               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 1. 2018
            COM(2017) 812 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať v rámci Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve rokovania o právne záväznom medzinárodnom nástroji na ochranu a udržateľné využívanie morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               •Dôvody a ciele odporúčania

                  Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov vyžiadalo v odseku 198 rezolúcie OSN 68/70 zasadnutie osobitnej otvorenej neformálnej pracovnej skupiny OSN, ktorej úlohou je preskúmať otázky týkajúce sa ochrany a udržateľného využívania morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci a navrhnúť odporúčania týkajúce sa rozsahu pôsobnosti, parametrov a uskutočniteľnosti medzinárodného nástroja v rámci Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve (ďalej len „UNCLOS“).

                  Pracovná skupina vychádza zo svojho pôsobenia od roku 2006 a na svojom záverečnom zasadnutí v januári 2015 prijala odporúčania, v ktorých zdôraznila potrebu komplexného celosvetového systému v záujme lepšieho riešenia otázky ochrany a udržateľného využívania morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci prostredníctvom vypracovania medzinárodne právne záväzného nástroja v rámci dohovoru UNCLOS o ochrane a udržateľnom využívaní morskej biologickej diverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci (ďalej len „nástroj“).

                  Rezolúciou 69/292 Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov prijatou 19. júna 2015 sa zriadil prípravný výbor otvorený pre všetky členské štáty Organizácie Spojených národov, členov špecializovaných agentúr a zmluvné strany dohovoru UNCLOS s cieľom vypracovať pre Valné zhromaždenie zásadné odporúčania k prvkom tohto nástroja. Ďalej sa v nej stanovuje, že Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov by malo rozhodnúť o zvolaní medzivládnej konferencie, na ktorej sa takýto nástroj prerokuje, ako aj o jej počiatočnom dátume pred jeho ukončením, pričom treba zohľadniť správu prípravného výboru.

                  Rada sa v marci 2016 rozhodla oprávniť Komisiu, aby rokovala v mene Únie (rozhodnutie 6862/16 z 15. marca 2016) o prvkoch návrhu znenia nástroja pri otázkach, ktoré spadajú do právomoci Únie a vzhľadom na ktoré Únia prijala pravidlá. Toto oprávnenie rokovať a smernice na rokovania boli výslovne obmedzené na zasadnutia prípravného výboru.

                  V roku 2016 a 2017 sa uskutočnili štyri zasadnutia prípravného výboru; posledné z nich sa konalo od 10. do 21. júla 2017. Rokovania na týchto zasadnutiach sa týkali tém vytýčených v odporúčaniach pracovnej skupiny z roku 2011, konkrétne: morských genetických zdrojov vrátane otázok týkajúcich sa spoločného využívania prínosov, opatrení ako napríklad nástroje riadenia na základe oblastí vrátane chránených morských oblastí, posudzovania vplyvov na životné prostredie, budovania kapacít a prenos morskej technológie, ako aj všeobecnejších prierezových otázok vrátane zásad, postupov rozhodovania a urovnávania sporov, vzťahov s inými nástrojmi, účasti atď. Záverečné odporúčania boli prijaté konsenzom 21. júla 2017 (a sú zahrnuté v správe prípravného výboru –

                     http://www.un.org/depts/los/biodiversity/prepcom_files/Procedural_report_of_BBNJ_PrepCom.pdf

                   ). Jedným z odporúčaní prípravného výboru bolo, aby Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov prijalo rozhodnutie čo najskôr zvolať medzivládnu konferenciu, na ktorej by sa skoncipovalo znenie nástroja.

                  Je pravdepodobné, že Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov prijme rozhodnutie zvolať medzivládnu konferenciu do konca roka 2017. V tom prípade by mohla začať vykonávať svoju prácu a jej prvé zasadnutie by sa mohlo uskutočniť v prvom štvrťroku 2018.

                  EÚ ako zmluvná strana dohovoru UNCLOS a jeden z hlavných zástancov potreby predmetného nástroja od samého začiatku rozhovorov na pôde OSN v roku 2006 by sa na tomto procese mala aktívne zúčastňovať a tým prispieť k lepšej ochrane a udržateľnému využívaniu morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci v rámci právneho rámca stanoveného dohovorom UNCLOS. Takisto by mala zabezpečiť, aby sa zahrnuli ustanovenia, na základe ktorých sa bude môcť stať zmluvnou stranou nástroja.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Komisia by mala zabezpečiť, aby boli rokovania o znení budúceho nástroja v plnom súlade s príslušnými pravidlami Únie a politikami v oblastiach, na ktoré sa bude priamo vzťahovať (environmentálna politika, politika v oblasti námornej dopravy, spoločná rybárska politika, politika v oblasti vnútorného trhu, spoločná obchodná politika, politika v oblasti výskumu a technologického rozvoja, politika v oblasti zmeny klímy a iné relevantné politiky), a s príslušnými bilaterálnymi a multilaterálnymi dohodami, ktorých zmluvnou stranou Únia už je.

                  Nástroj bude vykonávacou dohodou k dohovoru UNCLOS, ktorý už je súčasťou acquis Únie; Komisia teda bude musieť zabezpečiť úplné dodržiavanie ustanovení a rovnováhy práv a povinností zakotvených v UNCLOS a premietnutých do acquis Únie, ako aj úplný súlad výsledku rokovaní s UNCLOS.

               2.PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

                  Cieľom tohto odporúčania je získať od Rady pre Komisiu oprávnenie, aby mohla rokovať o budúcom nástroji v mene EÚ. Právnym základom pre Radu na povolenie začatia rokovaní je článok 218 ods. 3 a 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÁMI TRETÍMI STRANAMI

                  Na účely koncipovania návrhu odporúčania neprebehli žiadne konzultácie so zainteresovanými stranami.

                  V súlade s ustanoveniami rezolúcie VZ OSN 69/292 malo rozhodnutie zvolať medzivládnu konferenciu prijať Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov do septembra 2018. Prijalo sa však rozhodnutie urýchliť prácu OSN s cieľom zvolať medzivládnu konferenciu čo najskôr, aby sa prvé zasadnutie uskutočnilo už v roku 2018 a zachovala sa tak dynamika diskusií. Je potrebné prijať smernice na rokovania pred začiatkom konferencie, a preto nebolo možné vykonať verejnú konzultáciu, ani uverejniť plán získavania reakcií zainteresovaných strán a občanov v súlade so zaužívanou praxou.

                  V skutočnosti sa EÚ na tomto procese podieľa už roky a pravidelne konzultuje s relevantnými zainteresovanými stranami, predovšetkým organizáciami občianskej spoločnosti a inými organizáciami zastúpenými na pôde OSN.

                  O zapojenie a spätnú väzbu zainteresovaných strán sa bude usilovať aj počas rokovaní, keď budú potrebné konkrétnejšie (zásadné) rokovacie pozície a bude potrebné zabezpečiť, aby názory zainteresovaných strán slúžili ako východisko rokovacích pozícií.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY

               o poverení začať v rámci Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve rokovania o právne záväznom medzinárodnom nástroji na ochranu a udržateľné využívanie morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               1. Únia ratifikovala Dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve (ďalej len „UNCLOS“) rozhodnutím Rady 98/392/ES z 23. 3. 1998
                  1
                ako doposiaľ jediná medzinárodná organizácia, ktorá je zmluvnou stranou uvedeného dohovoru v zmysle článku 305 ods. 1 písm. f) a článku 1 prílohy IX k dohovoru UNCLOS.

               2. Ako zmluvná strana dohovoru UNCLOS sa Únia zúčastnila na zasadnutiach osobitnej otvorenej neformálnej pracovnej skupiny OSN v období 2006 až 2015, aby preskúmala otázky týkajúce sa ochrany a udržateľného využívania morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci; Únia sa v rokoch 2016 a 2017 takisto zúčastnila na štyroch zasadnutiach prípravného výboru, ktorý mal mandát predostrieť Valnému zhromaždeniu zásadné odporúčania k prvkom budúceho medzinárodne právne záväzného nástroja v rámci dohovoru UNCLOS o ochrane a udržateľnom využívaní morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci (ďalej len „nástroj“).

               3. Prípravný výbor prijal svoju správu 21. júla 2017 a odporučil Valnému zhromaždeniu, aby zvážilo prvky zahrnuté v jeho odporúčaní a prijalo čo najskôr rozhodnutie zvolať pod záštitou Organizácie Spojených národov medzivládnu konferenciu, na ktorej by sa mali zvážiť odporúčania prípravného výboru a zostaviť znenie medzinárodne právne záväzného nástroja v rámci dohovoru UNCLOS.

