Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0112

Odporúčanie pre stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na roky 2005 až 2008  /* SEK/2006/0112 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 1.2.2006SEK(2006) 112 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na roky 2005 až 2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. V roku 2005 bol pakt prvýkrát zmenený a doplnený. Hoci reforma uznala užitočnosť paktu z hľadiska upevňovania fiškálnej disciplíny, usilovala sa o posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj o zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predkladať programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizované verzie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu predkladajú programy stability, resp. ich aktualizácie a členské štáty, ktoré jednotnú menu ešte neprijali, predkladajú konvergenčné programy, resp. ich aktualizácie). Prvý konvergenčný program Slovinska bol predložený v máji 2004. Rada na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom predložila v súlade s nariadením 5. júla 2004 svoje stanovisko k tomuto programu. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s tým istým postupom posudzuje Komisia a preskúmava uvedený výbor, a môže ich preskúmať aj Rada.Členské štáty musia v týchto programoch definovať svoj strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu a stanoviť opatrenia politiky zamerané na jeho dosiahnutie a udržanie, vrátane uvedenia sprievodných hospodárskych predpokladov. V dôsledku reformy paktu by sa mal strednodobý cieľ jednotlivých členských štátov vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, ako aj z hľadiska fiškálneho rizika pre udržateľnosť odlišovať. Ďalšou stránkou reformy je potreba dosiahnutia symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas cyklu prostredníctvom lepšej rozpočtovej disciplíny v hodpodársky priaznivých obdobiach, zatiaľ čo pri dočasnej odchýlke od strednodobého cieľa, či pri procese úpravy smerujúcej k nemu by sa mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť.So zreteľom na prognózu útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne odsúhlasenú metodiku na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld, ako aj na všeobecné usmernenia hospodárskej politiky zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008 Komisia preskúmala nedávno predložený aktualizovaný konvergenčný program Slovinska a na základe nasledujúceho hodnotenia prijala odporúčanie pre stanovisko Rady k programu.Hodnotenie1.  Druhá aktualizácia konvergenčného programu Slovinska na obdobie rokov 2005 – 2008 bola predložená 8. decembra 2005. Aktualizovaný program vcelku dodržiava modelovú štruktúru a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy podľa nového kódexu pravidiel[3].2.  Vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004 – 2007 Rada vyzvala Slovinsko, aby (i) využilo všetky možnosti na urýchlené zníženie deficitu verejných financií a (ii) prijalo ďalšie opatrenia na posilnenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií vrátane reforiem dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti.3.  Po prechodnej recesii na začiatku deväťdesiatych rokov slovinská ekonomika zaznamenala za poslednú dekádu obnovenie silného rastu HDP na priemernej úrovni 4 %. Inflačné tlaky boli úspešne obmedzené a ku koncu roka 2005 rast spotrebiteľských cien dosiahol priemer EÚ. Saldo verejných financií sa v roku 1997 zhoršilo a odvtedy bolo negatívne, s deficitom na priemernej úrovni 3 % HDP podľa metodiky ESA 95 v priebehu rokov 2000 – 2004.4.  Makroekonomický scenár, podľa ktorého sa predpokladá udržanie rastu HDP na úrovni okolo 4 % počas obdobia programu pri narastajúcom domácom dopyte, sa zdá byť dosiahnuteľný. Cyklické podmienky sa pravdepodobne budú postupne zlepšovať, negatívna produkčná medzera, ktorá mala podľa odhadov dosiahnuť v roku 2005 1 % HDP, sa pravdepodobne do konca tohto obdobia uzavrie. Predpoklady rastu nezahŕňajú vplyv plánu reformy schváleného v októbri 2005, ktorý podľa očakávaní po roku 2008 urýchli rast v priemere na viac ako 5 %. Keďže v programe nie sú uvedené podrobnosti o vplyve štrukturálnych reforiem na (potenciálny) rast, znie to trochu optimisticky.5.  V roku 2005 bola inflácia premenlivá, no v priemere ďalej klesala až na úroveň 2,5 % ku koncu roka (3,7 % v roku 2004). Vláda pokračovala v obozretnom prístupe pri regulácii riadenia nárastov cien a úprav nepriamych daní. Okrem toho pravidelné úpravy spotrebných daní na zabránenie nepriaznivým účinkom vysokých cien ropy pomohli udržaniu inflácie. Dezinflácia bola navyše posilnená členstvom v ERM II. Odkedy Slovinsko dňa 28. júna 2004 vstúpilo do ERM II, toliar sa udržal veľmi blízko centrálnej parity na úrovni 239,64 SIT/EUR. Od apríla 2004 sa rozpätie dlhodobej úrokovej sadzby pohybovalo v rámci 100 bázických bodov, výnimočne však aj oveľa nižšie, vo veľkej miere v závislosti od vývoja výnosov zo štátnych dlhopisov v eurozóne. Menové orgány pri úprave politiky úrokových sadzieb využívajú obmedzenia, aby pri rozbiehaní vstupu do HMÚ udržali infláciu pod kontrolou. V horizonte programu sa očakáva ustálenie inflácie na úrovni okolo 2,5 %, čo sa zdá byť reálne, bude však potrebné ďalšie odstraňovanie zostávajúcej štrukturálnej nepružnosti. Pre zavedenie eura na začiatku roka 2007 je podľa programu rozhodujúca umiernenosť mzdových požiadaviek a zdravé verejné financie.6.  Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 odhaduje deficit verejných financií za rok 2005 na úrovni 1,7 % HDP oproti cieľovej úrovni 2,1 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Predbežný výsledok je lepší než očakávaný, nakoľko príjmy boli na základe nového systému priamych daní, ktorý nadobudol účinnosť od 1. januára 2005, podhodnotené.7.  Cieľom aktualizovaného programu je vytvorenie podmienok pre úspešné začlenenie sa do HMÚ pri dosiahnutí priemernej úrovne príjmov EÚ. Rozpočtová stratégia je prispôsobená udržaniu deficitu verejných financií výrazne pod úrovňou 3 % HDP a dosiahnutiu strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu podľa Paktu stability a rastu do roku 2008. Na tento účel program zavádza opatrenia daňovej reformy vedúce k poklesu podielu príjmov v percentuálnom vyjadrení vo vzťahu k HDP o 1,8 % a opatrenia na strane výdavkov vedúce k poklesu pomeru výdavkov o 2,5 % HDP. Program predpokladá posunutie procesu konsolidácie. Na začiatku obdobia programu sa očakáva udržanie deficitu verejných financií na úrovni 1,7 % HDP s následným postupným klesaním na úroveň 1,4 % v roku 2007 a 1,0 % HDP v roku 2008. V porovnaní s predchádzajúcim programom nová aktualizácia posúva dosiahnutie cieľového deficitu na úrovni 1 % HDP o jeden rok pri vcelku nezmenenom makroekonomickom scenári.8.  Na základe výpočtov útvarov Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky a v súlade s údajmi v programe sa predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení, o 0,2 percentuálneho bodu HDP v horizonte programu. Štrukturálny deficit bol v roku 2005 na úrovni 1¼ % HDP. Po miernom zhoršení na úroveň 1½ % HDP v roku 2006 sa predpokladá jeho postupné zlepšovanie. Nový program stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu v zmysle Paktu stability a rastu dosiahnuť štrukturálny deficit na úrovni 1,0 % HDP do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je ambicióznejší než minimálna referenčná hodnota (s odhadom deficitu takmer na úrovni 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo prispieť k naplneniu cieľa zabezpečenia bezpečného rozpätia na zabránenie vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože je v medziach stanovených pre eurozónu a členské štáty ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe pravidiel, pričom zodpovedajúcim spôsobom odráža dlhový pomer a priemerný rast potenciálneho produktu v dlhodobom horizonte.9.  Riziká spojené s rozpočtovými cieľmi sú vcelku vyvážené. Slovinsko v posledných rokoch zaznamenalo lepšie než očakávané rozpočtové výsledky, tiež vďaka účinnému rozpočtovému mechanizmu zabezpečujúcemu verejné výdavky v prípade neočakávaného nedostatku príjmov. V prípade včasnej implementácie štrukturálnych reforiem môžu byť predpoklady rastu takisto lepšie než sa očakáva. Chýbajúci jasný časový rozvrh krátenia vládnych výdavkov na vyrovnanie straty príjmov v dôsledku daňovej reformy a najmä v zmysle nedávneho rozhodnutia o znovuzavedení indexácie dôchodkov do miezd však môže realizáciu cieľov obmedziť. Najmä vysoký podiel povinných výdavkov (viac ako 80 % celkových výdavkov) je založený na prísnom regulačnom rámci, ktorého reštrukturalizácia s flexibilnejším prístupom si vyžaduje dosiahnutie politického konsenzu.10.  Na základe tohto hodnotenia rizika rozpočtová pozícia v aktualizovanom programe pravdepodobne zabezpečí dostatočne bezpečné rozpätie na zabránenie prekročeniu prahovej hranice deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických pohyboch počas obdobia programu. Zdá sa, že stratégia bude tiež dostačujúca na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do roku 2008, teda podľa plánu. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu programu však nie je plne v súlade s paktom, ktorý pre eurozónu a členské štáty ERM II stanovuje „referenčnú hodnotu“ pre ročné zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP a ďalej špecifikuje, že úprava by v hospodársky priaznivom období mala byť vyššia. Zatiaľ čo sa cyklické podmienky v horizonte programu trvale zlepšujú, zlepšenie štrukturálneho salda sa očakáva len o 0,25 % HDP.11.  Program využíva dočasnú odchýlku na základe „dôležitých štrukturálnych reforiem“ v zmysle revidovaného Paktu stability a rastu a nového kódexu správania. Odklon od referenčnej hodnoty pre rýchlosť štrukturálnych úprav podľa paktu je spôsobený potrebou dodatočného fiškálneho úsilia na riešenie nedostatku príjmov v dôsledku daňovej reformy a negatívnej produkčnej medzery, ktorej uzatvorenie sa očakáva až ku koncu obdobia programu. Štrukturálne reformy, na ktorých sa dočasná odchýlka zakladá, však nie sú dostatočne podrobne uvedené. Okrem toho v programe chýba analýza nákladov a výhod, ako aj preukázanie značného výhodného vplyvu na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Preto dočasná odchýlka od procesu úprav smerom k strednodobému cieľu programu nie je v súlade s revidovaným Paktom stability a rastu.12.  Hrubý verejný dlh je pomerne nízky a na nízkej úrovni počas obdobia programu zostane. Odhaduje sa, že v roku 2005 dlh klesne na 29,3 % HDP. V priebehu dvoch nasledujúcich rokov program odhaduje mierne zvýšenie dlhového pomeru s vrcholom na úrovni 29,8 % HDP v roku 2007. Do roku 2008 sa odhaduje zníženie dlhu na 29,4 % v dôsledku očakávaného priaznivého kapitálového vyrovnania.13.  Vzhľadom na udržateľnosť verejných financií vzniká pre Slovinsko veľké riziko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnutie populácie. Pomerne nízky dlhový pomer prispeje k obmedzeniu vplyvu starnutia populácie na rozpočet. Slovinsko však stále čelí obrovskému nárastu vládnych výdavkov. Hoci v roku 1999 dôchodková reforma značne zmiernila budúci nárast výdavkov, jej účinok bol čiastočne vyrovnaný novým pravidlom indexácie, t. j. prechodom od čiastočnej k úplnej indexácii miezd. Ďalšie zmeny dôchodkových schém podľa programu budú v určitom štádiu vyžadovať obmedzenie budúceho zvýšenia vládnych výdavkov a zníženie rizika pre dlhodobú udržateľnosť. Ak sa na uvoľnenie tlaku na výdavky spojené so starnutím populácie neprijmú ďalšie opatrenia, dlhodobá udržateľnosť verejných financií bude ohrozená. V tejto súvislosti je dôležité starostlivé plánovanie a včasné prijatie opatrení.14.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú v plnom rozsahu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií však nie je jasne stanovená ako priorita politiky. Opatrenia sú stále vágne a neumožňujú hodnotenie realizovateľnosti stratégie z dlhodobého hľadiska.15.  Národný program reforiem Slovinska predložený 28. októbra 2005 v súvislosti s aktualizovanou Lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť stanovuje ako kľúčovú prioritu prijatie eura v roku 2007. Prispôsobením na vytvorenie podmienok pre úspešné zapojenie sa do HMÚ vrátane zvýšenia kvality verejných financií je aktualizovaný konvergenčný program úzko prepojený s vyčerpávajúcim zoznamom opatrení politiky v národnom programe reforiem. Avšak nakoľko množstvo opatrení zostáva do veľkej miery nešpecifikovaných, vplyv na rozpočet v prípade opatrení uvedených v národnom programe reforiem nebol v rozpočtovej prognóze konvergenčného programu zohľadnený.Cieľom aktualizovaného programu je v priebehu plánovaného postupného procesu fiškálnych úprav udržať infláciu na úrovni blízko priemeru EÚ. Vzhľadom na toto hodnotenie by Slovinsko malo:i) rýchlejšie napredovať v dosahovaní strednodobého cieľa programu, najmä špecifikovaním a implementáciou opatrení nevyhnutných na plánované zníženie pomeru výdavkov, ako aj posilnením úsilia v procese úprav aii) prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä vo vzťahu k dôchodkovému systému.