title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem v Írsku na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/44

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem v Írsku na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Írska na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/13
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o novej stratégii pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých je potrebné vykonať opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada prijala 13. júla 2010 odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Rada prijala 12. júla 2011 odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem v Írsku na rok 2011, a vydala stanovisko k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2011 – 2015.

               (4)

               Komisia prijala 23. novembra 2011 druhý ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (5)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (6)

               Európska rada schválila 2. marca 2012 priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj priority pre opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

               (7)

               Európska rada takisto vyzvala 2. marca 2012 členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (8)

               Írsko predložilo 27. apríla 2012 svoj program stability na roky 2012 – 2015 a národný program reforiem na rok 2012.

               (9)

               Rada prijala 7. decembra 2010 vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ (4) o poskytnutí finančnej pomoci Írsku do konca roka 2013 v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus (5). V sprievodnom memorande o porozumení, podpísanom 16. decembra 2010, a v jeho ďalších doplneniach sa stanovujú podmienky hospodárskej politiky, na základe ktorých sa vypláca finančná pomoc.

               (10)

               Írsko celkove implementovalo podmienky programu finančnej pomoci stanovené v memorande o porozumení. Najmä cieľový fiškálny deficit na rok 2011 (10,6 %) sa výrazne prekročil a v rozpočte na rok 2012 sa cieľový fiškálny deficit v súlade so stropom programu finančnej pomoci stanovil na 8,6 % HDP. Strednodobé plány fiškálnej konsolidácie sú v súlade so stropom deficitu programu finančnej pomoci a so znížením deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2015. Rekapitalizácia domácich bánk, ktorá bola naplánovaná v prehľade o obozretnom kapitálovom posúdení (Prudential Capital Assessment Review), vypracovanom v roku 2011 Centrálnou bankou Írska, sa v podstate dokončila a znižovanie zadlžovania domácich bánk celkove prekročilo ciele programu finančnej pomoci na rok 2011. Štrukturálne reformy na posilnenie konkurencieschopnosti a umožnenie intenzívnejšieho vytvárania pracovných miest značne pokročili.

               (11)

               Írske hospodárstvo sa v roku 2011 vrátilo k miernemu rastu na úrovni 0,7 %, čo vo všeobecnosti zodpovedá očakávaniam v rámci programu finančnej pomoci. K rastu prispel najmä vývoz, ktorý bol podporovaný zlepšujúcou sa konkurencieschopnosťou a značným vonkajším dopytom. Čistý vývoz prispel k rastu HDP 4,7 percentuálnych bodov, zatiaľ čo domáci dopyt sa naďalej znižoval v dôsledku fiškálnej konsolidácie, klesajúcej zamestnanosti a úprav bilancie domácností. V roku 2012 sa rast v dôsledku nepriaznivých vonkajších podmienok a pokračujúcej úpravy domáceho dopytu pravdepodobne mierne spomalí na 0,5 %. Spotreba a investície budú v strednodobom období naďalej negatívne ovplyvnené úpravami bilancií domácností a podnikových súvah. Očakáva sa, že rast sa vďaka vývozom zvýši na 1,9 % v roku 2013 a na 2,8 % do roku 2015, k čomu prispeje priaznivý demografický vývoj Írska a flexibilný trh práce, ako aj dostatok voľných kapacít v hospodárstve.

               (12)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1466/97, Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz programu, je realistický. Prognózy hospodárskeho rastu v programe stability sú podobné prognóze útvarov Komisie z jari 2012. Cieľom rozpočtovej stratégie programu stability je zníženie celkového deficitu verejných financií pod strop 3 % HDP do konca roku 2015, čo je v súlade s lehotou, ktorú stanovila Rada na korekciu nadmerného deficitu. V programe stability sa teraz predpokladá deficit v roku 2012 na úrovni 8,3 % HDP (čo je pod úrovňou 8,6 % HDP ako cieľa programu), v roku 2013 na úrovni 7,5 % HDP, v roku 2014 na úrovni 4,8 % a do konca obdobia programu v roku 2015 na úrovni 2,8 % HDP. Toto smerovanie je podporované konsolidačnými opatreniami na úrovni 2,7 % HDP vykonávanými v rozpočte na rok 2012 a rozsiahlymi konsolidačnými opatreniami na úrovni 3,9 % HDP v rokoch 2013 a 2014, ako aj ďalším čiastočne špecifikovaným konsolidačným úsilím na úrovni 1,1 % HDP v roku 2015. V programe stability sa opäť uvádza strednodobý rozpočtový cieľ týkajúci sa celkového štrukturálneho deficitu verejných financií na úrovni 0,5 % HDP, ktorý nie je dosiahnutý v programovom období. Strednodobý cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste. Celkový verejný dlh je nad úrovňou 60 % HDP a predpokladá sa jeho zvýšenie zo 108 % HDP v roku 2011 na 120 % v roku 2013, predtým než začne klesať. Počas trvania postupu pri nadmernom deficite do roku 2015 a v nasledujúcich troch rokoch sa bude Írsko nachádzať v prechodnom období; rozpočtové plány majú zaistiť dosiahnutie dostatočného pokroku pri dodržiavaní referenčnej hodnoty na zníženie dlhu, ktorá je stanovená v Pakte o stabilite a raste.