               4. Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov na základe týchto odporúčaní dňa [...] rozhodlo zvolať medzivládnu konferenciu s cieľom zostaviť na nej znenie medzinárodne právne záväzného nástroja v rámci dohovoru UNCLOS o ochrane a udržateľnom využívaní morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci.

               5. Únia ako zmluvná strana dohovoru UNCLOS by sa mala úplne zapojiť do rokovaní o nástroji.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje začať v mene Únie rokovania v rámci Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve, ktorých predmetom bude právne záväzný medzinárodný nástroj o ochrane a udržateľnom využívaní morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci.

               Článok 2

               Smernice na rokovania sa stanovujú v prílohe.

               Článok 3

               Tieto rokovania sa uskutočnia po porade s osobitným výborom, ktorý určí Rada.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 179, 23.6.1998.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 1. 2018
            COM(2017) 812 final
            PRÍLOHA
            k
            odporúčaniu na ROZHODNUTIE RADY
            o poverení začať v rámci Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve rokovania o právne záväznom medzinárodnom nástroji na ochranu a udržateľné využívanie morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci

               PRÍLOHA

               SMERNICE NA ROKOVANIA

               1. Zásady

               Komisia sa v rámci rokovania o právne záväznom medzinárodnom nástroji v rámci Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve o ochrane a udržateľnom využívaní morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci (ďalej len „nástroj“) usiluje zabezpečiť:

               –
                     aby ustanovenia nástroja boli v úplnom súlade s medzinárodným právom a predovšetkým s ustanoveniami dohovoru UNCLOS a aby budúcim nástrojom nebola narušená rovnováha práv a povinností zakotvených v UNCLOS,

               –
                     aby ustanovenia tohto nástroja boli v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie a s príslušnými bilaterálnymi a multilaterálnymi dohodami, ktorých je Únia zmluvnou stranou.

               Komisia zabezpečí, aby sa rokovania viedli v konzultácii s osobitným výborom zasadajúcim v Bruseli alebo na mieste. Komisia Radu pravidelne informuje o výsledkoch rokovaní.

               2. Orientačné body

               2.1. Komisia sa usiluje zabezpečiť, aby:

               ·rozsah rokovaní ako balík zahŕňal prvky uvedené v rezolúcii [...],

               ·rokovací poriadok na vedenie rokovaní na pôde medzivládnej konferencie umožňoval úplnú účasť EÚ na rokovaniach a bol v súlade s postupmi rokovaní o vykonávacích dohodách dohovoru UNCLOS z minulosti,

               ·nástroj predstavoval účinný rámec na ochranu a udržateľné využívanie morskej biologickej diverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci,

               ·nástroj bol koncipovaný na vykonávanie, posilnenie a presnejšie špecifikovanie celého radu povinností zahrnutých v dohovore UNCLOS, a to s náležitým ohľadom na práva a slobody stanovené v dohovore UNCLOS,

               ·sa nástrojom stanovila výslovná povinnosť štátov individuálne alebo prostredníctvom príslušných medzinárodných a regionálnych organizácií a dohovorov spolupracovať pri ochrane a udržateľnom využívaní morskej biologickej diverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci,

               ·sa nástrojom nenarušili existujúce právne nástroje, rámce a príslušné celosvetové, regionálne a sektorové orgány, ani sa nedotýkal práv a povinností z nich vyplývajúcich,

               ·sa v nástroji rešpektovali mandáty príslušných celosvetových, regionálnych a sektorových orgánov a bol zameraný na synergie a predchádzanie zdvojovaniu ich činností,

               ·nástrojom neboli dotknuté práva a povinnosti zmluvných strán dohovoru UNCLOS vrátane ich nárokov na morské zóny v rámci dohovoru UNCLOS,

               ·nástroj obsahoval primerané ustanovenia umožňujúce Únii stať sa jeho zmluvnou stranou a plnou mierou sa podieľať na rozhodovacích postupoch, ktoré sa v nástroji majú stanoviť, v súlade s článkom 305 a prílohou IX k dohovoru UNCLOS.

               2.2. Komisia sa konkrétne usiluje zabezpečiť, aby sa nástroj zahŕňal alebo zohľadňoval okrem iného:

               a) prierezové otázky

               ·všeobecné zásady dobrej správy, napríklad: ochranu a zachovanie morského prostredia, medzinárodnú spoluprácu, využívanie vedeckého prístupu, ekosystémový prístup, zásadu predbežnej opatrnosti, zásadu „znečisťovateľ platí“, udržateľné a spravodlivé využívanie morských zdrojov, verejnú dostupnosť informácií, transparentné a otvorené procesy rozhodovania a zodpovednosť štátov ako správcov celosvetového morského prostredia,

               ·vhodný a nákladovo efektívny rámec a mechanizmy, či už nové alebo existujúce, okrem iného na účel posilnenej spolupráce a koordinácie s existujúcimi príslušnými celosvetovými, regionálnymi a sektorovými orgánmi a medzi nimi, najmä orgánmi s mandátom na reguláciu činností v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci alebo na ochranu morského prostredia v týchto oblastiach,

               ·primerané mechanizmy na zabezpečenie súladu so zásadnými ustanoveniami nástroja,

               ·primerané mechanizmy na riešenie sporov v súlade s dohovorom UNCLOS.

               b) morské genetické zdroje vrátane otázok týkajúcich sa spoločného využívania prínosov

               Komisia sa snaží zabezpečiť, aby sa nástrojom podporovala ochrana a udržateľné využívanie morských genetických zdrojov s pôvodom v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci. Nástroj by predovšetkým:

               ·mal slúžiť na podporu environmentálne vhodného prístupu ku genetickým zdrojom v súlade s ich ochranou a udržateľným využívaním a nemala by sa ním neprimerane obmedzovať sloboda morského vedeckého výskumu zakotvená v dohovore UNCLOS,

               ·mal byť koncipovaný tak, aby sa ním neregulovali otázky týkajúce sa práva duševného vlastníctva alebo súvisiace otázky,

               ·mal predstavovať záruku právnej istoty pre subjekty využívajúce morské genetické zdroje a slúžiť na podporu biotechnologických inovácií, ktoré nemajú negatívny vplyv na biodiverzitu,

               ·mal slúžiť na zvyšovanie transparentnosti a zlepšovanie dostupnosti informácií o genetických zdrojoch pochádzajúcich z oblastí mimo vnútroštátnej právomoci,

               ·mal byť zameraný na otázky spoločného využívania prínosov vyplývajúcich z využívania morských genetických zdrojov z oblastí mimo vnútroštátnej právomoci.

               c) opatrenia ako napríklad nástroje riadenia na základe oblastí vrátane chránených morských oblastí

               Komisia sa usiluje zabezpečiť, aby sa nástrojom okrem iného stanovili postupy/mechanizmy na:

               ·identifikáciu, určenie a stanovenie celosvetovo uznávaných chránených morských oblastní vrátane relevantných kritérií založených na najlepších dostupných vedeckých informáciách, stanovenie komplexných cieľov v oblasti ochrany a riadenia pre určené oblasti, monitorovanie a sledovanie činností zameraných na dosiahnutie cieľov v oblasti ochrany a riadenia,

               ·na globálne uznanie nástrojov riadenia na základe oblastí stanovených príslušnými regionálnymi organizáciami a dohovormi, ktoré spĺňajú prijaté kritériá.

