               20.6.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 188/1

         Odporúčanie prijať nariadenie Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou
   (ECB/2014/13)
   (predložené Európskou centrálnou bankou)
   (2014/C 188/01)
   DÔVODOVÁ SPRÁVA
   I.   ÚVOD

   Rada Európskej únie prijala 23. novembra 1998 nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 (1). V súlade s článkom 107 ods. 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva ECB v minulosti predložila Rade odporúčanie ECB/1998/10 (2). ECB neskôr predložila aj odporúčanie ECB/2008/9 (3), ktoré predchádzalo prijatiu nariadenia Rady (ES) č. 951/2009 (4). Je preto vhodné riadiť sa rovnakým postupom, ktorý je v súčasnosti ustanovený v článku 129 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a do nariadenia (ES) č. 2533/98 zahrnúť navrhované zmeny.
   II.   PRIPOMIENKY K ČLÁNKOM

      Používanie štatistických informácií na účely vykonávania funkcií dohľadu

   S cieľom minimalizovať spravodajskú záťaž a zabezpečiť, aby údaje bolo potrebné zbierať iba raz, národné centrálne banky sú v súčasnosti podľa článku 8 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 2533/98 oprávnené používať dôverné štatistické informácie na účely vykonávania svojich funkcií v oblasti dohľadu. Malo by sa presne stanoviť, že ECB, ktorá bola poverená osobitnými úlohami v oblasti prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 (5), môže podobne ako národné centrálne banky, ktoré boli poverené osobitnými úlohami v oblasti prudenciálneho dohľadu, používať dôverné štatistické informácie na výkon týchto úloh.
   Zároveň by sa malo ozrejmiť, že k prenosu dôverných štatistických informácií medzi členmi ESCB a ostatnými orgánmi členských štátov a Únie, ktoré sú zodpovedné za a) dohľad nad finančnými inštitúciami, trhmi a infraštruktúrami a b) stabilitou finančného systému, a Európskym mechanizmom pre stabilitu (European Stability Mechanism – ESM) môže dochádzať s cieľom podporovať príslušné úlohy. Medzi orgány môžu okrem iného patriť príslušné orgány zodpovedné za dohľad a makroprudenciálny dohľad, európske orgány dohľadu (6), Európsky výbor pre systémové riziká, ako aj orgány oprávnené riešiť krízové situácie úverových inštitúcií.

      Odporúčanie prijať

         „NARIADENIE RADY,
         ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 5.4,
         so zreteľom na odporúčanie Európskej centrálnej banky,
         so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,
         so zreteľom na stanovisko Komisie,
         v súlade s postupom ustanoveným v článku 129 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článkom 41 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky,
         keďže:

                     (1)

                     Nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 (7) je kľúčovým prvkom právneho rámca, ktorý podporuje zber štatistických informácií ako jednu z úloh Európskej centrálnej banky (ECB), pri plnení ktorej jej pomáhajú národné centrálne banky. ECB sa neustále opiera o toto nariadenie pri uskutočňovaní a monitorovaní koordinovaného zberu štatistických informácií, ktoré sú potrebné na zabezpečenie plnenia úloh Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), vrátane úlohy prispievať k plynulému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a stability finančného systému, ako sa vymedzuje v článku 127 ods. 5 zmluvy.

                     (2)

                     Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 (8) poveruje ECB osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a stabilitu finančného systému v rámci Únie a jednotlivých členských štátov.

                     (3)

                     S cieľom minimalizovať spravodajskú záťaž spravodajských agentov a umožniť riadny výkon dohľadu nad finančnými inštitúciami, trhmi a infraštruktúrami, ktorým boli poverené všetky príslušné orgány, ako aj riadne plnenie úloh, ktorými boli poverené orgány zodpovedné za ochranu stability finančného systému, je potrebné zmeniť nariadenie (ES) č. 2533/98 tak, aby bolo možné prenášať a používať štatistické informácie, ktoré zbiera ESCB, medzi členmi ESCB a príslušnými orgánmi. Tieto orgány by mali zahŕňať príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad finančnými inštitúciami, trhmi a infraštruktúrami a makroprudenciálny dohľad, európske orgány dohľadu (9), Európsky výbor pre systémové riziká, ako aj orgány oprávnené riešiť krízové situácie úverových inštitúcií.

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:
         Článok 1
         Konkrétne zmeny
         Článok 8 nariadenia (ES) 2533/98 sa mení takto:

                     1.

                     V odseku 1 sa písmeno d) nahrádza nasledujúcim znením a dopĺňa sa nové písmeno e):

                                 ‚d)

                                 pokiaľ ide o ECB a národné centrálne banky, ak sú uvedené štatistické informácie použité v oblasti prudenciálneho dohľadu;

                                 e)

                                 pokiaľ ide o národné centrálne banky v súlade s článkom 14.4 štatútu, na výkon funkcií iných ako funkcie, ktoré sa uvádzajú v štatúte.‘

                     2.

                     V odseku 4 sa písm. a) nahrádza takto:

                                 ‚a)

                                 v rozsahu a na úrovni podrobností, ktoré sú potrebné na plnenie úloh ESCB uvedených v zmluve alebo úloh v oblasti prudenciálneho dohľadu, ktorými boli poverení členovia ESCB, alebo‘

                     3.

                     Vkladá sa odsek 4a, ktorý znie:

                                 ‚(4a)

                                 ESCB môže zasielať dôverné štatistické informácie orgánom členských štátov alebo Únie, ktoré zodpovedajú za dohľad na finančnými inštitúciami, trhmi a infraštruktúrami, alebo za stabilitu finančného systému v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom a Európskemu mechanizmu pre stabilitu (European Stability Mechanism – ESM) v rozsahu na úrovni podrobností, ktoré sú potrebné na plnenie ich príslušných úloh. Každý ďalší prenos týchto dôverných štatistických informácií musí byť výslovne povolený členom ESCB, ktorý ich zozbieral.‘

               Článok 2
         Záverečné ustanovenia
         Toto nariadenie nadobúda účinnosť [dátum].

            Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.“

      Vo Frankfurte nad Mohanom 21. marca 2014

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8).

      (2)  Odporúčanie ECB/1998/10 k nariadeniu Rady (ES) o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES C 246, 6.8.1998, s. 12).

      (3)  Odporúčanie ECB/2008/9 k nariadeniu Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (Ú. v. EÚ C 251, 3.10.2008, s. 1).

      (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 951/2009 z 9. októbra 2009, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 2533/98 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (Ú. v. EÚ L 269, 14.10.2009, s. 1).

      (5)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

      (6)  Európskymi orgánmi dohľadu sú Európsky orgán pre bankovníctvo, Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy.

      (7)  Nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8).

      (8)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

      (9)  Európske orgány dohľadu sú Európsky orgán pre bankovníctvo, Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy.