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Slovinska na roky 2005 až 2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[4], najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PRIJALA TOTO STANOVISKO:16.  Po prechodnej recesii na začiatku deväťdesiatych rokov slovinská ekonomika zaznamenala za poslednú dekádu obnovenie silného rastu HDP na priemernej úrovni 4 %. Inflačné tlaky boli úspešne obmedzené a ku koncu roka 2005 rast spotrebiteľských cien dosiahol priemer EÚ. Saldo verejných financií sa v roku 1997 zhoršilo a odvtedy bolo negatívne, s deficitom na priemernej úrovni 3 % HDP podľa metodiky ESA 95 v priebehu rokov 2000 – 2004.17.  Vo svojom stanovisku z 8. marca 2005 k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2004 – 2007 Rada vyzvala Slovinsko, aby (i) využilo všetky možnosti na urýchlené zníženie deficitu verejných financií a (ii) prijalo ďalšie opatrenia na posilnenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií vrátane reforiem dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti.18.  Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, prognóza útvarov Komisie z jesene 2005 odhaduje deficit verejných financií za rok 2005 na úrovni 1,7 % HDP oproti cieľovej úrovni 2,1 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Predbežný výsledok je lepší než očakávaný, nakoľko príjmy boli na základe nového systému priamych daní, ktorý nadobudol účinnosť od 1. januára 2005, podhodnotené.19.  Dňa [14. februára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Slovinska na roky 2005 až 2008. Aktualizovaný program vcelku dodržiava modelovú štruktúru a poskytuje údaje požadované pre programy stability a konvergenčné programy podľa nového kódexu pravidiel[5].20.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá po roku 2005 trvalý rast reálneho HDP na úrovni okolo 4 %. Na základe v súčasnosti dostupných údajov sa zdá, že tento scenár je založený na dosiahnuteľných predpokladoch rastu. Cyklické podmienky sa pravdepodobne budú postupne zlepšovať, negatívna produkčná medzera, ktorá mala podľa odhadov dosiahnuť v roku 2005 1 % HDP, sa pravdepodobne do konca tohto obdobia uzavrie. Prognóza pre infláciu podľa programu sa tiež javí ako realistická. Pokiaľ ide o „dôležité štrukturálne reformy“ v zmysle Paktu stability a rastu, program uvádza komplexné sociálno ekonomické reformy zamerané na zlepšenie konkurencieschopnosti slovinského priemyslu, ktorých implementácia sa začala v roku 2005. Očakáva sa, že posilnia rast HDP od roku 2008 v priemere na viac než 5 % ročne. Podporná analýza programu nie je dostatočne podrobná a očakávaný vplyv na rast sa zdá byť príliš optimistický.21.  Cieľom aktualizovaného programu je vytvorenie podmienok pre úspešné začlenenie sa do HMÚ pri dosiahnutí priemernej úrovne príjmov EÚ. Rozpočtová stratégia je prispôsobená udržaniu deficitu verejných financií výrazne pod úrovňou 3 % HDP a dosiahnutiu strednodobého cieľa pre rozpočtovú pozíciu podľa Paktu stability a rastu do roku 2008. Na tento účel program zavádza opatrenia daňovej reformy vedúce k poklesu podielu príjmov v percentuálnom vyjadrení vo vzťahu k HDP o 1,8 % a opatrenia na strane výdavkov vedúce k poklesu pomeru výdavkov o 2,5 % HDP. Program predpokladá posunutie procesu konsolidácie. Na začiatku obdobia programu sa očakáva udržanie deficitu verejných financií na úrovni 1,7 % HDP s následným postupným klesaním na úroveň 1,4 % v roku 2007 a 1,0 % HDP v roku 2008. V porovnaní s predchádzajúcim programom nová aktualizácia posúva dosiahnutie cieľového deficitu na úrovni 1 % HDP o jeden rok pri vcelku nezmenenom makroekonomickom scenári.22.  Počas obdobia programu sa predpokladá zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) počítaného podľa spoločne odsúhlasenej metodiky o 0,25 % HDP. Program stanovuje strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu štrukturálneho deficitu na úrovni 1 % HDP, ktorý sa má dosiahnuť do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ programu je ambicióznejší než minimálna referenčná hodnota (s odhadom deficitu takmer na úrovni 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo prispieť k naplneniu cieľa zabezpečenia bezpečného rozpätia na zabránenie vzniku nadmerného deficitu. Strednodobý cieľ programu je primeraný, pretože je v medziach stanovených pre eurozónu a členské štáty ERM II v Pakte stability a rastu a kódexe správania, pričom adekvátne odráža dlhový pomer a priemerný rast potenciálneho produktu v dlhodobom horizonte.23.  Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovou prognózou v programe sú vcelku vyvážené. Slovinsko v posledných rokoch zaznamenalo lepšie než očakávané rozpočtové výsledky, tiež vďaka účinnému rozpočtovému mechanizmu zabezpečujúcemu verejné výdavky v prípade neočakávaného nedostatku príjmov. V prípade včasnej implementácie štrukturálnych reforiem môžu byť predpoklady rastu takisto lepšie než sa očakáva. Chýbajúci jasný časový rozvrh krátenia vládnych výdavkov na vyrovnanie straty príjmov v dôsledku daňovej reformy a najmä v zmysle nedávneho rozhodnutia o znovuzavedení indexácie dôchodkov do miezd však môže realizáciu cieľov obmedziť. Najmä vysoký podiel povinných výdavkov (viac ako 80 % celkových výdavkov) je založený na prísnom regulačnom rámci, ktorého reštrukturalizácia s flexibilnejším prístupom si vyžaduje dosiahnutie politického konsenzu.24.  Na základe tohto hodnotenia rizika rozpočtová pozícia v aktualizovanom programe pravdepodobne zabezpečí dostatočne bezpečné rozpätie na zabránenie prekročeniu prahovej hranice deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických pohyboch počas obdobia programu. Zdá sa, že stratégia bude tiež dostačujúca na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do roku 2008, teda podľa plánu. Tempo úprav smerom k strednodobému cieľu programu však nie je plne v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý pre eurozónu a členské štáty ERM II stanovuje referenčnú hodnotu pre ročné zlepšenie štrukturálneho salda na úrovni 0,5 % HDP a ďalej špecifikuje, že úprava by v hospodársky priaznivom období mala byť vyššia a v hospodársky nepriaznivom období by mohla byť nižšia. Zatiaľ čo sa cyklické podmienky v horizonte programu trvale zlepšujú, zlepšenie štrukturálneho salda sa očakáva len o 0,25 % HDP.25.  Podľa Paktu stability a rastu by sa pri definovaní procesu úpravy smerom k strednodobému cieľu programu alebo pre umožnenie dočasnej odchýlky od strednodobého cieľa programu mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Strednodobá rozpočtová stratégia vymedzená v programe zahŕňa dočasnú odchýlku od procesu úpravy smerom k strednodobému cieľu programu. V priebehu rokov 2005 až 2007, keď sa majú postupne závadzať vyššie uvedené ekonomické reformy, sa úprava smerom k strednodobému cieľu programu uskutočňuje v malom rozsahu, resp. vôbec. Štrukturálne reformy, na ktorých sa dočasná odchýlka zakladá, však nie sú dostatočne podrobne uvedené. Okrem toho v programe chýba analýza nákladov a výhod, ako aj preukázanie značného výhodného vplyvu na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Preto dočasná odchýlka od procesu úprav smerom k strednodobému cieľu programu nie je v súlade s revidovaným Paktom stability a rastu.26.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2005 dosiahne 29,0 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V priebehu dvoch nasledujúcich rokov program odhaduje mierne zvýšenie dlhového pomeru s vrcholom na úrovni 29,8 % HDP v roku 2007. Do roku 2008 sa odhaduje pokles dlhu na 29,4 % HDP.27.  Vzhľadom na udržateľnosť verejných financií vzniká pre Slovinsko veľké riziko v dôsledku plánovaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu[6]. Pomerne nízky dlhový pomer prispeje k obmedzeniu vplyvu starnutia populácie na rozpočet. Slovinsko však stále čelí obrovskému nárastu vládnych výdavkov. Hoci v roku 1999 dôchodková reforma značne zmiernila budúci nárast výdavkov, jej účinok bol čiastočne vyrovnaný novým pravidlom indexácie (prechodom od čiastočnej k úplnej indexácii miezd). Ďalšie zmeny dôchodkových schém podľa programu budú v určitom štádiu vyžadovať obmedzenie budúceho zvýšenia vládnych výdavkov a zníženie rizika pre dlhodobú udržateľnosť. Ak sa na uvoľnenie tlaku na výdavky spojené so starnutím populácie neprijmú ďalšie opatrenia, dlhodobá udržateľnosť verejných financií bude ohrozená. V tejto súvislosti je dôležité starostlivé plánovanie a včasné prijatie opatrení.28.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú v plnom rozsahu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií však nie je jasne stanovená ako priorita politiky. Opatrenia sú stále vágne a neumožňujú hodnotenie realizovateľnosti stratégie z dlhodobého hľadiska.29.  Národný program reforiem Slovinska predložený 28. októbra 2005 v súvislosti s aktualizovanou Lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť stanovuje ako kľúčovú prioritu prijatie eura v roku 2007. Prispôsobením na vytvorenie podmienok pre úspešné zapojenie sa do HMÚ vrátane zvýšenia kvality verejných financií je aktualizovaný konvergenčný program úzko prepojený s vyčerpávajúcim zoznamom opatrení politiky v národnom programe reforiem. Avšak nakoľko množstvo opatrení zostáva do veľkej miery nešpecifikovaných, vplyv na rozpočet v prípade opatrení uvedených v národnom programe reforiem nebol v rozpočtovej prognóze konvergenčného programu zohľadnený.V zmysle uvedeného hodnotenia Rada konštatuje, že cieľom aktualizovaného programu je v priebehu plánovaného postupného procesu fiškálnych úprav udržať infláciu na úrovni blízko priemeru EÚ. Rada zastáva názor, že Slovinsko by malo:i) rýchlejšie napredovať v dosahovaní strednodobého cieľa programu, najmä špecifikovaním a implementáciou opatrení nevyhnutných na plánované zníženie pomeru výdavkov, ako aj posilnením úsilia v procese úprav aii) prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä vo vzťahu k dôchodkovému systému.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2005 | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |KOM nov. 2005 | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | neuv. |KP jan. 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | neuv. |Inflácia HICP (%) | KP dec. 2005 | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |KOM nov. 2005 | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | neuv. |KP jan. 2005 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20051 | -1,4 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 |KOM nov. 20055 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,2 | neuv. |KP jan. 20051 | -1,2 | -1,2 | -1,3 | -1,3 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2005 | -2,1 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 |KOM nov. 2005 | -2,1 | -1,7 | -1,9 | -1,6 | neuv. |KP jan. 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2005 | -0,5 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 |KOM nov. 2005 | -0,2 | -0,1 | -0,4 | -0,2 | neuv. |KP jan. 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20051 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 |KOM nov. 2005 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | neuv. |KP jan. 20051 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP dec. 20053 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 |KOM nov. 20054 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | neuv. |KP jan. 2005 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2005 | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |KOM nov. 2005 | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | neuv. |KP jan. 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe údajov v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 4 V odhadoch útvarov Komisie nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 Na základe odhadu potenciálneho rastu na úrovni 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % a 3,5 % v príslušných rokoch obdobia 2004 – 2007. Zdroj: Konvergenčný program (KP), Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2005 (KOM), výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, možno nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám implementácie Paktu stability a rastu a usmerneniam k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[3] Program má nedostatky pri povinných a nepovinných údajoch predpísaných v novom kódexe pravidiel. Nie sú napríklad uvedené povinné údaje o raste produktivity práce. Chýbajú aj niektoré nepovinné údaje o vývoji na trhu práce, odvetvových saldách a vývoji verejného dlhu. Tabuľka s údajmi o verejných výdavkoch podľa funkčnej klasifikácie takisto chýba.[4] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, možno nájsť na internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[5] Program má nedostatky pri povinných a nepovinných údajoch predpísaných v novom kódexe pravidiel. Nie sú napríklad uvedené povinné údaje o raste produktivity práce. Chýbajú niektoré nepovinné údaje o vývoji na trhu práce, odvetvových saldách a vývoji verejného dlhu. Tabuľka s údajmi o verejných výdavkoch podľa funkčnej klasifikácie takisto chýba.[6] Podrobné údaje o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).