               Komisia sa snaží zabezpečiť, aby nástroj prispieval k plneniu medzinárodných záväzkov Únie týkajúcich sa zriadenia globálnej siete účinne a spravodlivo riadených, ekologicky reprezentatívnych a dobre prepojených systémov chránených území a ďalších účinných opatrení územnej ochrany.

               d) posudzovanie vplyvov na životné prostredie (EIA)

               Komisia sa usiluje zabezpečiť, aby nástroj uľahčoval hodnotenie kumulatívnych vplyvov rôznych činností prebiehajúcich v tej istej oblasti s cieľom zabrániť nepriaznivým účinkom na morskú biodiverzitu vrátane nových a vznikajúcich činností a takisto zohľadniť aktuálny stav životného prostredia i kumulatívnych účinkov iných hrozieb, ako napr. zmena klímy. Predovšetkým sa usiluje zabezpečiť, aby sa prostredníctvom nástroja spresnili, posilnili a presnejšie špecifikovali povinnosti vyplývajúce z článku 206 dohovoru UNCLOS s cieľom zabezpečiť, aby:

               ·individuálne a kumulatívne environmentálne vplyvy činností v rámci právomoci alebo kontroly zmluvných strán, ktoré môžu výrazne znečistiť morské prostredie vrátane morskej biodiverzity alebo ho podstatne a vážne poškodiť („škodlivé účinky“) v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci, boli podľa potreby riadne posúdené prostredníctvom posudzovania vplyvov na životné prostredie a strategického environmentálneho hodnotenia a

               ·aby sa akékoľvek škodlivé účinky odhalili a zohľadnili vo všetkých rozhodovacích postupoch a aby dané činnosti boli v súlade s povinnosťami, ktoré štátom vyplývajú z dohovoru UNCLOS, v oblasti ochrany a zachovania morského prostredia vrátane prijatím primeraných opatrení na prevenciu a zmiernenie akýchkoľvek takýchto škodlivých účinkov.

               e) budovanie kapacít a prenos morskej technológie

               Komisia sa usiluje zabezpečiť, aby nástroj:

               ·v súlade s dohovorom UNCLOS obsahoval ustanovenia týkajúce sa budovania kapacít a prenosu technológií na ochranu a udržateľné využívanie morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci,

               ·uľahčoval medzinárodnú spoluprácu pri budovaní kapacít a prenose technológií na dosiahnutie cieľov a požiadaviek uvedených dohovoru UNCLOS týkajúcich sa ochrany a udržateľného využívania morskej biodiverzity v oblastiach mimo vnútroštátnej právomoci.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 4. 2018
            COM(2018) 240 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Komisia poveruje začatím rokovaní v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť s Madagaskarskou republikou dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a jej protokol
            {SWD(2018) 143 final}{SWD(2018) 144 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT ODPORÚČANIA

               •Dôvody a ciele návrhu

               Komisia navrhuje rokovať s Madagaskarskou republikou o novej dohode o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva („dohoda“) a jej protokole, ktoré by zodpovedali potrebám flotily Únie a boli v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Súčasná dohoda medzi Európskou úniou a Madagaskarom bola uzavretá 1. januára 2007
                     1
                  . Týmto sa navrhuje rokovať o novej dohode s cieľom zahrnúť niektoré ustanovenia uvedené v nariadení (EÚ) č. 1380/2013
                     2
                  , ktoré súčasná dohoda neobsahuje. Súčasný štvorročný protokol
                     3
                   k dohode vstúpil do platnosti 1. januára 2015 a jeho platnosť uplynie 31. decembra 2018. Stanovuje rybolovné možnosti poskytované flotile Únie, ako aj zodpovedajúce finančné protiplnenie, ktoré uhrádza Únia a vlastníci plavidiel. Ročné finančné protiplnenie, ktoré EÚ uhrádza Madagaskaru, predstavuje 1 487 500 EUR
                     4
                  , z čoho 700 000 EUR je určených na odvetvovú podporu.

               Dohoda s Madagaskarom poskytuje rybolovné možnosti zamerané na tuniaka a druhy migrujúce na veľké vzdialenosti plavidlám EÚ zo štyroch členských štátov (Španielsko, Francúzsko, Portugalsko a Taliansko). Európska únia už vytvorila sieť dvojstranných dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva v Indickom oceáne, najmä so Seychelami a Mauríciom.

                  Tieto dohody prispievajú k presadzovaniu cieľov SPR na medzinárodnej úrovni, aby rybolovné činnosti Únie mimo vôd Únie vychádzali z tých istých zásad a noriem, ktoré sa uplatňujú v rámci práva Únie. Dohody okrem toho podporujú vedeckú spoluprácu medzi EÚ a jej partnermi, presadzujú transparentnosť a udržateľnosť v záujme lepšieho riadenia rybolovných zdrojov a podporujú správu posilnením monitorovania a kontroly činností vnútroštátnych a zahraničných flotíl a dohľadu nad nimi, ako aj poskytovaním finančných prostriedkov na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu a na pomoc pre udržateľný rozvoj miestneho odvetvia rybolovu. Vďaka týmto dohodám sa posilňuje postavenie Európskej únie v medzinárodných a regionálnych organizáciách, hlavne v Komisii pre tuniaky z Indického oceánu – orgánu zriadeného na základe medzinárodného práva na účely zachovania druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti a hospodárenia s nimi v danom regióne.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Rokovania s Madagaskarom o novej dohode a protokole sú v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ v afrických, karibských a tichomorských krajinách (krajinách AKT), najmä s cieľmi Únie týkajúcimi sa rešpektovania demokratických zásad a ľudských práv.

                  .

               2.PRÁVNE PRVKY ODPORÚČANIA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto rozhodnutia je Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), konkrétne jej piata časť (Vonkajšia činnosť Únie) hlava V (Medzinárodné dohody) článok 218, kde sa uvádza postup pre rokovania a uzatváranie dohôd medzi EÚ a tretími krajinami.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Neuplatňuje sa, ide o výlučnú právomoc.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutie je primerané sledovanému cieľu.

               •Výber nástroja

                  Tento nástroj vychádza z článku 218 ods. 3 a článku 218 ods. 4 ZFEÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Komisia vykonala v rokoch 2017 – 2018 hodnotenie ex post súčasného protokolu dohody s Madagaskarom, ako aj hodnotenie ex ante prípadného obnovenia protokolu. Závery hodnotenia sa nachádzajú v samostatnom pracovnom dokumente útvarov Komisie.

                  V hodnotiacej správe sa dospelo k záveru, že odvetvie lovu tuniaka v EÚ má veľký záujem o rybolov na Madagaskare a že obnovenie protokolu by pomohlo posilniť monitorovanie, kontrolu a dohľad a prispieť k lepšej správe rybárstva v tomto regióne. Z dôvodu veľkosti rybolovnej oblasti patriacej do jurisdikcie Madagaskaru je pre EÚ dôležité zachovať nástroj umožňujúci intenzívnu odvetvovú spoluprácu s významným aktérom v oblasti správy oceánov na subregionálnej úrovni. Pre rybárske flotily EÚ, najmä plavidlá na lov tuniakov vakovou sieťou a plavidlá na lov s lovnou šnúrou kotviace v prístavoch ostrova Réunion, to okrem toho znamená, že budú mať aj naďalej prístup do dôležitej rybolovnej oblasti, kde sa môžu realizovať rybolovné stratégie v rámci viacročného medzinárodného právneho rámca.  Cieľom madagaskarských orgánov je naďalej rozvíjať vzťahy s EÚ v záujme posilnenia správy oceánov, pri ktorej sa využíva špecializovaná odvetvová podpora poskytujúca možnosti viacročného financovania.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  V rámci hodnotenia prebehli konzultácie s členskými štátmi, zástupcami odvetvia, medzinárodnými organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj úradmi Madagaskaru pre rybárstvo a miestnou občianskou spoločnosťou. Konzultácie prebehli aj v rámci Poradnej rady pre diaľkové flotily.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuplatňuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  V smerniciach na rokovania, ktorých návrh sa nachádza v prílohe k rozhodnutiu, sa odporúča poveriť Komisiu začatím rokovaní a okrem iného začleniť aj doložku o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Nový protokol si vyžiada uhradenie finančného protiplnenia Madagaskaru, ktoré je zlučiteľné s viacročným finančným rámcom na roky 2014 až 2020, konkrétne s osobitnými rozpočtovými prostriedkami na dohody o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva. Ročné sumy pre záväzky a platby sa stanovujú v rámci každoročného rozpočtového postupu vrátane riadku rezerv pre návrhy, ktoré nevstúpili do platnosti na začiatku roka.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Rokovania by sa mali začať v druhom štvrťroku 2017.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Komisia odporúča, aby:

                  Rada poverila Komisiu začatím a vedením rokovaní s cieľom uzavrieť s Madagaskarskou republikou novú Dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a jej protokol,

                  – bola Komisia vymenovaná za vyjednávača EÚ v tejto veci,

                  – Komisia viedla rokovania na základe konzultácií s osobitným výborom podľa ustanovení Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

                  – Rada schválila smernice na rokovania pripojené k tomuto odporúčaniu.

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Komisia poveruje začatím rokovaní v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť s Madagaskarskou republikou dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a jej protokol

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže by sa mali otvoriť rokovania s cieľom uzavrieť s Madagaskarom novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a jej protokol,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Komisia sa týmto poveruje otvorením rokovaní s cieľom uzavrieť s Madagaskarom novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a jej protokol.

               Článok 2

               Rokovania budú prebiehať na základe konzultácií s pracovnou skupinou Rady pre vonkajšiu rybársku politiku a v súlade so smernicami na rokovania stanovenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 331, 17.12.2007, s. 3.