				|

		52012DC0302

			Odporúčanie pre ODPORÚČANIA RADY týkajúce sa národného programu reforiem Bulharska na rok 2012, ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska na roky 2012 – 2015 /* COM/2012/0302 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa národného programu reforiem
Bulharska na rok 2012,
ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Bulharska
na roky 2012 – 2015
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148
ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre
zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej
koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové
oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v
oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala
odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky
členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 Rada prijala
rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských
štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej
hospodárskej politike a politike zamestnanosti.
(3)       Rada 12. júla 2011 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Bulharska na rok
2011, a vydala svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu
Bulharska na roky 2011 – 2014.
(4)       Komisia 23. novembra 2011
prijala druhý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok druhého
európskeho semestra ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá
je zakotvená v stratégii Európa 2020. Komisia 14. februára 2012 prijala na
základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[6], v ktorej určila Bulharsko
za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému sa vykoná
hĺbkové preskúmanie.
(5)       Európska rada 2. marca 2012
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu (v súlade so závermi Rady z 9.
decembra 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu).
Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá
bude podporovať rast, obnovy bežných úverových podmienok pre hospodárstvo,
podpory rastu a konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia
sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(6)       Európska rada 2. marca 2012
takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro
Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť
zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do
ich národných programov reforiem.
(7)       Bulharsko 13. apríla 2012
predložilo svoj konvergenčný program na roky 2012 – 2015 a svoj národný
program reforiem na rok 2012. S cieľom zohľadniť prepojenia
medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne. Komisia v hĺbkovom
preskúmaní podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 takisto
posúdila, či je Bulharsko postihnuté makroekonomickou nerovnováhou.
Komisia vo svojom hĺbkovom posúdení[7]
skonštatovala, že Bulharsko prežíva vnútornú makroekonomickú nerovnováhu, hoci
nie nadmernú.
(8)       Podľa prvého oznámenia
Bulharska z roku 2012 o deficite a dlhu na roky 2008 – 2011 v súvislosti s
uplatňovaním postupu pri nadmernom deficite bol deficit verejných financií
v roku 2011 pod úrovňou 3 % referenčnej hodnoty HDP stanovenej v
zmluve. Okrem toho sa v prognóze Komisie z jari 2012 odhaduje, že deficit
verejných financií zostane pod úrovňou referenčnej hodnoty stanovenej
v zmluve a že sa bude v prognózovanom období ďalej znižovať. V
dôsledku toho, ako aj v súlade s ustanoveniami Paktu o stabilite a raste,
prijala Komisia 30. mája odporúčanie na odporúčanie Rady, v ktorom
ruší rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu podľa článku 126
ods. 12 zmluvy.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
konvergenčného programu z roku 2012 podľa nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroekonomický scenár na roky 2012 –
2013 tvoriaci základ rozpočtových prognóz v programe, podľa ktorého
dosiahne ročný rast v roku 2012 úroveň 1,4 % a v roku 2013
úroveň 2,5 %, je optimistický. V prognóze Komisie z jari 2012 sa odhaduje
rast HDP na úrovni 0,5 % v roku 2012 a na úrovni 1,9 % v roku 2013. Po
odstránení nadmerného deficitu v roku 2011 je cieľom rozpočtovej
stratégie uvedenej v programe dosiahnuť do konca programového obdobia
takmer vyrovnaný rozpočtový stav, tak z hľadiska štrukturálnych, ako
aj hlavných rozpočtových sáld. Došlo k miernej úprave strednodobého
rozpočtového cieľa v štrukturálnom vyjadrení, a to z deficitu na
úrovni 0,6 % HDP na deficit na úrovni 0,5 % HDP. Nový strednodobý
rozpočtový cieľ primerane odráža požiadavky Paktu o stabilite a
raste. Vychádzajúc z (prepočítaného) štrukturálneho deficitu[8] plánuje Bulharsko
dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ počas programového obdobia.
. V rokoch 2012 – 2014 by miera rastu štátnych výdavkov pri zohľadnení
diskrečných príjmových opatrení zodpovedala referenčnej hodnote
týkajúcej sa výdavkov uvedenej v Pakte o stabilite a raste, ale nezodpovedala
by jej v roku 2015. Plánovaná fiškálna konsolidácia čelí značným
rizikám vyplývajúcim z i) nižších príjmov vzhľadom na optimistický
makroekonomický scenár, ako aj zo štruktúry rastu hospodárstva, ktoré je
založené na daniach iba v menšej miere, a z ii) neefektívnosti vo verejnom
sektore, najmä v oblasti zdravotníctva a vzdelávania, ktoré môžu viesť k
značným tlakom na výdavky. Miera dlhu je pod úrovňou 60 % HDP a
podľa programu sa očakáva, že v roku 2012 dosiahne takmer 20 % HDP a
potom bude v priebehu programového obdobia klesať. V otázke daňovej
disciplíny je čo zlepšovať a rozvoj v tejto oblasti by Bulharsku
umožnil podporovať výdavky zamerané na podporu vyššieho rastu. Požiadavka
zachovávať rozpočtový deficit pod úrovňou 2 % a obmedzovať
verejné výdavky na 40 % HDP bola prijatá ako zmena a doplnenie zákona o
rozpočtových pravidlách, ktorým sa posilnil záväzný charakter fiškálneho
rámca a ktorým sa zlepšila predvídateľnosť rozpočtového
plánovania. Výzvy však pretrvávajú v súvislosti s ďalším zlepšovaním
obsahu strednodobého rozpočtového rámca a posilnením kvality vykazovania
na akruálnom princípe.
(10)     Bulharská vláda zaznamenala
významný pokrok v otázke niektorých opatrení týkajúcich sa dôchodkovej reformy
vrátane opatrení o vekovej hranici odchodu do dôchodku mužov a žien a v otázke
dĺžky služby zamestnancov armády a polície. Riešenie nedostatkov
týkajúcich sa primeranosti dôchodkového zabezpečenia však zostáva v
strednodobom horizonte kľúčovou výzvou. V zmenách sa nepočíta s
tým, že by bol zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku rovnaký pre mužov aj
ženy. Nedostatky sa ukázali aj v otázke znižovania možností zamestnancov
odísť do predčasného dôchodku. Kľúčovou výzvou naďalej
zostáva začlenenie osôb, ktoré neplatia odvody, ako aj sprísnenie kontrol
a kritérií na prideľovanie invalidných dôchodkov.
(11)     Bulharsko je členským
štátom EÚ s najvyššou mierou osôb ohrozených vážnou hmotnou núdzou, pričom
zvlášť postihnuté sú staršie osoby a deti. V tejto súvislosti sú potrebné
komplexné opatrenia. Prioritou by malo byť zabezpečenie účinnejších
sociálnych transferov. Z ekonomicky aktívnych Rómov je zamestnaná iba polovica.
Nedávno prijatá národná stratégia pre integráciu Rómov sa zameriava na
viacnásobné bariéry, ale ak má fungovať v rokoch 2015 až 2020, je potrebné
posilniť ju podrobným akčným plánom.
(12)     Kríza mala mimoriadne silný
vplyv na pracovníkov s nízkou kvalifikáciou (ktorí predstavujú takmer 70 %
nezamestnaných) a značne zvýšila mieru nezamestnanosti mladých ľudí.
Okrem toho od roku 2009 sa dlhodobá nezamestnanosť zvyšovala výrazne
rýchlejšie než inde v EÚ a v zásade odrážala zvýšenie nepomeru medzi ponúkanou
a požadovanou odbornou kvalifikáciou a nepomeru z geografického hľadiska,
keďže strata pracovných miest sa dotkla predovšetkým pracovníkov s nízkou
kvalifikáciou. Malo by sa podniknúť preskúmanie systému, ktorým sa
stanovujú minimálne prahy príspevkov na sociálne zabezpečenie, aby sa
vyvážila potreba znížiť objem nelegálnej práce a zabezpečiť, aby
pracovníci s nízkou kvalifikáciou neboli vytlačení z trhu. Opatrenia,
ktoré prijala vláda s cieľom zmraziť mzdové náklady vo verejnom
sektore v rokoch 2010 – 2012, sú relevantnou a primeranou reakciou a
prispievajú aj k priblíženiu nákladov práce k úrovniam produktivity. Bola
spustená národná iniciatíva s cieľom komplexne riešiť otázku integrácie
mladých ľudí na trhu práce. Verejné služby zamestnanosti majú ešte stále
pomerne nízku kvalitu a mala by sa zintenzívniť odborná príprava
zamestnancov, a to najmä v súvislosti s „rómskymi sprostredkovateľmi“. Sú
potrebné ďalšie opatrenia na zlepšenie služieb, ktoré sa zaoberajú
aktiváciou, hľadaním zamestnania, zosúladením ponuky a dopytu,
rekvalifikáciou a individualizovanými službami pre osoby s nízkou
kvalifikáciou.
(13)     Bulharsko je (podľa
údajov PISA 2009) členský štát EÚ s najvyšším podielom slabých výsledkov v
čítaní, matematike a vede, čo naznačuje existenciu značných
štrukturálnych prekážok pri zabezpečovaní kvalitného vzdelávania. Nízka
úroveň dosiahnutých výsledkov v oblasti vzdelávania je spojená so zlým
prístupom k vzdelávaniu zo strany znevýhodnených skupín, predovšetkým rómskej
populácie, nedostatočnou autonómiou škôl, nedostatkom stimulov k lepším
výkonom, zlým vnútroštátnym systémom hodnotenia a s nedostatočnou
zodpovednosťou. V oblasti vyššieho vzdelávania je pokrok stále veľmi
obmedzený napriek tomu, že nedávno bolo v tejto oblasti vyvinuté sľubné
úsilie. Plánované zmeny a doplnenia zákona o vyššom vzdelávaní sa musia
vykonať ako jedna z hlavných priorít rastu a musí ich sprevádzať
primerané riadenie, investície a politické odhodlanie.
(14)     Bulharsko je krajina, v ktorej
je výskum a inovácia na nízkej úrovni. V záujme splnenia cieľa stanoveného
na rok 2020 je potrebné zvýšiť investičné potreby v oblasti výskumu a
inovácie a vypracovať vhodnú stratégiu v oblasti inovácie. Administratíva
v oblasti výskumu a inovácie je v Bulharsku nejednotná. Bulharsko musí
podporovať svoje univerzity a vypracovať stratégiu zameranú na
zapojenie inštitúcií vyššieho vzdelávania do inovačných činností.
Rámce podporujúce spoluprácu medzi univerzitami a súkromným sektorom neexistujú
a finančné prostriedky by sa mali prideľovať konkurenčným,
spravodlivým a transparentným spôsobom. Problematické miesta predstavujú aj
naďalej začínajúce podniky a inovačné malé a stredné podniky,
ktoré sú odkázané na financovanie bankou. Nástroje verejných financií a záruky
pre mladé a inovačné podniky nie sú dostatočne účinné na to, aby
malým a stredným podnikom pomohli dorovnať finančné prostriedky zo
štrukturálnych fondov EÚ a zabezpečili požadované spolufinancovanie
prostredníctvom bankových úverov.
(15)     V súčasnosti je
administratívna kapacita Bulharska nedostatočná na zabezpečenie
primeraného riadenia a udržiavania projektov cestnej, železničnej a
vodohospodárskej infraštruktúry. Administratívna reforma sa zamerala hlavne na
znižovanie personálu vo verejnom sektore s obmedzenými pokusmi odstrániť
iné zdroje neefektívnosti. Miera využívania štrukturálnych fondov EÚ zostáva
nízka aj napriek konzistentnému pokroku v predchádzajúcich dvoch rokoch.
Hlavnými dôvodmi sú existencia zložitých administratívnych postupov a
ťažkostí, s ktorými sa stretávajú podniky pri zabezpečovaní
spolufinancovania. Veľké výzvy pretrvávajú aj z hľadiska
ďalšieho zlepšovania podnikateľského a regulačného prostredia,
ako aj z hľadiska dosiahnutia pokroku pri zvyšovaní administratívnej
kapacity verejného sektora. V súvislosti s implementáciou elektronickej
verejnej správy došlo mnohokrát k oneskoreniu. Daňový systém v Bulharsku
charakterizujú závažné daňové úniky a nízka efektívnosť
administratívy. Administratívne náklady na výber daní sú vysoké, rovnako ako
časové náklady podnikov na platbu daní.
(16)     Nové právne predpisy týkajúce
sa verejného obstarávania sú dôležitým krokom k lepšiemu systému monitorovania,
prevencie a sankcií za nezrovnalosti. Toto úsilie by sa malo doplniť na
dvoch frontoch: i) predpokladané sankcie sa musia účinne
uplatňovať a ii) právomoci ex officio by mali byť zverené
Agentúre pre verejné obstarávanie a Štátnej agentúre pre finančné
inšpekcie.
(17)     Napriek začatým reformám
si Bulharsko stále uchováva určité obmedzenia v súvislosti so vstupom do
sieťových sektorov, ako napr. železničná doprava, telekomunikácie a
energetika. Fungovanie trhov s energiami tak na veľkoobchodnej, ako aj na
maloobchodnej úrovni, je aj naďalej problematické. V záujme zlepšenia je
potrebné venovať osobitnú pozornosť výmenám elektrickej energie a
plynu, ktorých je nedostatok, fungovaniu vyrovnávacieho trhu, ako aj
regulovaným cenám pre spotrebiteľov. Okrem toho by Bulharsko malo
zabezpečiť regulačnú nezávislosť prenosovej sústavy.
Bulharsko je vo výraznej miere závislé na jedinej energetickej trase a jeho
domáci trh s energiou funguje neprimerane, čím sa vystavuje riziku
významných dodávateľských otrasov. Musia sa zlepšiť existujúce
opatrenia zamerané na riešenie otázky závislosti od energie. Výstavba novej
plynárenskej infraštruktúry bola doteraz príliš pomalá. Hoci sa formálne
prijali určité potrebné reformy a podiel energie z obnoviteľných
zdrojov sa v roku 2011 zvýšil, ich implementácia je vzhľadom na verejné
obstarávanie, ovplyvňovanie verejných politík súkromnými záujmami a chabé
riadenie štátnych energetických spoločností stále neuspokojivá.
(18)     Bulharsko prijalo v rámci
Paktu Euro Plus niekoľko záväzkov. Tieto záväzky a vykonávanie záväzkov
predložených v roku 2011 sa týkajú zlepšenia udržateľnosti verejných
financií, zvýšenia zamestnanosti, podpory konkurencieschopnosti vo verejnom
sektore a upevnenia finančnej stability. Komisia posúdila plnenie záväzkov
vyplývajúcich z Paktu Euro Plus. Výsledky tohto posúdenia sa zohľadnili v
odporúčaniach.
(19)     Komisia vykonala v kontexte
európskeho semestra dôkladnú analýzu hospodárskej politiky Bulharska. Posúdila
konvergenčný program a národný program reforiem a predstavila hĺbkové
preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a
sociálno-ekonomickú politiku v Bulharsku, ale aj ich súlad s pravidlami a
usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú hospodársku
správu a riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do
budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní (1) až (7).
(20)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala konvergenčný program Bulharska a jej stanovisko[9] je premietnuté najmä do nižšie
uvedeného odporúčania (1).
(21)     Rada na základe hĺbkového
preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto posúdenia preskúmala národný
program reforiem Bulharska na rok 2012 a jeho konvergenčný program. Jej
odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú
premietnuté najmä do nižšie uvedených odporúčaní (3) a (5),
TÝMTO ODPORÚČA, aby Bulharsko
prijalo v období 2012 – 2013 opatrenia s cieľom:
1.           Pokračovať v
zdravých fiškálnych politikách s cieľom dosiahnuť do roku 2012
strednodobý rozpočtový cieľ. Implementovať na tieto účely
rozpočtovú stratégiu, ktorá by zabezpečila súlad s referenčnou
hodnotou týkajúcou sa výdavkov. Krajina musí byť pripravená podniknúť
dodatočné opatrenia v prípade, že dôjde k ohrozeniu rozpočtového
scenára. Posilniť úsilie zamerané na zvýšenie kvality verejných výdavkov,
najmä v oblasti vzdelávania a zdravotníctva a implementovať komplexnú
stratégiu daňovej disciplíny s cieľom zlepšovať daňové príjmy
a riešiť tieňovú ekonomiku. Ďalej zlepšovať obsah
strednodobého rozpočtového rámca a kvalitu systému vykazovania.
2.           Prijať opatrenia,
ktorých cieľom je znížiť riziká udržateľnosti a zvýšiť
primeranosť dôchodkového systému obmedzením možnosti predčasného
odchodu do dôchodku a ustanovením rovnakého zákonom stanoveného veku odchodu do
dôchodku pre mužov aj ženy s plnými kariérnymi príspevkami. Zaviesť
prísnejšie kritériá a kontroly na prideľovanie invalidných dôchodkov.
3.           Urýchliť vykonávanie
národnej iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí.
Zabezpečiť, aby minimálne prahy príspevkov na sociálne
zabezpečenie neodrádzali od legálnej práce. Zintenzívniť úsilie o
zlepšenie výkonnosti verejnej služby zamestnanosti. Zmierniť chudobu,
zvýšiť účinnosť sociálnych transferov a zlepšiť prístup ku
kvalitným sociálnym službám pre deti a staršie osoby a implementovať
národnú stratégiu pre integráciu Rómov.
4.           Urýchliť reformu
príslušných právnych aktov o školách a vyššom vzdelávaní a sprievodných
opatrení zameraním sa na modernizáciu učebných osnov, zlepšením odbornej
prípravy učiteľov a zabezpečením prístupu k vzdelávaniu pre
znevýhodnené skupiny. Zlepšiť prístup k finančným zdrojom v prípade
počiatočnej fázy podnikania a MSP, predovšetkým tých, ktoré sú zapojené
do inovačných aktivít.
5.           Zintenzívniť úsilie na
posilnenie administratívnej kapacity a reformy znížením byrokracie a nákladov
na výber dane a dodržiavanie daňových predpisov a zlepšením čerpania
z fondov EÚ, predovšetkým v oblasti správy ciest, riadenia železničnej
dopravy a vodohodpodárstva. Zlepšiť kvalitu a nezávislosť systému
súdnictva a urýchliť zavedenie elektronickej verejnej správy.
Posilniť administratívnu kapacitu kľúčových sektorov dopravy a
regulačných orgánov.
6.           Zabezpečiť riadne
vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa verejného obstarávania.
Posilniť prevenciu nezrovnalostí a efektívne uplatňovať sankcie
podľa zákona o verejnom obstarávaní, ako aj sankcie podľa zákona o
konflikte záujmov.
7.           Prijať opatrenia na
odstránenie bariér trhu, mechanizmov zaručeného zisku a cenových kontrol.
Zabezpečiť nezávislosť prevádzkovateľov prenosových a
distribučných sietí; dokončiť štruktúru trhu, najmä pre
obchodovanie s energiou a vyrovnávacie trhy. Zlepšiť prepojenia
elektrickej energie a plynárenské prepojenia, podporiť energetickú
účinnosť a zvýšiť kapacitu tak, aby bola krajina schopná
čeliť prerušeniu dodávok.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. ES L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2012)302 final
[4]               P7_TA(2012)0048 a P7_TA(2012)0047.
[5]               Rozhodnutie Rady 2012/238/EÚ z 26. apríla 2012.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012) 151 final.
[8]               Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a
dočasných opatrení prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií
poskytnutých v programe s použitím spoločne dohodnutej metodiky.
[9]               Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.