               (13)

               Írsko v rámci Paktu Euro Plus prijalo niekoľko záväzkov. Tieto záväzky sa týkajú zvyšovania konkurencieschopnosti, zamestnanosti a udržateľnosti verejných financií a posilňovania finančnej stability,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Írsko prijalo v období rokov 2012 a 2013 opatrenia s cieľom:
   realizovať opatrenia stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Rady 2011/77/EÚ a podrobnejšie rozpracované v memorande o porozumení zo 16. decembra 2010 a jeho následných dodatkoch.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 215, 21.7.2011, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34.

      (5)  Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1.


title: (2014/193/EÚ): Odporúčanie Komisie zo 4. apríla 2014 týkajúce sa zníženia výskytu kadmia v potravinách  Text s významom pre EHP

text:
               8.4.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 104/80

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   zo 4. apríla 2014
   týkajúce sa zníženia výskytu kadmia v potravinách
   (Text s významom pre EHP)
   (2014/193/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               Nariadením Komisie (ES) č. 1881/2006 z 19. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú maximálne hodnoty obsahu niektorých kontaminantov v potravinách (1), sa stanovujú maximálne hodnoty kadmia v celej škále potravín.

               (2)

               Vedecká skupina pre kontaminanty v potravinovom reťazci (ďalej len „skupina Contam“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (European Food Safety Authority – ďalej len „EFSA“) prijala 30. januára 2009 stanovisko o kadmiu v potravinách (2). Úrad EFSA v danom stanovisku stanovil nový prípustný týždenný príjem (tolerable weekly intake – TWI) – 2,5 μg/kg telesnej hmotnosti. Vo svojom vyhlásení k opätovnému posúdeniu prípustného týždenného príjmu kadmia, ktorý stanovila skupina Contam v roku 2009 (Re-assessment of the tolerable weekly intake for cadmium established by the Contam Panel in 2009 (3)) zohľadnil nedávne posúdenie rizika, ktoré vykonal Spoločný výbor expertov FAO/WHO pre prídavné látky v potravinách (JECFA) (4), a potvrdil TWI vo výške 2,5 μg/kg telesnej hmotnosti.

               (3)

               Skupina Contam vo svojom vedeckom stanovisku dospela k záveru, že stredná hodnota vystavenia kadmiu z potravín v európskych krajinách sa blíži alebo mierne presahuje TWI 2,5 μg/kg telesnej hmotnosti. Určité podskupiny populácie môžu dosahovať až dvojnásobok TWI. Ďalším záverom je, že hoci nepriaznivý vplyv na funkciu obličiek jednotlivcov vystavených týmto úrovniam nie je pravdepodobný, miera vystavenia populácie kadmiu by sa mala znížiť.

               (4)

               Podľa vedeckého názoru skupiny Contam skupinami potravín, na ktoré pripadá najväčší podiel vystavenia kadmiu z potravín, predovšetkým z dôvodu veľkej miery ich spotreby, sú: obilniny a výrobky z obilnín, zelenina, orechy a strukoviny, hľuzy obsahujúce škrob alebo zemiaky a mäso a mäsové výrobky. Najvyššie koncentrácie kadmia sa zistili v potravinových komoditách morské riasy, ryby a morské plody, čokoláda a potraviny určené na osobitné dietetické použitie, ako aj v hubách, olejninách a drobkoch.

