title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/101

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na rok 2016
   (2016/C 299/24)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia prijala 26. novembra 2015 ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority obsiahnuté v ročnom prieskume rastu schválila Európska rada 17. a 18. marca 2016. Komisia prijala 26. novembra 2015 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Luxembursko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V rovnaký deň Komisia prijala odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny. Uvedené odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. a 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Luxembursko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o krajine bola pre Luxembursko uverejnená 26. februára 2016. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Luxembursko uskutočnilo pri riešení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015 a pokrok Luxemburska smerom k dosiahnutiu vnútroštátnych cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Luxembursko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Luxembursko v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 vláda plánuje dosiahnuť vyrovnaný rozpočet v roku 2017 a následne mierne prebytky, ktoré v roku 2020 dosiahnu 0,4 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ sa bude naďalej dosahovať počas celého programového obdobia. Vo svojom programe stability však Luxembursko oznamuje, že strednodobý rozpočtový cieľ sa zo štrukturálneho prebytku 0,5 % HDP dosahovaného do roku 2016 zmení od roku 2017 na štrukturálny deficit vo výške 0,5 % HDP. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa postupne zvýši na 23,5 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný s výnimkou rokov 2017 a 2018, v ktorých je priaznivý. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 sa predpokladá, že štrukturálny prebytok sa v roku 2016 zníži na 1,4 % HDP a že v roku 2017 sa ďalej zníži na 0,3 % HDP, teda zostane nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Ďalšie možné odchýlky v budúcnosti by sa posudzovali vo vzťahu k požiadavke zachovať štrukturálne saldo na úrovni strednodobého rozpočtového cieľa, majúc pritom na zreteli, že je potrebné zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä v oblasti dôchodkov. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že v prípade Luxemburska sa očakáva dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu.

               (6)

               Luxemburské orgány ohlásili hlavné body komplexnej daňovej reformy, ktorá by mala nadobudnúť účinnosť v roku 2017. V rámci reformy sa počíta so zavedením zmien hlavne v oblasti priameho zdaňovania tak pre fyzické osoby, ako aj pre právnické osoby. Jej cieľom je postupné znižovanie sadzby dane z príjmov právnických osôb (s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť) a znížená progresívnosť dane z príjmov fyzických osôb (s cieľom zvýšiť spravodlivosť). So zvyšovaním určitých daňových výdavkov, najmä pokiaľ ide o bývanie, zároveň súvisia riziká zužovania daňového základu. Na podobu luxemburského daňového systému môže mať zároveň vplyv aj určitý medzinárodný vývoj, ktorý môže zvýrazniť nestabilitu aspoň časti fiškálnych príjmov. Na zabezpečenie ich predvídateľnosti treba využiť priestor na ďalšie rozšírenie daňového základu najmä prehodnotením v súčasnosti nízkeho zdanenia obytných nehnuteľností a širším využitím alternatívnych zdrojov vrátane environmentálneho zdanenia. V tejto súvislosti zrušenie špeciálneho režimu zdaňovania duševného vlastníctva (intellectual property box) umožňuje určité rozšírenie základu dane právnických osôb. Prijatie a vykonanie daňových reforiem sa bude naďalej pozorne monitorovať v rámci európskeho semestra.

               (7)

               Luxemburské orgány sa snažia diverzifikovať hospodárstvo, pričom uznávajú existenciu rizík súvisiacich s nadmernou závislosťou od finančného sektora. Vzhľadom na vysokú úroveň nákladov práce v tejto krajine sú tu činnosti s vyššou pridanou hodnotou, ktoré ponúkajú potenciál sprístupniť alternatívne zdroje rastu. Úspešná diverzifikácia luxemburského hospodárstva preto vo veľkej miere závisí práve od tých sektorov, ktoré sú menej citlivé na úrovne nákladov práce. Vo veľkej miere ide o oblasť výskumu a inovácií, ktorá má tendenciu výrazne sa sústreďovať na technológie a vedomosti. Hospodárstvo by mohlo pomôcť diverzifikovať aj ďalšie rozšírenie už aj tak úspešného sektora nefinančných služieb. Znížením, resp. odstránením existujúcich prekážok brániacich investíciám a inováciám, ktoré obmedzujú hospodársky rozvoj, by sa odomkol inovačný potenciál a napomohlo by sa diverzifikácii. Hoci je miera verejných investícií nad úrovňou priemeru eurozóny, súkromné investície nedosahujú potrebnú úroveň. Ak sa majú zachovať vyhliadky rastu, je nevyhnutné udržať vysokú úroveň investícií. Analýza v správe o krajine ukazuje, že Luxembursko je krajinou s najreštriktívnejším regulačným režimom v Únii, pokiaľ ide o obchodné služby a retailové prevádzky. Hlavné obmedzenia sa týkajú požiadaviek na držbu akcií, hlasovacích práv a multidisciplinárnych obmedzení v sektore obchodných služieb, ako aj prevádzkových požiadaviek a požiadaviek na usadenie v retailovom sektore.

               (8)

               Prekážkou v predpokladanom zvyšovaní počtu obyvateľov a pracovnej sily by sa mohol stať pokračujúci nárast cien nehnuteľností v ostatných desaťročiach, ako aj očakávaná výrazná dynamika v oblasti počtu obyvateľov a zamestnanosti v nadchádzajúcich rokoch. Táto eventualita je o to pravdepodobnejšia, že hospodárstvo vo veľkej miere závisí od vstupov vysokokvalifikovaných pracovníkov zo susedných krajín, ktorí predstavujú približne jednu tretinu celkovej zamestnanosti. Dynamika cien obytných nehnuteľností je spôsobená nesúladom medzi dopytom a ponukou, a to najmä nedostatkom dostupného a cenovo výhodného bývania. Nedostatočná dostupnosť pozemkov na novú výstavbu a neoptimálne výsledky týkajúce sa administratívnych postupov udeľovania stavebných povolení sú prekážkou pružnosti pri ponuke nehnuteľností na bývanie. Významná časť daňových dotácií, ktoré sú k dispozícii v rámci súčasných politík, sa vzhľadom na nepružnú ponuku bývania pravdepodobne takisto premietne do cien nehnuteľností. Zintenzívniť by sa mohlo aj úsilie zamerané na poskytovanie sociálneho bývania za dostupné ceny. Súčasný trh s bývaním nielenže bráni domácnostiam v tom, aby sa usadili v Luxembursku, ale zároveň zhoršuje problém preťaženia dopravy a znečistenia. Nové demografické projekcie uvedené v správe o starnutí obyvateľstva za rok 2015 ešte viac zintenzívňujú tlaky na odstránenie problémových miest pre investície v oblastiach dopravy a bývania a mali by byť zohľadnené v štyroch nadchádzajúcich sektorových plánoch (o bývaní, doprave, zónach hospodárskej činnosti a ekologickom prostredí).

               (9)

               Dosahovanie hospodárskej diverzifikácie sa môže brzdiť tým, že vývoj miezd v niektorých sektoroch nemusí zodpovedať vývoju produktivity. Tým dochádza k ďalším obmedzeniam v sektoroch, na ktoré sú opatrenia zamerané, teda hlavne v sektoroch s vysokou pridanou hodnotou. V priebehu posledného desaťročia rástli jednotkové náklady práce v Luxembursku rýchlejšie než vo väčšine členských štátoch eurozóny. Automatická indexácia miezd v celom hospodárstve prispieva k obmedzovaniu rôznorodosti miezd v rôznych sektoroch, čím môže brániť v tom, aby sa zohľadňovali rozdiely v produktivite práce. Pretrvávajúce prostredie s nízkou infláciou však spôsobilo, že došlo k oneskorenej aktivácii automatickej úpravy miezd, čo prispelo k zmierneniu vývoja miezd. V prostredí slabého vývoja miezd a nárastu produkcie sa však predišlo stratám na nákladovej konkurencieschopnosti. V tomto kontexte je nutné monitorovať vývoj miezd.

               (10)

               Dlhodobým rizikom sú naďalej záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva, najmä pokiaľ ide o dôchodkové náklady. Luxembursko dosiahlo obmedzený pokrok, pokiaľ ide o odstránenie rozdielu medzi zákonným a skutočným vekom odchodu do dôchodku, keď zaviedlo obmedzenia predčasného odchodu do dôchodku. V júli 2015 bol parlamentu predložený návrh zákona o systéme predčasného odchodu do dôchodku. Hoci jeden program bude zrušený, podmienky dostupnosti pre iné programy predčasného odchodu do dôchodku budú zjednodušené. V júli 2015 bol prijatý zákon o reklasifikácii pracovníkov so zníženou pracovnou schopnosťou a od 1. januára 2016 sa tento zákon vykonáva. Zákon zvyšuje možnosti pracovníkov so zníženou pracovnou schopnosťou zotrvať na trhu práce a následne vedie k zníženiu počtu osôb, ktoré využijú systém predčasného odchodu do dôchodku. Predčasný odchod do dôchodku je stále veľmi rozšírený a motivácia pracovať dlhšie je obmedzená. Stále absentuje úplná stratégia v oblasti vekovej politiky, ktorej cieľom by bolo motivovať starších pracovníkov na dlhšie zotrvanie v pracovnom pomere a poskytnúť im stimuly a zručnosti na ich vrátanie sa do práce. Parlament stále rokuje o takzvanom vekovom pakte, ktorého cieľom je podpora udržiavania starších pracovníkov v spoločnostiach s viac než 150 zamestnancami.