title: 2005/175/ES: Odporúčanie Komisie z 1. marca 2005 týkajúce sa koordinovaného programu pre oficiálnu kontrolu potravín na rok 2005 (Text s významom pre EHP)

text:
               5.3.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 59/27

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 1. marca 2005
   týkajúce sa koordinovaného programu pre oficiálnu kontrolu potravín na rok 2005
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/175/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 89/397/EHS zo 14. júna 1989 o oficiálnej kontrole potravín (1), a najmä na jej článok 14 ods. 3,
   po porade so Stálym výborom pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,
   keďže:

               (1)

               Vzhľadom na zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu je potrebné zabezpečiť koordinované programy inšpekcie potravín na úrovni Spoločenstva, ktoré majú za cieľ zlepšiť harmonizovanú implementáciu oficiálnych kontrol potravín členskými štátmi.

               (2)

               Takéto programy by mali klásť dôraz na súlad s právnymi predpismi Spoločenstva, ktoré sa týkajú potravín a sú určené najmä na ochranu verejného zdravia a záujmov spotrebiteľa a zabezpečenie poctivého obchodného styku.

               (3)

               Smernica 89/397/EHS stanovuje základné princípy oficiálnej kontroly potravín vrátane inšpekcií, ktoré majú zrealizovať príslušné orgány členských štátov. Taktiež ustanovuje, aby Komisia ročne predkladala odporúčanie týkajúce sa koordinovaného programu inšpekcií na nasledujúci rok.

               (4)

               Odporúčanie Komisie z 19. decembra 2003, týkajúce sa koordinovaného programu oficiálnej kontroly potravín na rok 2004 (2), stanovuje určité odporúčania koordinovaného programu oficiálnych kontrol vrátane hodnotenia bakteriologickej bezpečnosti syrov vyrábaných zo surového alebo termizovaného mlieka. Tento prieskum by sa mal rozšíriť aj na ďalšie kategórie syrov vyrábané z pasterizovaného mlieka, aby sa dospelo k účelným záverom o bezpečnosti týchto produktov.

               (5)

               Smernica Rady 93/99/EHS z 29. októbra 1993 o dodatočných opatreniach, ktoré sa týkajú oficiálnej kontroly potravín (3), dopĺňa pravidlá stanovené smernicou 89/397/EHS. Ustanovuje, že oficiálne laboratóriá v členských štátoch na základe článku 7 smernice 89/397/EHS majú spĺňať kritériá stanovené európskou normou EN séria 4500, ktorá sa teraz nahrádza EN ISO 17025:2000.

               (6)

               Implementácia koordinovaných programov je bez zaujatosti voči ďalším oficiálnym kontrolám, ktoré členské štáty vykonali v rámci svojich národných programov kontroly.

               (7)

               Výsledky súčasne prebiehajúcej implementácie národných programov a programov koordinácie môžu poskytnúť informácie a skúsenosti, na ktorých sa má zakladať kontrola činností a právnych predpisov v budúcnosti,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   1.   V roku 2005 by členské štáty mali vykonať inšpekcie a kontroly vrátane, v prípade potreby odberu vzoriek a ich analýzy v laboratóriách s cieľom:

               a)

               zhodnotiť bakteriologickú bezpečnosť syrov vyrobených z pasterizovaného mlieka (pokračovanie programu koordinácie, ktorý sa začal v roku 2004 v dôsledku odporúčania z 19. decembra 2003, ktoré sa týka programu koordinácie oficiálnej kontroly potravín v roku 2004);

               b)

               zhodnotiť bakteriologickú bezpečnosť zmiešaných šalátov vzhľadom na Listeria monocytogenes;

               c)

               zhodnotiť bezpečnosť, kvalitu a označovanie hydinového mäsa v súvislosti s použitím látok na zadržiavanie vody;

               d)

               zhodnotiť bezpečnosť určitých potravín pre dojčatá a malé deti, pokiaľ ide o nitráty a patulín.