                     (2)

                        Ref. nar. (EÚ) č. 1380/2013, časť IV hlava II.

                     (3)

                        Počas posledných dvoch rokov uplatňovania protokolu.  Počas predchádzajúcich dvoch rokov to bolo 1 566 250 EUR.

                     (4)

                        Pozri kapitolu 40 (riadok rezerv 40 02 41) v súlade s medziinštitucionálnou dohodou o viacročnom finančnom rámci (VFR) (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 4. 2018
            COM(2018) 240 final
            PRÍLOHA
            k
            ODPORÚČANIU NA ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Komisia poveruje začatím rokovaní v mene Európskej únie s cieľom uzavrieť s Madagaskarskou republikou dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a jej protokol
            {SWD(2018) 143 final}{SWD(2018) 144 final}

               PRÍLOHA

               Smernice na rokovania s cieľom uzavrieť medzi Európskou úniou a Madagaskarskou republikou novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a jej protokol

               –Cieľom rokovaní je uzavrieť medzi Európskou úniou a Madagaskarom novú dohodu o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva a jej protokol v súlade s nariadením (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike a so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie z 13. júla 2011 o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky.

               –V záujme podpory udržateľného a zodpovedného rybolovu a súčasne zabezpečenia vzájomných výhod pre EÚ aj Madagaskar prostredníctvom nového protokolu bude cieľom Komisie pri rokovaniach:

               ·zabezpečiť plavidlám flotily EÚ prístup do rybolovnej oblasti Madagaskaru a potrebné oprávnenia, na základe ktorých budú môcť v danej oblasti loviť, čím sa okrem iného zachová sieť dohôd o partnerstve v odvetví udržateľného rybárstva,

               ·zohľadniť najlepšie dostupné vedecké odporúčania a príslušné plány hospodárenia, ktoré prijali regionálne organizácie pre riadenie rybolovu, s cieľom zabezpečiť udržateľné rybolovné činnosti a podporovať správu oceánov v celosvetovom meradle. Rybolovné činnosti by sa mali zameriavať výhradne na dostupné nadbytočné zdroje s prihliadnutím na rybolovnú kapacitu miestnej flotily a s osobitným dôrazom na skutočnosť, že v prípade niektorých dotknutých populácií ide o druhy migrujúce na veľké vzdialenosti,

               ·v prípadoch, keď majú o rybolovné zdroje záujem aj iné zahraničné flotily, získať primeraný podiel na týchto zdrojoch, ktorý plne zodpovedá záujmom flotily EÚ, a zohľadniť pritom činnosti flotily EÚ v regióne a najaktuálnejšie dostupné vedecké posúdenia,

               ·nadviazať dialóg v záujme posilnenia odvetvovej politiky s cieľom podporiť vykonávanie zodpovednej rybárskej politiky, ktorá je v súlade s rozvojovými cieľmi krajiny, predovšetkým pokiaľ ide o správu rybárstva, boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, kontrolu a monitorovanie rybolovných činností a dohľad nad nimi, ako aj poskytovanie vedeckých odporúčaní, a podporovať vytváranie pracovných miest, a tým okrem iného prispievať k riešeniu sociálno-ekonomického rozvoja Madagaskaru,

               ·zahrnúť doložku o dôsledkoch porušovania ľudských práv a demokratických zásad,

               ·zahrnúť doložku o preferenčnom prístupe flotily EÚ k dostupným prebytkom a o uplatňovaní rovnakých technických podmienok na všetky zahraničné flotily,

               ·zahrnúť doložku o výhradnom práve.

               –S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností by mali nová dohoda a protokol obsahovať doložku o predbežnom vykonávaní.

               –V protokole by sa mali vymedziť najmä tieto aspekty:

               ·rybolovné možnosti, ktoré sa majú prideliť plavidlám Európskej únie (podľa kategórií),

               ·finančná kompenzácia a podmienky jej vyplácania a

               ·priority a mechanizmy účinnej realizácie odvetvovej podpory a jej pravidelné monitorovanie.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 521 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Poľska na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Poľsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o krajine na rok 2019 bola pre Poľsko
                  2
                uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Poľska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Poľsko predložilo 26. apríla 2019 svoj národný program reforiem na rok 2019 a 29. apríla 2019 svoj konvergenčný program na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  3
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  4
               .

               (5)Na Poľsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 vláda plánuje mierne zhoršenie celkového salda z deficitu na úrovni 0,4 % HDP v roku 2018 na 0,6 % HDP v roku 2022, pričom v roku 2019 by mal byť zaznamenaný deficit na úrovni 1,7 % HDP a v roku 2020 prebytok na úrovni 0,2 % HDP. Prepočítané štrukturálne saldo na úrovni deficitu 1,1 % HDP sa v roku 2022 priblíži k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorý je stanovený na úrovni štrukturálneho deficitu 1,0 % HDP. Na základe konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne zo 48,9 % HDP v roku 2018 na 40,6 % v roku 2022. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú uvedené rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že operačné údaje o niektorých opatreniach potrebných na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2020 neboli dostatočne konkretizované.

               (6)V konvergenčnom programe na rok 2019 sa uvádza, že Poľsko implementovalo kompenzačné opatrenia súvisiace so suchom a že ich vplyv na rozpočet bol v roku 2018 výrazný. V konvergenčnom programe sú uvedené dostatočné údaje o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Pri uplatňovaní „doložky o nezvyčajnej udalosti“ by sa mohlo zvážiť osobitné zaobchádzanie s výdavkami súvisiacimi so suchom. Súvisiace oprávnené dodatočné výdavky v roku 2018 predstavovali podľa Komisie 0,07 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože výnimočnosť sucha sa považuje za nezvyčajnú udalosť, jej vplyv na verejné financie Poľska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2018 znížila s cieľom zohľadniť tieto dodatočné náklady.

               (7)Rada 13. júla 2018 odporučila Poľsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  5
                v roku 2019 neprekročí 4,2 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že existuje riziko značnej odchýlky od odporúčanej úpravy v roku 2019.

               (8)Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Poľska vo výške 2,0 % HDP by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 nemala presiahnuť 4,4 % v súlade so štrukturálnou úpravou vo výške 0,6 % HDP na základe spoločne dohodnutej matice úprav podľa Paktu stability a rastu. Z prognózy Komisie z jari 2019 za predpokladu nezmenenej politiky vyplýva, že v roku 2020 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Rada celkovo zastáva názor, že počnúc rokom 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (9)Poľsko dosiahlo značný pokrok v oblasti zvyšovania daňovej disciplíny. Krajina zároveň zaznamenala silný hospodársky rast, pracovný trh prekvital a podiel pracovných zmlúv, v rámci ktorých sa platili príspevky na sociálne zabezpečenie, sa pomaly zvyšuje. Všetky tieto faktory prispeli k zvýšeniu verejných príjmov. Časť zvýšených príjmov má cyklickú povahu a keď sa makroekonomické prostredie zhorší, môže dôjsť k ich poklesu. Zároveň v posledných rokoch došlo k zvýšeniu verejných výdavkov ako podielu na HDP. Niekoľko nových kategórií výdavkov má trvalý charakter a dosiahnuť ich zmenu v blízkej budúcnosti nemusí byť ľahké. Ak sa navyše pozrieme do budúcnosti, verejné financie Poľska budú musieť čeliť tlakom vyplývajúcim z vyšších výdavkov, najmä v dôsledku starnutia obyvateľstva. Tieto faktory znásobujú potrebu zaviesť nové nástroje na posilnenie riadenia výdavkov vrátane pravidelného posudzovania účinnosti a efektívnosti vynakladaných prostriedkov. Hoci Poľsko v roku 2018 naďalej pracovalo na zlepšovaní rozpočtového procesu, celková reforma je zložitá a realizovať sa bude vo fázach počas niekoľkých rokov. Hoci je celkovo fiškálny rámec silný a niektoré z funkcií, ktoré obvykle napĺňajú fiškálne rady, vykonávajú nezávislé inštitúcie, Poľsko je naďalej jediným členským štátom bez nezávislej fiškálnej rady. Hoci Poľsko nedosiahlo žiadny pokrok pri obmedzovaní rozsiahleho využívania znížených sadzieb dane z pridanej hodnoty, vláda spustila reformu, ktorá má potenciál zjednodušiť štruktúru daňových sadzieb a zaistiť jej menšiu náchylnosť na chyby.