               (11)

               Podľa dôchodkovej reformy z roku 2012 by sa malo každých päť rokov od prijatia reformy uskutočniť monitorovanie a vyhodnotenie udržateľnosti dôchodkového systému. Vláda potvrdila svoj zámer vykonať toto hodnotenie predčasne už v roku 2016 namiesto roku 2017 (ako sa pôvodne plánovalo) a vytvorila pracovnú skupinu pre dôchodky, ktorú poverila vykonaním posúdenia. V oblasti prepojenia zákonného veku odchodu do dôchodku so strednou dĺžkou života, ako to predtým odporučila Rada, nedošlo k žiadnemu pokroku. Luxembursko je jediným členským štátom, v ktorom nebolo na obdobie rokov 2013 až 2060 schválené ďalšie zvyšovanie zákonného a predčasného veku odchodu do dôchodku. V správe o starnutí obyvateľstva z roku 2015 došlo k revízii predpokladaného zvýšenia výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva smerom nadol, no táto revízia je takmer výlučne vysvetlená priaznivejšími demografickými projekciami v kontexte prostredia, v ktorom neboli prijaté žiadne nové reformy. Aj po tejto revízii je totiž predpokladané zvýšenie výdavkov na dôchodky najvyššie v Únii. Luxembursko navyše čelí rizikám v súvislosti s očakávaným zvýšením výdavkov na dlhodobú starostlivosť, ktoré sú ako percentuálny podiel HDP jednými z najvyšších spomedzi všetkých členských štátov. To je zasa zjavne spôsobené najvyšším predpokladaným nárastom podielu závislých obyvateľov v Únii do roku 2060. Realizované boli prípravné práce v oblasti reformy, ktorej cieľom je zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť poistenia dlhodobej starostlivosti.

               (12)

               V rámci európskeho semestra Komisia vykonala komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Luxembursku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

               (13)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a dospela k názoru (5), že Luxembursko podľa predpokladov dodrží Pakt stability a rastu,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných dôchodkov zvýšením skutočného veku odchodu do dôchodku, obmedzením predčasného odchodu do dôchodku a zvýšením motivácie pracovať dlhšie a prispôsobením zákonom stanoveného veku odchodu do dôchodku zmenám strednej dĺžky života.

               2.

               Odstrániť prekážky brániace investíciám a inováciám, ktoré obmedzujú hospodársky vývoj v sektore obchodných služieb. Riešiť problémové miesta, ktoré bránia investíciám do bývania.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


title: 2013/142/EÚ: Odporúčanie Komisie z  12. marca 2013 o posilnení demokratického a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu

text:
               21.3.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 79/29

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 12. marca 2013
   o posilnení demokratického a účinného priebehu volieb do Európskeho parlamentu
   (2013/142/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,
   keďže:

               (1)

               V článku 10 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že občania sú na úrovni Únie priamo zastúpení v Európskom parlamente. Táto skutočnosť pomáha zabezpečiť, aby sa demokratická kontrola a zodpovednosť uplatňovali na úrovni, na ktorej sa prijímajú rozhodnutia.

               (2)

               V článku 10 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že každý občan má právo zúčastňovať sa na demokratickom živote Únie a že rozhodnutia sa prijímajú podľa možnosti čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi.

               (3)

               Lisabonskou zmluvou sa posilňuje úloha občanov Únie ako politických aktérov, pričom sa vytvára silná väzba medzi občanmi, uplatňovaním ich politických práv a demokratickým životom Únie.

               (4)

               Posilnenie demokratickej legitimity rozhodovacieho procesu EÚ a priblíženie systému k občanom Únie je obzvlášť dôležité s ohľadom na opatrenia, ktoré sú na úrovni EÚ potrebné na riešenie finančnej krízy a krízy štátneho dlhu.

               (5)

               V oznámení Komisie z 28. novembra 2012„Koncepcia pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu – Zahájenie európskej diskusie“ (1) sa zdôraznilo, že posilnená demokratická legitimita a zodpovednosť sú nevyhnutnou súčasťou reformy Európskej únie.

               (6)

               V článku 10 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii a v článku 12 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie sa priznáva kľúčová úloha európskym politickým stranám a zdôrazňuje sa ich príspevok k formovaniu európskeho politického povedomia a k vyjadrovaniu politickej vôle občanov Únie.

               (7)

               S cieľom umožniť európskym politickým stranám riadne plniť ich poslanie Komisia predložila 12. septembra 2012 návrh nariadenia o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií (2). Cieľom tohto návrhu je zaistiť, aby európske politické strany mohli ťažiť z viditeľnejšieho statusu a flexibilnejšieho, transparentnejšieho a účinnejšieho rámca na ich financovanie. Komisia takisto navrhla, aby boli európske politické strany v kontexte volieb do Európskeho parlamentu povinné prijať všetky vhodné opatrenia na to, aby informovali občanov Únie o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám. Po prijatí návrhu by sa týmto novým nariadením zrušilo a nahradilo nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 o štatúte a financovaní politických strán na európskej úrovni (3).

               (8)

               Vytvorenie transparentného prepojenia medzi národnými stranami, v prospech ktorých občania Únie vo voľbách hlasujú a európskymi politickými stranami, ku ktorým sú národné strany pridružené, by malo umožniť európskym politickým stranám priamejšie vyjadrovať vôľu občanov Únie a malo by mať veľký vplyv na transparentnosť rozhodovacieho procesu v Únii.

               (9)

               Ďalšie posilňovanie transparentnosti volieb do Európskeho parlamentu prispeje k tomu, že posilnená úloha a právomoci Európskeho parlamentu na základe Lisabonskej zmluvy sa viac zohľadnia. Posilnenie prepojenia medzi občanmi Únie a demokratickým procesom Únie je nevyhnutným dôsledkom potrebným pre užšiu inštitucionálnu integráciu.

               (10)

               Dodatočné opatrenia by zlepšili viditeľnosť európskych politických strán v priebehu celého procesu volieb, od kampane až po odovzdanie hlasovacích lístkov, a umožnili by im účinne preklenúť priepasť medzi politikmi a občanmi Únie. Uvedené opatrenia by boli doplnkom k povinnosti európskych politických strán poskytovať informácie, ktorá je stanovená v návrhu nariadenia Komisie o štatúte a financovaní európskych politických strán a európskych politických nadácií.

               (11)

               V mnohých členských štátoch je už zavedenou praxou pre niektoré alebo pre všetky národné politické strany označiť na hlasovacích lístkoch do volieb do Európskeho parlamentu svoje pridruženie k niektorej európskej politickej strane. Na zaistenie viditeľnosti európskych politických strán v priebehu celého európskeho volebného procesu by bolo dôležité, aby všetky členské štáty podporovali a uľahčili poskytovanie informácií voličom o pridružení národných strán k európskym politickým stranám. Na ďalšie posilnenie transparentnosti volieb do Európskeho parlamentu pri súčasnom zvyšovaní zodpovednosti politických strán zúčastňujúcich sa európskeho volebného procesu ako aj dôvery voličov v tento proces by mali národné strany pred voľbami verejne oznámiť svoje pridruženie k danej európskej politickej strane. Okrem rôznych straníckych akcií, ako sú kongresy strany, sú volebné kampane národných politických strán vlastne najvhodnejším a najúčinnejším spôsobom, ako toto pridruženie oznámiť a riadne ho zviditeľniť.

               (12)

               Na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1093/2012/EÚ (4) bol rok 2013 vyhlásený za Európsky rok občanov. Dôležitým opatrením tohto roku bude ďalšie posilnenie právomoci občanov vo voľbách do Európskeho parlamentu.

               (13)

               Od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy volí predsedu Komisie Európsky parlament, a to v súlade s postupom stanoveným v článku 17 ods. 7 Zmluvy o Európskej únii a so zreteľom na opatrenia stanovené vo vyhlásení č. 11 k Lisabonskej zmluve. Na základe týchto postupov sa vyžaduje, aby sa výsledky volieb do Európskeho parlamentu zohľadnili a aby pri voľbe predsedu Komisie prebehli potrebné konzultácie medzi Európskou radou a Európskym parlamentom. Tieto ustanovenia teda odrážajú väčšiu úlohu Európskeho parlamentu pri vymenovaní predsedu Komisie a dôležitosť výsledku volieb do Európskeho parlamentu v tomto procese.

               (14)

               Vo svojom uznesení z 22. novembra 2012 o voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 (5) Európsky parlament naliehavo vyzval európske politické strany, aby nominovali kandidátov na predsedu Komisie s upozornením, že očakáva, že títo kandidáti zohrajú vedúcu úlohu v parlamentnej volebnej kampani, a to najmä tým, že osobne predstavia svoj program vo všetkých členských štátoch Únie. V uznesení sa ďalej zdôrazňuje väčšia úloha, ktorú zohrávajú voľby do Európskeho parlamentu v kontexte voľby predsedu Komisie.

               (15)

               Vo svojom oznámení z 28. novembra 2012„Koncepcia pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu – Zahájenie európskej diskusie“ Komisia zdôraznila, že nominovanie kandidátov na predsedu Komisie politickými stranami vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 je jedným z dôležitých krokov na presadenie vzniku skutočnej európskej politickej sféry.

               (16)

               Je preto vhodné, aby sa zvýšilo povedomie občanov Únie, pokiaľ ide o zásadnú úlohu ich hlasu pri určení budúceho predsedu Komisie a pokiaľ ide o kandidátov na túto funkciu, ktorých podporujú strany, ktorým odovzdávajú svoje hlasy vo voľbách do Európskeho parlamentu.

               (17)

               Ak v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu európske politické strany a národné strany zverejnia mená kandidátov na predsedu Komisie, ktorých podporujú, a ich volebný program, väzba medzi konkrétnym hlasom občana Únie v prospech politickej strany v európskych voľbách a kandidátom na predsedu Komisie podporovaného danou stranou by sa tak stala konkrétnou a viditeľnou. Tým by sa mala posilniť legitimita predsedu Komisie, zodpovednosť Komisie voči Európskemu parlamentu a európskym voličom a všeobecnejšie aj demokratická legitimita celého rozhodovacieho procesu v Únii. Na to, aby sa voliči mohli informovane rozhodnúť, slúžia politicky orientované relácie. Je teda vhodné, aby národné politické strany používali tieto prostriedky aj na to, aby zverejnili informácie o kandidátovi na predsedu Komisie, ktorého podporujú, a o jeho programe.

               (18)

               Voľby do Európskeho parlamentu prebiehajú v súčasnosti počas niekoľkých dní, pretože sa v rôznych členských štátoch konajú v rôzne dni. Spoločný európsky deň konania volieb so zatvorením volebných miestností v tom istom čase by lepšie odrážal spoločnú účasť občanov v celej Únii a je teda súčasťou zastupiteľskej demokracie, na ktorej je EÚ založená.

