súkromnému kapitálu a aktivácia iných aktív.

               (14)V novembri 2017 sa vykonalo nezávislé posúdenie kvality aktív Chorvátskej banky pre obnovu a rozvoj. Vzhľadom na dôležitosť banky pri vykonávaní finančných nástrojov EÚ a Investičného plánu pre Európu, ako aj jej čoraz častejšie poskytovanie priamych úverov by sa mali zistenia preskúmania použiť na posilnenie dozorného a regulačného rámca a riadenia banky.

               (15)Podnikateľské prostredie naďalej trpí v dôsledku administratívneho zaťaženia a parafiškálnych poplatkov. Znižovanie administratívneho zaťaženia pokračuje plynulo, ale pomalým tempom. Zníženia parafiškálnych poplatkov boli obmedzené a transparentnosť je na nízkej úrovni, keďže sa nevykonali ani pravidelné aktualizácie registrov ani posúdenia vplyvu plánovaných znížení.

               (16)Aby sa splnili ciele stratégie boja proti korupcii na roky 2015 – 2020, treba v plnom rozsahu uskutočniť akčný plán v oblasti boja proti korupcii na roky 2017 – 2018. Ďalšie zlepšenie si vyžaduje niekoľko hlavných prvkov, a to najmä zverejňovanie informácií o aktívach a konfliktoch záujmov, zvyšovanie informovanosti o spôsoboch oznamovania korupcie informátormi a účinná kontrola rizík vo verejnom obstarávaní, ktoré je naďalej náchylné na korupciu vzhľadom na veľký podiel interného obstarávania subjektmi vo vlastníctve štátu.

               (17)Hospodársku súťaž brzdia reštriktívne právne predpisy týkajúce sa trhov s výrobkami a službami, a najmä vysoký počet nadmerne regulovaných povolaní. V dôsledku silného odporu záujmových skupín uvoľňovanie regulácie pokračuje pomalým tempom.

               (18)Zdĺhavé súdne konania a obrovský počet nevyriešených prípadov naďalej nepriaznivo vplývajú na kvalitu a efektívnosť justičného systému, a tým aj podnikateľského prostredia. Pozorované zníženie počtu nevyriešených prípadov bolo predovšetkým dôsledkom skôr nižšieho počtu nových prípadov než rýchlejšieho riešenia prípadov. Napriek zlepšeniam sa nedostatočne využíva elektronická komunikácia v súdnych konaniach a insolvenčných konaniach.

               (19)V rámci svojej stratégie pre inteligentnú špecializáciu Chorvátsko vyvíja určité cielené úsilie o reformu národného systému pre vedu a inovácie. Zdá sa, že plnenie politických úloh na podporu vedy a inovácií nie je koordinované, čo oslabuje uskutočňovanie politickej stratégie. Rovnako sa aj hlavné univerzity vyznačujú vysokou roztrieštenosťou riadiacich štruktúr a nepružnými administratívnymi pravidlami. Spolupráca medzi výskumnými inštitúciami a podnikateľským sektorom je nedostatočná. Nevykonáva sa systematické monitorovanie a hodnotenie vplyvu zavedených politík v oblasti výskumu a inovácií, čo bráni stanoveniu správnych priorít. Systému terciárneho vzdelávania by prospeli stimuly, ktoré podporujú jeho kvalitu a relevantnosť pre trh práce.

               (20)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Chorvátska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Chorvátsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Chorvátsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (21)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2018 a zastáva názor, že Chorvátsko podľa predpokladov dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

               (22)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergenčný program. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do odporúčaní 1 až 4.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Chorvátsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Posilniť fiškálny rámec vrátane posilnenia mandátu a nezávislosti Komisie pre fiškálnu politiku. Zaviesť periodickú daň z nehnuteľností.

               2.Odrádzať pracovníkov od predčasného odchodu do dôchodku, urýchliť prechod na vyšší zákonný vek odchodu do dôchodku a zosúladiť ustanovenia o dôchodkoch pre osobitné kategórie pracovníkov s pravidlami všeobecného systému. Uskutočniť reformu systému vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zlepšiť jeho kvalitu a relevantnosť pre trh práce v prípade mladých ľudí aj dospelých. Konsolidovať sociálne dávky a zvýšiť kapacity na znižovanie chudoby.

               3.Znížiť územnú roztrieštenosť verejnej správy, zefektívniť funkčné rozdelenie právomocí a posilniť kapacity v oblasti navrhovania a vykonávania verejných politík. Po porade so sociálnymi partnermi zaviesť harmonizované rámce stanovovania miezd v celej verejnej správe a verejných službách.