         2.   Hoci vzorka a/alebo miery inšpekcie nie sú stanovené v tomto odporúčaní, členské štáty by mali zabezpečiť, aby táto miera bola dostatočná na to, aby sa získal prehľad v danej problematike v každom členskom štáte.
   3.   Členské štáty by mali poskytnúť požadované informácie, tak aby korešpondovali s požadovaným formátom správ stanovených v prílohách I až IV, a tým pomôcť zlepšiť porovnateľnosť výsledkov. Tieto informácie by sa mali Komisii poslať najneskôr do 1. mája 2006 spolu s vysvetľujúcou správou, v ktorej sa uvedú pripomienky k výsledkom a prijatým vynucovacím opatreniam na implementáciu.
   4.   Potraviny, ktoré sa majú analyzovať v rámci koordinovaného programu na rok 2005, sa na základe článku 3 smernice 93/99/EHS odovzdajú do úradných laboratórií. Pokiaľ by takéto laboratóriá neexistovali pre určité analýzy uvedené v tomto odporúčaní v členských štátoch, môžu členské štáty ustanoviť iné laboratóriá, ktoré poskytujú kapacitu na vykonanie týchto analýz.
   5.   Bakteriologická bezpečnosť syra, ktorý sa vyrába z pasterizovaného mlieka
   5.1.   Rozsah použitia koordinovaných programov v roku 2005
   Cieľom tejto časti programu je pokračovať v mikrobiologickom výskume, ktorý sa začal v roku 2004 na základe koordinovaného programu na rok 2004, ktorý sa zameral len na syry zo surového a termizovaného mlieka, aby sa týkal ostatných syrov vyrobených z mlieka pri spracovaní za vyššej teploty ako termizácia (t. j. pasterizácia). Takéto rozšírenie koordinovaného programu sa odporúča, aby sa mohli vyvodiť významné dôsledky pre bezpečnosť syrov. Výsledky tohto výskumu sa budú analyzovať a predložia sa spolu s výsledkami prieskumu za rok 2004, aby bol v tomto sektore všeobecný prehľad.
   5.2.   Odber vzoriek a spôsob analýzy
   Tento výskum by sa mal týkať čerstvých, mäkkých a polotvrdých syrov vyrobených z mlieka, ktoré prešli pasterizačným procesom. Príslušné orgány členských štátov by z týchto výrobkov mali odobrať reprezentatívne vzorky, na úrovni výroby aj maloobchodu, vrátane dovážaných výrobkov, s cieľom testovať ich na prítomnosť Salmonella a Listeria monocytogenes a vyčíslenie Staphylococcus aureus a Escherichia coli. Pokiaľ sa objaví Listeria monocytogenes, mal by sa počet týchto baktérií vyčísliť. Pokiaľ sa na úrovni maloobchodu odoberú vzorky, testy sa môžu zúžiť na prítomnosť Salmonella a vyčíslenie Listeria monocytogenes. Vzorky minimálnej hmotnosti sto gramov alebo z jedného syra, ktorý váži menej ako sto gramov, by mali byť hygienicky ošetrené, umiestnené do chladiacich nádob a okamžite zaslané na analýzu do laboratória.
   Laboratóriá by mali mať možnosť používať metódu podľa svojho výberu, ak úroveň vykonávania zodpovedá cieľu, ktorý sa má dosiahnuť. Na zistenie prítomnosti pri Salmonella sa však odporúča najnovšia verzia normy ISO 6785 alebo EN/ISO 6579, najnovšie verzie noriem EN/ISO 11290-1 a 2 sa odporúčajú na zistenie prítomnosti pri Listeria monocytogenes, EN/ISO 6888-1 alebo 2 na vyčíslenie Staphylococcus aureus a na vyčíslenie Escherichia coli sa odporúča najnovšia verzia ISO 11866-2, 3 alebo ISO 16649-1, 2. Príslušné orgány môžu takisto povoliť použitie rovnocenných metód.
   Celková úroveň odoberania vzoriek by sa mala ponechať na posúdenie príslušným orgánom členských štátov.
   Výsledky kontrol by sa mali zaznamenať na vzorovej listine záznamov tak, ako stanovuje príloha I.
   6.   Bakteriologická bezpečnosť miešaných šalátov, pokiaľ ide o Listeria monocytogenes

   6.1.   Rozsah použitia koordinovaných programov v roku 2005
   Za posledné roky došlo k nárastu v spotrebe hotových jedál, ako sú miešané šaláty, ktoré obsahujú surovú zeleninu a ďalšie ingrediencie, ako je mäso alebo plody mora. Takýto druh výrobku môže predstavovať možné riziko pre verejné zdravie vzhľadom na prítomnosť patogénnych baktérií, ako je Listeria monocytogenes. Implementácia príslušných hygienických opatrení, kam patrí minimálna trvanlivosť a kontrola teploty, sú potrebné, aby sa zamedzilo rastu patogénnych baktérií, ktoré sa môžu vyskytnúť, a chránilo verejné zdravie.
   Cieľom tohto programu je odhadnúť mikrobiologickú bezpečnosť predmiešaných šalátov, ktoré obsahujú surovú zeleninu a ďalšie prísady, ako sú mäso alebo plody mora, vzhľadom na Listeria monocytogenes, aby sa dosiahla vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa a zozbierali informácie o prítomnosti týchto baktérií v takýchto produktoch.
   6.2.   Odber vzoriek a spôsob analýzy
   Výskumy by sa mali týkať predbalených šalátov z miešanej surovej zeleniny, ktoré obsahujú mäso alebo plody mora, alebo ďalšie prísady, ktoré:

               a)

               nie sú tepelne spracované v konečnom balení;

               b)

               musia sa skladovať v chlade;

               c)

               majú sa konzumovať tepelne spracované alebo bez tepelnej úpravy pred konzumáciou.

         Príslušné orgány členských štátov by mali odoberať vzorky z týchto výrobkov na úrovni maloobchodu, najmä zo supermarketov, s cieľom testovať prítomnosť Listeria monocytogenes zároveň. Jedna vzorka sa skladá z výberového súboru (jedno zatvorené balenie). Vzorky, ktoré sa môžu odobrať pred koncom dátumu spotreby, by sa mali umiestniť do chladiacich nádob a okamžite poslať na analýzu do laboratória. Teplota skladovania a minimálna trvanlivosť výrobkov by sa mala zaznamenať v čase odobratia vzorky a táto informácia zahrnúť do vysvetľujúcej správy, ktorá sa pripojí k výsledkom kontroly.
   So vzorkou by sa v laboratóriu malo zaobchádzať tak, aby sa dosiahlo, že sa všetky zložky potravín dôkladne zmiešajú.
   Na zistenie prítomnosti Listeria monocytogenes sa odporúča najnovšia verzia normy EN/ISO 11290-1 a 2. Laboratóriá by však mali mať možnosť používať metódu podľa svojho výberu, ak jeho úroveň zodpovedá účelu, ktorý sa má dosiahnuť.
   Celková úroveň vzorky by sa mala ponechať na posúdenie príslušným orgánom členských štátov.
   Výsledky týchto previerok/kontrol by sa mali zaznamenať na vzorovej listine záznamov, ako stanovuje príloha II.
   7.   Bezpečnosť, kvalita a označovanie hydinového mäsa, pokiaľ ide o používanie látok na zadržiavanie vody
   7.1.   Rozsah použitia koordinovaných programov v roku 2005
   Nedávno uskutočnený odber vzoriek v niektorých členských štátoch ukázal, že značný počet výrobkov, ktoré sú umiestnené na trhu, obsahujú nadbytočnú vodu a hydrolyzované proteíny v hydinovom mäse a prípravkoch z hydinového mäsa.
   Na základe článku 5 ods. 1 smernice Rady 71/118/EHS z 15. februára 1971 o zdravotných problémoch, ktoré ovplyvňujú výrobu a uvádzanie čerstvého hydinového mäsa na trh (4), sa zakazuje uviesť na trh čerstvé hydinové mäso s použitím látok, ktoré podporujú zadržiavanie vody.
   Nedávny pracovný dokument zamestnancov Komisie [SEC(2004) 1130] takisto upozornil členské štáty na to, že hoci používanie látok na zadržiavanie vody je prípustné v mäsových polotovaroch a výrobkoch, ich používanie musí byť v súlade s osvedčenou praxou členských štátov alebo správnymi výrobnými postupmi a v súlade s pravidlami, ktoré sa vzťahujú na ochranu spotrebiteľa, vrátane právnych predpisov označovania potravín, ktoré ustanovuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín členských štátov (5).
   Cieľom tohto prvku programu je overiť správnu implementáciu smernice 71/118/EHS týkajúcej sa používania látok na zadržiavanie vody v chladenom a mrazenom hydinovom mäse (kuracie prsia) a v polotovaroch z chladeného a mrazeného hydinového mäsa (kuracie prsia) s cieľom chrániť zdravie spotrebiteľa a kontrolovať riadne označovanie.
   7.2.   Odber vzoriek a spôsob analýzy
   Pri odbere vzoriek, analýze a výpočte výsledkov by sa príslušné orgány členských štátov mali riadiť protokolom o analýze, ktorý je opísaný v prílohe V.
   Odporúča sa zamerať na odber vzoriek mrazených kuracích pŕs z veľkoobchodu, ako aj chladených a mrazených kuracích pŕs z maloobchodu. Celková úroveň vzorky by sa mala ponechať na posúdenie príslušným orgánom členských štátov.
   Výsledky týchto kontrol by sa mali zaznamenať na vzorovej listine záznamov, ako stanovuje príloha III.
   8.   Bezpečnosť určitých potravín pre dojčatá a malé deti, pokiaľ ide o množstvo dusíkatých látok a patulínu
   8.1.   Rozsah použitia koordinovaných programov v roku 2005
   Potraviny, ktoré obsahujú cudzorodé látky, ktoré prekračujú toxicky vyhovujúcu hladinu, môžu predstavovať možné riziko pre verejné zdravie, najmä pre citlivú skupinu obyvateľstva, ako sú dojčatá a malé deti. Prítomnosť cudzorodých látok sa dá zredukovať dobrým spracovaním alebo poľnohospodárskymi postupmi.
   Kvôli ochrane verejného zdravia stanovilo nariadenie Komisie (ES) č. 466/2001 z 8. marca 2001 maximálne hodnoty dusíkatých látok a patulínu v potravinách pre dojčatá a malé deti a maximálne hodnoty obsahu niektorých cudzorodých látok v potravinách (6) a nariadenie Komisie (ES) č. 655/2004 zo 7. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 466/2001 v súvislosti s obsahom dusičnanov v potravinách pre dojčatá a malé deti (7).
   Cieľom tohto prvku programu je overiť, aby potraviny určené pre dojčatá a malé deti, uvádzané na trh, nepresahovali maximálne hodnoty dusičnanov a patulínu, ktoré sú stanovené v právnych predpisoch Spoločenstva, a tým dosiahnuť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa.
   8.2.   Odber vzoriek a spôsob analýzy
   Príslušné orgány členských štátov by mali vziať reprezentatívne vzorky z potravín pre dojčatá a malé deti, najmä z potravín, ktoré obsahujú mrkvu, zemiaky, listovú zeleninu a výrobky z jabĺk, predovšetkým na úrovni maloobchodu, pričom by sa nemalo zabúdať na výrobu a dovoz (ak je to relevantné), s cieľom testovať dusičnany (potravín, ktoré obsahujú mrkvu, zemiaky, listovú zeleninu) a patulín (potravín, ktoré obsahujú výrobky z jabĺk okrem potravín spracovaných na báze obilnín).
   Kvôli úradnej kontrole hladín dusičnanov a patulínu sa odporúča odber vzoriek a analýza vzoriek, ktoré sú stanovené v týchto právnych predpisoch Spoločenstva:

               —

               smernica Komisie 2002/63/ES z 11. júla 2002, ktorou sa ustanovujú metódy odberu vzoriek pri oficiálnej kontrole maximálnych reziduálnych hodnôt pesticídov v a na výrobkoch rastlinného pôvodu a živočíšneho pôvodu a ktorá ruší smernicu 79/700/EHS (8), pokiaľ ide o dusičnany,

               —

               smernica Komisie 2003/78/ES z 11. augusta 2003, ktorou sa stanovujú postupy odberu vzoriek a metódy analýzy pre úradnú kontrolu hladín patulínu v potravinách (9).

         Celková úroveň vzorky by sa mala ponechať na posúdenie príslušným orgánom členských štátov.
   Výsledky týchto kontrol by sa mali zaznamenať na vzorovej listine záznamov, ako stanovuje príloha IV.