               (19)

               Podľa článku 22 ods. 2 ZFEÚ, ktorý sa vykonáva smernicou Rady 93/109/ES zo 6. decembra 1993, ktorou sa stanovujú podrobnosti uplatňovania volebného práva a práva byť volený do Európskeho parlamentu pre občanov únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi (6), majú občania Únie právo voliť a byť volení vo voľbách do Európskeho parlamentu v členskom štáte, kde majú bydlisko.

               (20)

               Smernicou 93/106/ES sa stanovuje mechanizmus výmeny informácií, cieľom ktorého je zaistiť, aby v tých istých voľbách nemohli občania voliť či byť volení vo viac ako jednom členskom štáte.

               (21)

               V mnohých správach Komisie, ktoré boli v súvislosti s uplatňovaním smernice 93/109/ES v priebehu rokov vydané (7), a najnovšie v správe z roku 2010 o hodnotení volieb do Európskeho parlamentu v roku 2009 (8), sa odhalili nedostatky, pokiaľ ide o fungovanie mechanizmu na zabránenie viacnásobnému hlasovaniu či viacnásobnej kandidatúre. K týmto nedostatkom dochádza najmä z dôvodu nedostatočných osobných údajov, ktoré členské štáty bydliska oznamujú podľa uvedenej smernice členským štátom pôvodu občanov Únie. Nedostatky sú spôsobené aj rozdielmi v harmonogramoch volieb v členských štátoch. V dôsledku toho sa nepodarilo v členskom štáte pôvodu identifikovať veľa občanov Únie, ktorí sa zaregistrovali do volieb v ich členskom štáte bydliska.

               (22)

               Opatrenia založené na rozsiahlych konzultáciách s odborníkmi z členských štátov a ktoré by vychádzali z osvedčených postupov by mohli byť v tomto kontexte účinným riešením niektorých z týchto nedostatkov, čím by sa zlepšilo fungovanie mechanizmu v priebehu európskych volieb v roku 2014 a zmiernila sa administratívna záťaž pre vnútroštátne orgány.

               (23)

               Väčšina členských štátov už v rámci smernice 93/109/ES zriadila jednotný kontaktný orgán na výmenu údajov o voličoch a kandidátoch. Celková účinnosť mechanizmu by sa zvýšila, keby všetky členské štáty zriadili takýto orgán.

               (24)

               Dátumy zatvorenia volebných zoznamov sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líšia, pričom sa pohybujú v rozmedzí od dvoch mesiacov do piatich dní pred začiatkom volieb. Účinnosť mechanizmu by sa zvýšila, keby členské štáty, so zreteľom na rôzne časové harmonogramy volebného procesu stanovené v iných členských štátoch, poslali údaje o voličoch v čase, keď vnútroštátne právne úpravy príslušných členských štátov pôvodu ešte umožňujú prijatie potrebných opatrení. Aby sa zvýšila účinnosť mechanizmu, mohli by sa zlepšiť viaceré ďalšie technické aspekty odovzdávania údajov. Medzi tieto aspekty patrí používanie spoločného elektronického formátu a spoločného súboru znakov, spôsobu prenosu a metód šifrovania s cieľom zaistiť zodpovedajúcu úroveň ochrany osobných údajov.

               (25)

               Poskytovanie určitých dodatočných osobných údajov o voličoch, ktoré oznámia členské štáty bydliska a ktoré sa výslovne smernicou 93/109/ES nevyžadujú, by členským štátom pôvodu umožnilo efektívnejšie identifikovať ich štátnych príslušníkov na zoznamoch voličov. Osobné údaje, ktoré môžu byť pre efektívnosť mechanizmu nevyhnutné, sa v jednotlivých členských štátoch líšia.

               (26)

               Akékoľvek spracovanie osobných údajov v rámci mechanizmu výmeny informácií by malo byť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (9),

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

      DEMOKRATICKÝ PRIEBEH VOLIEB

      Podpora a uľahčenie poskytovania informácií voličom o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám

               1.

               Členské štáty by mali podporovať a uľahčovať poskytovanie informácií voličom o pridružení národných politických strán k európskym politickým stranám pred voľbami a počas volieb do Európskeho parlamentu okrem iného tým, že umožnia a podporia uvedenie takéhoto pridruženia na hlasovacích lístkoch použitých v týchto voľbách.

      Informovanie voličov o pridružení národných strán k európskym politickým stranám

               2.

               Národné politické strany zúčastňujúce sa na voľbách do Európskeho parlamentu by mali verejne informovať pred danými voľbami o ich pridružení k európskym politickým stranám. Národné politické strany by mali jasne uviesť svoje pridruženie k európskym politickým stranám vo všetkých materiáloch súvisiacich s kampaňou, v oznámeniach a politicky orientovaných reláciách.

      Podpora kandidáta na predsedu Európskej komisie

               3.

               Európske a národné politické strany by mali pred voľbami do Európskeho parlamentu oznámiť meno kandidáta na predsedu Európskej komisie, ktorého podporujú, ako aj jeho program.
               Národné politické strany by mali zaistiť, aby ich politicky orientované relácie, pokiaľ ide o voľby do Európskeho parlamentu, slúžili aj na informovanie občanov o kandidátovi na funkciu predsedu Európskej komisie, ktorého podporujú, a o programe tohto kandidáta.

      Spoločný deň konania volieb

               4.

               Členské štáty by sa mali dohodnúť na spoločnom dni konania volieb do Európskeho parlamentu a volebné miestnosti by sa mali zatvoriť v rovnakom čase.

      EFEKTÍVNY PRIEBEH VOLIEB

      Jednotný kontaktný orgán

               5.

               Členské štáty by mali na účely vykonávania článku 13 smernice 93/109/ES zriadiť jednotný kontaktný orgán zodpovedný za výmenu údajov o voličoch.

      Prenos údajov

               6.

               Členské štáty by mali do najväčšej možnej miery zohľadniť volebné úpravy v ostatných členských štátoch, aby mohol členský štát bydliska posielať údaje o voličoch načas a umožniť tak príslušnému členskému štátu pôvodu prijať potrebné opatrenia.

      Dodatočné údaje umožňujúce efektívnejšiu identifikáciu

               7.

               Členské štáty bydliska sa vyzývajú, aby okrem osobných údajov stanovených v článku 9 smernice 93/109/ES odovzdali všetky relevantné osobné údaje, ktoré môžu byť potrebné na identifikáciu voličov orgánmi ich členského štátu pôvodu.

      Technické prostriedky pre bezpečný a efektívny prenos údajov

               8.

               Na výmenu údajov stanovenú v článku 13 smernice 93/109/ES by členské štáty mali použiť jednotné a bezpečné elektronické prostriedky, ako sa stanovuje v prílohe. Členské štáty by mali prenášať údaje v jednom súbore za členský štát pôvodu a ak je to potrebné, mali by tieto údaje preniesť ešte raz na účely ich aktualizácie.
               Toto odporúčanie je určené členským štátom a európskym a národným politickým stranám.

      V Bruseli 12. marca 2013

            Za Komisiu

         Viviane REDING

            podpredsedníčka

      (1)  COM(2012) 777 final/2.

      (2)  COM(2012) 499 final.

      (3)  Ú. v. EÚ L 297, 15.11.2003, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 325, 23.11.2012, s. 1.

      (5)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 22. novembra 2012 o voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 [2012/2829(RSP)].

      (6)  Ú. v. ES L 329, 30.12.1993, s. 34.

      (7)  KOM(97) 731 v konečnom znení, KOM(2000) 843 v konečnom znení, KOM(2006) 790 v konečnom znení.

      (8)  KOM(2010) 605 v konečnom znení.

      (9)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

      PRÍLOHA

         Podrobné technické opatrenia na vykonávanie článku 13 smernice 93/109/ES

                  1.

                  Na výmenu údajov stanovenú v článku 13 smernice 93/109/ES by členské štáty mali použiť súbory vo formáte Extensible Markup Language format („XML“). Tieto XML súbory by sa mali prenášať výlučne bezpečným spôsobom elektronickými prostriedkami.

                  2.

                  Členské štáty by mali v rámci mechanizmu výmeny informácií používať na zaznamenávanie a prenos údajov o voličoch univerzálny súbor znakov – UTF-8 (Universal Character Set Transformation Format – 8-bit).

                  3.

                  Na zaistenie zodpovedajúcej úrovne ochrany prenášaných osobných údajov by mali členské štáty vychádzať z odporúčania konzorcia W3C týkajúceho sa spracovania a syntaxe šifrovania XML zahŕňajúce výmenu verejného a súkromného kľúča.


title: Zriadenie schopnosti rýchlej reakcie EÚ Odporúčanie Európskeho parlamentu pre Radu zo 14. decembra 2010 o vytvorení spôsobilosti rýchlej reakcie EÚ (2010/2096(INI))

text:
               15.6.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               CE 169/140

         Utorok 14. decembra 2010Zriadenie schopnosti rýchlej reakcie EÚ
   P7_TA(2010)0465
   Odporúčanie Európskeho parlamentu pre Radu zo 14. decembra 2010 o vytvorení spôsobilosti rýchlej reakcie EÚ (2010/2096(INI))
   2012/C 169 E/21

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na článok 196 Lisabonskej zmluvy, v ktorom sa uvádza, že „Únia podporuje spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom zlepšiť efektívnosť systémov na predchádzanie prírodným katastrofám alebo katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a na ochranu pred nimi“ a že „činnosť Únie je zameraná na presadzovanie vzájomného súladu činností vykonávaných na medzinárodnej úrovni v oblasti civilnej ochrany“,

               —

               so zreteľom na článok 214 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý stanovuje, že činnosti Únie v oblasti humanitárnej pomoci sa zameriavajú na poskytovanie „pomoci a záchrany obyvateľstvu tretích krajín, obetiam prírodných katastrof alebo katastrof spôsobených ľudskou činnosťou“ a že tieto činnosti sa „vykonávajú v súlade so zásadami medzinárodného práva a zásadami nestrannosti, neutrality a nediskriminácie“,

               —

               so zreteľom na Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci spoločne podpísaný v decembri 2007 predsedami Rady Európskej únie, Európskeho parlamentu a Európskej komisie a na akčný plán na vykonávanie konsenzu, ktorý v máji 2008 predložila Komisia,

               —

               so zreteľom na závery Rady z decembra 2007, v ktorých Rada vyzýva Komisiu, aby čo najlepšie využívala mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a ďalej posilňovala spoluprácu medzi členskými štátmi,