               (10)Až do roku 2017 priemerný vek odchodu do dôchodku rástol, čo je odzrkadlením minulých reforiem, ako napríklad zrušenia možností predčasného odchodu do dôchodku a postupného zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku. V roku 2018 došlo k zníženiu priemerného veku odchodu do dôchodku v prípade mužov i žien, čo je dôsledkom zníženia zákonného veku odchodu do dôchodku koncom roka 2017. Pokračovanie zvyšovania skutočného veku odchodu do dôchodku má zásadný význam pre účasť na trhu práce, a tým aj pre hospodársky rast, keďže dochádza k poklesu počtu obyvateľov v produktívnom veku. Zároveň je nesmierne dôležité zabezpečiť primeranosť budúcich dôchodkov, predchádzať chudobe v dôchodkovom veku, a tým súčasne zlepšiť fiškálnu udržateľnosť dôchodkového systému. Zníženie zákonného veku odchodu do dôchodku na 60 rokov v prípade žien a 65 rokov v prípade mužov na jeseň roku 2017 bude mať výrazne negatívny vplyv na úroveň budúcich dôchodkových dávok a vedie k vzniku značného rozdielu medzi mužmi a ženami. Existujúce preferenčné dôchodkové systémy spôsobujú fiškálne náklady a znižujú mobilitu pracovníkov medzi odvetviami. Nízku mobilitu pracovnej sily spôsobuje a k skrytej nezamestnanosti v poľnohospodárstve prispieva dotovaný osobitný systém sociálneho poistenia pre poľnohospodárov, náklady na ktorý predstavujú približne 0,8 % HDP.

               (11)Priaznivé makroekonomické prostredie v posledných rokoch pomohlo Poľsku dosiahnuť na pracovnom trhu silné výsledky. Miera zamestnanosti sa naďalej zvyšuje, zatiaľ čo miera nezamestnanosti sa po niekoľkých rokoch poklesu v roku 2018 stabilizovala na historicky nízkej úrovni necelých 4 %. Účasť určitých skupín na pracovnom trhu, najmä účasť osôb s nízkou kvalifikáciou, osôb so zdravotným postihnutím a ich opatrovateľov a starších občanov, je však v porovnaní s ostatnými členskými štátmi naďalej nízka. Poľský systém sociálnych dávok nedostatočne motivuje k práci. Prídavky na dieťa znížili chudobu a nerovnosť, no zároveň mali v dôsledku svojej výšky a podoby negatívny vplyv na účasť rodičov, najmä žien, na pracovnom trhu. Účasť detí do troch rokov na formálnej starostlivosti o deti je naďalej jednou z najnižších v EÚ. Dlhodobú starostlivosť navyše poskytujú väčšinou rodinní príslušníci takmer bez toho, aby pri tom dostávali akúkoľvek inštitucionálnu podporu, čo opatrovateľom bráni pracovať. Zníženie zákonného veku odchodu do dôchodku motivovalo niektorých starších pracovníkov k opusteniu trhu práce. Migrácia z krajín mimo EÚ pomáha pokrývať zvýšený dopyt po pracovnej sile, no existujú náznaky, že trvalý prílev migrujúcich pracovníkov môže byť ťažké udržať.

               (12)V rozmedzí rokov 2015 až 2017 Poľsko prijalo opatrenia, ktorými chce riešiť segmentáciu trhu práce obmedzením možnosti zneužívania práce na dobu určitú, zvýšením príspevkov na sociálne zabezpečenie pri určitých neštandardných pracovných zmluvách a zavedením minimálnej hodinovej mzdy pri niektorých takýchto zmluvách. Hoci sa podiel pracovných zmlúv na dobu určitú od roku 2015 vďaka prijatým opatreniam a v dôsledku nedostatku pracovníkov znižuje a hoci v roku 2018 došlo k zrýchleniu tohto procesu, podiel takýchto zmlúv je stále jedným z najvyšších v EÚ. Ďalšie legislatívne zmeny, ktorými by sa riešila táto problematika, prijaté neboli, pretože reforma zákonníka práce napokon nebola implementovaná. V tejto súvislosti sa ako potenciálny problém ukazuje primeranosť budúcich dôchodkov tých pracovníkov, ktorí sú samostatne zárobkovo činnými osobami, a tých, ktorí pracujú na základe určitých neštandardných pracovných zmlúv.

               (13)Jedným zo zásadných faktorov pre podporu budúcich vyhliadok Poľska na rast by mohol byť kvalitný systém vzdelávania a odbornej prípravy, ktorý zohľadňuje celoživotnú perspektívu, spolu s dostatočnými investíciami. Nesmierny význam pre to, aby sa povzbudila účasť na pracovnom trhu i inovačná schopnosť hospodárstva, má snaha vybaviť pracovníkov zručnosťami a schopnosťami, ktoré potrebujú na to, aby si našli zamestnanie na rýchlo sa meniacom pracovnom trhu. Miera účasti dospelých na vzdelávaní a odbornej príprave je oveľa nižšia, než je priemer EÚ, pričom v podnikoch sa odborné vzdelávanie nevyužíva dostatočne. V kombinácii s určitými nedostatkami v digitálnych zručnostiach, verbálnej a matematickej gramotnosti – najmä medzi dospelými bez vysokoškolského vzdelania – to sťažuje ich zamestnateľnosť. Nevyhovujúca kvalita odbornej prípravu učiteľov a nedostatky v ich zručnostiach budú mať s najväčšou pravdepodobnosťou negatívny vplyv na kvalitu vzdelávania. Nedostatky existujú aj v systéme zaisťovania kvality vysokoškolského vzdelávania. Napriek nedávnym reformám odborného a vysokoškolského vzdelávania stále chýba účinná koordinácia vzdelávania dospelých a nejasný je aj vplyv rozličných politických opatrení na kvalitu poskytovaného vzdelávania a odbornej prípravy a úroveň zručností.

               (14)Dlhodobé hospodárske vyhliadky Poľska závisia od rozvoja schopnosti jeho hospodárstva inovovať. Poľsko však stále patrí medzi najslabších inovátorov, pričom technologicky nenáročné sektory majú v hospodárskej štruktúre krajiny výrazný podiel a jednotlivé regióny dosahujú v oblasti inovácie značne rozdielne výsledky. Hoci došlo k prijatiu určitých opatrení zameraných na zlepšenie spolupráce medzi vedou a podnikmi, pretrváva niekoľko finančných a nefinančných prekážok. Kľúčovou prekážkou sú aj naďalej najmä zložité administratívne postupy a obmedzené schopnosti akademickej obce riadiť spoločné verejno-súkromné projekty v oblasti výskumu a vývoja. Úloha klastrov a formalizovaných firemných sietí, najmä medzi malými a strednými podnikmi na jednej strane a veľkými firmami na strane druhej, v oblasti šírenia inovatívnych riešení je naďalej obmedzená. Reforma vysokoškolského vzdelávania z roku 2018 zlepšila určité aspekty vedeckého prostredia v Poľsku, no len čiastočne sa ňou riešia dôležité problémy, ako napríklad fragmentácia výskumného sektora, platy výskumných pracovníkov alebo internacionalizácia poľskej vedy. Hrubé domáce náklady na výskum a vývoj predstavovali v roku 2017 stále iba polovicu priemeru Únie, pričom medzi regiónmi existovali značné rozdiely.

               (15)Výsledky v oblasti zdravotníctva sa naďalej zlepšujú, no stále sú pod priemerom EÚ, pričom stredná dĺžka života mužov je o 8,2 roka nižšia než stredná dĺžka života žien a rozdiel medzi občanom Poľska s najvyšším a najnižším vzdelaním je 10 rokov. Na prístup k zdravotnej starostlivosti a jej účinnosť majú vplyv nízke výdavky a nedostatok personálu. Počet aktívnych lekárov a zdravotných sestier je v pomere k počtu obyvateľov krajiny jedným z najnižších v Únii, pričom štvrtina zdravotníckeho personálu je už v dôchodkovom veku. Ukazovateľ neuspokojenej potreby zdravotníckych služieb v roku 2017 poklesol, no stále je jedným z najvyšších v EÚ, pričom čakacie lehoty na určité zdravotnícke zákroky sa od roku 2010 výrazne predĺžili. Poľsko vypracovalo mapy zdravotníckych potrieb, ktoré sa však ešte nestali nástrojmi na podporu rozhodovania o nákupoch zdravotníckych služieb a investíciách. Systém zdravotnej starostlivosti je naďalej nadmieru zameraný na nemocničnú starostlivosť, pričom primárna a ambulantná starostlivosť sú stále nedostatočne rozvinuté. Systém dlhodobej starostlivosti je slabý, nie sú zaistené štandardizované služby a chýba ucelený strategický prístup. Väčšinu dlhodobej starostlivosti poskytujú neformálni opatrovatelia, často rodinní príslušníci s minimálnou inštitucionálnou podporou. Výdavky na verejnú zdravotnú starostlivosť v Poľsku v roku 2017 dosiahli celkovú výšku 4,7 % HDP, čo je výrazne pod priemerom EÚ na úrovni 7 % HDP. Poľsko plánuje tieto výdavky v nadchádzajúcich rokoch postupne zvyšovať. Dosiahnuť tento cieľ však môže byť zložité, pretože v dôsledku nedávno ohlásených plánov zvýšiť sociálne transfery pre domácnosti so stredne vysokými a vysokými príjmami bude v budúcnosti k dispozícii len obmedzený fiškálny priestor.