               4.Zlepšiť riadenie podnikov vo vlastníctve štátu a zintenzívniť predaj podnikov vo vlastníctve štátu a nevýrobných aktív. Výrazne znížiť zaťaženie podnikov plynúce z parafiškálnych poplatkov a ťažkopádnych administratívnych a legislatívnych požiadaviek. Zvýšiť hospodársku súťaž v oblasti podnikových služieb a regulovaných povolaní. Skrátiť trvanie súdnych konaní a zlepšiť elektronickú komunikáciu na súdoch.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 410 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 a P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 209 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 424 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2018a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2018

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2018

                  a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2018

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie
                  2
               ,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 22. novembra 2017 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Komisia 22. novembra 2017 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovensko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 22. marca 2018. Rada prijala 14. mája 2018 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Slovensko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike eurozóny, ako sa zohľadňuje v nasledujúcich odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1.

               (3)Správa o krajine na rok 2018 bola pre Slovensko
                  4
                uverejnená 7. marca 2018. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovensko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 11. júla 2017, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Slovenska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Slovensko 25. apríla 2018 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  5
                platí, že ak je to potrebné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  6
               .

               (6)Slovensko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2018 plánuje zlepšiť celkový deficit na úroveň 0,8 % HDP v roku 2018 a ďalej postupne na úroveň 0,0 % HDP v roku 2021. Očakáva sa, že do roku 2020 sa dosiahne strednodobý rozpočtový cieľ štrukturálneho deficitu vo výške 0,5 % HDP. Na základe programu stability na rok 2018 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne klesne z úrovne 49,3 % v roku 2018 na 43,3 % do roku 2021. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň neboli úplne konkretizované opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových hodnôt deficitu od roku 2019. Súčasťou rozpočtu je neurčitá kategória výdavkov pod názvom rozpočtové rezervy, ktorá predstavuje nezanedbateľnú čiastku (0,7 % HDP) určenú na ad hoc operácie, čiže znižuje predvídateľnosť rozpočtového plnenia.

               (7)Rada 11. júla 2017 odporučila Slovensku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                v roku 2018 nepresiahne 2,9 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Zároveň bolo uvedené, že v posúdení návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posúdení rozpočtových výsledkov za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Po posúdení miery oživenia na Slovensku a náležitom zvážení jeho problémov v oblasti udržateľnosti Komisia dospela k záveru, že v tomto ohľade netreba zohľadniť žiadne ďalšie prvky. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2018 existuje riziko značnej odchýlky od uvedeného odporúčania.

               (8)Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Slovenska vo výške 1,2 % by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nemala presiahnuť 4,1 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,5 % HDP na základe matice požiadaviek Paktu stability a rastu. Za predpokladu nezmenenej politiky by sa Slovensko vystavilo riziku značnej odchýlky od uvedenej požiadavky v roku 2019, keďže odchýlka v rokoch 2018 a 2019 sa posudzuje spoločne. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 by sa mali prijať opatrenia potrebné na zosúladenie s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (9)Verejné financie Slovenska čelia naďalej určitým dlhodobým rizikám. Výdavky na zdravotnú starostlivosť naďalej ohrozujú dlhodobú udržateľnosť verejných financií, keďže zvyšovanie nákladovej efektívnosti zdravotnej starostlivosti na Slovensku zostáva naďalej výzvou. Podľa predpokladov sa verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť dlhodobo zvýšia o 1,2 percentuálneho bodu HDP, čiže zvýšenie presiahne odhadovaný priemer EÚ na úrovni 0,9 percentuálneho bodu. Vďaka automatickému zvýšeniu veku odchodu do dôchodku došlo k postupnému zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému, keďže sa znížil predpokladaný dlhodobý nárast verejných výdavkov súvisiaci so starnutím obyvateľstva.

               (10)Hoci sa už podnikli určité kroky na zlepšenie nákladovej efektívnosti zdravotníctva, konkrétne projekt skúmania výdavkov Hodnota za peniaze, existujú mnohé ďalšie možnosti, ako zracionalizovať využívanie prostriedkov. Plány ďalekosiahlej reformy zdravotníctva, ktorá zjednoduší služby, zlepší riadenie nemocničných zdrojov a zefektívni systém starostlivosti, nikam nepokročili. Využívanie nemocničných služieb je aj naďalej vysoké, pričom vysoká miera hospitalizácie v prípade chronických ochorení a miera prepustenia pacientov z nemocnice je nad priemerom EÚ a miera využívania lôžok je pomerne nízka. Aj keď posilnenie primárnej starostlivosti by mohlo zmenšiť vysoké zaťaženie nemocníc, systém trpí nedostatkom všeobecných lekárov, ktorý sa ďalej zhoršuje ich nerovnomerným geografickým rozšírením. Obavy o budúci stav všeobecných lekárov vyvoláva aj ich veková štruktúra. Napokon niekoľko opatrení zameraných na zlepšenie nákladovej účinnosti zdravotníctva, ako napríklad úplné zavedenie systému platieb na základe skupín diagnóz a účinné sprevádzkovanie systému elektronického zdravotníctva, je ešte v štádiu vývoja. Je pravdepodobné, že v budúcnosti dôjde k ďalším omeškaniam a implementačným problémom.