               —

               so zreteľom na usmernenia pre využívanie vojenských a civilných prostriedkov ochrany v prípade katastrofy (usmernenia z Osla), ktoré boli revidované 27. novembra 2006,

               —

               so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 23. februára 2009 o stratégii EÚ na podporu znižovania rizika katastrof v rozvojových krajinách,

               —

               so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z marca 2008 o posilnení kapacít Únie v oblasti reakcie na katastrofy (KOM(2008)0130) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 19. júna 2008 o posilnení kapacít Európskej únie v oblasti reakcie na katastrofy (1),

               —

               so zreteľom na správu Michela Barniera z 9. mája 2006 s názvom Európska jednotka civilnej ochrany: Europe aid,

               —

               so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 10. februára 2010 o nedávnom zemetrasení na Haiti (2),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 21. septembra 2010 o prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania pre Radu z 23. marca 2010 o zriadení schopnosti rýchlej reakcie EÚ, ktorý v súlade s článkom 121 ods. 1 rokovacieho poriadku predložili Anneli Jäätteenmäki, Charles Goerens, Louis Michel, Marielle De Sarnez a Frédérique Ries v mene skupiny ALDE (B7-0228/2010),

               —

               so zreteľom na článok 121 ods. 3 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A7-0332/2010),

               A.

               keďže výskyt katastrof, ktoré majú za následok veľký počet ľudských obetí a značné hospodárske a environmentálne škody, je na celom svete čoraz častejší; keďže takéto krízy sú razantnejšie, častejšie a rozsiahlejšie a vyskytujú sa v početnejších častiach sveta, a to hlavne pre účinky zmeny klímy; a keďže Európska únia sa intenzívne snaží na tieto krízy reagovať,

               B.

               keďže zvýšenie počtu a frekvencie zásahov vnútri a mimo Európskej únie je komplikované finančnou situáciou vo svete a rozpočtovými obmedzeniami, čo zdôrazňuje potrebu, aby operácie boli nákladovo efektívnejšie,

               C.

               keďže rozdelenie zdrojov medzi 31 štátov, ktoré sú členmi mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (EÚ-27, Nórsko, Lichtenštajnsko, Chorvátsko, Island), alebo v súvislosti s posilnenou spoluprácou medzi členskými štátmi môže predstavovať operačnú a finančnú výhodu,

               D.

               keďže rozpočet Komisie pre humanitárne katastrofy, a najmä rozpočet GR ECHO, bol nielen zmrazený, ale v minulých piatich rokoch dokonca v reálnej hodnote mierne poklesol,

               E.

               keďže v ostatných rokoch sa dosiahol pokrok v úsilí o súdržnejšiu reakciu EÚ na katastrofy, najmä prostredníctvom postupného posilňovania mechanizmu v oblasti civilnej ochrany, lepšej interakcie/koordinácie medzi civilnou ochranou a humanitárnou pomocou a uznaním toho, že integrovaný prístup k zvládaniu katastrof zahŕňa nielen reakciu, ale aj predchádzanie a pripravenosť,

               F.

               keďže reakcia Európskej únie na zemetrasenie na Haiti bola nielen impulzom k rýchlemu, významnému a rozsiahlemu humanitárnemu zásahu, ale viedla aj k aktivácii mechanizmu v oblasti civilnej ochrany, vďaka ktorému bolo možné okamžite a po prvýkrát použiť dva moduly (čistička vody a ošetrovňa) financované prostredníctvom Prípravnej činnosti týkajúcej sa spôsobilosti rýchlej reakcie EÚ,

               G.

               keďže skúsenosti získané počas nedávnych kríz aj naďalej poukazujú na to, že reakciu EÚ na katastrofy treba zlepšiť z hľadiska efektívnosti, koordinácie a viditeľnosti, a keďže tieto katastrofy opätovne zdôraznili potrebu vytvoriť spôsobilosť rýchlej reakcie EÚ (európsku jednotku civilnej ochrany),

               H.

               keďže schopnosť EÚ ochraňovať životy a majetok občanov je rozhodujúcim faktorom jej dôveryhodnosti,

               1.

               predkladá Rade tieto odporúčania:

                           a)

                           uznáva, že zahrnutie civilnej ochrany a humanitárnej pomoci do pôsobnosti jediného komisára zodpovedného za humanitárnu pomoc a reakciu na krízy vedie k lepšej súčinnosti v rámci Komisie a prispieva k zvýšeniu ucelenosti celkovej reakcie EÚ na katastrofy;

                           b)

                           požaduje väčšiu integráciu pracovných metodík v oblasti civilnej ochrany a humanitárnej pomoci v rámci GR ECHO a súčasne zachovanie ich špecifických znakov tým, že sa budú ďalej jasne rozlišovať a vymedzovať úlohy medzi nimi, aby sa maximalizovala súčinnosť a komplementárnosť a zvýšila efektívnosť; požaduje tiež, aby vojenskí a civilní zamestnanci a humanitárni pracovníci zapojení do reakcie na katastrofu alebo do humanitárnych operácií konali v súlade so zásadami neutrality, nezávislosti a nestrannosti;

                           c)

                           znovu zdôrazňuje, že využitie zdrojov civilnej ochrany v akejkoľvek humanitárnej kríze by malo vychádzať z potrieb a malo by dopĺňať humanitárnu pomoc a byť v súlade s ňou podľa európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci a usmernení OSN (usmernenia z Osla) s cieľom zabezpečiť dodržiavanie humanitárnych zásad neutrality, ľudskosti, nestrannosti a nezávislosti;

                           d)

                           trvá na tom, že pomoc EÚ v prípade prírodných alebo človekom spôsobených katastrof by sa podľa možnosti mala zameriavať na podporu miestneho hospodárstva, napríklad nákupom potravín vyrobených na miestnej alebo regionálnej úrovni, a na poskytovanie nevyhnutného materiálu poľnohospodárom, aby sa oživilo hospodárstvo na vidieku;

                           e)

                           žiada Radu a Komisiu, aby objasnili dohovory o spolupráci a koordinácii medzi Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Komisiou týkajúce sa riadenia reakcie na rozsiahle katastrofy mimo územia Európskej únie;

                           f)

                           navrhuje, aby sa v spolupráci s vnútroštátnou vládou postihnutého štátu a pri využití zástupcov EÚ a členských štátov na danom mieste vyvinuli snahy o miestnu koordináciu, čím sa zabezpečí cielená a kvalifikovaná reakcia v postihnutých oblastiach;

                           g)

                           naliehavo vyzýva Radu, aby ako veľmi prioritnú otázku posilnila kapacitu EÚ v oblasti reakcie na katastrofy, najmä vzhľadom na diskusie o zriadení jednotky civilnej ochrany EÚ, a aby prijala kroky v nadväznosti na opakované žiadosti Európskeho parlamentu o realizáciu návrhov predložených v Barnierovej správe z roku 2006;

                           h)

                           požaduje okamžité zriadenie jednotky civilnej ochrany EÚ, ktorá musí byť primerane vybavená potrebnými technologickými a technickými zdrojmi;

                           i)

                           v súvislosti s operáciami po prírodnej katastrofe požaduje tiež zlepšenie koordinácie medzi humanitárnymi agentúrami a mechanizmami civilnej ochrany členských štátov a GR ECHO, ako aj prípadnou budúcou európskou jednotkou civilnej ochrany;

                           j)

                           naliehavo vyzýva Komisiu, aby spoločne s vnútroštátnymi vládami, miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti v prijímajúcich krajinách vypracovala programy zamerané na občiansku prevenciu katastrof a schopnosť v oblasti riadenia reakcie na tieto udalosti;

                           k)

                           nabáda Radu, aby v rámci riadneho legislatívneho postupu prijala opatrenia (ktoré má navrhnúť Komisia) na zlepšenie schopnosti terajšieho mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany, ktorý je v súčasnosti založený na dobrovoľných ad hoc príspevkoch zo strany členských štátov, predvídať a plánovať do budúcnosti; navrhuje, aby tieto opatrenia zahŕňali dohovory testované v rámci prípravnej činnosti EÚ vrátane prostriedkov na úrovni EÚ, dobrovoľného združovania zdrojov, získania prehľadu o existujúcich kapacitách, identifikovania scenárov a rozvoja ďalších vzdelávacích činností;

                           l)

                           požaduje tiež realistické rozpočty, v rámci ktorých by sa rozpočtové prostriedky na prírodné katastrofy alebo humanitárne činnosti vyčlenili na základe výdavkov v predchádzajúcich rokoch;

                           m)

                           domnieva sa, že jednotka civilnej ochrany EÚ by mala nadviazať na mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany, mala by optimalizovať dostupné nástroje, čím by sa zvýšila ich efektívnosť a viditeľnosť, a mala by na dobrovoľnom základe združovať existujúce logistické a ľudské zdroje, či už v oblasti vzdelávania týkajúceho sa reakcie na katastrofy alebo zvládania katastrof, a to vypracovávaním iniciatív v rámci prípravnej činnosti, a mala by byť schopná zabezpečiť prvú pomoc do 24 hodín po katastrofe;

                           n)

                           odporúča, aby jednotka civilnej ochrany EÚ bola založená na zásadách, podľa ktorých by mala:

                                       —

                                       byť založená na posúdení potrieb za účasti všetkých humanitárnych aktérov,

                                       —

                                       byť civilná,

                                       —

                                       pôsobiť v mene EÚ,

                                       —

                                       dodržiavať medzinárodné humanitárne právo,

                                       —

                                       rešpektovať dobrovoľný charakter účasti členských štátov v systéme, ktorý sa má vytvoriť,

                                       —

                                       uplatňovať zásadu rozdelenia záťaže,

                                       —

                                       byť otvorená príspevkom krajín, ktoré nie sú členmi EÚ,

                                       —

                                       uznávať celkovú úlohu OSN pri koordinácii medzinárodnej pomoci mimo územia Európskej únie,

                                       —

                                       byť organizovaná na preventívnom základe podľa konkrétnych scenárov;

                           o)