title: Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 11. decembra 2015 o uznávaní a stanovovaní mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín (ESRB/2015/1)

text:
               12.3.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 97/1

         ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ
   z 11. decembra 2015
   o uznávaní a stanovovaní mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín
   (ESRB/2015/1)
   (2016/C 97/01)
   GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (2), a najmä na jej články 138 a 139,
   so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB/2011/1) (3), a najmä na jeho článok 15 ods. 3 písm. e) a články 18 až 20,
   keďže:

               (1)

               Procyklické zosilnenie finančných otrasov reálnej ekonomiky cez bankový systém a finančné trhy bolo jedným z najviac destabilizujúcich prvkov globálnej finančnej krízy. Hospodársky pokles po období nadmerného rastu úverov môže viesť k obrovským stratám v bankovom sektore a vytvoriť začarovaný kruh. V takejto situácii opatrenia prijaté úverovými inštitúciami na posilnenie ich súvah môžu obmedziť poskytovanie úverov reálnej ekonomike, v dôsledku čoho sa zhoršuje hospodársky pokles a dochádza k ďalšiemu oslabeniu ich súvah.

               (2)

               Účelom proticyklického kapitálového vankúša je pôsobiť proti tejto procyklickej dynamike tým, že sa zvyšuje odolnosť bankového sektora. Pravidlá požadujúce udržiavanie proticyklických kapitálových vankúšov sú súčasťou nových globálnych regulačných noriem o kapitálovej primeranosti bánk (rámec Bazilej III) vydaných Bazilejským výborom pre bankový dohľad (BCBS) v decembri 2010 a vykonávaných v Únii smernicou 2013/36/EÚ. Zvýšením miery proticyklického vankúša môžu určené orgány verejnej moci alebo verejnoprávne subjekty požadovať od bankového sektora, aby vytvoril dodatočný kapitál v obdobiach, keď rastú systémové riziká v celom systéme kvôli nadmernému rastu úverov. Ak sa takéto riziká naplnia, orgány môžu stanoviť mieru proticyklického vankúša na nižšej úrovni a umožniť, aby tento vankúš v podobe dodatočného kapitálu mohol byť použitý na pokrytie neočakávaných strát. To umožní bankovému sektoru pokračovať v poskytovaní úverov reálnej ekonomike a dodržiavať regulačné kapitálové požiadavky.

               (3)

               Cezhraničné úvery predstavujú vo vzťahu k proticyklickému kapitálovému vankúšu medzinárodný aspekt. Straty môžu vzniknúť z expozícií domáceho bankového sektora členských štátov do tretích krajín. Takéto straty by mohli byť významné, pokiaľ tretia krajina, v ktorej má domáci bankový sektor členského štátu významné expozície, čelí hospodárskemu poklesu po období nadmerného rastu úverov.

               (4)

               Rámec Bazilej III pre proticyklické kapitálové vankúše bol vytvorený na podchytenie tohto medzinárodného aspektu. Na základe tohto rámca by si mali jednotlivé jurisdikcie predovšetkým navzájom uznávať miery proticyklického vankúša. Ak orgán v jednej jurisdikcii zvýši mieru proticyklického vankúša, aby chránil svoj domáci bankový sektor pred nadmerným rastom úverov, orgány v ostatných jurisdikciách by mali uplatňovať rovnakú mieru proticyklického vankúša na expozície ich domácich bánk v tejto krajine. Podľa tohto rámca si banky vypočítavajú požiadavky na ich vankúše na základe zemepisného umiestnenia ich expozícií. Rámec Bazilej III ustanovuje povinnú jurisdikčnú reciprocitu pre mieru proticyklického vankúša do 2,5 % s prihliadnutím na prechodné ustanovenia. Ak sa bude uplatňovať jednotne vo všetkých jurisdikciách, takáto jurisdikčná reciprocita by pomohla chrániť bankový sektor v danej jurisdikcii pred rizikom spojeným s nadmerným rastom úverov v iných jurisdikciách.

               (5)

               Keďže normy BCBS nie sú právne záväzné, jurisdikcie po celom svete nemusia implementovať proticyklický kapitálový vankúš rovnakým spôsobom. Môžu jeho implementáciu posunúť na neskorší termín alebo ho nemusia implementovať vôbec. V Únii ustanovuje článok 136 smernice 2013/36/EÚ spôsob, akým musia určené orgány stanovovať mieru proticyklického vankúša pre expozície v rámci členského štátu. Podrobnejší návod, ako stanoviť mieru proticyklického vankúša pre expozície v rámci členského štátu v zmysle článku 135 smernice 2013/36/EÚ, je ustanovený v odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2014/1 (4). V Únii sa tak zaviedol spoločný právny rámec vytvorený na prekonanie náchylnosti k nekonaniu a štvrťročné stanovovanie mier proticyklického vankúša pre expozície v rámci členského štátu bude povinné od roku 2016. Je tu však neistota, či a v akom rozsahu budú tretie krajiny, ktoré nie sú členmi BCBS, implementovať proticyklický kapitálový vankúš.

               (6)

               Určené orgány majú právomoc chrániť ich bankový sektor pred rizikami vyplývajúcimi z nadmerného rastu úverov v tretích krajinách. Najmä článok 139 smernice 2013/36/EÚ umožňuje určeným orgánom stanoviť v niektorých prípadoch mieru proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín, ktorú musia uplatňovať inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, na účely výpočtu svojho proticyklického kapitálového vankúša špecifického pre inštitúciu. Určený orgán môže konať v prípade, ak príslušný orgán tretej krajiny nestanovil a neuverejnil mieru proticyklického vankúša pre túto tretiu krajinu alebo ak sa domnieva, že miera proticyklického vankúša stanovená príslušným orgánom tretej krajiny pre túto tretiu krajinu nie je dostatočná na ochranu domáceho bankového sektora členských štátov pred potenciálnymi stratami spojenými s nadmerným rastom úverov v dotknutej tretej krajine.

               (7)

               Stanovovanie mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín môže vyústiť do rozdielnych kapitálových požiadaviek v rámci Únie pre expozície do rovnakej krajiny a vo vzťahu k rovnakým rizikám, ak prebieha nekoordinovane. Pri analýze vývoja v tretej krajine môžu určené orgány dospieť k rozdielnym záverom, či je rast úverov v tejto krajine nadmerný a predstavuje riziko pre ich domáci bankový systém, ktoré je potrebné znížiť. Aj keby sa určené orgány zhodli pri hodnotení rizika, mohli by dospieť k rozdielnym záverom, pokiaľ ide o úroveň primeranej miery proticyklického vankúša potrebnej na zmiernenie tohto rizika.

               (8)

               Uznávanie mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín môže tiež vyústiť do rozdielnych kapitálových požiadaviek v rámci Únie, ak prebieha nekoordinovane. Uznanie mier proticyklického vankúša stanovených inými určenými orgánmi alebo príslušnými orgánmi tretej krajiny sa podľa práva Únie požaduje pre miery do 2,5 % s prihliadnutím na prechodné ustanovenia na roky 2016 až 2019, ako ustanovuje článok 160 smernice 2013/36/EÚ. Zatiaľ, čo v súlade s odporúčaním ESRB/2014/1 by mali určené orgány všeobecne uznávať miery proticyklického vankúša, ktoré prevyšujú povinné úrovne, takéto uznávanie sa vzťahuje len na miery proticyklického vankúša stanovené inými jurisdikciami v Únii a nie aj na tie miery, ktoré sú stanovené príslušnými orgánmi tretích krajín pre tretie krajiny. To znamená, že spôsob, akým sa uznávajú miery proticyklického vankúša stanovené príslušnými orgánmi tretích krajín, sa môže odlišovať v závislosti od jurisdikcie v rámci Únie. Predovšetkým, pred rokom 2019 sa môžu niektoré určené orgány rozhodnúť uplatňovať prechodné ustanovenia na rozdiel od iných určených orgánov, ktoré sa môžu od nich odchýliť. Navyše, od roku 2019 sa niektoré určené orgány môžu rozhodnúť, že budú dobrovoľne uznávať miery proticyklického vankúša vyššie ako 2,5 % na rozdiel od iných, ktoré sa môžu rozhodnúť tak nekonať.

               (9)

               Rozdielne kapitálové požiadavky v rámci Únie pre expozície do rovnakej tretej krajiny a vo vzťahu k rovnakým rizikám sú zvyčajne neželané, keďže by mohli narušiť rovnaké podmienky v rámci Únie a poskytnúť príležitosť na regulačnú arbitráž. Úverové inštitúcie v jurisdikciách Únie, kde sa uplatňuje nižšia miera proticyklického vankúša pre expozície do danej tretej krajiny, ako je miera uplatňujúca sa v iných jurisdikciách Únie, by mali záujem získať podiel na trhu zvýšením poskytovania ich úverov do tejto tretej krajiny. Takéto zvýšenie poskytovania úverov by mohlo viesť k veľkým sústredeným expozíciám úverových inštitúcií určitých jurisdikcií do konkrétnej tretej krajiny. V konečnom dôsledku by takéto nerovnaké podmienky a z toho vyplývajúce podnety pre regulačnú arbitráž mohli ohroziť finančnú stabilitu Únie.