               (11)Rozpočtové príjmy sa zvyšujú vďaka rýchlemu hospodárskemu rastu, a zároveň pokračuje úsilie o zlepšenie dodržiavania daňových predpisov a zníženie vysokej medzery vo výbere dane z pridanej hodnoty. Zatiaľ čo fiškálne stimuly na podporu výskumu a vývoja sa zvýšili, daň z nehnuteľností je aj naďalej slabým zdrojom príjmov. Ukazuje sa, že prebiehajúci program preskúmaní vo všetkých kľúčových oblastiach verejných výdavkov je účinným a dôkladným nástrojom na zlepšenie nákladovej efektívnosti verejných výdavkov.

               (12)Na trhu práce pretrváva pozitívny vývoj v podobe zvýšenej zamestnanosti a historicky najnižších úrovní nezamestnanosti. Napriek tomu miera dlhodobej nezamestnanosti patrí aj naďalej k najvyšším v EÚ a postihuje najmä znevýhodnené skupiny, ako sú nízkokvalifikovaní pracujúci, mladí ľudia a marginalizovaní Rómovia. V súvislosti so zlepšovaním podmienok na pracovnom trhu sa v niektorých hospodárskych odvetviach objavujú správy o nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily. Medzi regiónmi existujú na trhu práce veľké rozdiely, pričom na východnom Slovensku sa sústreďuje vyššia nezamestnanosť a na západnom Slovensku nedostatok pracovnej sily. Slovensko začalo s podporou Európskeho sociálneho fondu uskutočňovať akčný plán integrácie dlhodobo nezamestnaných. Súčasťou plánu je zavedenie individualizovaných služieb, sociálneho poradenstva a nového základného systému profilovania. Vykonávanie plánu však zatiaľ neprinieslo žiadne štrukturálne zmeny. Pretrvávajú nedostatky v spolupráci so súkromnými partnermi a mimovládnymi organizáciami, ktorá má znížiť počet prípadov vybavovaných na úradoch práce, a individualizované poradenstvo je len v počiatočnom štádiu. Okrem toho hrubá segmentácia dlhodobo nezamestnaných nie je celkom užitočná na následné uplatnenie aktivačných opatrení. V programoch odbornej prípravy a rekvalifikácie došlo k zlepšeniu, ale je ich stále nedostatok a ich zameranie na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny zostáva len obmedzené. Okrem toho účasť dospelých na vzdelávaní je stále veľmi nízka a druhošancové vzdelávanie pre znevýhodnené skupiny sa ešte dostatočne nerozvinulo. Poberanie dávok v nezamestnanosti je podmienené prísnymi kritériami oprávnenosti a trvá krátko. To spôsobuje nízke pokrytie krátkodobo nezamestnaných poberajúcich dávky.

               (13)Rozdiely v zamestnanosti a odmeňovaní žien a mužov značne prevyšujú priemer EÚ. Na nízkej miere zamestnanosti žien v reproduktívnom veku sa podpisuje dlhá rodičovská dovolenka, ktorú si zriedkakedy berú muži, ako aj nedostatočné uplatňovanie pružných pracovných podmienok a obmedzená cenová a kapacitná dostupnosť zariadení starostlivosti o deti. Najmä u detí do troch rokov je dochádzka do takýchto zariadení extrémne nízka.