      V Bruseli 1. marca 2005

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 186, 30.6.1989, s. 23.

      (2)  Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2004, s. 29.

      (3)  Ú. v. ES L 290, 24.11.1993, s. 14. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (4)  Ú. v. ES L 55, 8.3.1971, s. 23. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 807/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 36).

      (5)  Ú. v. ES L 109, 6.5.2000, s. 29. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2003/89/ES (Ú. v. EÚ L 308, 25.11.2003, s. 15).

      (6)  Ú. v. ES L 77, 16.3.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 208/2005 (Ú. v. EÚ L 34, 8.2.2005, s. 3).

      (7)  Ú. v. EÚ L 104, 8.4.2004, s. 48.

      (8)  Ú. v. ES L 187, 16.7.2002, s. 30.

      (9)  Ú. v. EÚ L 203, 12.8.2003, s. 40.
   PRÍLOHA I
   BAKTERIOLOGICKÁ BEZPEČNOSŤ SYROV VYRÁBANÝCH Z PASTERIZOVANÉHO MLIEKA
   Členský štát: _

               Skupiny baktérií/kritériá (1)

               Stupeň odberu vzorky

               Identifikácia výrobku

               Počet vzoriek

               Výsledky analýzy (2)

               Uskutočnené opatrenia (počet a druh) (3)

               U

               P

               N

                  Salmonella spp.

               n=5 c=0
               neprítomná v 25 g

               Výroba

               nezrejúci mäkký (čerstvý) syr

               zrejúci mäkký syr

               polotvrdý syr

               Maloobchod

               nezrejúci mäkký (čerstvý) syr

               zrejúci mäkký syr

               polotvrdý syr

                  Staphylococcus aureus

               n=5 c=2
               m=100 cfu/g
               m=1 000 cfu/g

               Výroba

               nezrejúci mäkký (čerstvý) syr

               zrejúci mäkký syr

               polotvrdý syr

               Maloobchod

               nezrejúci mäkký (čerstvý) syr

               zrejúci mäkký syr

               polotvrdý syr

                  Escherichia coli

               n=5 c=2
               m=100 cfu/g
               m=1 000 cfu/g

               Výroba

               nezrejúci mäkký (čerstvý) syr

               zrejúci mäkký syr

               polotvrdý syr

               Maloobchod

               nezrejúci mäkký (čerstvý) syr

               zrejúci mäkký syr

               polotvrdý syr

               N

               P

               ≤ 100 cfu/g

               > 100 cfu/g

                  Listeria monocytogenes

               n=5 c=0
               neprítomnosť v 25 g

               Výroba

               nezrejúci mäkký (čerstvý) syr

               zrejúci mäkký syr

               polotvrdý syr

               Maloobchod

               nezrejúci mäkký (čerstvý) syr

               zrejúci mäkký syr

               polotvrdý syr

      (1)  Počet jednotiek vzorky (n) sa môže zredukovať, keď sa odber vzoriek robí na maloobchodnej úrovni. Pokiaľ sa odber vzoriek zredukuje, má sa to uviesť v správe.

      (2)  U = uspokojivé, P = prijateľné, N = nevyhovujúce, v prípade Listeria monocytogenes N – neprítomná, P – prítomná. Pokiaľ ide o Staphylococcus aureus a Escherichia coli, výsledok je vyhovujúci, ak sú všetky sledované hladiny < m, za prijateľný sa pokladá, ak sú maximálne c hodnoty medzi m a M, a nevyhovujúci, ak sú jedna alebo viaceré hladiny > M alebo viac než c hladiny medzi m a M.

      (3)  Pri správach o vynucovacích opatreniach sa odporúča používať nasledujúce kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, stiahnutie výrobku z obehu, pokutu správnych orgánov, súdnu žalobu a iné.
   PRÍLOHA II
   MIKROBIOLOGICKÁ BEZPEČNOSŤ ZMIEŠANÝCH ŠALÁTOV
    (pokiaľ ide o Listeria monocytogenes)
   Členský štát:_

               Patogénne baktérie

               Identifikácia výrobku (1)

               Počet vzoriek

               Výsledky rozboru

               Uskutočnené opatrenia (počet a druh) (2)

               Prítomnosť v 25 g

               Vyčíslenie cfu/g

               neprítomná

               prítomná

               < 10

               10–99

               100–999

               ≥ 1 000

                  Listeria monocytogenes

      (1)  Tento výrobok by sa mal rozlíšiť podľa jeho hlavných zložiek.

      (2)  Pri správach o vynucovacích opatreniach sa odporúča používať nasledujúce kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, stiahnutie výrobku z obehu, pokutu správnych orgánov, súdnu žalobu a iné.
   PRÍLOHA III
   BEZPEČNOSŤ, KVALITA A OZNAČOVANIE HYDINOVÉHO MÄSA, POKIAĽ IDE O POUŽÍVANIE LÁTOK NA ZADRŽANIE VODY
   Členský štát: _

               Kód vzorky

               Názov výrobku, označenie a opis

               Dodávateľ, spracovateľ a zdravotná značka

               Zoznam prísad

               Označenie:

               %
               Vlhkosti

               %
               Tuku

               %
               Dusíka

               %
               Bielkovín

               %
               Popola

               Hydroxyprolín
               g/100g

               Nadbytok hydroxy prolínu
               g/100g

               %
               Uhľovodíkov

               Vypočítaný obsah kurčaťa
               použitím faktora 3,85

               Upravený obsah kurčaťa,
               ak je hydroxyprolín vyšší ako 0,08

               Vykonané opatrenia
               (Počet a druh) (1)

      (1)  Pri správach o vynucovacích opatreniach sa odporúča používať nasledujúce kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, stiahnutie výrobku z obehu, pokuta správnych orgánov, súdna žaloba a iné.
   PRÍLOHA IV
   BEZPEČNOSŤ URČITÝCH POTRAVÍN PRE DOJČATÁ A MALÉ DETI V SÚVISLOSTI S OBSAHOM DUSIČNANOV A PATULÍNU
   Členský štát: _
   1.   DUSIČNAN

               Stupeň odberu vzorky

               Identifikácia výrobku

               Počet vzoriek

               Výsledky rozboru (mg/kg)

               Uskutočnené opatrenia
               (počet a druh) (1)

               <100

               100–150

               151–200

               >200

               Maloobchod

               Výroba

               Dovoz
               (pokiaľ bol)

   2.   PATULÍN

               Stupeň odberu vzorky

                Identifikácia výrobku

               Počet vzoriek

               Výsledky rozboru (μg/kg)

               Uskutočnené opatrenia
               (počet a druh) (1)

               <10

               10–25

               >25

               Maloobchod

               Výroba

               Dovoz
               (pokiaľ bol)

      (1)  Pri vynucovacích opatreniach na podávanie správ sa odporúča používať nasledujúce kategórie: ústne varovanie, písomné varovanie, požadovanie zlepšenia kontroly prevádzky, stiahnutie výrobku z obehu, pokutu správnych orgánov, súdnu žalobu a iné.
   PRÍLOHA V
   PROTOKOL O ANALÝZE
   Postup na stanovenie obsahu kurčaťa alebo dodatočnej vody a proteínov na báze kolagénu vo výrobkoch z kuracích pŕs
   ČERSTVÉ KURACIE PRSIA (CHLADENÉ ALEBO MRAZENÉ)
   Pokiaľ kuracie prsia neobsahujú žiadne pridané bielkoviny, stabilizátory alebo iné zložky, potom metóda na vyrátanie množstva dodatočnej vody používa oficiálnu metódu ES na vodu vonkajšieho prostredia [nariadenie Komisie (EHS) č. 1538/91 (1)]. Minimálna vzorka pre oficiálnu metódu je päť vykostených kuracích pŕs bez kože. Pridaná voda sa môže určiť podľa vody z vonkajšieho prostredia vo vykostených kuracích prsiach bez kože (obr. 1). Pomer vody a bielkovín vo vykostených kuracích prsiach bez kože a bez pridanej vody je 3,28 a pre 2 % pridanej vody (limit vykostených kuracích pŕs bez kože) predstavuje 3,40.
   POLOTOVARY Z MRAZENÝCH KURACÍCH PŔS
   1.   Získavanie vzoriek a skladovanie

               1.1.

               Vo veľkoobchode sa každá vzorka väčšinou skladá z jednej 10 kg škatule vykostených kuracích pŕs bez kože. V maloobchode by sa malo odobrať aspoň 5 vykostených kuracích pŕs bez kože s rovnakým dátumom trvanlivosti alebo rovnakým označením.

               1.2.

               Pri príjme by sa vzorky mali skontrolovať, či nie je poškodený obal a či je vzorka riadne zmrazená (ak ide o mrazenú vzorku).

               1.3.

               Pri príjme pred analýzou by sa vzorky mali skladovať zmrazené (– 18 °C ± 4 °C).

         2.   Zámer a rozsah

               2.1.

               Táto metóda stanovuje obsah (a rozdiel dodatočnej vody), ako aj proteíny na báze kolagénu pri vykostených výrobkoch z kuracích pŕs bez kože. Táto metóda stanovuje nebielkovinový dusík, vlhkosť, popol, tuk a hydroxyprolín.

         3.   Princíp

               3.1.

               Obsah (evidentne) netučného kurčaťa sa pri vykostených kuracích prsiach bez kože ráta použitím obsahu nebielkovinového dusíka a faktora dusíka (oddiel 9). Pokiaľ sa ku kuracím prsiam pridali bielkoviny na báze kolagénu, pridanie týchto bielkovín je potrebné najprv odčítať od celkového nebielkovinového dusíka. Celkový objem kurčaťa sa ráta pridaním obsahu tuku k obsahu netučného kurčaťa. Miera pridanej vody sa dá vyrátať tak, že sa od 100 odčítajú zložky kurčaťa (objem kurčaťa, popol a uhľohydráty).

         4.   Zdravie a bezpečnosť

               4.1.

               Táto metóda používa mnohé zariadenia, ktoré predstavujú možné nebezpečenstvo, napr. mlynček na mäso a homogenizátor, a mali by sa podniknúť príslušné bezpečnostné opatrenia.

         5.   Požiadavky pred školením

               5.1.

               Požaduje sa výcvik na používanie mäsiarskeho zariadenia na priemyselné ciele.

         6.   Prístroje

               6.1.

               Váhy, ktoré dokážu vážiť s presnosťou viac než ± 0,1 g.

               6.2.

               Výkonný mlecí stroj a/alebo mixér, ktorý dokáže homogenizovať zmrazené kusy kuracích pŕs.