               (10)

               Úlohou Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) je zabezpečiť, že sa vo vzťahu ku konkrétnej tretej krajine budú v rámci Únie zvyčajne uplatňovať rovnaké miery proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín. ESRB má v tejto otázke výslovný mandát dosiahnuť súlad podľa článku 139 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ. ESRB sa domnieva, že najlepším možným naplnením tohto mandátu bude podpora zosúladeného prístupu v rámci Únie k uznávaniu a stanovovaniu mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín.

               (11)

               Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť, že sa v rámci Únie bude zvyčajne uplatňovať rovnaká miera proticyklického vankúša pre expozície do konkrétnej tretej krajiny. Uvedené zahŕňa: a) uznávanie miery proticyklického vankúša stanovenej príslušným orgánom tretej krajiny pre túto tretiu krajinu určenými orgánmi, b) stanovovanie miery proticyklického vankúša pre expozície do tretej krajiny určenými orgánmi, c) stanovovanie miery proticyklického vankúša určenými orgánmi na nižšej úrovni, ak sa riziká v konkrétnej tretej krajine zmiernia alebo sa naplnia a d) komunikáciu týkajúcu sa miery proticyklického vankúša pre expozície do tretej krajiny určenými orgánmi.

               (12)

               Cieľom odporúčania A je zabezpečiť, že určené orgány budú zvyčajne uznávať rovnakú mieru proticyklického kapitálového vankúša, ktorú stanovil určitý orgán tretej krajiny pre túto tretiu krajinu. Za týmto účelom vychádza určený orgán z požiadaviek ustanovených v práve Únie na uznávanie mier proticyklického vankúša do 2,5 % v plnom rozsahu s prihliadnutím na prechodné ustanovenia. Odporúča sa, aby určené orgány koordinovali uznávanie mier proticyklického vankúša, ktoré sú stanovené na úrovni vyššej ako 2,5 % prostredníctvom ESRB. Ak sa tak stane, ESRB vydá odporúčanie s cieľom poskytnúť usmernenie určeným orgánom, či a v akom rozsahu by sa mala uznať vyššia miera proticyklického vankúša, ktorú stanovila tretia krajina. Zatiaľ, čo stanovovanie mier proticyklického vankúša tretími krajinami, ktoré sú členmi BCBS, bude sledovať sekretariát ESRB, určené orgány by mali informovať ESRB, ak tretia krajina, ktorá nie je členom BCBS, stanoví mieru proticyklického vankúša vyššiu ako 2,5 %. Odporúča sa tiež, aby určené orgány oznámili ESRB, ak si nie sú isté, či konkrétne opatrenie prijaté treťou krajinou by sa malo podľa smernice 2013/36/EÚ uznať za proticyklický kapitálový vankúš. V takých prípadoch vydá ESRB odporúčanie s cieľom poskytnúť usmernenie.

               (13)

               Cieľom odporúčania B je zabezpečiť, že určené orgány budú pri vykonávaní ich právomocí spočívajúcich v stanovovaní miery proticyklického vankúša pre expozície do konkrétnej tretej krajiny, stanovovať túto mieru na rovnakej úrovni. Určeným orgánom sa odporúča vykonávať ich právomoci v súlade s článkom 139 smernice 2013/36/EÚ. Určené orgány by mali najmä stanoviť, do ktorých tretích krajín má bankový systém ich jurisdikcie významné expozície. Mali by tiež sledovať vývoj v týchto tretích krajinách kvôli náznakom nadmerného rastu úverov. Ak určené orgány objavia takéto náznaky v niektorej z tretích krajín, ktoré sledujú, a považujú stanovenie miery proticyklického vankúša pre expozície do tejto tretej krajiny za potrebné, informujú o tom ESRB. Ak ESRB usúdi, že zmierňujúce postupy by mali byť v rámci EÚ koordinované, vydá určeným orgánom odporúčanie o stanovení primeranej miery proticyklického vankúša pre expozície do dotknutej tretej krajiny.

               (14)

               Cieľom odporúčania C je zabezpečiť, že ak je stanovenie miery proticyklického vankúša pre expozície do konkrétnej tretej krajiny na nižšej úrovni oprávnené, pretože sa riziká buď zmiernili alebo sa naplnili, rovnaká nižšia miera proticyklického vankúša sa uplatňuje v celej Únii. Za týmto účelom sa odporúča, aby sa určené orgány pri stanovovaní miery proticyklického vankúša pre expozície do konkrétnej tretej krajiny na nižšej úrovni pridržiavali rovnakého postupu, ako keď sa miera proticyklického vankúša zvyšovala. To znamená, že ak určené orgány uznali alebo stanovili mieru proticyklického vankúša pre expozície do tretej krajiny v súlade s odporúčaním ESRB, mali by s ESRB spolupracovať na určení primeranej úrovne miery proticyklického vankúša pre expozície do tretej krajiny, ak dotknutá tretia krajina stanoví mieru proticyklického vankúša na nižšej úrovni. Ak sa tak stane, ESRB vydá odporúčanie s cieľom poskytnúť usmernenie určeným orgánom o primeranej miere proticyklického vankúša pre expozície do dotknutej tretej krajiny. Zatiaľ, čo stanovovanie mier proticyklického vankúša tretími krajinami, ktoré sú členmi BCBS, bude sledovať sekretariát ESRB, určené orgány by mali informovať ESRB, ak tretia krajina, ktorá nie je členom BCBS, stanoví mieru proticyklického vankúša na nižšej úrovni. Odporúča sa tiež, aby určené orgány, ktoré v súlade s odporúčaním ESRB uznali alebo stanovili mieru proticyklického vankúša pre expozície do tretej krajiny, oznámili ESRB, ak sa nazdávajú, že riziká v tejto tretej krajine sa zmiernili alebo sa naplnili.

               (15)

               Cieľom odporúčania D je zabezpečiť, aby boli rozhodnutia o mierach proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín v rámci Únie jasne oznámené. To by pomohlo vysporiadať sa s očakávaniami verejnosti, zabezpečiť, že postupy medzi určenými orgánmi sú koordinované a posilniť dôveryhodnosť, zodpovednosť a účinnosť makroprudenciálnej politiky. Za týmto účelom by mali určené orgány uplatňovať pri postupoch uznávania, stanovovania a znižovania mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín rovnakú zásadu, aká je ustanovená v odporúčaní ESRB/2014/1 pre oznámenia mier proticyklického vankúša pre expozície v rámci členského štátu.

               (16)

               Podľa článku 136 smernice 2013/36/EÚ je každý členský štát povinný určiť verejnú inštitúciu alebo orgán, ktorý bude zodpovedný za stanovovanie a uznávanie mier proticyklického vankúša. Navyše, nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 (5) poveruje Európsku centrálnu banku (ECB) osobitnými úlohami. ECB môže najmä uplatňovať vyššie požiadavky na miery proticyklického vankúša ako tie, ktoré uplatňujú vnútroštátne určené orgány, ktoré sa zúčastňujú na jednotnom mechanizme dohľadu, a má všetky právomoci a povinnosti, aké majú podľa príslušného práva Únie určené orgány. Výlučne na tento účel sa ECB považuje za určený orgán.

               (17)

               Odporúčania ESRB za zverejňujú po tom, ako generálna rada informuje Radu o svojom zámere tak urobiť a poskytne jej možnosť sa vyjadriť,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
   ODDIEL 1

      ODPORÚČANIA

      Odporúčanie A – Uznávanie mier proticyklického vankúša stanovených orgánmi tretej krajiny

               1.

               Ak príslušný orgán tretej krajiny stanoví mieru proticyklického vankúša pre túto tretiu krajinu vyššiu ako 2,5 %, určeným orgánom sa odporúča urýchlene informovať ESRB s cieľom vyžiadať si usmernenie o jednotnom uznávaní v rámci Únie, pokiaľ sa táto miera neuplatňuje na krajinu, ktorá je členom BCBS alebo pokiaľ ESRB už nebol informovaný o konkrétnej miere proticyklického vankúša iným určeným orgánom. Určeným orgánom sa odporúča pri informovaní ESRB použiť vzor uvedený v prílohe I k tomuto odporúčaniu.

               2.

               Ak si určené orgány nie sú isté, či by konkrétne opatrenie prijaté orgánom tretej krajiny malo byť podľa smernice 2013/36/EÚ uznané za mieru proticyklického vankúša, určeným orgánom sa odporúča urýchlene informovať ESRB, pokiaľ ESRB už nebol informovaný iným určeným orgánom. Určeným orgánom sa odporúča pri informovaní ESRB použiť vzor uvedený v prílohe I k tomuto odporúčaniu.

      Odporúčanie B – Stanovovanie mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín

               1.

               Určeným orgánom sa odporúča, aby každoročne identifikovali významné tretie krajiny. Takáto identifikácia by mala byť založená najmä na kvantitatívnych informáciách o expozíciách do tretích krajín uskutočnených inštitúciami, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni. Určeným orgánom sa odporúča predložiť ESRB každoročne v druhom štvrťroku zoznam takýchto významných tretích krajín použijúc vzor uvedený v prílohe II k tomuto odporúčaniu.

               2.

               Určeným orgánom sa odporúča sledovať riziká spojené s nadmerným rastom úverov vo významných tretích krajinách identifikovaných v súlade s odsekom 1, a to najmenej raz za rok okrem krajín, ktoré už sleduje ESRB v súlade s rozhodnutím ESRB/2015/3 (6). Určeným orgánom sa odporúča oznámiť ESRB prípady, keď sa rozhodli, že nebudú sledovať významnú tretiu krajinu, pretože túto krajinu už sleduje ESRB v súlade s rozhodnutím ESRB/2015/3. Určeným orgánom sa odporúča pri oznamovaní takýchto prípadov ESRB použiť vzor uvedený v prílohe II k tomuto odporúčaniu.

               3.

               Určeným orgánom sa odporúča oznámiť ESRB situácie, keď sa nazdávajú, že príslušný orgán tretej krajiny by mal stanoviť a uverejniť pre túto tretiu krajinu mieru proticyklického vankúša alebo keď sa úroveň miery proticyklického vankúša stanovenej a uverejnenej príslušným orgánom tretej krajiny pre túto tretiu krajinu nepovažuje za dostatočnú na ochranu domácich finančných inštitúcií pred rizikami nadmerného rastu úverov v dotknutej tretej krajine. Určeným orgánom sa odporúča pri oznamovaní takýchto situácií ESRB použiť vzor uvedený v prílohe I k tomuto odporúčaniu.

      Odporúčanie C – Stanovovanie mier proticyklických vankúšov pre expozície do tretích krajín na nižšej úrovni

               1.

               Ak je miera proticyklického vankúša stanovená príslušným orgánom tretej krajiny pre túto tretiu krajinu uznaná na základe odporúčania ESRB a príslušný orgán tretej krajiny stanoví mieru proticyklického vankúša na nižšej úrovni, určeným orgánom sa odporúča urýchlene informovať ESRB s cieľom vyžiadať si usmernenie k jednotnému uznávaniu alebo stanovovaniu nových nižších mier proticyklického vankúša, pokiaľ sa táto miera neuplatňuje na krajinu, ktorá je členom BCBS alebo pokiaľ ESRB už nebol informovaný o nových nižších mierach proticyklického vankúša iným určeným orgánom. Určeným orgánom sa odporúča pri informovaní ESRB použiť vzor uvedený v prílohe I k tomuto odporúčaniu.