               (14)Vzdelávací systém nedostatočne prispieva k sociálnoekonomickému rozvoju Slovenska a na všetkých úrovniach je slabo financovaný. K naliehavým úlohám patrí skvalitnenie výsledkov vzdelávania, zapojenie Rómov do inkluzívneho hlavného vzdelávacieho prúdu a účinná integrácia študentov zo socioekonomicky znevýhodnených pomerov do vzdelávania a odbornej prípravy. Z hľadiska medzinárodných noriem sú výsledky vzdelávania a úroveň základných zručností naďalej neuspokojivé a do veľkej miery ovplyvnené socioekonomickými pomermi študentov. Miera predčasného ukončovania školskej dochádzky je nízka, ale rastie a medzi regiónmi sa prehlbujú rozdiely. Napriek plánu do roku 2020 každoročne zvýšiť platy učiteľov o 6 %, je učiteľské povolanie stále neatraktívne, a to aj z dôvodu obmedzenej úvodnej odbornej prípravy a možností profesionálneho rastu. Opatrenia na zvýšenie účasti rómskych žiakov na inkluzívnom hlavnom prúde vzdelávania sa v dôsledku nedostatočnej finančnej podpory, monitorovania a odbornej prípravy učiteľov v medzikultúrnych otázkach vykonávajú na mimoriadne nízkej úrovni.

               (15)Verejnú správu aj naďalej zaťažuje neefektívnosť a prekážky, ktoré vznikajú vinou nízkej miery spolupráce medzi ministerstvami a nedostatočnej politickej neutrality v štátnej správe. Zákon o štátnej službe sa pomaly začína implementovať, ale jeho vplyv na zlepšenie riadenia ľudských zdrojov sa ešte len ukáže. Pokiaľ ide o správu fondov EÚ, administratívne kapacity a efektívnosť sú naďalej obmedzené a fluktuácia zamestnancov, čiastočne previazaná s politickým cyklom, je stále vysoká. Táto otázka sa však rieši posilňovaním koordinačnej úlohy úradu podpredsedu vlády, ktorý stabilizačne pôsobí na udržanie kontinuity a inštitucionálnej expertízy vo výkonných organizáciách.

               (16)Pri riešení kľúčových výziev spojených so zlepšovaním konkurencieschopnosti, rastu a zamestnanosti na Slovensku zohrávajú zásadnú úlohu európske štrukturálne a investičné fondy. Ako potvrdili následné previerky, Slovensko prišlo v roku 2017 o 26 miliónov EUR určených na výskum a inovácie najmä v dôsledku problémov s uplatňovaním výberových kritérií a výberom hodnotiteľov. Ak sa neprijmú potrebné opatrenia na urýchlenie implementácie, krajina sa vystavuje vysokému riziku, že príde o ďalšiu časť finančných prostriedkov. Hoci miera výberu projektov v súčasnosti už presiahla polovicu celkového objemu prostriedkov pridelených na súčasné programové obdobie, v praxi sa príjemcom vyplatilo len 11 % pridelených prostriedkov.

               (17)Nízka účinnosť verejnej správy sa prejavuje aj v iných sektoroch vrátane energetiky a životného prostredia. Miera recyklácie je veľmi nízka a kvalita ovzdušia naďalej pomerne slabá. Čoraz väčší problém predstavuje udržateľná správa lesov. Energetika je nadmerne regulovaná a energetické politiky nie sú v plnom súlade s klimatickými a energetickými cieľmi EÚ.

               (18)Slovensko podniklo dôležité kroky smerom k vytvoreniu funkčného systému verejného obstarávania. Zaviedli sa kritériá hodnotenia ponúk na základe kvality. V októbri 2018 by sa mali zaviesť povinné elektronické nástroje na uskutočňovanie postupov verejného obstarávania. Pred všetkými projektmi verejného obstarávania financovanými z európskych štrukturálnych a investičných fondov sa uskutočnili nie celkom efektívne, ale komplexné previerky. Napriek tomu sa v oblasti vnútorných kontrol, transparentnosti, digitalizácie, profesionalizácie a strategického verejného obstarávania zatiaľ nepodarilo dosiahnuť uspokojivé výsledky. Odzrkadľuje sa to na miere uplatňovania protisúťažných praktík na Slovensku, ktorá napriek určitému zlepšeniu naďalej o niečo prevyšuje priemer EÚ. Navyše odhodlaniu bojovať proti korupcii zatiaľ nasvedčuje len málo príznakov. Viac ako polovica podnikov považuje korupciu vo verejnom obstarávaní v správe štátnych orgánov za rozšírenú.

               (19)Korupcia, zložité administratívne postupy, nadmerná a často sa meniaca regulácia podnikania, ako aj nízka kvalita regulačných orgánov vážne vplývajú na kvalitu slovenského podnikateľského prostredia. Hoci z hľadiska medzinárodného porovnania si Slovensko mierne pohoršilo, identifikovalo viacero opatrení na skvalitnenie podnikateľského prostredia a povzbudenie investícií. Zároveň upevnilo rámec posudzovania regulačného vplyvu a v posledných rokoch rozšírilo jeho používanie. Napokon nedávno bola prijatá nová stratégia lepšej regulácie. V sektore podnikateľských služieb pretrvávajú značné regulačné prekážky, pričom miera obmedzení pre architektov, inžinierov, daňových poradcov, právnikov, patentových zástupcov, realitných maklérov a turistických sprievodcov presahuje priemer EÚ. Komisia v oznámení z januára 2017 poskytla odporúčania, ako riešiť regulačné prekážky
                  8
               . Slovensko však v uvoľňovaní týchto obmedzení nezaznamenalo žiadny pokrok.