                  Poznámka: Neodporúča sa žiadna značka mlynčeka na mäso, avšak použiť by sa mal mlynček na mäso s dostatočnou silou pomlieť mrazené alebo rýchlo mrazené kurča, aby sa dosiahla homogénna zmes, ktorá zodpovedá tomu, čo sa získa z mlecieho stroja s kotúčom s otvormi s priemerom 4 mm.

               6.3.

               Prístroje špecifikované v ISO 1442:1997 (BS 4401 – 3:1997) na stanovenie obsahu vody.

               6.4.

               Prístroje, tak ako je uvedené v ISO 937:1978 (BS 4401 – 2:1980), na stanovenie obsahu bielkovín alebo ekvivalent.

               6.5.

               Prístroje, tak ako je uvedené v ISO 936:1998 (BS 4401 – 1:1998), na stanovenie celkového popola.

               6.6.

               Prístroje, tak ako je uvedené v BS 4401 – 4:1970, na stanovenie celkového tuku.

               6.7.

               Prístroje na stanovenie hydroxyprolínu, tak ako je uvedené v ISO 3496:1994 (BS 4401 – 11:1995).

         7.   Postup

      Poznámka: Táto vzorka sa musí uchovávať zmrazená, až kým sa nevykoná analýza podľa odsekov 7.1 až 7.10.

               7.1.

               Vybrať vzorku z obalu a umiestniť ju na veľký vopred vyčistený plastový podnos, prikrytý fóliou, aby sa zamedzilo strate vlhkosti.

               7.2.

               Pomlieť alebo zhomogenizovať časti vzorky a vrátiť na plastový podnos. Pokračovať v takomto postupe, kým sa nezomelie/homogenizuje celá vzorka.

               7.3.

               Použitím čistej plastovej lyžice rozmiešať celú rozomletú vzorku a všetko, čo odkvapká, opäť začleniť.

               7.4.

               Ak ide o vzorky z veľkoobchodu, vziať 2 kg alikvotnej vzorky, a ak ide o vzorku z maloobchodu, vziať celú, ak má alikvotná vzorka aspoň 2 kg, a jemne homogenizovať v miešači alebo prístroji.

                  Poznámka: Zvyšných 8 kg vzorky z veľkoobchodu sa zlikviduje.

               7.5.

               Z 2 kg vziať 50 g alikvotnej vzorky (ak sa požaduje kvôli DNA) a premiestniť do nádoby vhodnej veľkosti. Umiestniť zvyšok do čistej, označenej igelitovej tašky alebo rozdeliť na 200 g časti vzorky. Každá vzorka, ktorá sa okamžite nerozoberie, by sa mala uskladniť a zmraziť.

               7.6.

               Odobrať vzorku homogenizovaného materiálu a stanoviť obsah vlhkosti podľa ISO 1442.

               7.7.

               Vziať vzorku homogenizovaného materiálu a určiť obsah dusičnanu podľa ISO 937 (alebo ekvivalent).

               7.8.

               Vziať vzorku homogenizovaného materiálu a určiť obsah popola podľa ISO 936.

               7.9.

               Vziať vzorku homogenizovaného materiálu a určiť obsah tuku podľa BS 4401–4.

               7.10.

               Vziať vzorku homogenizovaného materiálu a určiť obsah hydroxyprolínu podľa ISO 3496.

         8.   Kontrola kvality rozboru

               8.1.

               Všetky laboratóriá by mali urobiť rozbor v každej sérii vhodného referenčného materiálu s pridelenou hodnotou dusičnanu, vlhkosti, tuku, popola a hydroxyprolínu dvojmo, ako aj kontrolu kvality. Prijateľné série musia mať merania v súlade s dvoma odchýlkami od štandardu priradenej hodnoty. Rozbor duplikátu sa musí zrealizovať v rámci znakov opakovateľnosti postupu.

         9.   Výpočet výsledkov
   Výpočet výsledkov je prevzatý od Agentúry na prieskum informácií o potravinách, hárok 20/01 z decembra 2001, ktorý sa dá nájsť na tejto internetovej stránke agentúry:
   http://www.food.gov.uk/science/surveillance/fsis-2001/20chick
   9.1.   Obsah kurčaťa s použitím faktora dusíka
   Na základe Stubbsa a Mora (The Analyst 1919, 44, 125) rozbor zahŕňa vzorku nitrogénu, vlhkosti, tuku a popola.
   Údaje, ktoré vyplývajú z rozboru, sa najskôr použijú na vyrátanie obsahu netučného mäsa takto:

                  Evidentný obsah netučného mäsa = celkový nitrogén/NF × 100

               NF = faktor dusíka, ktorý sa spája s analyzovaným výrobkom

         3,85 pre netučné mäso z kuracích pŕs, tak odporúča AMC (The Analyst, 2000, 125, 1359–1366). Tento faktor sa aplikuje na kurčatá z tretích krajín.
   Nameraný obsah tuku sa potom pridá k tejto cifre, a tým sa vyráta evidentný celkový obsah kurčaťa.

      Evidentný celkový obsah kurčaťa = Evidentný obsah netučného kurčaťa + tuk

   9.2.   Pridané proteíny na báze kolagénu
   Hydrolyzované bielkoviny z kolagénu sa dajú pokladať za prítomné vo vzorke, ak je stanovený obsah hydroxyprolínu vyšší než ten, ktorý sa bežne nachádza v netučnom mäse z kuracích pŕs (údaje AMC 0,08 g/100 g – The Analyst, 2000, 125, 1359–1366).
   Výpočet evidentného celkového obsahu kurčaťa vychádza z toho, že stanovený dusík sa odvodzuje z kuracieho svalu. Pokiaľ je prítomný nadbytočný hydroxyprolín, je potrebná úprava.
   Podiel dusíka, ktorý sa zaráta do vzorky hydroxyprolínu, je nasledujúci:

                  KOLAGÉN-DUSÍK = NADBYTOČNÝ HYDROXYPROLÍN × 1,28

         Percento kolagén-dusíka sa odráta z celkového percenta dusíka a vyráta sa evidentný celkový obsah kurčaťa.
   9.3.   Pridaná voda
   Množstvo pridanej vody sa dá odhadnúť odrátaním obsahu kurčaťa a všetkých pridaných zložiek od 100 s použitím nasledujúcej rovnice:

                  Pridaná voda % = 100 – (evidentný celkový obsah kurčaťa + popol + uhľovodíky + ďalšie prísady)

               Uhľovodíky = 100 – (bielkoviny + tuk + popol + vlhkosť)

         Pričom celkový obsah bielkovín = celkový dusík × faktor prevodu (6,25).
   Pridaná voda sa na tomto základe odhadne takto:

                  Pridaná voda % = 100 – (evidentný celkový obsah kurčaťa + popol + uhľovodíky).

         9.4.   Nepresnosť merania
   Priemerná nepresnosť merania na stanovenie obsahu kurčaťa sa stanovuje na základe menej ako 3 % obsahu kurčaťa pri 95 % hranici spoľahlivosti. Vzorky sa preto považujú za nesprávne opísané, ak stanovený obsah mäsa predstavuje o 5 % menej, ako je oznámené.
   Obrázok 1 – Voda z vonkajšieho prostredia (%) vzhľadom na maximálne prípustné hodnoty pre vodu: bielkoviny

      (1)  Ú. v. ES L 143, 7.6.1991, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 814/2004 (Ú. v. EÚ L 153, 30.4.2004, s. 1).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Finlandand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Finland, 2011-2014

text:
      EURÓPSKA KOMISIA

                                    V Bruseli, 7.6.2011
                                    SEK(2011) 805 v konečnom znení

                        Odporúčanie pre

                   ODPORÚČANIA RADY

     k národnému programu reforiem Fínska na rok 2011,

             ktorým sa predkladá stanovisko Rady

k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2011 – 2014

               {SEK(2011) 734 v konečnom znení}
 ---pagebreak---                                                  Odporúčanie pre

                                           ODPORÚČANIA RADY

                          k národnému programu reforiem Fínska na rok 2011,

                                    ktorým sa predkladá stanovisko Rady

                  k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2011 – 2014

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
     148 ods. 4,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad
     stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na
     jeho článok 5 ods. 3,

     so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2,

     so zreteľom na závery Európskej rady,

     so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

     po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

     keďže:

     (1)      Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej
              stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
              koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
              potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a
              konkurencieschopnosti.

     (2)      Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k
              hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010
              prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení k politikám zamestnanosti členských
              štátov3, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby
              integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych
              politikách a politikách zamestnanosti.

     1
              Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
     2
              Ú. v. EÚ C , , s. .
     3
              Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

SK                                                        2                                                     SK
 ---pagebreak---      (3)   Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok
           nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a
           integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

     (4)   Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej
           reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na
           ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu uprednostniť obnovenie
           stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženie nezamestnanosti
           prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženie nového úsilia na posilnenie
           rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do
           konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo
           konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

     (5)   Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na
           Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do
           ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných
           programov reforiem.

     (6)   Dňa 6. apríla 2011 Fínsko predložilo svoj aktualizovaný program stability na roky
           2011 – 2014 a svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť
           prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

     (7)   Fínsko na najnižšom bode svetovej hospodárskej krízy zaznamenalo veľmi strmý
           pokles HDP, keďže fínske hospodárstvo sa tradične spolieha na výsledky vývozu
           svojich hlavných priemyselných odvetví. V roku 2009 sa zaznamenal pokles HDP vo
           výške 8,2 %, ktorý bol spôsobený výnimočne strmým poklesom vývozu (20 %-ný
           pokles objemu) a s ním spojenými vplyvmi straty dôvery na investície. Miera
           nezamestnanosti sa zvýšila o približne 2 percentuálne body: z hodnoty 6,4 %
           pracovnej sily v roku 2008 sa zvýšila na 8,3 % v roku 2010. Fínsko zaznamenalo silné
           oživenie hospodárstva, pričom HDP vykázal v roku 2010 nárast o 3,1 % udržovaný
           tak domácim dopytom, ako aj oživením vývozu. Ceny nehnuteľností a objem bytovej
           výstavby zaznamenali po krátkom poklese v roku 2009 rýchly obrat a dosiahli úrovne
           spred krízy, čím vznikli isté obavy z nadmernej expanzie trhu s nehnuteľnosťami.
           Hospodárska kríza spôsobila vo Fínsku celkový deficit verejných financií vo výške 2,5
           % HDP v roku 2010 a zadlženosť vo výške 48,5 % HDP.