               2.

               Ak príslušný orgán tretej krajiny stanoví mieru proticyklického vankúša na nižšej úrovni a miera proticyklického vankúša uplatňujúca sa na expozície do tejto tretej krajiny bola stanovená na základe odporúčania ESRB, určeným orgánom sa odporúča urýchlene informovať o tom ESRB s cieľom vyžiadať si usmernenie, či by sa mala nižšia miera proticyklického vankúša uplatňovať na expozície do tejto tretej krajiny, pokiaľ sa táto miera neuplatňuje na krajinu, ktorá je členom BCBS alebo pokiaľ ESRB už nebol informovaný o novej nižšej miere proticyklického vankúša iným určeným orgánom. Určeným orgánom sa odporúča pri informovaní ESRB použiť vzor uvedený v prílohe I k tomuto odporúčaniu.

               3.

               Ak bola miera proticyklického vankúša uplatňujúca sa na expozície do tretej krajiny stanovená na základe odporúčania ESRB a určený orgán sa nazdáva, že riziká sa naplnili alebo sa zmiernili, tomuto určenému orgánu sa odporúča urýchlene oznámiť tieto skutočnosti ESRB s cieľom vyžiadať si usmernenie, či by sa mala nižšia miera proticyklického vankúša uplatňovať na expozície do tejto tretej krajiny, pokiaľ o tom ESRB už nebol informovaný iným určeným orgánom. Určeným orgánom sa odporúča pri oznamovaní týchto skutočností ESRB použiť vzor uvedený v prílohe I k tomuto odporúčaniu.

      Odporúčanie D – Oznamovanie rozhodnutí o uznávaní a stanovovaní mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín

   Určeným orgánom sa odporúča zmeniť ich komunikačné stratégie a rámce, ktoré vytvorili v súlade so zásadou 5 odporúčania A oddielu 1 odporúčania ESRB/2014/1 tak, aby zahŕňali rozhodnutia o uznávaní a stanovovaní mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín.
   ODDIEL 2

      IMPLEMENTÁCIA

   1.   Výklad

   Na účely tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce vymedzenia pojmov:

               a)

               „miera proticyklického vankúša“ má ten istý význam ako v článku 128 ods. 7 smernice 2013/36/EÚ;

               b)

               „určený orgán“ má ten istý význam ako v odporúčaní ESRB/2014/1;

               c)

               „inštitúcia, ktorej bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni“ znamená inštitúciu, ktorej bolo udelené povolenie v členskom štáte, vo vzťahu ku ktorému je určitý určený orgán zodpovedný za stanovenie miery proticyklického vankúša;

               d)

               „významné expozície“ znamenajú expozície, ktoré by potenciálne mohli spôsobiť obrovské straty inštitúciám, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni v danej jurisdikcii, čo by malo negatívny dopad na finančnú stabilitu v tej jurisdikcii;

               e)

               „významná tretia krajina“ znamená tretiu krajinu, v ktorej majú inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na vnútroštátnej úrovni, významné expozície;

               f)

               „príslušný orgán tretej krajiny“ znamená verejnú inštitúciu alebo orgán zodpovedný za stanovenie mier proticyklického vankúša v tretej krajine;

               g)

               „tretia krajina“ znamená každú jurisdikciu mimo Európskeho hospodárskeho priestoru.

         2.   Kritériá pre súlad

   Adresáti by mali podávali správy o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie alebo by mali primerane odôvodniť svoju nečinnosť. Správy by mali prinajmenšom obsahovať:

               a)

               informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

               b)

               hodnotenie, či podniknuté kroky splnili ciele tohto odporúčania;

               c)

               podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odchýlenia sa od tohto odporúčania vrátane každého omeškania pri podávaní správ.

         3.   Časový rámec pre nadväzujúce kroky

               1.

               Od adresátov sa požaduje, aby podávali správy ESRB, Rade a Komisii o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie alebo odôvodnili svoju nečinnosť v ďalej uvedených lehotách.

               2.

                  Odporúčanie A – Určené orgány sa vyzývajú, aby urýchlene implementovali odporúčania A ods. 1 a 2 v prípade, že vznikne situácia predpokladaná príslušným odporúčaním, a aby predložili správu do 31. decembra 2020 ESRB o implementácii odporúčaní A ods. 1 a 2.

               3.

                  Odporúčanie B – Určené orgány sa vyzývajú, aby:

                           a)

                           vykázali ESRB do 31. decembra 2016 zoznam kritérií vypracovaný z dôvodu posúdenia významnosti príslušných tretích krajín s cieľom implementovať odporúčanie B ods. 1,

                           b)

                           urýchlene implementovali odporúčanie B ods. 1 v prípade, že vznikne situácia predpokladaná týmto odporúčaním, a aby predložili správu do 31. decembra 2020 ESRB o implementácii odporúčania B ods. 1,

                           c)

                           podali ESRB správu do 31. decembra 2016, ako sledujú riziká vyplývajúce z nadmerného rastu úverov vo významných tretích krajinách s cieľom implementovať odporúčanie B ods. 2,

                           d)

                           urýchlene implementovali odporúčanie B ods. 3 v prípade, že vznikne situácia predpokladaná týmto odporúčaním a aby predložili správu do 31. decembra 2020 ESRB o implementácii odporúčania B ods. 3.

               4.

                  Odporúčanie C – Určené orgány sa vyzývajú, aby urýchlene implementovali odporúčania C ods. 1, 2 a 3 v prípade, že vznikne situácia predpokladaná príslušným odporúčaním, a aby predložili správu do 31. decembra 2020 ESRB o implementácii odporúčaní C ods. 1, 2 a 3.

               5.

                  Odporúčanie D – od určených orgánov sa požaduje, aby podali ESRB do 31. decembra 2016 správu o implementácii odporúčania D.

               6.

               Generálna rada rozhodne, kedy je potrebné toto odporúčanie prehodnotiť alebo aktualizovať vzhľadom na skúsenosti so stanovovaním mier proticyklického vankúša pre expozície do tretích krajín v súlade so smernicou 2013/36/EÚ alebo vzhľadom na vývoj v oblasti medzinárodne dohodnutých postupov.

         4.   Monitorovanie a hodnotenie

               a)

               Sekretariát ESRB:

                           i)

                           pomáha adresátom vrátane podpory koordinovaného predkladania správ, poskytovania príslušných vzorov a v prípade potreby uvádzania podrobností o spôsoboch a harmonograme pre nadväzujúce kroky;

                           ii)

                           overuje súlad zo strany adresátov vrátane poskytovania pomoci na základe ich žiadosti a predkladá generálnej rade správu o súlade.

               b)

               Generálna rada hodnotí kroky a odôvodnenia uvedené v správach podávaných adresátmi a rozhoduje o tom, či bolo toto odporúčanie dodržané a či adresáti zodpovedajúcim spôsobom odôvodnili svoju nečinnosť.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 11. decembra 2015

            Predseda ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (3)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

      (4)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 18. júna 2014 k usmerneniam týkajúcim sa zriadenia mier proticyklickej rezervy (ESRB/2014/1) (Ú. v. EÚ C 293, 2.9.2014, s. 1).

      (5)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

      (6)  Verzia v anglickom jazyku je dostupná na webovom sídle ESRB: www.esrb.europa.eu.

      PRÍLOHA I
      ESRB TEMPLATE FOR RECOGNITION OR SETTING OF COUNTERCYCLICAL BUFFER RATES
      [NAME OF THE THIRD COUNTRY]

                     COMMUNICATING AUTHORITY

                  [NAME OF THE DESIGNATED AUTHORITY]

                     DESCRIPTION OF COUNTERCYCLICAL CAPITAL BUFFER MEASURE

                     Please describe the countercyclical capital buffer measure that is the subject matter of this communication as well as the countercyclical buffer rate that was set by the relevant third-country authority.

                     (Example: countercyclical buffer rate set at 0,625 % in THIRD COUNTRY XYZ with an implementation date of DD/MM/YYYY)

                     PURPOSE OF COMMUNICATION

                              ☐

                                 Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority in excess of 2,5 %, as provided in Recommendation A(1)

                              ☐

                                 Recognition of a countercyclical buffer rate set by a relevant third-country authority when it is unclear whether or not it can be recognised under the Union framework, as provided in Recommendation A(2)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country in the event of inaction/insufficient action by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country that is higher than the countercyclical buffer rate set by the relevant third-country authority, as provided in Recommendation B(3)

                              ☐

                                 Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for recognition of the previous rate, as provided in Recommendation C(1)

                              ☐

                                 Setting or recognition of a countercyclical buffer rate at a lower rate by the relevant third-country authority when an ESRB recommendation had already been issued for setting a rate for exposures to that third country, as provided in Recommendation C(2)

                              ☐

                                 Setting of a countercyclical buffer rate for exposures to a third country at a rate lower than the previous rate already established by an ESRB recommendation and where there are signs of risks from excessive credit growth materialising or abating, as provided in Recommendation C(3).

                     HAS THE DESIGNATED AUTHORITY OF THE THIRD COUNTRY ASKED FOR RECOGNITION?

                              ☐

                                 YES

                              ☐

                                 NO

                              ☐

                                 DO NOT KNOW

                              ☐

                                 N/A

                     DESIRED TIMEFRAME FOR THE ESRB TO REACH A DECISION

                     OTHER RELEVANT INFORMATION

                     CONTACT DETAILS OF THE AUTHORITY

                     Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution.

            The designated authority representing a Union jurisdiction should notify/inform the ESRB by sending the completed template to notifications@esrb.europa.eu.

      PRÍLOHA II
      ESRB TEMPLATE TO IDENTIFY
      MATERIAL THIRD COUNTRIES FOR
      [NAME OF THE UNION JURISDICTION]

                     NOTIFYING AUTHORITY

                     MATERIAL THIRD COUNTRIES

                     METHODOLOGY USED FOR IDENTIFYING A MATERIAL THIRD COUNTRY

                     Please describe the methodology used pursuant to Articles 3 and 4 of Decision ESRB/2015/3

                     [COUNTRY 1] – ___%

                     […] – ___%

                     [COUNTRY …N] – ___%

                     MATERIAL THIRD COUNTRIES NOT BEING MONITORED

                     Please provide details of cases where the notifying authority decided not to monitor a material third country because the ESRB is already monitoring it pursuant to Decision ESRB/2015/3

                     [COUNTRY 1]

                     OTHER RELEVANT INFORMATION USED TO IDENTIFY A MATERIAL THIRD COUNTRY

                     CONTACT DETAILS AT THE NOTIFYING AUTHORITY

                     Please provide an e-mail address and telephone number for the relevant contact in your institution.

            The designated authority representing a Union jurisdiction should notify the ESRB by sending the completed template to notifications@esrb.europa.eu.
      This information should be provided annually during the second quarter of the year.


Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2005-2008


title: Odporúčanie Komisie Rade o schválení Dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu (Euratom) a vládou Kazašskej republiky o spolupráci v oblasti mierového využitia jadrovej energie

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52006DC0617

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 24.10.2006KOM(2006) 617 v konečnom zneníODPORÚČANIE KOMISIE RADEo schválení Dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu (Euratom) a vládou Kazašskej republiky o spolupráci v oblasti mierového využitia jadrovej energieODPORÚČANIE KOMISIE RADEo schválení Dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu (Euratom) a vládou Kazašskej republiky o spolupráci v oblasti mierového využitia jadrovej energie1. ÚVODDohoda o partnerstve a spolupráci[1] uzavretá medzi Európskou úniou a Kazašskou republikou (ďalej len „Kazachstan“) v článku 18 uvádza, že Európske spoločenstvo pre atómovú energiu a Kazachstan by mali uzavrieť Dohodu o obchode s jadrovými materiálmi.Rada prijala 27. júna 2000 rozhodnutie, ktorým vydáva Komisii smernice[2] pre rokovania o jadrovej spolupráci medzi Euratomom a Kazachstanom.Komisia predložila 18. januára 2001 kazašským orgánom prvý návrh dohody, ktorým sa navrhuje začať rokovania.Rokovania trvali do septembra 2006, keď obidve strany schválili text dohody.Cieľom dohody je doplniť existujúcu dohodu v oblasti jadrovej bezpečnosti a jadrovej syntézy nadviazaním spolupráce v oblasti mierového využitia jadrovej energie medzi Európskou úniou a Kazachstanom, ktorý je potenciálnym hlavným dodávateľom uránu.2. VÝZNAM DOHODYVýznam uzavretia tejto dohody sa zakladá hlavne na komerčných potrebách. Kazachstan vlastní približne 20 % známych svetových zásob uránu, v dôsledku čoho je čo do objemu tretím najväčším výrobcom uránu na svete. Kazachstan tiež vyvíja jadrové činnosti vo viacerých oblastiach, najmä v uránovom priemysle a výskume.Pre Euratom sa význam podpísania tejto dohody zakladá hlavne na skutočnosti, že Kazachstan je potenciálne hlavným dodávateľom prírodného uránu. Priamy dovoz kazašského uránu do Európskej únie predstavuje dnes len 3 % celkového dovozu uránu. V posledných rokoch sa však objem dovozu kazašského uránu zvyšuje (v roku 2005 sa takmer strojnásobil v porovnaní s rokom 2004) a očakáva sa, že bude ďalej narastať. Platnosť dohody je predbežne stanovená na desať rokov. To by v komerčnej hodnote predstavovalo potenciálne niekoľko stoviek miliónov eur.Umožnenie obchodu v jadrovej doméne prispieva k politike Spoločenstva v oblasti zabezpečenia zásobovania energiou a diverzifikácie zdrojov energie. Dohoda by umožnila európskym spoločnostiam pôsobiacim v ťažbe uránu a v obchode s uránom získať ľahší prístup na kazašský trh. V súčasnosti iba jedna európska spoločnosť bola úspešná v uzavretí partnerstva s kazašskou spoločnosťou v ťažbe uránu.Okrem toho, uzavretie tejto dohody by opätovne potvrdilo záväzok Kazašskej republiky, Spoločenstva a vlád členských štátov Európskej únie v oblasti zákazu šírenia jadrových zbraní, posilnenie a striktné uplatňovanie bezpečnostných opatrení a kontroly vývozu, ako aj mechanizmov fyzickej ochrany.3. VšEOBECNÁ SCHÉMA DOHODYCieľom tejto dohody je spolupráca medzi Euratomom a Kazachstanom v oblasti mierového využitia jadrovej energie. Rozsah spolupráce zahŕňa najmä jadrovú bezpečnosť, riadenú jadrovú syntézu, jadrový výskum a vývoj, ako aj obchod s jadrovými materiálmi a poskytovanie služieb v oblasti jadrového palivového cyklu (článok 3). Tento rozsah sa môže rozšíriť na základe dohody obidvoch strán (článok 8).Táto dohoda vychádza z dvoch dohôd v doménach jadrovej bezpečnosti a jadrovej syntézy, ktoré nadobudli platnosť v júni 2003[3], a v apríli 2004[4] (článok 4 a článok 5).V dohode sa upresňujú metódy a rozsah spolupráce medzi Euratomom a Kazachstanom v jadrovom výskume a vývoji (článok 6). Spolupráca sa vzťahuje na jadrové činnosti, najmä v oblastiach lekárstva a priemyslu. Uplatňuje sa aj na hodnotenie vplyvu jadrovej energie na životné prostredie. Táto spolupráca môže nadobúdať formu výmeny informácií, expertov a jadrových zariadení, ako aj spoločných štúdií a činností. Konkrétnym projektom môže predchádzať realizácia podrobnejších dohôd zahŕňajúcich rozličné ustanovenia. Náklady vyplývajúce z týchto činností bude hradiť zmluvná strana, ktorá ich spôsobí.Osobitná pozornosť sa venuje obchodu s jadrovými materiálmi (článok 7). Dohoda obsahuje celý rad ustanovení určujúcich kritériá pre prepravu jadrového materiálu, ako aj spôsob riešenia konfliktných situácií. Podčiarkuje sa, že jadrový materiál sa používa na mierové účely a v súlade s bezpečnostnými zárukami (pre Spoločenstvo: bezpečnostné záruky Euratomu podľa Zmluvy o Euratome a bezpečnostných záruk Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (ďalej len „MAAE“) a ich dodatkových protokolov[5], ako aj separátne trojstranné dohody Euratomu a MAAE s členskými štátmi[6], Francúzskom[7] a Spojeným kráľovstvom[8]; pre Kazachstan: bezpečnostné záruky MAAE[9] a ich dodatkové protokoly), a jeho preprava má byť v súlade s ustanoveniami Medzinárodného dohovoru o fyzickej ochrane jadrového materiálu[10].Okrem toho, v dohode sa znovu potvrdzujú zásady voľného pohybu jadrových materiálov v rámci Spoločenstva a zaručuje sa, že obchod s nimi a poskytovanie relevantných služieb medzi zmluvnými stranami sa bude vykonávať za trhové ceny, a odstraňujú sa administratívne prekážky, ako sú schvaľovania dovozov alebo vývozov, ktoré by bránili pohybom jadrového materiálu na územiach zmluvných strán.Otázkami duševného vlastníctva (článok 10) sa podrobne zaoberajú dohody o spolupráci v oblastiach jadrovej bezpečnosti a riadenej jadrovej syntézy.Zmluvné strany sa zaväzujú, že budú viesť pravidelné konzultácie v rámci Dohody o partnerstve a spolupráci (DPS) (článok 11). DPS sa bude používať aj na riešenie sporov súvisiacich s uplatňovaním alebo výkladom tejto dohody.Platnosť dohody je predbežne 10 rokov, jej pozastavenie alebo vypovedanie, úplné alebo čiastočné, bude možné v prípade porušenia niektorého z jej zásadných ustanovení (článok 13).4. ZÁVERKomisia usudzuje, že Dohoda medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a vládou Kazašskej republiky o spolupráci v oblasti mierového využitia jadrovej energie, ktorej prijatie sa navrhuje:-  je v súlade so smernicou pre rokovania, ktorú Rada vydala 26. júna 2000;-  potvrdzuje jednoznačný záväzok obidvoch zmluvných strán v prospech nešírenia jadrových zbraní a vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti s cieľom zaručiť mierové a bezpečné využívanie jadrovej energie;-  je v súlade s politikou Spoločenstva o zabezpečení zásobovania energiou;-  spolu s už podpísanými dohodami medzi obidvomi zmluvnými stranami o jadrovej syntéze a jadrovej bezpečnosti bude tvoriť úplný balík spolupráce v jadrovej doméne;-  upevní obchodné a politické vzťahy medzi Európskou úniou a Kazašskou republikou.Komisia preto odporúča Rade, aby na základe druhého odseku článku 101 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu schválila Dohodu medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a vládou Kazašskej republiky o spolupráci v oblasti mierového využitia jadrovej energie, ktorá je uvedená v prílohe.PRÍLOHADOHODA MEDZI EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM PRE ATÓMOVÚ ENERGIU A VLÁDOU KAZAŠSKEJ REPUBLIKY O SPOLUPRÁCI V OBLASTI MIEROVÉHO VYUŽITIA JADROVEJ ENERGIEEurópske spoločenstvo pre atómovú energiu, ďalej len „Spoločenstvo“,a vláda Kazašskej republiky, ďalej len „vláda Kazachstanu“v oboch prípadoch ďalej len „zmluvná strana“, prípadne „zmluvné strany“,MAJÚC NA PAMÄTI, že v Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kazašskou republikou na strane druhej, ktorá nadobudla platnosť 1. júla 1999, sa ustanovuje, že jadrový materiál podlieha ustanoveniam osobitnej dohody, ktorá sa má uzavrieť medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a vládou Kazachstanu,KEĎŽE zmluvné strany podpísali Dohodu medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a vládou Kazachstanu o spolupráci v oblasti jadrovej bezpečnosti a Dohodu medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a vládou Kazachstanu o spolupráci v oblasti riadenej jadrovej syntézy, ktoré nadobudli platnosť 1. júna 2003 a 13. apríla 2004;KEĎŽE všetky členské štáty Spoločenstva a Kazašská republika sú zmluvnými stranami Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, ďalej len ZNJZ,KEĎŽE Spoločenstvo, jeho členské štáty a Kazašská republika sú zaviazané zabezpečiť, aby sa výskum, vývoj a využívanie jadrovej energie na mierové účely vykonávali spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi Zmluvy o nešírení jadrových zbraní,KEĎŽE bezpečnostné záruky sa v Spoločenstve uplatňujú jednak podľa kapitoly VII hlavy II Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „Zmluva o Euratome“), a jednak podľa dohôd o bezpečnostných zárukách uzavretých medzi Spoločenstvom, jeho členskými štátmi a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (ďalej len „MAAE“), a v prípade Kazašskej republiky podľa Dohody medzi Kazašskou republikou a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu o bezpečnostných zárukách, ktorá nadobudla platnosť 11. augusta 1995, ďalej len „Dohoda o uplatňovaní bezpečnostných záruk“,KEĎŽE Spoločenstvo, jeho členské štáty a vláda Kazachstanu opätovne potvrdzujú svoju podporu Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu a jej posilnenému systému bezpečnostných záruk,KEĎŽE zmluvné strany umožňujú obchod s jadrovými materiálmi medzi nimi alebo medzi oprávnenými osobami, alebo podnikmi zriadenými na príslušných územiach Spoločenstva a Kazašskej republiky vo vzájomnom záujme výrobcov, odvetvia jadrového palivového cyklu, podnikov verejnoprospešných služieb a spotrebiteľov,KEĎŽE sa zohľadňujú záväzky, ktoré prijala vláda každého členského štátu Spoločenstva a vláda Kazašskej republiky v rámci skupiny dodávateľov jadrového materiálu,KEĎŽE je vhodné, aby sa rámcovou dohodou posilnila základňa pre spoluprácu medzi zmluvnými stranami v civilnom jadrovom sektore,SA DOHODLI TAKTO:Článok 1VYMEDZENIE POJMOVNa účely tejto dohody:1. „jadrový materiál“ je akýkoľvek zdrojový materiál alebo špeciálny štiepny materiál, v zmysle definície týchto termínov v článku XX Štatútu Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu;2. „Spoločenstvo“ znamená jednak:a) právnickú osobu zriadenú Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, zmluvnú stranu tejto dohody;b) územia, na ktorých sa Zmluva o Euratome uplatňuje;3. „príslušné orgány zmluvných strán“ znamenajú:a) za Spoločenstvo je to Európska komisia;b) za vládu Kazachstanu je to Výbor pre atómovú energiu Ministerstva energetiky a nerastných zdrojov Kazašskej republiky.V prípade akejkoľvek zmeny sa strany navzájom informujú cez diplomatické komunikačné kanály.Článok 2CIEĽCieľom tejto dohody je poskytnúť rámec spolupráce medzi zmluvnými stranami v oblasti mierového využívania atómovej energie za účelom upevnenia celkového vzťahu spolupráce medzi Spoločenstvom a Kazašskou republikou na základe vzájomnej prospešnosti a reciprocity a bez toho, aby boli dotknuté príslušné právomoci každej zmluvnej strany.Článok 3ROZSAH SPOLUPRÁCE1. Zmluvné strany môžu spôsobom vymedzeným v článkoch 4 až 8 spolupracovať pri mierovom využívaní atómovej energie v týchto oblastiach:a) jadrová bezpečnosť (článok 4);b) riadená jadrová syntéza (článok 5);c) výskum a vývoj v iných oblastiach mierového využívania jadrovej energie, ako sú oblasti uvedené v písmenách a) a b) odseku 1 tohto článku (článok 6);d) obchod s jadrovými materiálmi a poskytovanie služieb v oblasti jadrového palivového cyklu (článok 7);e) ostatné oblasti relevantné pre predmet tejto dohody (článok 8).2. Spolupráca medzi zmluvnými stranami uvedená v tomto článku sa môže uskutočňovať aj medzi oprávnenými osobami a podnikmi zriadenými v Spoločenstve a v Kazašskej republike.Článok 4JADROVÁ BEZPEČNOSŤSpolupráca v oblasti jadrovej bezpečnosti sa uskutočňuje v súlade s Dohodou o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Kazašskou republikou v oblasti jadrovej bezpečnosti, ktorá nadobudla platnosť 1. júna 2003.Článok 5RIADENÁ JADROVÁ SYNTÉZASpolupráca v oblasti riadenej jadrovej syntézy sa uskutočňuje v súlade s Dohodou o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Kazašskou republikou v oblasti riadenej jadrovej syntézy, ktorá nadobudla platnosť 13. apríla 2004.