                           domnieva sa, že s osobitným zreteľom na operácie v oblasti humanitárnej pomoci a na základe poznatkov získaných pri zásahoch na Haiti a v Pakistane by mala EÚ v rámci možností pôsobiť koordinovane pod záštitou OSN a sústreďovať sa na tie oblasti, kde jej zásahy môžu priniesť väčšiu pridanú hodnotu;

                           p)

                           domnieva sa, že európska jednotka civilnej ochrany by sa mohla zakladať na záväzku niektorých členských štátov, že dobrovoľne sprístupnia vopred určené moduly civilnej ochrany, ktoré sú pripravené okamžite zasiahnuť do operácií EÚ koordinovaných Monitorovacím a informačným strediskom, že väčšina z týchto modulov, ktoré sú už k dispozícii na vnútroštátnej úrovni, a preto by neznamenali výrazné dodatočné náklady, by zostala pod ich kontrolou a že využitie týchto modulov pripravených v pohotovostnom režime by predstavovalo jadro systému civilnej ochrany EÚ na reagovanie na katastrofy vnútri a mimo EÚ;

                           q)

                           domnieva sa, že dodatočné moduly civilnej ochrany by mohla financovať EÚ, pokiaľ ide o niektoré osobitné požiadavky, kde sa zistili nedostatky a v prípade ktorých by zásah na európskej úrovni znamenal prínos, a zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť financovanie dopravy a rozvíjať dopravné moduly v pohotovostnom režime;

                           r)

                           zdôrazňuje potrebu vyvinúť komplexný a proaktívny prístup, pokiaľ ide o reakciu na katastrofy, v rámci ktorého by sa koordinovali rozličné prostriedky akcie, ktoré má Únia a jej členské štáty k dispozícii, ako napr. krízové riadenie (civilné a vojenské), finančná pomoc a rozvojové či sociálne a environmentálne politiky; v tejto súvislosti je presvedčený, že by sa mal efektívnejšie riadiť prechod medzi reakciou na katastrofu a rekonštrukciou po katastrofe; pripomína návrh na založenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy (článok 214 ods. 5) a so zreteľom na Európsky rok dobrovoľníckej činnosti 2011 nabáda Európsku komisiu a Radu, aby spolu s Európskym parlamentom začali čo najskôr spoločne pracovať na pravidlách a postupoch fungovania zboru, najmä vzhľadom na podobné iniciatívy v niektorých členských štátoch;

                           s)

                           pripomína Rade, že využívanie vojenských prostriedkov a spôsobilostí v reakcii na katastrofu, najmä v prípade logistickej, dopravnej a infraštruktúrnej podpory pre operácie humanitárnej pomoci, by malo byť výnimočné a malo by sa využívať len ako „posledná možnosť“, pričom by malo byť vždy v súlade s existujúcimi dohodami, ako sú Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci a usmernenia z Osla o využívaní vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej ochrany pri medzinárodnom odstraňovaní následkov katastrof;

                           t)

                           uznáva, že v súlade s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci a usmerneniami z Osla by sa vojenské a civilné obranné prostriedky na odstraňovanie následkov katastrof mali používať len ako posledná možnosť; pripomína, že vojenské prostriedky často predstavujú významný prínos v rámci reakcie na katastrofy spolu s civilnou ochranou a humanitárnou pomocou, a konštatuje, že vojenské prostriedky môžu byť potrebné na doplnenie kritických nedostatkov kapacít (najmä strategických prepravných kapacít, špecializovaných prostriedkov, ťažkej techniky a dopravy); zdôrazňuje preto, že treba vypracovať komplexný prístup a zlepšiť súčinnosť medzi civilnými a vojenskými kapacitami a určiť oblasti, v ktorých môžu členské štáty spojiť svoje úsilie a kapacity na úrovni EÚ s cieľom podporiť reakciu EÚ na katastrofy, čo je v ťažkej hospodárskej situácii obzvlášť dôležité;

                           u)

                           zdôrazňuje, že v EÚ treba vybudovať civilné kapacity, ktoré budú trvalo k dispozícii a budú fungovať nezávisle od vojenských štruktúr, a určiť oblasti, v ktorých môžu členské štáty v tomto smere spojiť svoje úsilie a spôsobilosti na úrovni EÚ;

                           v)

                           naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby spolupracovali na realizácii akčného plánu na zviditeľňovanie, ktorý by mal zahŕňať konkrétne opatrenia na zvýšenie viditeľnosti reakcie EÚ na katastrofu;

                           w)

                           nabáda na využívanie systému Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) s cieľom trvalo sledovať oblasti, v ktorých by sa mohla vyskytnúť kríza, čo umožní zvýšiť pripravenosť na vysielanie humanitárnej pomoci, a zdôrazňuje, že je veľmi dôležité zriadiť mechanizmus kontroly zameraný na úsilie EÚ a posudzovanie vyslanej pomoci;

                           x)

                           podporuje rozvoj rozpočtov na výskum a rozvoj priemyselnej kapacity (napríklad satelitné snímky v programe GMES), aby sa zlepšili jednotlivé fázy zvládania katastrof;

                           y)

                           vyzýva Komisiu, aby uvedené odporúčania zohľadnila pri skúmaní a prijímaní záverov týkajúcich sa nadchádzajúceho oznámenia Komisie o posilnení kapacít Európskej únie v oblasti reakcie na katastrofy, ktoré Európska komisia avizovala;

               2.

               poveruje svojho pre predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a na vedomie aj Komisii.

      (1)  Ú. v. EÚ C 286 E, 27.11.2009, s. 15.

      (2)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0015.


title: Odporúčanie Rady z  9. júla 2013 , ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na roky 2012 – 2016

text:
               30.7.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/55

      ODPORÚČANIE RADY

   z 9. júla 2013,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Luxemburska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Luxemburska na roky 2012 – 2016
   2013/C 217/14
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov rozhodli 29. júna 2012 o Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytuje ucelený rámec pre opatrenia na úrovni členských štátov, EÚ a eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a politiky. Rozhodli o prijatí opatrení na úrovni členských štátov, pričom vyjadrili najmä úplné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 10. júla 2012 prijala odporúčanie (3) týkajúce sa národného programu reforiem Luxemburska na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k programu stability Luxemburska na roky 2012 – 2015.

               (5)

               Komisia 28. novembra 2012 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2013. V ten istý deň, t. j. 28. novembra 2012, Komisia na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) prijala správu o mechanizme varovania, pričom Luxembursko nebolo uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 7. februára 2013 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2013 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2013.

               (7)

               Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrení na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá bude podporovať rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, znížiť nezamestnanosť a vyriešiť sociálne dôsledky krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (8)

               Luxembursko 26. apríla 2013 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2013 a svoj program stability na obdobie rokov 2012 – 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa oba programy posudzovali súčasne.

               (9)

               Vychádzajúc z posúdenia programu stability podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Najmä scenár programu stability, ktorý sa týka roku 2013, je veľmi blízky predpovedi útvarov Komisie z jari 2013, zatiaľ čo scenár týkajúci sa roku 2014 je o niečo optimistickejší. Strednodobé prognózy deficitu vychádzajú z mierne optimistického scenára rastu, ktorý sa pohybuje nad potenciálnym rastom. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe stability je znížiť deficit z 0,8 % HDP v roku 2012 na 0,6 % HDP v roku 2014. V posledných rokoch programového obdobia sa však predpovedá zhoršenie deficitu na 1,3 % HDP v roku 2015 aj v roku 2016. Vyplýva to zo zavedenia nových pravidiel DPH týkajúcich sa elektronických služieb, ktoré nadobudnú platnosť 1. januára 2015. Podľa týchto pravidiel sa príjmy z DPH pochádzajúce z elektronických obchodných činností prevedú z krajiny, v ktorej sa nachádza dodávateľ, do krajiny, v ktorej sídli zákazník. Orgány odhadujú, že vplyvom nových pravidiel sa daňové príjmy z DPH znížia o 1,4 % HDP. Vláda už oznámila, že štandardná sadzba DPH sa zvýši, aby sa doplnila časť straty príjmov. Program stability potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP. Strednodobý rozpočtový cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu. Na základe predpovede útvarov Komisie z jari 2013, ako aj na základe (prepočítaného) štrukturálneho rozpočtového salda uvedeného v programe stability sa očakáva, že Luxembursko sa bude v roku 2012 nachádzať v štrukturálnom prebytku vo výške 0,1 % HDP, čo je pod strednodobým rozpočtovým cieľom, a v roku 2013 dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Luxembursko by sa však malo podľa predpovede opäť vzdialiť od svojho strednodobého rozpočtového cieľa o 0,3 % HDP počnúc rokom 2014 a ešte viac v rokoch 2015 a 2016. Vnútroštátne orgány potvrdili svoj cieľ, ktorým je opätovné dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa najneskôr v roku 2017, aby tak zabezpečili väčší manévrovací priestor. V roku 2012 sa hrubý verejný dlh nachádzal na úrovni 20,8 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve.

               (10)

               Za posledné roky sa Luxembursku darilo udržať verejný dlh pod hraničnou úrovňou 3 % HDP, takže nemusel voči nemu byť začatý postup pri nadmernom deficite. Darilo sa mu to skôr vďaka vysokým príjmom než vďaka obmedzeniu výdavkov. Odhaduje sa, že miera rastu výdavkov štátu bez diskrečných opatrení na strane príjmov presiahla najmä v roku 2012 referenčnú hodnotu pre výdavky stanovenú v Pakte stability a rastu. Odhaduje sa, že odchýlka miery rastu výdavkov štátu od referenčnej hodnoty stanovenej pre výdavky dosiahne 1,3 % HDP, čo je nad hraničnou hodnotou 0,5 % HDP vymedzenou v nariadení (ES) č. 1466/97. Na posúdenie tejto odchýlky je však nutné vykonať celkové posúdenie, v ktorom sa zohľadnia ďalšie faktory: i) zhoršenie štrukturálneho deficitu iba o 0,2 % HDP v roku 2012; ii) hospodárstvo Luxemburska je vzhľadom na veľkosť krajiny a jeho mieru otvorenosti veľmi premenlivé a iii) podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2013 by Luxembursko malo svoj strednodobý rozpočtový cieľ dosiahnuť už v roku 2013. Všetky tieto prvky poukazujú na neštrukturálnu povahu odchýlky. Vysoká premenlivosť príjmov vyberaných luxemburskou verejnou správou, ktoré boli doteraz vyššie než plánované príjmy, však predstavujú riziko pre udržateľnosť verejných financií. S cieľom lepšie čeliť týmto rizikám by dlhové i výdavkové obmedzenia mali byť stanovené zákonom. Navyše by sa mal určiť monitorovací orgán a vopred stanovený postup používaný v prípade nedodržiavania obmedzení. Keďže 1. januára 2015 nadobudne platnosť vyššie uvedený balík opatrení týkajúci sa DPH, ktorý bude mať následne výrazne negatívny vplyv na výber daní, je dôležité, aby Luxembursko zaviedlo strednodobý rozpočtový rámec. Bude si to vyžadovať mimoriadne obozretné zámery fiškálnej politiky v roku 2014.