     (8)   Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability podľa nariadenia Rady
           (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ
           programu, je na roky 2011 – 2012 realistický, ale na nasledujúce obdobie je v istej
           miere príliš priaznivý. Pokiaľ ide o obdobie 2011 – 2012, makroekonomický scenár je
           v súlade s jarnou predpoveďou útvarov Komisie. Na obdobie 2013 – 2015 sa v
           programe predpokladá rast vo výške približne 2 % HDP, čo mierne prekračuje odhady
           potenciálneho rastu vo výške 1,5 % a z čoho by teda mohli vyplývať isté riziká
           poklesu. Cieľom rozpočtovej stratégie je znížiť deficit na 0,9 % HDP v roku 2011 a
           0,7 % v roku 2012, odzrkadľujúc cyklické zlepšenie hospodárstva a isté konsolidačné
           opatrenia, o ktorých už rozhodla predchádzajúca vláda. V aktualizovanom programe
           stability sa však na obdobie 2013 – 2015 neplánuje žiadna ďalšia fiškálna
           konsolidácia. Riziká pre rozpočtové ciele sa zdajú byť vyrovnané. Najvýraznejším
           rizikovým faktorom je celosvetové makroekonomické prostredie, ktoré má už tradične
           silný vplyv na fínske hospodárstvo spoliehajúce sa na vývoz.

SK                                               3                                                  SK
 ---pagebreak---      (9)    V poslednej aktualizácii programu sa neplánuje využiť predpovedané zlepšenie
            hospodárskych podmienok na konsolidáciu rozpočtu v strednodobom horizonte. Hoci
            strednodobý cieľ, ktorý fínske orgány vymedzili ako štrukturálny prebytok vo výške
            0,5 % HDP, sa podľa prognóz v roku 2011 dosiahne, v nasledujúcich rokoch
            štrukturálne saldo pravdepodobne nedosiahne tento cieľ.

     (10)   Jednou z priorít jednotlivých fínskych vlád bolo prijatie opatrení na pôsobenie proti
            vplyvom starnutia obyvateľstva. Vzhľadom na tieto snahy sa zdá, že Fínsko podlieha
            strednej úrovni rizika, pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Krajina
            sa napriek tomu musí vyrovnať so silným a bezprostredným demografickým posunom
            a vo verejných financiách ešte stále existuje značný stabilizačný interval. Tento
            problém vplýva na mnohé oblasti politiky. Starnutie obyvateľstva povedie k značnému
            zvýšeniu dopytu po službách spojených so starnutím, ktoré vo Fínsku najčastejšie
            poskytujú miestne samosprávy. Z rôznych štúdií vyplýva, že produktivita verejných
            služieb zaznamenala v posledných rokoch len veľmi slabé zlepšenie. Fínske orgány už
            uskutočnili niekoľko reforiem zameraných na reštrukturalizáciu verejných služieb a
            posilnenie produktivity tak na úrovni ústredných orgánov verejnej správy, ako aj na
            úrovni miestnej samosprávy. Relatívne rozsiahle investície do informačných
            technológií vo verejnom sektore ešte nepriniesli zlepšenia produktivity, čo naznačuje,
            že je potrebné, aby investície boli sprevádzané štrukturálnymi a administratívnymi
            zmenami. Celkovo je možné povedať, že pokiaľ ide o dosiahnutie zvýšenia
            produktivity a zníženia nákladov pri poskytovaní verejných služieb, existuje stále
            priestor na ďalšie opatrenia.

     (11)   Súčasné zvýšenie dlhodobej nezamestnanosti je dôvodom na obavy. V období 2005 –
            2008 zaznamenala dlhodobá nezamestnanosť podstatný pokles, ale v roku 2009 začala
            opäť rásť. Koncom marca 2011 bolo evidovaných 57 400 dlhodobo nezamestnaných,
            kým v predchádzajúcom roku to bolo 12 400. Mnohí dlhodobo nezamestnaní sa v
            súčasnosti nachádzajú vo vekovej skupine 55 – 64 rokov. Z dôvodu štruktúr odchodu
            do dôchodku bude najväčší nárast nezamestnanosti zaznamenaný vo vekovej skupine
            45 – 54 rokov. Hoci sa miera dlhodobej nezamestnanosti vo Fínsku nachádza pod
            priemerom EÚ, táto problematika by sa mala posudzovať v kontexte zabezpečenia
            ponuky pracovnej sily v budúcnosti a v kontexte sociálneho začlenenia. Zo skúseností
            vyplýva, že je to najmä dlhodobá nezamestnanosť, ktorá zvyšuje riziko chudoby a
            sociálneho vylúčenia. Hoci fínske orgány považujú dlhodobú nezamestnanosť za
            pálčivý problém, zatiaľ nebola na boj proti nej navrhnutá žiadna komplexná stratégia.
            Fínsko počas krízy účinne rozšírilo svoje opatrenia aktívnej politiky trhu práce na boj
            proti nezamestnanosti mladých ľudí. Hoci sa týmito opatreniami prispelo k zníženiu
            nezamestnanosti mladých ľudí v období 2010 – 2011, táto nezamestnanosť je naďalej
            vyššia ako priemer EÚ a môže si vyžadovať nové opatrenia. Posilnením opatrení
            aktívnej politiky trhu práce by sa rovnakým spôsobom pomohlo zvrátiť negatívny
            trend v oblasti dlhodobej nezamestnanosti.

     (12)   Vzhľadom na demografické zmeny je zvýšenie miery zamestnanosti starších
            pracovníkov dôležité pre verejné financie a kľúčové na uspokojenie dopytu po
            pracovne sile v budúcnosti. Fínsky dôchodkový systém bol v roku 2005 zreformovaný
            a dôchodkové dávky sa v roku 2009 prepojili s koeficientom strednej dĺžky života.
            Zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku však v súčasnosti nie je prepojený so
            strednou dĺžkou života. Vzhľadom na neustále rastúcu strednú dĺžku života by takéto
            prepojenie nielen prispelo k ponuke pracovnej sily, ale takisto by sa ním pomohli
            zaistiť primerané dôchodky. Systémy predčasného odchodu do dôchodku sa počas

SK                                                 4                                                  SK
 ---pagebreak---             uplynulých pár rokov obmedzili, ale v tejto oblasti ešte stále existuje priestor na ďalšie
            opatrenia zamerané na posilnenie stimulov zamestnanosti, pokiaľ ide o starších ľudí.
            Rozšírené dávky v nezamestnanosti pre starších ľudí fungujú napr. viac-menej
            rovnako ako zrušené nezamestnanecké dôchodky. Napriek zlepšeniam v poslednom
            desaťročí sú miery zamestnanosti starších pracovníkov a reálny vek odchodu do
            dôchodku v porovnaní s ostatnými severskými krajinami nízke. Postihnutie je veľmi
            často dôvodom odchodu do predčasného dôchodku. Zvýšenie reálneho veku odchodu
            do dôchodku si vyžaduje opatrenia, ktoré takisto zohľadňujú kvalitu pracovného
            života vrátane blahobytu a zdravia zamestnancov. Je to dôležité najmä vzhľadom na
            vysoký počet ľudí na invalidnom dôchodku. Fínsko od roku 2009 vynaložilo približne
            14 mil. EUR na projekty zamerané na zlepšenie pracovného prostredia. Vplyv týchto
            iniciatív si zasluhuje posúdenie. Účasť na celoživotnom vzdelávaní je vo Fínsku už
            tradične veľmi vysoká a vzhľadom na vznikajúce požiadavky na nové zručnosti a
            demografické zmeny bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu.

     (13)   Posilnenie hospodárskej súťaže, najmä v sektore služieb, sa vo Fínsku stáva stále
            dôležitejším v kontexte posilňovania produktivity a možného hospodárskeho rastu.
            Odľahlá zemepisná poloha Fínska a jeho riedka hustota zaľudnenia oslabujú
            hospodársku súťaž, čo vedie k pomerne nízkemu rastu produktivity v
            neobchodovateľných sektoroch. Existujúce podnikateľské štruktúry sú z času na čas
            vysoko koncentrované, najmä v potravinárskom priemysle, veľko- a maloobchode.
            Môže to prispievať k pomerne vysokej úrovni spotrebiteľských cien, hoci diaľková
            doprava tu takisto môže zohrávať istú úlohu. Maloobchodné ceny patria k najvyšším v
            EÚ. Hospodársku súťaž v maloobchode naďalej čiastočne obmedzujú právne predpisy,
            a to napriek istým nedávnym uvoľneniam, ako aj prekážky, ktoré bránia zahraničným
            a domácim podnikom, aby vstúpili na trh, resp. ho opustili.

     (14)   Vo fínskom programe stability a národnom programe reforiem nie sú vyslovene
            formulované konkrétne záväzky v rámci Paktu Euro Plus, ale očakáva sa, že tieto
            záväzky sa predložia po vytvorení novej vlády.

     (15)   Komisia posúdila program stability a národný program reforiem4, pričom zohľadnila
            nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-hospodársku politiku vo Fínsku,
            ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ, a to vzhľadom na potrebu posilniť
            celkové hospodárske riadenie Európskej únie. Komisia zastáva názor, že by sa mali
            špecifikovať strednodobé konsolidačné opatrenia a že sú potrebné ďalšie opatrenia na
            zlepšenie udržateľnosti verejných financií aj prostredníctvom posilnenia produktivity
            verejného sektora. Ďalšie opatrenia sú takisto potrebné na zvýšenie motivácie
            pracovať a na zvýšenie reálneho veku odchodu do dôchodku, ako aj na posilnenie
            produktivity a hospodárskej súťaže na trhoch sektora služieb.

     (16)   Vzhľadom na toto posúdenie a po zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126
            ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. júna 2010 Rada preskúmala
            aktualizáciu programu stability Fínska na rok 2011 a jej stanovisko5 sa odráža najmä v
            odporúčaniach uvedených v bode 1 a v bode 2 v ďalšej časti textu. Po zohľadnení
            záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem
            Fínska,

     4
            SEK(2011) 734.
     5
            Podľa článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

SK                                                       5                                               SK
 ---pagebreak---      TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko v rokoch 2011 – 2012 prijalo tieto opatrenia:

     (1)     Pokračovať vo fiškálnej konsolidácii a použiť všetky neočakávané príjmy na
             zníženie deficitu, pričom sa prijmú ďalšie opatrenia na zachovanie fiškálnej pozície
             nad strednodobým cieľom.

     (2)     Prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie zvýšenia produktivity a zníženia nákladov pri
             poskytovaní verejných služieb vrátane štrukturálnych zmien s cieľom reagovať na
             výzvy vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva.

     (3)     Lepšie zamerať opatrenia aktívnej politiky pracovného trhu na dlhodobo
             nezamestnaných a mladých ľudí.