               (16)Hoci v Poľsku došlo k výraznému zlepšeniu infraštruktúry, niektoré sektory stále vykazujú značné nedostatky v oblasti konektivity. Investície do ciest, ktoré sa majú dokončiť do roku 2024, sa budú podľa národného programu výstavby ciest sústreďovať hlavne na východ krajiny, v dôsledku čoho budú určité severné regióny menej prepojené. V transeurópskej dopravnej sieti železníc sú stále značné nedostatky a investície do železníc napredujú pomalšie než investície do ciest. Úmrtnosť na cestách naďalej patrí medzi najvyššie v Únii. V mestách sa stále viac prejavujú problémy v oblasti mobility, ako napríklad dopravné zápchy a znečistenie ovzdušia, ktoré sú dôsledkom rastúceho počtu osobných automobilov a veľkého podielu starých vozidiel. Za posledných päť rokov došlo k výraznému nárastu emisií skleníkových plynov z cestnej dopravy. Súčasné stimuly zamerané na využívanie hromadnej dopravy s nízkymi emisiami splodín a aktívnych dopravných prostriedkov nepostačujú na riešenie týchto problémov. Pevná internetová konektivita v Poľsku je jednou z najslabších v Únii, pričom ultrarýchle širokopásmové pripojenie je k dispozícii hlavne vo veľkých mestách.

               (17)Poľské hospodárstvo je jedným z tých, ktoré v rámci Únie dosahujú najhoršie výsledky v oblasti uhlíkovej efektívnosti. Slabá izolácia verejných a súkromných budov prispieva k vyššej spotrebe energie a energetickej chudobe. Poľsko má zároveň najväčší počet miest so znečistením ovzdušia v Únii, a to najmä na juhu a v strede krajiny. Investovaním do vyššej energetickej účinnosti, najmä v sektore budov, zvyšovaním podielu výroby energie s nízkouhlíkových zdrojov a ekologickej energie a podporou nižších emisií z dopravy by sa znížila závislosť krajiny od fosílnych palív a obmedzilo by sa znečistenie ovzdušia, pričom by sa zároveň zredukovali sociálne náklady a zlepšila kvalita života občanov. Súčasné legislatívne prostredie vrátane zákona o hromadení palivových zdrojov, zákona o zmrazení cien elektrickej energie a právnych predpisov o pevninských veterných farmách môžu sťažiť prílev investícií na trh s elektrickou energiou a plynom a v dlhodobom horizonte môžu mať vplyv na konkurencieschopnosť poľského energetického sektora a energeticky náročných priemyselných odvetví.

               (18)Pre udržiavanie priaznivých hospodárskych podmienok a podporu zvyšovania súkromných investícií má veľký význam kvalita nových a revidovaných právnych predpisov a stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie. Nestabilný regulačný systém a ďalšie prekážky brániace rastu firiem majú negatívny vplyv na investičnú činnosť a produktivitu. Zavedenie účinného dialógu so všetkými zainteresovanými stranami by pomohlo zlepšiť kvalitu právnych predpisov a tým, že by sa obmedzil počet potrebných revízií, by pozitívne prispelo k stabilite podnikateľského prostredia. Posilnenie úlohy konzultácií so sociálnymi partnermi a verejných konzultácií – tým, že by sa pre konzultácie vyčlenil dostatočný čas, zlepšilo by sa zohľadňovanie názorov zainteresovaných strán zozbieraných v rámci konzultácií a minimalizoval by sa počet zákonov, ktoré sú vylúčené z konzultácie – by preto výrazne pomohlo minimalizovať administratívne zaťaženie vyplývajúce z častých zmien zákonov, zvýšili by sa investície a v dlhodobom horizonte by sa podporil udržateľný hospodársky rast. Komisia sa domnieva, že riziko závažného porušenia zásady právneho štátu v Poľsku naďalej existuje a že situácia sa zhoršuje, pretože mnohé z napadnutých opatrení sa už realizujú a konsolidujú. Tieto obavy sú predmetom prebiehajúcich konaní pred Súdnym dvorom a v kontexte článku 7 ZEÚ. Právna istota, dôvera v kvalitu a predvídateľnosť regulačných, daňových a iných politík a inštitúcií sú dôležitými faktormi pre investičné prostredie.

               (19)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  6
               . To by Poľsku umožnilo vo vybraných odvetviach využiť uvedené prostriedky čo najlepšie a pritom zohľadniť aj regionálne rozdiely.

               (20)V posledných rokoch sa úloha štátu výrazne posilnila v sektoroch bankovníctva, poisťovníctva a energetiky. Zvýšená miera štátneho vlastníctva je novou výzvou pre hospodársku súťaž, regulačný rámec a rámec správy vecí verejných. Kvalita správy vecí verejných a nezávislosť regulačných orgánov a orgánov dohľadu preto naberá čoraz viac na význame vzhľadom na potenciálne konflikty záujmov a silnejšie prepojenia medzi finančnými inštitúciami a štátom.

               (21)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a jej stanovisko
                  7
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 neprekročí 4,4 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Prijať ďalšie kroky na zefektívnenie verejných výdavkov, a to aj zlepšením rozpočtového procesu.

               2.Zabezpečiť primeranosť budúcich dôchodkových dávok a udržateľnosť dôchodkového systému prijatím opatrení na zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku a uskutočnením reformy preferenčných dôchodkových systémov. Prijať kroky na zvýšenie účasti osôb na trhu práce, a to aj zlepšením prístupu k starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti, a odstrániť pretrvávajúce prekážky brániace trvalejším druhom pracovného pomeru. Podporovať kvalitné vzdelávanie a zručnosti relevantné pre pracovný trh, najmä prostredníctvom vzdelávania dospelých.

               3.Posilniť inovačnú kapacitu hospodárstva, a to aj podporou výskumných inštitúcií a ich úzkej spolupráce s podnikmi. Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na inovácie, dopravu, a najmä jej udržateľnosť, digitálnu a energetickú infraštruktúru, zdravotnú starostlivosť a čistú energiu, berúc ohľad na regionálne rozdiely. Zlepšiť regulačné prostredie, a to najmä posilnením úlohy konzultácií so sociálnymi partnermi a verejných konzultácií v legislatívnom procese.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1020 final.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátne financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie 4 rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (6)

                        SWD(2019) 1020 final.

                     (7)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2019
            COM(2019) 524 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2019

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Slovinska na rok 2019 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovinska na rok 2019

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2019 prijatím ročného prieskumu rastu 21. novembra 2018. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Komisia 21. novembra 2018 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Slovinsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny, ktoré schválila Európska rada na zasadnutí 21. marca 2019. Rada prijala 9. apríla 2019 odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny („odporúčanie pre eurozónu“).

               (2)Slovinsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ako sa zohľadňuje ďalej v odporúčaniach 1 až 3. Predovšetkým zníženie regulačných obmedzení prispeje k plneniu prvého odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o odolnosť trhov s výrobkami a so službami, a zameranie hospodárskej politiky v oblasti investícií na konkretizované oblasti zas prispeje k plneniu druhého odporúčania pre eurozónu, pokiaľ ide o podporu investícií.

               (3)Správa o Slovinsku na rok 2019
                  2
                bola uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Slovinsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Slovinska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Slovinsko 15. apríla 2019 predložilo národný program reforiem na rok 2019 a 26. apríla 2019 program stability na rok 2019. Obidva programy sa s cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi posudzovali súčasne.

               (5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013
                  3
               , platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí
                  4
               .