               (11)

               Menej než tretina príjmov z daní pochádza v súčasnosti zo spotrebných daní, čiastočne z dôvodu miernych štandardných a znížených sadzieb DPH. Luxembursko je na prvom mieste v EÚ, pokiaľ ide o počet kategórií tovarov a služieb, na ktoré sa vzťahujú znížené sadzby DPH. Rozsiahly finančný sektor Luxemburska, na ktorý sa nevzťahuje DPH, takisto prispieva k nízkemu pomeru DPH k HDP. Luxembursko vo všeobecnosti disponuje priestorom na zvýšenie príjmov, a to rozšírením štandardnej sadzby DPH. Navyše systém daní z príjmu právnických osôb sa v Luxembursku vyznačuje výrazným daňovým zvýhodňovaním zadlženosti, ktoré prispieva k vysokému pomeru súkromnému dlhu k HDP.

               (12)

               Dôchodkovú reformu, ktorá bola v Luxembursku prijatá v decembri 2012, možno považovať iba za prvý dôležitý krok správnym smerom. Aj keď sa zohľadní väčšina aspektov prijatej dôchodkovej reformy, Luxembursko bude musieť vykonávať ešte aj politiku na podporu dlhodobej udržateľnosti, ktorá by mala zodpovedať trvalému zlepšeniu primárneho salda vo výške 8,6 percentuálneho bodu HDP, aby sa vyplnila fiškálna medzera. Luxembursko preto musí pokročiť vo svojej dôchodkovej reforme. Zavedením hornej hranice pre úpravy dôchodkov na základe zvýšenia reálnych miezd by sa zvýšili dôchodkové rezervy a zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku zosúladením veku odchodu do dôchodku alebo dôchodkov so zmenou v strednej dĺžke života by prispelo k zabezpečeniu dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému. Navyše by sa mali obmedziť možnosti predčasného odchodu do dôchodku a možnosť pracovať dlhšie, než je požadované minimum, by mala byť atraktívnejšia. Navyše vplyv výdavkov dlhodobej starostlivosti na fiškálnu udržateľnosť by mal podľa predpovede prispieť k luxemburskej medzere udržateľnosti 2,1 percentuálnymi bodmi. Očakávané zvýšenie počtu starších osôb a počtu závislých osôb v Luxembursku je v porovnaní s priemerom EÚ vysoké.

               (13)

               Súčasná produktivita Luxemburska je dosť vysoká. Manévrovací priestor z hľadiska zvyšovania produktivity je však čoraz menší. Rast jednotkových nákladov práce by sa mal preto obmedziť tak, aby sa zabezpečila lepšia korelácia medzi mzdami a produktivitou. Luxembursko prijalo opatrenia na zmiernenie rastu miezd prostredníctvom modulácie systému indexácie v rokoch 2012 až 2014. Táto reforma je však iba dočasná a nezaručuje, že sa mzdy budú postupom času vyvíjať v súlade s produktivitou. Produktivita sa v jednotlivých sektoroch hospodárstva líši a úroveň produktivity vo finančnom sektore je takmer dvakrát taká vysoká ako vo zvyšnej časti hospodárstva. Konkurencieschopnosť Luxemburska bude výrazne ohrozená od roku 2015, keď sa automatický systém indexácie bude opäť uplatňovať normálnym spôsobom. Mali by sa preto prijať dodatočné opatrenia, aby sa systém tvorby miezd zreformoval trvalejším spôsobom, aby sa predišlo ďalšiemu zhoršovaniu konkurencieschopnosti v budúcnosti.

               (14)

               Luxemburské hospodárstvo je výrazne závislé od finančného sektora, ktorý predstavuje približne 30 % celkovej pridanej hodnoty a 25 % vyzbieraných fiškálnych príjmov. Aby sa zachovala konkurencieschopnosť krajiny do budúcnosti, mali by sa v krajine vyvinúť alternatívne oblasti kompetencií. Luxemburský systém výskumu a inovácie je však naďalej veľmi slabý a Luxembursko nesmeruje k dosiahnutiu svojho cieľa intenzity výskumu a vývoja na rok 2020. Výkonnosť Luxemburska, pokiaľ ide o ukazovatele spolupráce medzi verejnými výskumnými inštitúciami a firmami, sa nachádza výrazne pod priemerom EÚ, čo je odrazom súčasného prerušenia väzby medzi súkromným sektorom v oblasti výskumu a vývoja a verejným výskumným systémom. Luxembursko by malo zvrátiť klesajúci trend intenzity výskumu a vývoja, a to najmä tak, že prispeje k podpore rastu intenzity výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore. Vývoj lepšie cielenej stratégie inteligentnej špecializácie by mohol zohrávať kľúčovú úlohu z hľadiska maximalizácie hospodárskeho vplyvu financovania verejného výskumu, najmä prostredníctvom zabezpečenia pákového efektu na súkromné investície. Takýto cielený prístup by mal byť doplnený komplexnou horizontálnou politikou zameranou na rozvoj a rast inovačných podnikov.

               (15)

               Nezamestnanosť mládeže zotrváva na vysokej úrovni (18 % ) a výrazne závisí od vzdelanostnej úrovne. Miestna mládež je často vystavená intenzívnej súťaži na trhu práce s nerezidentmi, ktorí sú často kvalifikovanejší. Hoci sa Luxembursko pevne zaviazalo bojovať proti nezamestnanosti mládeže, bude musieť vyvinúť ďalšie úsilie. V záujme maximalizácie výnosov by prijaté opatrenia mali byť súčasťou komplexnej reformnej stratégie vrátane posilnených aktivačných politík na boj proti závislosti na sociálnych dávkach. Výsledky testovania výkonnosti základných zručností mládeže v Luxembursku na základe systému PISA (5) sú relatívne slabé. Na zvrátenie negatívneho vývoja v oblasti čítania, matematiky a vedy pozorovaného od roku 2006 budú nutné ďalšie opatrenia. Malo by sa vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa zlepšili a zacielili vzdelávacie zdroje pre školy so znevýhodnenými študentmi a aby sa zvýšili zdroje dostupné na podporu výučby jazykov a doučovanie. Osobitné výzvy, ktorým čelia na trhu práce osoby z prostredia migrantov, by sa mali lepšie preskúmať a riešiť pomocou cielených opatrení, a to aj v súvislosti s jazykovými znalosťami. V tomto kontexte by sa mala venovať osobitná pozornosť odbornému vzdelávaniu a príprave. Mali by sa prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie vzdelávania v ranom detstve a na obmedzenie predčasného ukončovania školskej dochádzky, najmä v populácii migrantov. Zamestnanosť starších osôb by sa mala zlepšiť, a to aj prostredníctvom zlepšenia zručností.

               (16)

               Luxembursko sa zaviazalo obmedziť emisie skleníkových plynov v sektoroch, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, o 20 % v roku 2020 v porovnaní s rokom 2005, ale očakáva sa, že tento cieľ minie o 23 percentuálnych bodov podľa posledných predpokladov na rok 2020 na základe súčasných opatrení. V sektore dopravy sa v roku 2011 vyprodukovalo 68 % emisií, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, a sú hlavnou výzvou pre Luxembursko. V súčasnosti zavedené opatrenia by prispeli k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré je nutné na dosiahnutie cieľa, len približne o tretinu. Preto je nutné výrazne zintenzívniť opatrenia, najmä zvýšením daní z paliva, aby sa vyrovnala medzera zdaňovania so susednými krajinami. Reforma daní z vozidiel by sa mala takisto urýchliť. Luxembursko by malo pokračovať vo vykonávaní projektov, ktoré podporujú využívanie verejnej dopravy. Malo by zaviesť poplatky za preťaženie na cestách, aby podporilo prechod na používanie verejnej dopravy. Mali by sa podporovať lepšie verejné dopravné spojenia so susednými regiónmi.

               (17)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Luxemburska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Luxembursku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tak, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 6.

               (18)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do odporúčania 1.

               (19)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra aj analýzu hospodárskej politiky v eurozóne ako celku. Na tomto základe Rada vydala jednotlivé odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (7). Luxembursko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo zabezpečiť aj úplné a včasné vykonávanie týchto odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Luxembursko prijalo v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

               1.

               Zachovať zdravú fiškálnu pozíciu a zotrvať na strednodobom cieli, aby sa zabezpečila dlhodobá udržateľnosť verejných financií, a to najmä s prihliadnutím na implicitné záväzky spojené so starnutím. Posilniť fiškálne riadenie prijatím strednodobého rozpočtového rámca vzťahujúceho sa na verejnú správu a zahŕňajúceho viacročné stropy pre výdavky a zavedením nezávislého monitorovania fiškálnych pravidiel.

               2.

               Prijať opatrenia na riešenie problému podporovania dlhu v systéme zdaňovania príjmov právnických osôb a rozšíriť uplatňovanie štandardnej sadzby DPH.

               3.

               Obmedziť výdavky spojené s vekom zvýšením nákladovej efektívnosti dlhodobej starostlivosti, najmä prostredníctvom väčšieho dôrazu na prevenciu, rehabilitáciu a nezávislý život, posilnením naposledy prijatej dôchodkovej reformy, prijatím dodatočných opatrení na obmedzenie predčasného odchodu do dôchodku a zvýšením skutočného odchodu do dôchodku zosúladením veku odchodu do dôchodku alebo dôchodku so zmenami v strednej dĺžke života.

               4.