     (4)     Prijať opatrenia na zlepšenie zamestnateľnosti starších pracovníkov a ich účasti na
             celoživotnom vzdelávaní. Prijať ďalšie kroky na odradenie od predčasného odchodu
             z pracovného trhu a ďalej prepojiť zákonom stanovené vekové hranice pre odchod do
             dôchodku so strednou dĺžkou života.

     (5)     Prijať ďalšie opatrenia na ďalšie otvorenie sektora služieb prostredníctvom zmeny
             regulačného rámca a odstránením obmedzení s cieľom uľahčiť nový vstup na trhy
             sektora služieb, najmä pokiaľ ide o maloobchodný sektor.

     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                                6                                                 SK


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0136

Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2006 – 2009  /* SEK/2007/0136 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 7.2.2007SEK(2007) 136 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2006 – 2009(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Írska bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 18. januára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Írska predloženú 6. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  o najnovšom hodnotení situácie Írska v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a3.  hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiVýkonnosť hospodárstva Írska počas posledných desiatich rokov zahŕňa počiatočné obdobie mimoriadne vysokých mier rastu „keltského tigra“, pričom rozširuje výnimočné dosiahnutie priblíženia, ktoré sa začalo na konci 80. rokov 20. storočia. Po tom, čo Írsko po prechode do ďalšieho desaťročia úspešne odolalo hospodárskej turbulencii, nasledovalo obdobie miernejších mier rastu, stále však boli vyššie ako štandard v západnej Európe, avšak na rozdiel od predchádzajúceho obdobia ich viac ovplyvňoval domáci dopyt a opierali sa o menej široký základ ako predtým, pri neudržateľnej úrovni bytovej výstavby. Otvorenosť hospodárstva je zjavná najmä na trhoch flexibilných faktorov so značným prílevom zahraničných investícií a pracovnou migráciou. Silnými stránkami boli rýchlo rastúca mladšia pracovná sila, podnikateľsky prispôsobivé politické prostredie a silné sociálne partnerstvo budované už od 80. rokov. Írsko si, keďže je malým otvoreným hospodárstvom, vymedzilo manévrovací priestor pre makroekonomickú politiku. Úrokové sadzby v eurozóne boli omnoho nižšie, ako by sa pre Írsko zdalo optimálne, a prispeli najmä k veľmi vysokej miere inflácie aktív. Inflácia HISC bola celkovo pomerne vysoká, pretože sa zvýšili reálne príjmy v dôsledku tlakov domáceho dopytu a určitých nedostatkov na trhoch výrobkov a v sieťových službách; v poslednom období sa zdá, že vonkajšia konkurencieschopnosť sa zhoršila a vonkajší deficit sa rozšíril. Verejné financie jasne zostali v hraniciach stanovených v pakte stability a rastu.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programRada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada zastávala názor, že „rozpočtová pozícia je vcelku zdravá a rozpočtová stratégia predstavuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu.“ Rada vyzvala Írsko, aby „pokračovalo v implementácii opatrení s cieľom vyriešiť dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet.“Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Írska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 18. októbra 2006. V írskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: udržanie a zlepšenie jeho dobrých výsledkov v hospodárskej oblasti využitím príležitostí, ktoré ponúka globalizácia a vnútorný trh.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Írsko veľmi dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Okrem toho, správa stratégie rastu a zamestnanosti sa politicky zviditeľnila, najmä vďaka nedávno uzavretej dohode o sociálnom partnerstve „Smerom k roku 2016“.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Írska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 5,4 % v roku 2006 na priemernú úroveň tesne nad 4,5 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladoch rastu, hoci výrazný pokles vysokej úrovne bytovej výstavby a cien nehnuteľností predstavuje významné riziká. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické.6.  V programe sa saldo verejných financií v roku 2006 odhaduje ako prebytok vo výške 2,3 % HDP oproti cieľovému deficitu 0,6 % HDP v predchádzajúcej aktualizácii; aktuálnejšie údaje o hotovosti ústrednej vlády dokonca poukazujú na ešte vyšší prebytok vo výške približne 2,5 % HDP. Lepší ako očakávaný výsledok v porovnaní s predchádzajúcim rokom možno úplne pripísať strane príjmov, pričom sa v ňom odráža najmä nepretržitý rozvoj realitného trhu, čo zvyšuje dane spojené bývaním, a v obmedzenejšom rozsahu vyššiemu rastu produktu, ktorý má podobný účinok na základné dane. Odhadovaný výsledok v prípade nominálnych výdavkov je blízko rozpočtovému.7.  Strednodobá rozpočtová stratégia Írska sa zakladá na zachovaní udržateľnosti rozpočtu stanovenej vzhľadom na pakt stability a rastu. Plánuje sa udržanie prebytkov počas celého programového obdobia, pričom sa zmiernia z odhadovaného počiatočného prebytku vo výške 2,3 % HDP v roku 2006 na 1,2 % v roku 2007 a postupne klesnú na 0,6 % v roku 2009; primárny prebytok poklesne obdobným spôsobom, z odhadovaného prebytku vo výške 3,3 % HDP v roku 2006 na 1,6 % HDP v roku 2009. Zníženie plánovaného celkového prebytku o polovicu v roku 2007 je spôsobené plánovaným vyšším podielom výdavkov, nárast odráža najmä vyššie sociálne prevody; v roku 2008 a 2009 sa plánuje, že podiely príjmov i výdavkov klesnú, výdavky však iba mierne. V porovnaní s prognózami v predchádzajúcej aktualizácii (do roku 2008) sa výrazný nárast odhadovaného salda v roku 2006, dosiahnutý prostredníctvom vyšších ako očakávaných príjmov, pri klesajúcej miere premietol do podielu príjmov a celkového a primárneho prebytku v nasledujúcich dvoch rokoch, s prakticky žiadnou zmenou v profile plánovaného podielu výdavkov.8.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, poklesne z prebytku mierne pod 3 % HDP v roku 2006 na niečo viac ako 1,5 % v roku 2009. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážená štrukturálna rozpočtová pozícia, ktorá sa v programe plánuje udržať vo veľkej miere počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,25 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a má náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.9.  Zdá sa, že riziká pre rozpočtové prognózy v programe sú vo všeobecnosti vyvážené. Na jednej strane, makroekonomická situácia by sa vzhľadom na pravdepodobne silnejšiu pozíciu, ako je predpokladaná východisková pozícia, mohla vyvíjať menej priaznivo, ako sa plánuje, a v súvislosti s tým by osobitné zdroje príjmov, najmä tie, ktoré sú najviac spojené s trhom nehnuteľností, mohli byť takisto výrazne slabšie. Na druhej strane sa zdá, že ostatné príjmy boli vcelku plánované opatrne a výdavky sa v posledných rokoch udržiavali na plánovanej alebo približnej plánovanej úrovni.10.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe bude v priebehu programového obdobia postačovať na udržanie strednodobého cieľa v súlade s predpokladmi v programe. Okrem toho poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas rovnakého obdobia. Stratégia fiškálnej politiky na roky 2008 a 2009 je v súlade s paktom stability a rastu. Štrukturálne saldo sa však v roku 2007 výrazne zníži, čo predstavuje riziko, že stratégia fiškálnej politiky, naznačená v programe, môže byť v tomto roku procyklická, ak by sa preukázalo, že hospodárstvo je v priaznivom období; takejto situácii by sa malo podľa paktu stability a rastu zabrániť.11.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na približne 25 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP podľa zmluvy. V programe sa predpokladá, že v priebehu programového obdobia sa pomer dlhu zníži o ďalšie 3 percentuálne body.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Írsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku pomerne mladého obyvateľstva a následne vyššieho nárastu výdavkov na dôchodky, ako podielu na HDP, v nadchádzajúcich desaťročiach, čo sčasti ovplyvňuje zastarávanie dôchodkového systému. Počiatočná rozpočtová pozícia, lepšia v porovnaní s rokom 2005, významnou mierou prispieva k zmierneniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie podstatného nárastu výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a zavedenie opatrení zameraných na obmedzenie značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by, ako sa uznáva v programe, prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Írsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií stredné riziko.13.  Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše neposkytuje žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem predpokladaných v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne nezohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa napriek tomu zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa predpokladá najmä pokračovanie implementácie ambicióznych plánov na zlepšenie infraštruktúry, najmä v kontexte národného rozvojového plánu, ktorý bol uverejnený v januári 2007, pričom program stability dopĺňa akcie predpokladané v národnom programe reforiem o podrobné opisy opatrení na zlepšenie inštitucionálnych prvkov verejných financií, najmä opatrení na zvýšenie účinnosti výberu daní a dosiahnutie vyššieho zhodnotenia pri riadení výdavkov.14.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[6].Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia, za predpokladu, že sa fiškálna stratégia v roku 2007 nepreukáže ako procyklická, predstavuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu. V každom prípade by bolo obozretné, aby sa zachoval priestor na manévrovanie proti akémukoľvek obratu súčasného modelu rastu ovplyvnenému silným vývojom v sektore bývania.V zmysle uvedeného hodnotenia, najmä na plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich s vekom, sa Írsko vyzýva, aby pokračovalo v implementácii opatrení na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reály HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |KOM nov. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | neuv. |PS dec. 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | neuv. |Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | neuv. |PS dec. 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -2,2 | -2,5 |KOM nov. 20065 | -0,5 | -1,4 | -1,9 | -2,7 | neuv. |PS dec. 20051 | -1,3 | -1,9 | -2,2 | -2,1 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | neuv. |PS dec. 2005 | 0,3 | -0,6 | -0,8 | -0,8 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | neuv. |PS dec. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |KOM nov. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | neuv. |PS dec. 20051 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | neuv. |Štrukturálne saldo 2 (% HDP) | PS dec. 20063 | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |KOM nov. 20064 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | neuv. |PS dec. 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |KOM nov. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | neuv. |PS dec. 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových opatrení a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia vo výške -0,3 % HDP v roku 2005 (predpokladané: porovnaj poznámku 4) a 0,1 % HDP v roku 2006 (uvedené v programe); v programe sa neuvádzajú údaje na obdobie rokov 2007 – 2009. 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (-0,3 % HDP v roku 2005, t. j. s účinkom zníženia prebytku). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 6,1 %, 6,3 %, 5,8 % resp. 5,2 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Program stability(PS), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006)816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM (2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Neuvádzajú sa najmä údaje o deflátoroch súkromnej spotreby, verejnej spotreby a investícií, čistých poskytnutých/prijatých pôžičiek súkromného sektora, výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie a rozložení kapitálového vyrovnania dlhu verejných financií.