Článok 6VÝSKUM A VÝVOJ V OSTATNÝCH OBLASTIACH MIEROVÉHO VYUŽÍVANIA JADROVEJ ENERGIE1. Spolupráca sa rozširuje na činnosti jadrového výskumu a vývoja, týkajúce sa spoločného záujmu zmluvných strán, ktoré sú iné ako činnosti ustanovené v článkoch 4 a 5 tejto dohody, podľa dohody medzi zmluvnými stranami, pokiaľ sú tieto činnosti zahrnuté do ich príslušných programov.2. Spolupráca môže zahŕňať najmä tieto oblasti:a) využívanie jadrovej energie v oblastiach lekárstva a priemyslu vrátane výroby elektrickej energie;b) vplyv jadrovej energie na životné prostredie;c) akákoľvek iná oblasť jadrového výskumu a vývoja dohodnutá medzi zmluvnými stranami, pokiaľ je zahrnutá do ich príslušných programov.3. Spolupráca sa uskutočňuje najmä týmito spôsobmi:a) výmena technických informácií prostredníctvom správ, návštev, seminárov, odborných stretnutí atď.;b) vzájomná výmena pracovníkov medzi laboratóriami a(alebo) orgánmi zapojenými na obidvoch stranách vrátane výmeny na účely odbornej prípravy;c) výmena vzoriek, materiálov, nástrojov a prístrojov na experimentálne účely;d) vyvážená účasť na spoločných odborných prácach a činnostiach.4.a) Rozsah a podmienky spolupráce na konkrétnych projektoch sa v potrebnej miere stanovia vo vykonávacích opatreniach, na ktorých sa dohodli príslušné orgány zmluvných strán, ktoré budú postupovať podľa príslušných požiadaviek Spoločenstva a právnych predpisov Kazašskej republiky.b) Takéto vykonávacie opatrenia sa môžu, okrem iného, vzťahovať na ustanovenia o financovaní, prideľovanie riadiacich zodpovedností a na podrobné ustanovenia o šírení informácií a o právach duševného vlastníctva.5. Náklady vyplývajúce z činností týkajúcich sa spolupráce znáša zmluvná strana, ktorej tieto náklady vznikli, pokiaľ sa zmluvné strany osobitne nedohodli inak.Článok 7OBCHOD S JADROVÝMI MATERIÁLMI A POSKYTOVANIE PRÍSLUŠNÝCH SLUŽIEB1. Jadrový materiál prepravovaný medzi zmluvnými stranami, či už priamo, alebo prostredníctvom tretej krajiny, sa stáva predmetom tejto dohody pri jeho vstupe do územnej právomoci Spoločenstva alebo Kazašskej republiky za predpokladu, že dodávajúca zmluvná strana o tom písomne vyrozumela prijímajúcu zmluvnú stranu pred odoslaním alebo v čase odosielania, v súlade s postupmi vymedzenými v správnom opatrení, ktoré stanovia príslušné orgány zmluvných strán.2. Jadrový materiál uvedený v odseku 1 tohto článku zostáva predmetom ustanovení tejto dohody, kýma) sa v súlade s ustanoveniami o ukončení bezpečnostných záruk v príslušnej dohode uvedenej v odseku 6 písm. b) tohto článku nestanoví, že tento materiál už nie je použiteľný na akúkoľvek jadrovú činnosť relevantnú z pohľadu záruk, alebo sa stal prakticky neregenerovateľným;b) sa neprepravil mimo jurisdikciu Spoločenstva alebo Kazašskej republiky v súlade s odsekom 6 písm. e) tohto článku; aleboc) sa zmluvné strany písomne nedohodnú, že takýto materiál už nepodlieha tejto dohode.3. Akákoľvek preprava jadrového materiálu vykonávaná na základe spolupráce sa uskutočňuje v súlade s príslušnými medzinárodnými a mnohostrannými záväzkami Spoločenstva, jeho členských štátov a Kazašskej republiky vo vzťahu k mierovému využívaniu jadrovej energie, ako sa uvádza v odseku 6 tohto článku.4. Obchod s jadrovými materiálmi a poskytovanie príslušných služieb medzi zmluvnými stranami sa uskutočňuje za trhové ceny.5. Zmluvné strany sa pri vzájomnom obchode s jadrovými materiálmi snažia vyhnúť konfliktným situáciám, pre ktoré sa vyžadujú obchodné bezpečnostné opatrenia. Ak napriek tomu v ich vzájomnom obchode s jadrovými materiálmi vzniknú problémy, ktoré by vážne ohrozovali životaschopnosť jadrového priemyslu Spoločenstva alebo Kazašskej republiky vrátane ťažby uránu, každá zo zmluvných strán môže požiadať o konzultácie, ktoré sa musia uskutočniť podľa možnosti čo najskôr, a to v rámci výboru zriadeného ad hoc, pričom postup na zvolanie, obdobie a úroveň účastníkov na uskutočnenie konzultácií určujú zmluvné strany.Ak v rámci takýchto konzultácií nemožno na tieto problémy nájsť vzájomne prijateľné riešenie, zmluvná strana, ktorá o konzultácie požiadala, môže v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva a Kazašskej republiky a s príslušnými zásadami medzinárodného práva prijať vhodné obchodné bezpečnostné opatrenia s cieľom tieto problémy vyriešiť alebo zmierniť ich účinky.Implementácia odseku 5 tohto článku nemá vplyv na Zmluvu o Euratome ani na súvisiace sekundárne právne predpisy.6. Preprava jadrového materiálu podlieha týmto podmienkam:a) jadrový materiál sa využíva na mierové účely a nemôže sa využiť pre žiadne jadrové výbušné zariadenie ani na výskum, alebo vývoj akéhokoľvek takého zariadenia;b) jadrový materiál podlieha:1) v Spoločenstve - bezpečnostným zárukám Euratomu v zmysle Zmluvy o Euratome a prípadne bezpečnostným zárukám MAAE v zmysle týchto dohôd o bezpečnostných zárukách a v zmysle ich možnej revízie a nahradenia, pokiaľ sa pre tieto dohody ustanovil rozsah platnosti podľa požiadavky Zmluvy o nešírení jadrových zbraní:-  Dohodou medzi členskými štátmi Spoločenstva, ktoré nevlastnia jadrové zbrane, Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, ktorá nadobudla platnosť 21. februára 1977 (uverejnená ako INFCIRC/193);-  Dohodou medzi Francúzskom, Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, ktorá nadobudla platnosť 12. septembra 1981 (uverejnená ako INFCIRC/290);-  Dohodou medzi Spojeným kráľovstvom, Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, ktorá nadobudla platnosť 14. augusta 1978 (uverejnená ako INFCIRC/263);doplneným postupom času dodatkovými protokolmi, ktoré nadobudli platnosť 30. apríla 2004 na základe dokumentu uverejneného ako INFCIRC/540 (Vzorový dodatkový protokol k dohode(ám) medzi štátom(mi) a MAAE o uplatňovaní bezpečnostných záruk);2) v Kazašskej republike - dohode o bezpečnostných zárukách, ktorá nadobudla platnosť 11. augusta 1995 (uverejnenej ako INFCIRC/504); a doplnenej dodatkovým protokolom k Dohode medzi Kazašskou republikou a MAAE o uplatňovaní bezpečnostných záruk v súlade so ZNJZ uzavretej 6. februára 2004 na základe dokumentu uverejneného ako INFCIRC/540 (vzor dodatku protokolu k dohode(-ám) medzi štátom(-mi) a MAAE o uplatňovaní bezpečnostných záruk), ak je platný;c) v prípade, že uplatňovanie ktorejkoľvek dohody s MAAE uvedenej v odseku 6 písm. b) tohto článku sa v Spoločenstve alebo v Kazašskej republike z akéhokoľvek dôvodu pozastaví alebo skončí, príslušná zmluvná strana uzavrie dohodu s MAAE, ktorá zabezpečí rovnakú účinnosť a rozsah platnosti, ako je ustanovené dohodami o bezpečnostných zárukách uvedenými v bode 1 alebo v bode 2 odseku 6 písm. b), alebo, ak to nie je možné,Spoločenstvo, pokiaľ sa ho to týka, uplatňuje bezpečnostné záruky založené na systéme bezpečnostných záruk Euratomu, ktorý zabezpečuje rovnakú účinnosť a rozsah platnosti, ako je ustanovené dohodami o bezpečnostných zárukách uvedených v bode 1 odseku 6 písm. b), alebo, ak to nie je možné,zmluvné strany uzatvoria dohody o uplatňovaní bezpečnostných záruk, ktoré zabezpečia rovnakú účinnosť a rozsah platnosti, ako je ustanovené dohodami o bezpečnostných zárukách uvedenými v bode 1 alebo v bode 2 odseku 6 písm. b);d) uplatňovanie opatrení na fyzickú ochranu na úrovniach, ktoré spĺňajú minimálne kritéria ustanovené v prílohe C k dokumentu MAAE INFCIRC/254/Rev.6/časť 1 (Usmernenia pre prepravu jadrového materiálu) v znení jeho prípadnej revízie; ako doplnok k tomuto dokumentu členské štáty Spoločenstva, prípadne Európska komisia, a Kazašská republika sa pri uplatňovaní opatrení na fyzickú ochranu odvolajú na odporúčania v dokumente MAAE INFCIRC/225/Rev.4, opravené znenie (Fyzická ochrana jadrového materiálu a jadrových zariadení), v znení jeho prípadnej revízie. Medzinárodná preprava podlieha ustanoveniam Medzinárodného dohovoru o fyzickej ochrane jadrového materiálu (dokument MAAE INFCIRC/274/Rev.1), v znení jeho prípadnej revízie a akceptovania zmluvnými stranami a členskými štátmi Spoločenstva, a predpisom MAAE pre bezpečnú prepravu rádioaktívnych materiálov (Bezpečnostné normy MAAE séria TS-R-1/ ST-1, revidované), v znení ich prípadnej revízie a transpozície do právnych predpisov Spoločenstva a Kazašskej republiky;e) spätná preprava akýchkoľvek materiálov podliehajúcich tomuto článku mimo právomoci Spoločenstva alebo Kazašskej republiky sa môže vykonávať len na základe podmienok Usmernení pre prepravu jadrového materiálu uvedených v dokumente MAAE INFCIRC/254/Rev.6/časť 1 v znení jeho prípadnej revízie.7. Na obmedzenie obchodu alebo obmedzovanie obchodných záujmov niektorej zmluvnej strany v oblasti tak medzinárodného, ako aj domáceho mierového využívania atómovej energie sa nepoužívajú žiadne administratívne predpisy týkajúce sa obchodných, priemyselných operácií alebo pohybov jadrového materiálu na územiach Spoločenstva alebo Kazašskej republiky.Ustanovenia tejto dohody sa nepoužívajú na zamedzovanie voľného pohybu jadrového materiálu v rámci územia Spoločenstva.Odsek 7 tohto článku sa implementuje bez toho, aby bola dotknutá Zmluva o Euratome a s ňou súvisiace sekundárne právne predpisy.8. Bez ohľadu na pozastavenie alebo ukončenie tejto dohody z akéhokoľvek dôvodu sa odsek 6 tohto článku bude naďalej uplatňovať dovtedy, kým nejaký jadrový materiál, ktorý podlieha týmto ustanoveniam, zostane v právomoci niektorej zmluvnej strany, alebo kým sa v súlade s odsekom 2 tohto článku neurobí nejaké rozhodnutie.Článok 8OSTATNÉ OBLASTI RELEVANTNÉ PRE PREDMET TEJTO DOHODY1. Zmluvné strany sa môžu v rámci rozsahu svojich príslušných právomocí dohodnúť na spolupráci v ostatných činnostiach v oblasti jadrovej energie.2. Zo strany Spoločenstva by sa tieto činnosti museli zahrnúť pod príslušné programy akcií a zodpovedať podmienkam vymedzeným pre takýto program, napríklad v oblastiach, ako je bezpečná preprava jadrového materiálu, bezpečnostné záruky alebo priemyselná spolupráca na podporu určitých aspektov bezpečnosti jadrových zariadení.3. Ustanovenia odseku 4 článku 6 sa uplatňujú na túto spoluprácu rovnako.Článok 9UPLATNITEĽNÉ PRÁVNE PREDPISYSpolupráca v zmysle tejto dohody musí byť v súlade so zákonmi a právnymi predpismi platnými v Spoločenstve a v Kazašskej republike, ako aj s medzinárodnými dohodami, ktoré zmluvné strany uzavreli.Článok 10DUŠEVNÉ VLASTNÍCTVOVyužívanie a šírenie informácií a práv duševného vlastníctva, patentov a autorských práv spojených s činnosťami spolupráce v zmysle tejto dohody je v súlade s prílohami k Dohode o spolupráci v oblastiach jadrovej bezpečnosti a riadenej jadrovej syntézy, ktoré sú uvedené v článkoch 4 a 5 tejto dohody.Článok 11KONZULTÁCIE A ARBITRÁŽ1. Zmluvné strany organizujú pravidelné konzultácie v rámci Dohody o partnerstve a spolupráci s cieľom monitorovať spoluprácu v zmysle tejto dohody, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú na osobitných konzultačných mechanizmoch.2. Akýkoľvek spor týkajúci sa uplatňovania alebo výkladu tejto dohody možno riešiť v súlade s článkom 88 Dohody o partnerstve a spolupráci.Článok 12Dvojstranné dohody o spolupráci v jadrovej oblasti1. Ustanovenia tejto dohody nahrádzajú ustanovenia v jestvujúcich dvojstranných dohodách medzi jednotlivými členskými štátmi Spoločenstva a Kazašskou republikou ustanovujúce práva a povinnosti obsiahnuté v tejto dohode.2. Pokiaľ ustanovenia v zmienených dvojstranných dohodách medzi jednotlivými členskými štátmi Spoločenstva a Kazašskou republikou ustanovujú práva a povinnosti pre Kazašskú republiku a príslušné členské štáty mimo práv a povinností obsiahnutých v tejto dohode, uvedené práva a povinnosti sa budú naďalej uplatňovať v rámci príslušných dvojstranných dohôd.Článok 13NADOBUDNUTIE PLATNOSTI A TRVANIE1. Dohoda nadobúda platnosť dňom, v ktorý zmluvné strany prostredníctvom výmeny diplomatických nót o ukončení príslušných postupov presne stanovia nadobudnutie jej platnosti, a zostáva v platnosti päť rokov.2. Potom sa táto dohoda automaticky obnovuje na päťročné obdobia, pokiaľ niektorá zmluvná strana nepožiada písomne o skončenie dohody. Platnosť dohody vyprší do šiestich mesiacov od dátumu, ku ktorému jedna zo zmluvných strán dostala od druhej zmluvnej strany uvedené písomné oznámenie.3. Ak niektorá zmluvná strana alebo niektorý členský štát Spoločenstva poruší akékoľvek zásadné ustanovenia tejto dohody, druhá zmluvná strana môže spoluprácu podľa tejto dohody úplne alebo čiastočne pozastaviť, alebo ukončiť prostredníctvom písomného oznámenia znejúceho v tomto zmysle. Predtým, ako niektorá zmluvná strana podnikne kroky v tomto zmysle, uskutočnia sa medzi zmluvnými stranami konzultácie s cieľom dosiahnuť dohodu o nápravných opatreniach, ktoré sa majú prijať, a o časovom pláne na prijatie týchto opatrení. Takéto kroky sa podniknú len v prípade, ak sa v rámci dohodnutého času nepodarilo prijať dohodnuté nápravné opatrenia, alebo ak sa nepodarí dosiahnuť dohodu ani po uplynutí lehoty, ktorú určili zmluvné strany.Článok 14Po vzájomnej dohode zmluvných strán možno do tejto dohody začleniť zmeny a doplnenia vo forme protokolov, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť dohody.Táto dohoda je vyhotovená dvojmo v anglickom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom talianskom a kazašskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické. {rumunskom a bulharskom}V ……………………………dňa …………………………………Za EURÓPSKE SPOLOČENSTVO PRE ATÓMOVÚ ENERGIU | Za vládu KAZAŠSKEJ REPUBLIKY |[1] Ú. v. ES L 196, 28.7.1999.[2] Rozhodnutie č. 91114/1/00 (C) z 26. 6. 2000.[3] Ú. v. EÚ L 89, 26.3.2004.[4] Ú. v. EÚ L 143, 7.6.2005.[5] INFCIRC/540.[6] Neuverejnené. INFCIRC 193 zo 14. 9. 1973.[7] Neuverejnené. INFCIRC 290 z decembra 1981.[8] Neuverejnené. INFCIRC 263 z októbra 1978.[9] INFCIRC/504.[10] MAAE dokument INFCIRC/274/Rev.1.