               (6)Na Slovinsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2019 očakáva, že celkový prebytok sa v roku 2019 zvýši na 0,9 % HDP a v roku 2022 dosiahne 1,2 % HDP. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda by sa strednodobý rozpočtový cieľ – ktorý bol zmenený zo štrukturálneho prebytku vo výške 0,25 % HDP v roku 2019 na štrukturálny deficit vo výške 0,25 % HDP od roku 2020 – mal podľa plánu dosiahnuť v roku 2021
                  5
               . Podľa programu stability na rok 2019 sa predpokladá, že pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2019 ďalej klesne na 65,4 % HDP a v roku 2022 na 54,7 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický.

               (7)Rada 13. júla 2018 odporučila Slovinsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy
                  6
                v roku 2019 neprekročí 3,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,65 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že v roku 2019 existuje riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

               (8)Slovinsko by v roku 2020 malo dosiahnuť svoj strednodobý rozpočtový cieľ. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 to zodpovedá maximálnej nominálnej miere rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy na úrovni 4,0 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,5 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 má byť Slovinsko pri nezmenených politikách v roku 2020 podľa predpokladov blízko k splneniu svojho strednodobého rozpočtového cieľa. Aktuálne posúdenie preto poukazuje na riziko istej odchýlky v roku 2020. Hoci z predpokladanej nominálnej miery rastu čistých primárnych výdavkov verejnej správy v súčasnosti vyplýva riziko určitej odchýlky od požiadavky v roku 2020, pre roky 2019 a 2020 posudzované spolu vyplýva riziko značnej odchýlky od tejto požiadavky. Ak sa štrukturálne saldo už nebude približovať k strednodobému rozpočtovému cieľu, v budúcich posúdeniach sa v rámci celkového posúdenia bude musieť zohľadniť možná odchýlka od tejto požiadavky. Slovinsko podľa prognózy dodrží dlhové pravidlo v roku 2019 aj 2020. Rada celkovo zastáva názor, že v roku 2019 by sa mali prijať potrebné opatrenia a že Slovinsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia od roku 2020, aby sa dosiahol súlad s ustanoveniami Paktu stability a rastu.

               (9)Starnutie obyvateľstva bude zvyšovať tlak na slovinské systémy zdravotnej a dlhodobej starostlivosti. Financovanie systému zdravotnej starostlivosti nie je prispôsobené tomu, aby čelilo očakávanému zvýšeniu nákladov v dôsledku starnutia obyvateľstva. Slovinsko doteraz nenavrhlo žiadne komplexné opatrenia na zabezpečenie kvality, dostupnosti a dlhodobej fiškálnej udržateľnosti zdravotnej starostlivosti v krajine. V rámci slovinskej stratégie aktívneho starnutia sa pracuje na návrhu zákona o dlhodobej starostlivosti. Zatiaľ však nie je jasné, ako sa plánovanými opatreniami zvýši nákladová efektívnosť, dostupnosť a kvalita starostlivosti okrem toho, že sa vďaka zlepšenej koordinácii dosiahne očakávané zvýšenie nákladovej efektívnosti verejného obstarávania v oblasti zdravotnej starostlivosti. Investície do štruktúr a vybavenia v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti by mohli prispieť k uvoľneniu budúceho tlaku na systémy starostlivosti.

               (10)Keďže slovinské obyvateľstvo starne rýchlejšie než obyvateľstvo väčšiny ostatných členských štátov, čoraz pálčivejšími sa stávajú výzvy týkajúce sa dlhodobej udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému. V dokumente s názvom „Základy modernizácie systému dôchodkového a invalidného poistenia v Slovinskej republike“, ktorý prijala Hospodárska a sociálna rada v roku 2017, sociálni partneri a predchádzajúca vláda plánovali prijať reformu do roku 2020 a v národnom programe reforiem na roky 2019 – 2020 sa uvádza možnosť uskutočniť revíziu dôchodkového systému s cieľom podporiť strednodobú až dlhodobú udržateľnosť systému a primerané úrovne dôchodkov. Stanovuje sa v ňom aj cieľ predĺžiť produktívny vek a zabezpečiť lepšie možnosti využitia ľudského potenciálu starších pracovníkov, no neuvádzajú sa v ňom spôsoby ani časový rámec na dosiahnutie tohto cieľa. Udržateľnosť systému by sa zvýšila zosúladením zákonného veku odchodu do dôchodku s dlhšou strednou dĺžkou života, ako aj podporou neskoršieho odchodu do dôchodku. Keďže niektorí poberatelia dôchodkov sa naďalej nachádzajú na hranici alebo pod hranicou chudoby, zabezpečiť primeranosť dôchodkov je naďalej výzvou. Takmer 70 % všetkých samostatne zárobkovo činných osôb v Slovinsku si zvolilo platiť príspevky na sociálne zabezpečenie na minimálnej úrovni, na základe čoho im vzniká nárok len na minimálny starobný dôchodok. Primeranosť dôchodkov by sa ďalej mohla zlepšiť zvýšením miery pokrytia doplnkových dôchodkových systémov, primeraným riešením otázky meniacich sa kariérnych dráh a znížením rizika chudoby starších osôb.

               (11)Zamestnanosť sa naďalej zvyšovala, pričom nezamestnanosť ďalej klesla. Dlhodobá nezamestnanosť zároveň zostáva na úrovniach spred krízy a predstavuje takmer polovicu celkovej nezamestnanosti. Výzvy pretrvávajú najmä v kategórii nízkokvalifikovaných starších pracovníkov, keďže ich účasť na trhu práce a miera zamestnanosti je jedna z najnižších v EÚ. Ich účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka. Z hodnotenia politík zameraných na motivovanie ľudí zapojiť sa do pracovného procesu alebo odbornej prípravy vyplýva, že vo väčšine existujúcich programov sa dosahujú dobré výsledky. No výdavky v tejto oblasti, ako aj miera účasti nízkokvalifikovaných a starších nezamestnaných osôb na programoch sú naďalej obmedzené. Preto sú obzvlášť dôležité investície do efektívnych opatrení na zvýšenie zamestnateľnosti nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov, a to aj v oblasti digitálnych zručností. Zvýšenie miery zamestnanosti starších pracovníkov takisto prispeje k uvoľneniu tlakov na dôchodkový systém. Hoci reforma trhu práce z roku 2013 zjavne pomohla niektorým zraniteľným skupinám zamestnať sa, pracovné miesta na dobu určitú sú naďalej problémom. Podiel osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením sa znížil, ale v prípade starších osôb zostáva nad priemerom EÚ.

               (12)V čoraz väčšom počte odvetví hospodárstva sa objavujú znaky nedostatku pracovnej sily. Zdá sa, že nesúlad medzi zručnosťami, ktoré mladí ľudia nadobúdajú počas svojho vzdelávania, a zručnosťami požadovanými zamestnávateľmi, prispieva k tomuto nedostatku. Spolu s nedostatkami vo fungovaní ekosystému pre inovácie bráni tento nedostatok pracovnej sily transformácii priemyslu v prioritných oblastiach stratégie pre inteligentnú špecializáciu, ktoré boli vymedzené po konzultácii so zainteresovanými stranami. V záujme uspokojenia potrieb hospodárstva má zásadný význam rozvíjanie digitálnych zručností budúcej pracovnej sily.

               (13)Prijali sa alebo sa prijmú určité opatrenia s cieľom zlepšiť možnosti financovania podnikov v Slovinsku a poskytnúť im alternatívu k bankovým úverom. Na to, aby podniky zo Slovinska uspokojili svoje potreby v oblasti financovania, sú však naďalej výrazne odkázané na bankové úvery a hotovostné toky. Prístup ku kapitálu zo súkromných trhov je naďalej obmedzený. Poskytovanie rizikového kapitálu rastie, ale z veľmi nízkej počiatočnej úrovne. Trhová kapitalizácia burzy cenných papierov v Ľubľane je nízka a naďalej sa zmenšuje. Obmedzený a nedostatočne rozvinutý kapitálový trh spolu s nepriaznivými rámcovými podmienkami vrátane nízkej finančnej gramotnosti malých firiem bráni prílevu kapitálu a rizikového kapitálu do krajiny. Zložitý prístup ku kapitálu predstavuje prekážku rastu nie len pre inovačné spoločnosti, ale aj zavedené spoločnosti, pre ktoré by zmena financovania mohla byť prínosom.