               Popri súčasnom zmrazovaní výdavkov prijať ďalšie štrukturálne opatrenia v konzultácii so sociálnymi partnermi a v súlade s národnými postupmi, aby sa zreformoval systém tvorby miezd vrátane indexácie miezd, zlepšila sa jeho reaktívnosť na produktivitu, sektorový vývoj a podmienky trhu práce a podporila konkurencieschopnosť. Zintenzívniť úsilie s cieľom diverzifikovať štruktúru hospodárstva podporujúc súkromné investície do výskumu, najmä prostredníctvom rozvoja spolupráce medzi verejným výskumom a firmami.

               5.

               Zintenzívniť úsilie s cieľom obmedziť nezamestnanosť mládeže, a to zlepšením navrhovania a monitorovania aktívnej politiky trhu práce. Posilniť všeobecné a odborné vzdelávanie, aby sa lepšie prispôsobili zručnosti mladých ľudí podľa dopytu na trhu práce, najmä u osôb z prostredia migrantov. Prijať rozhodné opatrenia na zvýšenie miery ekonomickej aktivity starších pracovníkov vrátane zlepšenia ich zamestnateľnosti pomocou celoživotného vzdelávania.

               6.

               Zintenzívniť opatrenia na dosiahnutie cieľa, ktorým je obmedzenie emisií skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, najmä prostredníctvom zvýšenia daní z energetických produktov určených pre dopravu.

      V Bruseli 9. júla 2013

            Za Radu

            predseda

         R. ŠADŽIUS

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2013 rozhodnutím Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 21).

      (3)  Ú. v. EÚ C 219, 24.7.2012, s. 58.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  PISA je program OECD pre medzinárodné hodnotenie žiakov.

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.

      (7)  Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka.


				|

		52012PC0273

			Odporúčanie pre ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/422/EÚ o existencii nadmerného deficitu v Bulharsku /* COM/2012/0273 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie pre
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/422/EÚ
o existencii nadmerného deficitu v Bulharsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,
so zreteľom na odporúčanie Komisie,
keďže:
(1)       Rada na základe návrhu
Komisie v súlade s článkom 126 ods. 6 zmluvy rozhodnutím 2010/422/EÚ z 13.
júla 2010[1]
rozhodla, že v Bulharsku existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že
deficit verejných financií bol v roku 2009 na úrovni 3,9 % HDP, čo je
nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve, zatiaľ čo hrubý
verejný dlh bol na úrovni 14,8 % HDP, t. j. výrazne pod referenčnou
hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve[2].

(2)       V súlade s článkom
126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7.
júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[3] Rada na základe odporúčania
Komisie vydala 13. júla 2010 odporúčanie Bulharsku, aby odstránilo nadmerný
deficit najneskôr do roku 2011. Odporúčanie bolo zverejnené.
(3)       V súlade s článkom 4
Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k zmluvám,
Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako súčasť
uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o deficite
verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch
dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 3
nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o
postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení
Európskeho spoločenstva[4].
(4)       Pri posudzovaní toho, či by
sa rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu malo zrušiť, by Rada mala
prijať rozhodnutie na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa rozhodnutie o
existencii nadmerného deficitu malo zrušiť len vtedy, keď Komisia vo svojich
predpovediach odhaduje, že deficit nepresiahne hranicu 3 % HDP za
predpovedané obdobie[5].
(5)       Na základe údajov, ktoré
poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES)
č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenia Bulharska pred 1. aprílom
2012, a na základe predpovede útvarov Komisie z jari 2012 možno prijať
tieto závery:
–
V období nasledujúcom po roku nadmerného deficitu
boli rozpočtové ciele neustále prekračované. Deficit verejných financií sa v
roku 2010 znížil na 3,1 % HDP a v roku 2011 ďalej klesal až na 2,1 %
HDP oproti pôvodne stanoveným cieľom na úrovni 3,8 % a 2,5 %.
Odstránenie deficitu bolo najmä výsledkom prísnej kontroly rastu výdavkov vrátane
zmrazovania miezd a dôchodkov vo verejnom sektore, čím sa pomer výdavkov k HDP
znížil o 5,5 percentuálneho bodu v období rokov 2009 až 2011. V konvergenčnom
programe na rok 2012 sa plánuje ďalšie klesanie deficitu až na 1,6 % HDP v
roku 2012 a 1,3 % HDP v roku 2013. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari
2012 sa predpokladá, že deficit verejných financií sa zlepší a v roku 2012
dosiahne úroveň 1,9 % HDP a v roku 2013 úroveň 1,7 % HDP, k čomu
prispeje pokračujúce zmrazovanie miezd vo verejnom sektore, ako aj cyklické
zlepšenie v príjmoch.
–
Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2012 sa
saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení
bude nachádzať na úrovni 0,7 % v roku 2012 a na úrovni 0,8 % HDP v
roku 2013 za predpokladu nezmenenej politiky. Na druhej strane sa predpokladá,
že miera rastu verejných výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov
zostane v rokoch 2012 a 2013 pod referenčnou hodnotou strednodobej miery
potenciálneho rastu HDP stanovenej v článku 5 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č.
1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade
nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii.
–
Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2012 sa
hrubý verejný dlh mierne zvýši zo 16,3 % HDP v roku 2011 na 18,5 %
HDP v roku 2013. Táto predpoveď dlhu nezahŕňa prípadnú emisiu zahraničného dlhu
v roku 2012 s cieľom získať finančné prostriedky na splatenie dlhopisov
denominovaných v eure vo výške približne 2 % HDP v januári 2013. Rovnako
aj v najnovšom konvergenčnom programe sa predpokladá, že pomer dlhu sa do roku
2013 zvýši na 18,4 %.
(6)       V súlade s článkom
126 ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného
deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte
odstránil nadmerný deficit.
(7)       Podľa názoru Rady sa nadmerný
deficit v Bulharsku odstránil, a preto by sa malo rozhodnutie 2010/422/EÚ
zrušiť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný
deficit v Bulharsku sa odstránil.
Článok 2
Rozhodnutie 2010/422/EÚ sa týmto zrušuje.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Bulharskej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 199, 31.7.2010, s. 26.
[2]               Deficit verejných financií a dlh verejných financií na
rok 2009 boli následne upravené na súčasné hodnoty 4,3 % HDP a 14,6 %
HDP.
[3]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[4]               Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.
[5]               V súlade so „Špecifikáciami vykonávania Paktu o stabilite a raste a
usmerneniami k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“,
ktoré schválila Rada 24. januára 2012. Pozri:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 , ktoré sa týka národného programu reforiem v Litve na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Litvy na roky 2012 – 2015

text:
               24.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 219/54

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012,
   ktoré sa týka národného programu reforiem v Litve na rok 2012 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Litvy na roky 2012 – 2015
   2012/C 219/16
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada prijala 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Rada prijala 12. júla 2011 odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem v Litve na rok 2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2011 – 2014.

               (4)

               Komisia prijala 23. novembra 2011 druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého európskeho semestra a integrovanej koordinácie politiky ex ante, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia prijala 14. februára 2012 na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej neurčila Litvu za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (5)

               Rada prijala 1. decembra 2011 závery, v ktorých vyzvala Výbor pre sociálnu ochranu, aby v spolupráci s Výborom pre zamestnanosť a ďalšími výbormi predložil svoje vyjadrenie k opatreniam odporúčaným v rámci cyklu politík stratégie Európa 2020. Toto vyjadrenie je súčasťou stanoviska Výboru pre zamestnanosť.

               (6)

               Európsky parlament je náležite zapojený do európskeho semestra v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97 a 15. februára 2012 prijal uznesenie o zamestnanosti a sociálnych aspektoch v ročnom prieskume rastu 2012 a uznesenie o príspevku k ročnému prieskumu rastu 2012.

               (7)

               Európska rada schválila 2. marca 2012 priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podpory rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy. Rada vyzvala členské štáty, aby implementovali odporúčania Rady pre jednotlivé krajiny na rok 2011 a premietli tieto priority do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (8)

               Európska rada takisto vyzvala 2. marca 2012 členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby sa zaradili do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (9)

               Litva predložila 27. apríla 2012 svoj konvergenčný program na roky 2012 – 2015 a 30. apríla 2012 svoj národný program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)

               Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97, Rada sa domnieva, že makroekonomický scenár uvedený v programe, ktorý tvorí základ rozpočtových prognóz, je realistický a je viac-menej v súlade s prognózou útvarov Komisie z jari 2012 na roky 2012 a 2013. Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v konvergenčnom programe je do roku 2012 odstrániť nadmerný deficit v zmysle odporúčania Rady a následne napredovať k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa. V konvergenčnom programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý rozpočtový cieľ, najmä štrukturálny prebytok verejných financií na úrovni 0,5 % HDP, ktorý primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a raste, a uvádza konsolidácia najmenej 1 percentuálneho bodu ročne, pričom dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu sa plánuje do roku 2015. Hoci sú rozpočtové plány v súlade s včasným odstránením nadmerného deficitu, priemerné ročné fiškálne úsilie v rokoch 2010 – 2012 založené na (prepočítanom) štrukturálnom rozpočtovom salde (5) bude podľa očakávaní nižšie než úroveň 2,25 % HDP, ktorú vo svojom odporúčaní zo 16. februára 2010 vyžaduje Rada. Plánované ročné napredovanie k strednodobému rozpočtovému cieľu v rokoch po korekcii nadmerného deficitu je o niečo vyššie ako 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, čo je referenčná hodnota v Pakte o stabilite a raste.
               Plánovaná miera rastu výdavkov verejnej správy je pri zohľadnení diskrečných príjmových opatrení v súlade s referenčnou hodnotou týkajúcou sa výdavkov, uvedenou v Pakte o stabilite a raste na rok 2013 a 2014, nie však na rok 2015. Odhaduje sa, že všeobecný štátny dlh by mal v priebehu obdobia konvergenčného programu zostať pod úrovňou 60 % HDP, pričom podľa prognózy útvarov Komisie z jari 2012 narastie v roku 2013 na úroveň takmer 41 % HDP, zatiaľ čo cieľom konvergenčného programu je dlh znížiť na približne 35 % do roku 2015. Reforma plánovania a plnenia rozpočtu pokračuje, ale vláda musí ešte schváliť navrhované zákony. Týmito zákonmi by sa zvýšila zodpovednosť fiškálneho rámca prostredníctvom zriadenia nezávislého orgánu a sprísnili by sa pravidlá týkajúce sa rezerv štátnej pokladnice.