				|

		52014PC0685

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o pristúpení Chorvátska k Dohovoru z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, vypracovanému Radou v súlade s článkom 34 Zmluvy o Európskej únii, a k protokolu zo 16. októbra 2001 k tomuto dohovoru /* COM/2014/0685 final - 2014/0321 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Akt o podmienkach pristúpenia Chorvátska k
Európskej únii z roku 2012[1]
zjednodušil pristúpenie tejto krajiny k dohovorom (a protokolom) uzavretým
členskými štátmi na základe článku 34 Zmluvy o Európskej únii
(predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ). Nie je už teda
nevyhnutné, ako to bolo v minulosti, vyjednávať a uzavierať osobitné
protokoly o pristúpení (ktoré by muselo ratifikovať všetkých
28 členských štátov: v článku 3 ods. 4 a 5 aktu
o pristúpení sa jednoducho stanovuje, že Chorvátsko pristupuje k dohovorom
a protokolom na základe daného aktu.
V článku 3 ods. 4 a 5 aktu o
pristúpení sa tak stanovuje, že Rada určí dátum, keď tieto dohovory
nadobudnú platnosť pre Chorvátsko, a rozhodne o vykonaní všetkých úprav,
ktoré sú potrebné z dôvodu pristúpenia tohto nového členského štátu k
uvedeným dohovorom (najmä aspoň prijatie týchto dohovorov v chorvátskom
jazyku, aby toto znenie mohlo byť rovnako „autentické“). Rada koná na
základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Európskym parlamentom.
V prílohe I k aktu o pristúpení je
uvedený zoznam šiestich dohovorov a protokolov, ktoré patria do oblasti
spravodlivosti a vnútorných vecí.
Tento zoznam zahŕňa Dohovor z 29.
mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi
Európskej únie, vypracovaný Radou v súlade s článkom 34 Zmluvy
o Európskej únii, a Protokol zo 16. októbra 2001 k Dohovoru o
vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej
únie, vypracovaný Radou v súlade s článkom 34 Zmluvy o Európskej únii.
Cieľom tohto odporúčania Komisie pre
rozhodnutie Rady je vykonať úpravy, ktoré sú potrebné z dôvodu pristúpenia
Chorvátska k uvedenému dohovoru a protokolu v súlade
s článkom 3 ods. 4 a 5 aktu o pristúpení.
2014/0321 (NLE)
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
o pristúpení Chorvátska k Dohovoru z 29. mája
2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi
Európskej únie, vypracovanému Radou v súlade s článkom 34 Zmluvy o
Európskej únii, a k protokolu zo 16. októbra 2001 k tomuto dohovoru
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,
 so zreteľom na akt o pristúpení Chorvátska, a najmä na jeho
článok 3 ods. 4 a 5,
so zreteľom na odporúčanie Komisie[2],
so zreteľom na stanovisko Európskeho
parlamentu[3],
keďže:
(1)       Dohovor vypracovaný Radou v súlade s článkom 34 Zmluvy o
Európskej únii o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými
štátmi Európskej únie (ďalej len „dohovor o vzájomnej pomoci v trestných
veciach“) bol podpísaný v Bruseli 29. mája 2000 a nadobudol
platnosť 23. augusta 2005.
(2)       Dohovor o vzájomnej pomoci v
trestných veciach bol doplnený Protokolom zo 16. októbra 2001 k Dohovoru
o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej
únie, vypracovaným Radou v súlade s článkom 34 Zmluvy o Európskej
únii (ďalej len „protokol o vzájomnej pomoci v trestných veciach“), ktorý
nadobudol platnosť 5. októbra 2005.
(3)       Článkom 3 ods. 4 aktu
o pristúpení sa stanovuje, že Chorvátsko pristupuje k dohovorom a
protokolom uzavretým medzi členskými štátmi, ktorých zoznam je uvedený v
prílohe I k aktu o pristúpení. Pre Chorvátsko tieto dohovory a
protokoly nadobudnú platnosť dňom, ktorý stanoví Rada. Zoznam
zahŕňa dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach a protokol o
vzájomnej pomoci v trestných veciach.
(4)       V súlade s článkom
3 ods. 5 aktu o pristúpení Rada vykoná všetky úpravy, ktoré sú potrebné z
dôvodu pristúpenia k uvedenému dohovoru a protokolu,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Medzi Chorvátskom a tými členskými
štátmi, pre ktoré je dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach platný,
nadobúda dohovor platnosť [prvým dňom prvého mesiaca, ktorý
nasleduje po prijatí tohto rozhodnutia].
Medzi Chorvátskom a tými členskými
štátmi, pre ktoré je protokol o vzájomnej pomoci v trestných veciach platný,
nadobúda protokol platnosť [prvým dňom prvého mesiaca, ktorý
nasleduje po prijatí tohto rozhodnutia].
Článok 2
Znenie dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných
veciach a protokolu o vzájomnej pomoci v trestných veciach vyhotovené
v chorvátskom jazyku, ktoré je pripojené k tomuto rozhodnutiu, je
autentické za rovnakých podmienok ako ostatné znenia uvedeného dohovoru a protokolu.
Článok 3
Toto rozhodnutie
nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 112, 24.4.2012, s. 10.
[2]               Ú. v. EÚ C […], […], s. […].
[3]               Ú. v. EÚ C […], […], s. […].