               (5)

               Maximálne hodnoty kadmia v celej škále potravín vrátane obilnín, zeleniny, mäsa, rýb, morských plodov, drobkov a výživových doplnkov sa stanovili v roku 2001. Vzhľadom na nedávne závery EFSA sa zvážili nové maximálne hodnoty v potravinách na výživu dojčiat a malých detí a čokoláde/výrobkoch z kakaa a očakáva sa, že tieto hodnoty sa čoskoro prijmú.

               (6)

               Navyše Komisia na základe vedeckých stanovísk skupiny Contam ku kadmiu takisto preskúmala možnosti zníženia niektorých platných maximálnych hodnôt kadmia v potravinách, ktoré najvýraznejšie spôsobujú vystavenie kadmiu (napr. obilniny, zelenina, zemiaky).

               (7)

               Komisia sa domnieva, že okamžité zníženie maximálnych hodnôt by sa dalo dosiahnuť len s ťažkosťami. Výskyt kadmia v potravinách nie je rovnomerný, ale veľmi premenlivý v závislosti napríklad od zemepisnej polohy pestovateľskej oblasti (rozličné hodnoty prirodzene sa vyskytujúceho kadmia v pôde v dôsledku rôzneho rozloženia v zemskej kôre), od dostupnosti kadmia z pôdy (rozličná miera, v akej rastliny vstrebávajú kadmium v závislosti od pH pôdy a iných pôdnych zložiek), rozličných odrôd rastlín s rozličnými spôsobmi ukladania kadmia, ale takisto aj od antropogénnych faktorov, ako je napríklad poľnohospodárske využívanie čistiarenského kalu, hnoja, fosfátových hnojív a iných faktorov. Pokiaľ ide o výskyt kadmia vo fosfátových hnojivách, Komisia sa tejto problematike venuje a uvedomuje si potrebu prijať opatrenia v súlade so svojou stratégiou znižovania kadmia a oxidu kademnatého prijatou v roku 2008 (5).

               (8)

               Existujú však už viaceré metódy zmierňovania výskytu kadmia v potravinách, ale vyžaduje si čas, kým ich poľnohospodári a prevádzkovatelia potravinárskych podnikov začnú úplne využívať. V niektorých prípadoch je potrebné prispôsobiť existujúce metódy vzhľadom na plodinu a zemepisnú oblasť, kde sa majú použiť, a je potrebné lepšie o nich poľnohospodárov informovať a propagovať tieto metódy s cieľom dosiahnuť v stredno alebo dlhodobom časovom horizonte zníženie hodnôt kadmia v potravinách. Preto je vhodné, aby členské štáty prijali potrebné kroky a zabezpečili, aby sa o dostupných metódach zmierňovania poskytovali informácie poľnohospodárom a aby sa tieto metódy propagovali a začali sa využívať alebo sa naďalej využívali s cieľom znížiť hodnoty kadmia v potravinách. V prípade potreby by sa malo pokračovať vo výskume a preskúmaniach s cieľom objasniť nezodpovedané otázky o metódach zmierňovania.

               (9)

               Pokrok v dôsledku prijatých opatrení by sa mal pravidelne monitorovať a mali by sa o ňom podávať správy Komisii. Mali by sa zhromažďovať ďalšie údaje o výskyte kadmia a nahlasovať úradu EFSA, aby sa Komisii umožnilo do 31. decembra 2018 opätovne posúdiť situáciu a na základe toho rozhodnúť o ďalších primeraných opatreniach,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty by mali zaručiť, aby poľnohospodári a prevádzkovatelia potravinárskych podnikov postupne zavádzali a využívali dostupné metódy zmierňovania množstva kadmia v potravinách, predovšetkým v obilninách, zelenine a zemiakoch. Zahŕňa to účinné spôsoby informovania poľnohospodárov a prevádzkovateľov potravinárskych podnikov o známych metódach zmierňovania, ako aj účinné spôsoby propagovania týchto metód.

               2.

               Členské štáty by mali v prípade potreby ďalších poznatkov na určenie primeraných metód zmierňovania (napr. pri určitej plodine alebo v určitej zemepisnej oblasti) zabezpečiť vykonanie preskúmania/výskumu s cieľom zistiť odpovede na nezodpovedané otázky.

               3.

               Členské štáty by mali zhromažďovať údaje o výskyte kadmia v potravinách a na ich základe pravidelne monitorovať pokrok dosiahnutý vykonávaním metód zmierňovania. Členské štáty by mali zaistiť, aby sa:

                           1.