               (11)

               Na základe komplexnej stratégie daňovej disciplíny sa v roku 2011 implementovali opatrenia, ktoré posilnili daňovú disciplínu a priniesli dodatočné príjmy. V záujme razantnejšieho zasiahnutia proti daňovým únikom sa však bude vyžadovať pokračovanie vykonávania opatrení.

               (12)

               Demografický vývoj vyvoláva vážne pochybnosti o udržateľnosti dôchodkového systému. Hoci Litva prijala koncepciu postupného zvyšovania veku odchodu do dôchodku na 65 rokov do roku 2026, samo toto opatrenie nezabezpečí udržateľné a primerané dôchodkové dávky v budúcnosti a je potrebné ho doplniť ďalšími opatreniami. K uvedeným opatreniam môže patriť prepojenie dôchodkového veku a budúcich dávok s demografickými faktormi, zavedenie jasných pravidiel pre valorizáciu, zavedenie užšieho prepojenia medzi príspevkami a dávkami a odstránením stimulov na predčasný odchod do dôchodku. Litva by mohla okrem toho lepšie využívať doplnkové ustanovenie dobrovoľného odchodu do dôchodku. Doplnkovým dôchodkovým sporením prostredníctvom individuálnych predfinancovaných súkromných dôchodkových systémov a/alebo vytvorením zamestnaneckých dôchodkových systémov by sa mohlo znížiť zaťaženie systému sociálneho zabezpečenia a zároveň by sa mohla zlepšiť primeranosť budúcich dôchodkových dávok. Demotivácia pokračovať v práci po dosiahnutí dôchodkového veku bola odstránená.

               (13)

               Zákon o agentúrach sprostredkujúcich dočasné zamestnanie, zameraný na uľahčenie zamestnania na krátke časové obdobie, nadobudol platnosť 1. decembra 2011. Jeho vplyv však nemusí byť významný, pretože agentúry na sprostredkovanie dočasnej práce fungovali v Litve aj predtým. Komplexný prehľad pracovného práva by mohol identifikovať zbytočné obmedzenia a administratívne prekážky, ktoré bránia flexibilným pracovným zmluvám, ustanoveniam o prepúšťaní a opatreniam flexibilného režimu pracovného času. V záujme zvýšenia účasti na trhu práce, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, nekvalifikované osoby a starších pracovníkov, ako aj zvýšenia flexibility trhu práce sú potrebné dodatočné opatrenia.

               (14)

               Problém nezamestnanosti mladých ľudí (nad 30 %) a nízkokvalifikovaných osôb sa počas krízy ukázal ako osobitne zjavný. Vláda zavádza niektoré opatrenia na podporu zamestnanosti mládeže, ako sú dotácie na prvé pracovné miesto a znížené dávky sociálneho zabezpečenia. Napriek tomu zostávajú aktivačné sadzby príliš nízke a finančné príspevky pre aktívne politiky trhu práce by sa mohli účinnejšie využívať zacielením dotácií na najzraniteľnejšie osoby. S cieľom zabezpečiť účinnejší prechod zo vzdelávacieho procesu na trh práce by učňovské vzdelávanie a stáže mohli byť príťažlivejšie a mohol by sa zaviesť systém prognóz dopytu po kvalifikáciách. Opatrenia by mali byť v súlade s výsledkami spoločného akčného tímu Litvy a Komisie zameraného na zamestnanosť mladých ľudí.

               (15)

               Približne tretina litovského obyvateľstva je vystavená hrozbe chudoby a dlhodobého vylúčenia. Ide o štvrtý najvyšší údaj v Únii. V roku 2011 Litva zmenila a doplnila zákon o hotovostnej sociálnej pomoci s cieľom od januára 2012 reformovať sociálny systém. Spustila pilotný model rozdelenia sociálnej podpory, zmenila metódu výpočtu sumy, zaviedla určité pracovné stimuly a zvýšila pokrytie. Reforma sociálnej pomoci je krokom k zníženiu faktorov odrádzajúcich od práce. Je potrebné, aby sa vytvoril monitorovací systém s cieľom posúdiť jeho efektívnosť a jeho vplyv na zmiernenie chudoby. Reforma by mala byť takisto prepojená na aktivačné opatrenia, ktoré posilňujú účasť najmä dlhodobých príjemcov sociálnej pomoci.

               (16)

               Od roku 2010 vláda podniká ambicióznu reformu štátnych podnikov zameranú na reštrukturalizáciu podnikového riadenia, zvýšenie transparentnosti a oddelenie vlastníckych a regulačných funkcií a zvýšenie hospodárskej súťaže a efektivity. Ide o reformu, ktorá je relevantná a ktorá zahŕňa legislatívne, ako aj organizačné zmeny. V otázkach transparentnosti a zodpovednosti sa dosiahol značný pokrok, keďže výkazy sa v súčasnosti uverejňujú na štvrťročnom a ročnom základe. Stanovili sa jasné podnikateľské ciele. Vláda však súčasne odložila niektoré stránky reformy, najmä oddelenie komerčných a nekomerčných činností štátnych podnikov, pričom má v úmysle implementovať ich v roku 2012.

               (17)

               Litva dosiahla len obmedzený pokrok v otázke zlepšovania energetickej účinnosti budov. V decembri 2011 vláda prijala program modernizácie bytových budov, ktorý však oslabujú protichodne pôsobiace dotácie dostupné v iných oblastiach politiky, ktoré demotivujú obyvateľov obytných budov od zvyšovania energetickej účinnosti. V záujme zvýšenia energetickej účinnosti budov je preto potrebné urýchlene vyvinúť značné ďalšie úsilie.

               (18)

               V Litve existuje priestor na preorientovanie zdaňovania smerom k zdaňovaniu spotreby energie, keďže príjmy z environmentálnych daní sú tretie najnižšie v Únii a dane z dopravy najnižšie v Únii. Implicitná sadzba dane zo spotreby energie bola siedma najnižšia v Únii v roku 2010, zatiaľ čo dane z energie sú z hľadiska HDP iba mierne pod priemerom EÚ.

               (19)

               V infraštruktúre energetického systému krajiny neexistuje hospodárska súťaž a prepojenia, čo je faktor, ktorý bráni rastu. Nedostatočné prepojenia bránia vzniku hospodárskej súťaže na trhoch s energiami. Koncentrácia je naďalej vysoká (nad 90 %) tak na plynárenskom trhu, ako aj na trhu s elektrickou energiou.

               (20)

               Litva prijala v rámci Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov predložených v roku 2011 sa týkajú zvyšovania konkurencieschopnosti a zamestnanosti, zlepšovania udržateľnosti verejných financií a posilňovania finančnej stability. Komisia posúdila vykonávanie záväzkov v rámci Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia boli zohľadnené v nižšie uvedených odporúčaniach.

               (21)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Litvy. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Litve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové hospodárske riadenie Únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (6).

               (22)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania (1),

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Litva prijala v období rokov 2012 – 2013 opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Zabezpečiť plánované napredovanie pri realizovaní včasnej korekcie nadmerného deficitu. Na tieto účely v plnej miere implementovať rozpočet na rok 2012 a vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Následne skonkretizovať opatrenia potrebné na implementáciu rozpočtovej stratégie na rok 2013 a ďalšie roky v zmysle plánu, ktorá zabezpečí primerané úsilie o štrukturálnu úpravu, aby sa dostatočne napredovalo pri dosahovaní strednodobého rozpočtového cieľa a aby sa dodržiavala referenčná hodnota týkajúca sa výdavkov pri súčasnom minimalizovaní znižovania výdavkov na podporu rastu. V tejto súvislosti preskúmať a zvážiť zvyšovanie tých daní, ktoré sú najmenej škodlivé pre rast, akými sú zdaňovanie bývania a environmentálne zdaňovanie vrátane zavedenia zdaňovania automobilov pri súčasnom posilňovaní daňovej disciplíny. Posilniť fiškálny rámec najmä zavedením vynútiteľných a záväzných výdavkových stropov v strednodobom rozpočtovom rámci.

               2.

               Prijať právne predpisy týkajúce sa komplexnej reformy dôchodkového systému. Uviesť do súladu zákonom stanovený dôchodkový vek so strednou dĺžkou života, stanoviť jasné pravidlá valorizácie dôchodkov a zlepšiť doplnkové systémy sporenia. Podporiť dôchodkovú reformu opatreniami pre aktívne starnutie.

               3.

               Riešiť problém vysokej nezamestnanosti, a to najmä mladých ľudí, nezamestnaných s nízkou kvalifikáciou a dlhodobo nezamestnaných zameraním zdrojov na aktívne politiky trhu práce a súčasným zvyšovaním ich efektivity. Zvýšiť účinnosť systémov učňovského vzdelávania. Zmeniť a doplniť pracovnoprávne predpisy týkajúce sa flexibilných pracovných zmlúv, ustanovení o prepúšťaní a opatrení flexibilného pracovného času.

               4.

               Zvýšiť pracovné stimuly a posilniť prepojenia medzi reformou sociálnej pomoci a aktivačnými opatreniami, najmä pre najzraniteľnejšie skupiny, na zníženie chudoby a sociálne vylúčenie.

               5.

               Implementovať všetky aspekty balíka reforiem štátnych podnikov najmä s cieľom zabezpečiť oddelenie vlastníckych a regulačných funkcií a oddelenie komerčných a nekomerčných činností. Zaviesť vhodné monitorovacie nástroje na posúdenie účinnosti reforiem a zabezpečenie súladu všetkých štátnych podnikov s požiadavkami reformy.

               6.

               Zintenzívniť opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti budov, a to aj prostredníctvom odstránenia demotivačných faktorov a rýchlej implementácie holdingového fondu. Podporovať hospodársku súťaž v rámci energetických sietí prostredníctvom zlepšenia prepojenia s členskými štátmi v oblasti elektrickej energie a plynárenstva.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Platnosť predĺžená na rok 2012 rozhodnutím Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2012, s. 47).

      (3)  Ú. v. EÚ C 210, 16.7.2011, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (5)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií poskytnutých v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky.

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.