               (20)Ani v zintenzívňovaní boja proti korupcii sa celkovo nedosiahol žiadny pokrok. Korupcia je naďalej vnímaná ako vysoká a počet trestných stíhaní za takéto trestné činy ďalej poklesol. Korupcia sa vníma ešte akútnejšie po vražde investigatívneho novinára a zverejnení jeho zistení o širokom spektre korupčných prípadov na vysokej úrovni. Podiel trestne stíhaných prípadov na vysokej úrovni je extrémne nízky. Nedostatočné zodpovedanie sa polície a prokurátorov sa nevyriešilo a brzdí boj proti korupcii, ako aj vyšetrovanie chúlostivých korupčných prípadov.

               (21)Napriek istému zefektívneniu by malo Slovensko ďalej zlepšovať účinnosť a nezávislosť svojho justičného systému. Obavy o nezávislosť súdnictva pretrvávajú, a to aj pokiaľ ide o postupy menovania sudcov na všetkých úrovniach.

               (22)Hoci podpora inovácií môže zvýšiť konkurencieschopnosť a uľahčiť prechod na vedomostnú ekonomiku, inovačné kapacity Slovenska sú stále skromné a intenzita výskumu a vývoja v podnikaní je veľmi nízka (0,40 % HDP v roku 2016). Hoci v krajine existuje veľký spracovateľský priemysel so strednou až vysokou technologickou náročnosťou, dominantné nadnárodné spoločnosti doposiaľ prejavovali len obmedzený záujem uskutočňovať činnosti súvisiace s výskumom a vývojom a percentuálny podiel malých a stredných podnikov, ktoré interne inovujú, bol v roku 2016 na Slovensku oveľa nižší (13,9 %) než v EÚ ako celku (28,8 %).

               (23)V rokoch 2009 až 2015 sa v súvislosti s využívaním európskych štrukturálnych a investičných fondov výrazne zvýšili verejné investície do výskumu a inovácií. Potenciál týchto investícií sa však v dôsledku neefektívnosti slovenského výskumu nevyužil naplno. Napriek tomu, že došlo k posilneniu úlohy Rady vlády SR pre vedu, techniku a inovácie, celkové riadenie tejto politiky je na nízkej úrovni. Reformy pravidelne zdržuje rozdrobený systém a neistý rámec riadenia, v ktorom sa zodpovednosť rozdeľuje medzi niekoľko ministerstiev a výkonných agentúr a často chýba riadna koordinácia. Opatrenia na podporu prenosu poznatkov, posilnenie výskumných kapacít v priemysle a zlepšenie spolupráce medzi podnikmi a akademickým svetom napredujú pomaly.

               (24)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovenska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovensku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Slovensku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (25)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovensko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nepresiahne 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Implementovať opatrenia na zvýšenie nákladovej efektívnosti systému zdravotníctva a vytvoriť účinnejšiu stratégiu zdravotníckej pracovnej sily.

               2.Posilniť aktivačné opatrenia a opatrenia na zvyšovanie kvalifikácie vrátane kvalitnej a cielenej odbornej prípravy a individualizovaných služieb pre znevýhodnené skupiny, a to najmä plnením akčného plánu pre dlhodobo nezamestnaných. Podporovať zamestnanosť žien, a to najmä rozšírením možností získať cenovo dostupnú a kvalitnú starostlivosť o deti. Zlepšiť kvalitu a inkluzívnosť vzdelávania, a to aj zvyšovaním účasti rómskych detí na hlavnom prúde vzdelávania už od raného detstva.

               3.Zvýšiť vo verejnom obstarávaní uplatňovanie kritérií kvality a nákladov životného cyklu. Potlačiť korupciu aj tým, že sa zabezpečí presadzovanie platných právnych predpisov a zlepší sa zodpovedanie sa zo strany polície a prokuratúry. Zvýšiť účinnosť justičného systému najmä zaistením nezávislosti menovania sudcov. Zmenšiť rozdrobenosť systému verejného výskumu a povzbudzovať inovácie – aj v malých a stredných podnikoch.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 424 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 and P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 223 final.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        COM(2016) 820 final

                     (9)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.