                           analytické výsledky pravidelne poskytovali úradu EFSA na účely ich zaznamenania do databázy a

                           2.

                           predložila Európskej komisii v decembri 2015 správa o pokroku pri vykonávaní tohto odporúčania a následne konečná správa najneskôr vo februári 2018. V týchto správach by sa osobitná pozornosť mala venovať tým množstvám kadmia, ktoré sa blížia k maximálnym množstvám alebo ich presahujú.

               4.

               Odber vzoriek a analýza by sa mali vykonávať v súlade s ustanoveniami nariadenia Komisie (ES) č. 333/2007 z 28. marca 2007, ktorým sa stanovujú metódy odberu vzoriek a metódy analýzy na úradnú kontrolu hodnôt olova, kadmia, ortuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo(a)pyrénu v potravinách (6).

      V Bruseli 4. apríla 2014

            Za Komisiu

         Tonio BORG

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 364, 20.12.2006, s. 5.

      (2)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2009) 980, 1-139.

      (3)  Vestník EFSA (EFSA Journal) (2011) 9(2):1975.

      (4)  Séria WHO 64 o prídavných látkach v potravinách, 73. stretnutie Spoločného výboru expertov FAO/WHO pre prídavné látky v potravinách (JECFA), Svetová zdravotnícka organizácia, Ženeva, 2011.

      (5)  Oznámenie Komisie o výsledkoch vyhodnotenia rizík a o stratégiách znižovania rizík pre tieto látky: kadmium a oxid kademnatý (Ú. v. EÚ C 149, 14.6.2008, s. 6).

      (6)  Ú. v. EÚ L 88, 29.3.2007, s. 29.


title: ES: Odporúčanie Komisie zo 4. februára 2005 o ďalšom vyšetrovaní hodnôt obsahu polycyklických aromatických uhľovodíkov (PAU) v určitých potravinách (oznámené pod číslom dokumentu K(2005) 256) (Text s významom pre EHP)

text:
               8.2.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 34/43

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   zo 4. februára 2005
   o ďalšom vyšetrovaní hodnôt obsahu polycyklických aromatických uhľovodíkov (PAU) v určitých potravinách
   (oznámené pod číslom dokumentu K(2005) 256)
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/108/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na druhú zarážku jej článku 211,
   keďže:

               (1)

               Nariadenie Komisie (ES) č. 466/2001 (1) stanovuje maximálne hodnoty obsahu polycyklických aromatických uhľovodíkov (PAU), osobitne benzo(a)pyrénu, v určitých potravinách. Vzhľadom na pretrvávajúce nejasnosti o hodnotách karcinogénnych PAU v potravinách nariadenie stanovuje preskúmanie opatrení do 1. apríla 2007. Takýto prieskum je potrebné doložiť údajmi.

               (2)

               Vedecký výbor pre potraviny dospel vo svojom stanovisku zo 4. decembra 2002 k záveru, že niektoré polycyklické aromatické uhľovodíky (PAU) sú genotoxické karcinogény. Vzhľadom na bezprahové účinky genotoxických látok by sa mala hodnota PAU v potravinách znížiť na najnižšiu úroveň, akú možno primeraným spôsobom dosiahnuť. Vedecký výbor pre potraviny dospel k záveru, že benzo(a)pyrén by sa mohol používať ako marker výskytu a účinku karcinogénnych PAU v potravinách, ako je uvedené v prílohe. Pre potreby budúceho výskumu vhodnosti ponechania benzo(a)pyrénu ako markera sú potrebné ďalšie rozbory pomerných množstiev týchto PAU v potravinách. Existujú dostupné metódy s cieľom zisťovania početných PAU.

               (3)

               PAU sa môžu v potravinách tvoriť počas procesov zohrievania, sušenia a údenia, keď môžu potraviny dôjsť do priameho kontaktu so spalinami. V prípadoch odhalenia vysokých hodnôt PAU v potravinách by sa mali metódy výroby a spracovania preskúmať. Napríklad priame sušenie a zohrievanie ohňom, ku ktorému dochádza pri výrobe jedlých olejov, napríklad oleja z lisovaných olív, môže zapríčiniť vysoké hodnoty PAU. Pri rafinácii olejov možno benzo(a)pyrén odstrániť pomocou aktívneho uhlíka, ale nie je jasné, či procesy rafinácie účinne odstránia všetky PAU. Mali by sa používať také metódy výroby a spracovania, ktoré zabraňujú počiatočnej kontaminácii surových olejov látkami PAU,

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

               1.