               (14)Slovinské podniky brzdí stále vysoké regulačné a administratívne zaťaženie krajiny. Toto zaťaženie sa považuje za jeden z hlavných problémov podnikania v Slovinsku. Týka sa takých otázok, ako sú povolenia, požiadavky na vykazovanie, daňové postupy a často zdĺhavé obchodné súdne konania. Ťažkosti v oblasti stíhania hospodárskych a finančných trestných činov takisto vplývajú na podnikateľské prostredie. Slovinsko vytvorilo nástroje na zníženie administratívneho zaťaženia vrátane portálu SPOT („Slovenska poslovna točka“) a projektu „jednotný dokument“, ktoré riešia viaceré z identifikovaných problémov. Viaceré opatrenia na zníženie administratívneho zaťaženia sa však zatiaľ neuskutočnili a vplyv niektorých opatrení, ktoré už boli implementované, je pod očakávanou úrovňou. Slovinsko takisto uskutočnilo niektoré reformy s cieľom liberalizovať reštriktívne profesijné požiadavky. Napriek tomu niektoré časti odporúčaní pre túto krajinu z roku 2017 zostávajú nedoriešené, najmä pokiaľ ide o právnikov a realitných sprostredkovateľov.

               (15)V oblasti verejného obstarávania existujú v Slovinsku nedostatky v súvislosti s hospodárskou súťažou a transparentnosťou, ako to naznačuje najmä vysoký podiel zákaziek udelených na základe rokovacieho konania (bez výzvy na predkladanie návrhov). Záruky proti korupcii a tajným dohodám medzi uchádzačmi, najmä v prípade obstarávaní uskutočňovaných miestnymi správnymi orgánmi a štátom vlastnenými podnikmi, sú naďalej nedostatočné. Nezávislému dohľadu nad verejným obstarávaním chýbajú dostatočné právne záruky proti vonkajším tlakom alebo zasahovaniu, najmä pokiaľ ide o disciplinárne konania a návrhy na vymenovanie členov Národnej revíznej komisie. Hoci sa prijal akčný plán na zvýšenie profesionalizácie osôb zapojených do obstarávania, jej úroveň je naďalej nízka. Hoci podľa odhadov slovinských orgánov hospodárska trestná činnosť a korupcia spôsobili v minulých rokoch značné škody, niektoré reformy v oblasti boja proti korupcii ešte neboli prijaté.

               (16)Napriek čiastočnej privatizácii 65 % podielu najväčšej slovinskej banky (Nova Ljubljanska Banka) je miera zasahovania štátu do hospodárstva naďalej vysoká, a to aj vo finančnom sektore. V minulosti zverejnené privatizačné plány sa uskutočňovali pomalým tempom. Pokračovaním v privatizáciách by sa zvýšila životaschopnosť spoločností z dlhodobého hľadiska a znížili riziká pre verejné financie, ako aj riziko z hľadiska narušenia hospodárskej súťaže a prideľovania rozpočtových prostriedkov. Ďalšie predaje podielov v kótovaných spoločnostiach by mohli prispieť k rozvoju kapitálového trhu v Slovinsku.

               (17)Na to, aby sa ekosystém pre výskum, vývoj a inovácie stal plne funkčným, treba ho zlepšiť, no opatreniam na jeho podporu často chýba súdržnosť. Zakladaniu a rozširovaniu činnosti inovačných spoločností bráni obmedzená podpora pre podnikateľsky zamerané vzdelanie a transfery technológií, či všeobecnejšie slabá spolupráca medzi vedeckými inštitúciami a podnikmi. Väčšina malých a stredných podnikov v Slovinsku sa vyznačuje nízkou inovačnou kapacitou a podiel inovačných spoločností v krajine sa v skutočnosti znižuje a je pod priemerom EÚ. Pomalá digitálna transformácia v Slovinsku obmedzuje rast produktivity. Pokiaľ ide o inovačnú výkonnosť, medzi východnými a západnými regiónmi Slovinska existuje nesúlad, ktorý bráni spolupráci a vzájomnému prepájaniu. Slovinsko zvrátilo dosahovaný pokrok, pokiaľ ide o plnenie cieľa v oblasti výdavkov na výskum a vývoj do roku 2020, práve v čase, keď by zvýšenie investícií do výskumu, vývoja a inovácií posilnilo potenciálny rast krajiny. Slovinsko láka len veľmi malý počet zahraničných študentov na všetkých úrovniach postsekundárneho vzdelávania, najmä na doktorandskej úrovni, a medzinárodná mobilita výskumníkov a mobilita medzi akademickým prostredím a priemyslom je naďalej veľmi obmedzená.

               (18)Na obdobie do roku 2030 si Slovinsko stanovilo ciele v oblasti energetickej infraštruktúry, energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie vo svojom návrhu národného plánu v oblasti energetiky a klímy, pričom všetky tieto ciele si vyžadujú primerané investície. Slovinské hospodárstvo je predovšetkým uhlíkovo náročnejšie než je priemer EÚ a podiel obnoviteľných zdrojov energie na celkovej výrobe energie stagnuje. Obzvlášť pomalým tempom sa vyznačuje rozvoj obnoviteľných zdrojov energie iných ako drevo a vodná energia. Slovinský priemysel, služby a sektor obytných nehnuteľností sa vyznačujú vyšším podielom na konečnej spotrebe energie než je priemer EÚ. Okrem toho sú nedostatočne vybudované existujúce kapacity na uskladnenie energie, takže sa nedarí uspokojiť potreby vyplývajúce z neintegrovanej miestnej výroby z obnoviteľných zdrojov energie.

               (19)Doprava sa stala najväčším zdrojom emisií CO2: jej podiel na celkových emisiách je nad priemerom EÚ v tomto odvetví. Zo silnej závislosti Slovinska od cestnej dopravy pramenia problémy týkajúce sa vysokej energetickej a uhlíkovej náročnosti, ako aj znečistenia ovzdušia a cestných dopravných nehôd. Značný priestor na zlepšenie existuje v oblasti železničnej infraštruktúry, ako aj v oblasti nízkouhlíkovej energie a udržateľnej dopravy všeobecne, čo by prispelo k zníženiu týchto negatívnych vplyvov. Významné investičné medzery pretrvávajú aj v oblasti prírodných zdrojov s cieľom zabezpečiť udržateľnejší model rozvoja. Hospodárstvo Slovinska je závislé od jeho prírodného prostredia, ktoré sa zhoršuje. Vysoká závislosť od dovážaných surovín spolu s nízkou mierou recyklácie bránia prechodu na obehové hospodárstvo. Situácia mestských systémov v sektore odpadových vôd vrátane infraštruktúry na ich zber a čistenie úplne nezodpovedá požiadavkám EÚ. Podstatné časti slovinského hospodárstva sú ohrozené živelnými pohromami, najmä povodňami.

               (20)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine
                  7
               . Slovinsku by to umožnilo využiť uvedené prostriedky v identifikovaných sektoroch čo najlepšie, pričom by sa zohľadnili regionálne rozdiely. Dôležitým predpokladom pre úspech týchto investícií je posilnenie administratívnej kapacity krajiny, pokiaľ ide o riadenie týchto prostriedkov.

               (21)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Slovinska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila program stability na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Slovinsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Slovinsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie. Odzrkadľuje sa v tom potreba posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (22)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2019 a jej stanovisko
                  8
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Slovinsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.Dosiahnuť strednodobý rozpočtový cieľ v roku 2020. Prijať a uskutočniť reformy v oblasti zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti, ktorými sa zabezpečí ich kvalita, dostupnosť a dlhodobá fiškálna udržateľnosť. Zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť a primeranosť dôchodkového systému, a to aj úpravou zákonného veku odchodu do dôchodku a obmedzením predčasného odchodu do dôchodku. Zvýšiť zamestnateľnosť nízkokvalifikovaných a starších pracovníkov tým, že sa zvýši relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre trh práce, zlepší sa celoživotné vzdelávanie a aktivačné opatrenia, a to aj zvýšením digitálnej gramotnosti.

               2.Podporovať rozvoj kapitálových trhov. Zlepšiť podnikateľské prostredie znížením regulačných obmedzení a administratívneho zaťaženia. Zlepšiť súťaž, profesionalizáciu a nezávislý dohľad vo verejnom obstarávaní. Uskutočniť privatizácie v súlade s aktuálnymi plánmi.

               3.Zamerať hospodársku politiku súvisiacu s investíciami na výskum a inovácie, prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a energetickú transformáciu, udržateľnú dopravu, najmä po železnici, a na environmentálnu infraštruktúru, a to s ohľadom na regionálne rozdiely.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1023 final.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Saldo očistené od cyklických vplyvov bez jednorazových a dočasných opatrení, prepočítané útvarmi Komisie podľa spoločne dohodnutej metodiky.

                     (6)

                        Čisté primárne výdavky verejnej správy pozostávajú z celkových výdavkov verejnej správy bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátne financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie 4 rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj na strane výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (7)

                        SWD(2019) 1023 final.

                     (8)

                        Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.