               Vyšetrovali príslušné hodnoty benzo(a)pyrénu a ďalších polycyklických aromatických uhľovodíkov (PAU), najmä tých, ktoré Vedecký výbor pre potraviny stanovil ako karcinogénne, ako je uvedené v prílohe (2). Zhodnotili pomerné množstvá týchto PAU v potravinách uvedených v nariadení (ES) č. 208/2005. Vyšetrovali tiež hodnoty PAU v ďalších potravinách, ktoré môžu obsahovať vysoké hodnoty PAU, ako napríklad sušené ovocie a potravinové doplnky. Hodnota každého karcinogénneho PAU nameraná v individuálnych vzorkách konkrétnych potravín by sa mala ohlásiť. Napríklad treba uviesť príslušné hodnoty PAU namerané v každej jednotlivej vzorke oleja z lisovaných olív, slnečnicového oleja, údenej ryby (s názvom druhu) alebo údenej šunky atď. Komisia zhromaždí a predloží hrubé údaje. Oznámili Komisii výsledky vyšetrovania do 31. októbra 2006 s cieľom podporiť prieskum maximálnych hodnôt a vhodnosti ponechania benzo(a)pyrénu ako markera, a to do 1. apríla 2007.

               2.

               Skúmali výrobné a spracovateľské metódy používané pre jedlé oleje a tuky. V prípadoch, keď sa jedlé oleje a tuky vyrábajú použitím metód, ktoré môžu zapríčiniť vysoké hodnoty kontaminácie PAU v surových olejoch alebo tukoch, ako sú procesy priameho sušenia a zohrievania ohňom, skúmali spoločne s výrobcami alternatívne alebo zdokonalené metódy, ktoré by znížili tieto hodnoty. Do 31. októbra 2006 podali Komisii správu o zisteniach a o pokroku v zabraňovaní používania metód, ktoré môžu zapríčiniť kontamináciu.

               3.

               Skúmali výrobné a spracovateľské metódy údenia a sušenia potravín. V prípade používania metód, ktoré môžu zapríčiniť vysokú kontamináciu látkami PAU, skúmali spoločne s výrobcami alternatívne alebo zdokonalené metódy, ktoré by znížili tieto hodnoty. Do 31. októbra 2006 podali Komisii správu o zisteniach a o pokroku v zabraňovaní používania metód, ktoré môžu zapríčiniť kontamináciu.

               4.

               Skúmali prítomnosť PAU v kakaovom masle a zabraňovali ich výskytu. Do 31. októbra 2006 podali Komisii správu o zisteniach. Vyžadujú sa informácie o hodnotách benzo(a)pyrénu a ďalších PAU v kakaovom masle, o zdrojoch tejto pravdepodobnej kontaminácie a o možných spôsoboch jej zníženia. Tieto údaje sa použijú na preskúmanie výnimky pre kakaové maslo, v súčasnosti uvedenej v nariadení (ES) č. 208/2005.

               5.

               Zabezpečili informácie pochádzajúce z akýchkoľvek ďalších výskumov environmenálnych zdrojov týkajúcich sa kontaminácie potravín látkami PAU.

      V Bruseli 4. februára 2005

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 77, 16.3.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 208/2005 (pozri stranu 3 tohto úradného vestníka.

      (2)  Nové informácie o PAU, iných ako tie, ktoré boli stanovené Vedeckým výborom pre potraviny, sú tiež vítané v prípade, že majú dosah na verejné zdravie.

      PRÍLOHA
      Polycyklické aromatické uhľovodíky (PAU), ktoré Vedecký výbor pre potraviny (1) stanovil ako karcinogénne, pre ktoré je potrebné ďalšie vyšetrovanie pomerných hodnôt v určitých potravinách:

                  benz(a)antracén

                  benzo(b)fluorantén

                  benzo(j)fluorantén

                  benzo(k)fluorantén

                  benzo(g, h, i)perylén

                  benzo(a)pyrén

                  chryzén

                  cyklopenta(c, d)pyrén

                  dibenz(a, h)antracén

                  dibenzo(a, e)pyrén

                  dibenzo(a, h)pyrén

                  dibenzo(a, i)pyrén

                  dibenzo(a, l)pyrén

                  indeno(1, 2, 3-cd)pyrén

                  5-metylchryzén