     SK

SK        SK
 ---pagebreak---        KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                     Brusel, 8.1.2009
                                     KOM(2009) 4 v konečnom znení

                          Odporúčanie

                    ROZHODNUTIE RADY

            o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku

                               a

                             Návrh

                    ROZHODNUTIE RADY

     o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Lotyšsku

SK                                                                  SK
 ---pagebreak---                                             Odporúčanie

                                     ROZHODNUTIE RADY

                             o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku

                                                  a

                                               Návrh

                                     ROZHODNUTIE RADY

                     o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Lotyšsku

                                      DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      ÚVOD

     Za posledné roky, počas ktorých rýchly rast lotyšskej ekonomiky poháňali uvoľnené úverové
     podmienky a nadmieru expanzívna fiškálna politika, sa v lotyšskej ekonomike vytvorila veľká
     nerovnováha, a to aj napriek rade, ktorú Lotyšsku predložila Komisia a Rada hlavne v podobe
     Stanovísk k následným konvergenčným programom Lotyšska. Túto situáciu do veľkej miery
     poznačila celosvetová kríza finančného trhu a všeobecná otupenosť voči vznikajúcim trhovým
     ekonomikám, v dôsledku čoho je prístup k úverom stále zložitejší a drahší. Lotyšský kapitál
     a finančné trhy sa od októbra ocitli pod značným tlakom, v čom sa odrazili obavy
     o udržateľnosti ekonomickej a finančnej situácie v krajine. Obavy sa zvlášť vzťahujú na stav
     bankového sektora a hlavne na životaschopnosť najväčšej banky v lotyšskom vlastníctve
     (Parex), ktorá sa veľmi spoliehala na vonkajšie financovanie, postupne prešla do štátneho
     vlastníctva a spadá pod štátnu kontrolu. Z toho vyplýva, že došlo ku konfrontácii Lotyšska
     s náhlou a závažnou krízou bankového sektoru a vonkajšieho financovania.

     Na základe uvedených skutočností lotyšské orgány požiadali EÚ a MMF o finančnú podporu.
     Komisia spolu s predsedníctvom Rady 22. novembra oznámila, že EÚ je spolu s MMF
     pripravená podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Lotyšska prostredníctvom spoločného
     finančného balíka. Pritom sa však zdôraznilo, že finančný balík bude Lotyšsku poskytnutý len
     v prípade, ak sa lotyšské orgány zaviažu k prísnemu a dôveryhodnému programu úpravy jeho
     hospodárstva. Lotyšský parlament vychádzajúc z diskusií s Komisiou a MMF prijal 12.
     decembra návrh lotyšských orgánov na „Program na ekonomickú stabilizáciu a oživenie
     rastu“ (ďalej len program). Hlavné ciele programu sú udržať domácu a medzinárodnú dôveru
     vo finančný systém, priamo a nepriamo prispieť k zastaveniu a zvráteniu nepriaznivého
     trendu v konkurencieschopnosti v oblasti nákladov a inflácie znižovaním v oblasti mzdových
     nákladov vo verejnom sektore ako kľúčového prvku prísnejšej fiškálnej politiky, ako aj
     posilniť rastový potenciál ekonomiky viacerými štrukturálnymi reformami.

     2.      AKTUÁLNY MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ

     Po období sústavného vysokého rastu od konca 90-tych rokov, ktoré bolo z veľkej miery
     založené na domácom dopyte, sa v rokoch 2005 – 2007 skutočný HDP Lotyšska zvýšil na

SK                                                2                                                 SK
 ---pagebreak---      dvojciferné čísla. Rast bol poháňaný hlavne silnou expanziou úverov, ktorá posilnila
     súkromnú spotrebu a investície do nehnuteľností, čo sa skončilo v polovici roka 2007, keď sa
     už viac nedali udržať nadhodnotené ceny nehnuteľností. Počas týchto rokov sa štruktúra
     hospodárstva zmenila z obchodovateľného na neobchodovateľný sektor, čím sa porušila
     vonkajšia udržateľnosť hospodárstva, a to vyústilo do vážnych tlakov z prehriatia.

     V priebehu prvých troch štvrťrokov roku 2008 rast HDP prudko poklesol. Tento trend, ktorý
     poháňa najmä pokles v súkromnej spotrebe a súkromných investíciách, bude pravdepodobne
     pokračovať. Súkromnú spotrebu poznačila vysoká inflácia, klesajúce ceny nehnuteľností,
     zvýšené platby dlhovej služby, menšia dostupnosť úverov, zhoršené vyhliadky zamestnanosti
     a platové očakávania. Vzhľadom na malý predpoklad dopytu v krajine i v zahraničí klesajú
     fixné investície v stavebníctve, čo súvisí s končiacim sa rozmachom na trhu
     s nehnuteľnosťami ako aj s investíciami do zariadení. Podnikový sektor je z dôvodu zvýšenia
     pracovných nákladov pod veľkým tlakom na ich zníženie a financovanie je teda čoraz ťažšie.
     Projekty financované EÚ a všeobecne verejné projekty poskytnú istú ochranu pred veľmi
     rýchlym poklesom v iných investíciách. Počíta sa však s tým, že HDP bude ešte dosť dlho
     klesať, pretože malý dopyt v krajine je nedostatočne vyvážený nárastom čistého vývozu.

     Podmienky na trhu práce sa len nedávno začali uvoľňovať, ale reakcia trhu práce na pokles
     domáceho dopytu bude dôležitá. Nezamestnanosť vzrástla z 6,3 % v druhom štvrťroku už na
     7,2 % v treťom štvrťroku 2008 a rast nominálnej mzdy sa z veľmi vysokých sadzieb zmiernil.
     Predpokladá sa, že lotyšský trh práce je dosť flexibilný, čo by malo obmedziť náklady na
     výrobu a zamestnanie spojené so zosúladením miezd s produktivitou.

     Po tom, ako inflácia podľa HICP dosiahla v máji 2008 rekordnú hodnotu 17,7 %, v novembri
     klesla na 11,8 %. Hlavná inflácia1 (11,0 % v novembri) a inflácia cien služieb stále klesajú,
     pretože sa uvoľnil tlak dopytu. Vzhľadom na predpokladaný prudký pokles domáceho dopytu
     a nižšie mzdy vo verejnom sektore (pozri bod 6) a s tým súvisiace obmedzovanie miezd v
     súkromnom sektore a zníženie celosvetových komoditných cien sa očakáva, že inflácia bude
     naďalej výrazne klesať.

     Vonkajšia nerovnováha je pri neudržateľnom procese budovania vonkajších záväzkov veľmi
     veľká, avšak v roku 2008 úvery zo zahraničia na základe znižujúcej sa domácej absorpcie
     výrazne poklesli. Platobná bilancia a stav zahraničných investícií sa rozoberá nižšie v bode 5.

     3.      VEREJNÉ FINANCIE
     Na základe obmedzeného rozsahu menovej politiky podľa režimu kvázi fixného výmenného
     kurzu2 zohrávajú verejné financie v Lotyšsku významnejšiu úlohu. Počas rozmachu
     domáceho dopytu v rokoch 2005 – 2007 však Lotyšsko aj napriek zlepšujúcim sa hlavným
     rozpočtovým výsledkom a opätovnej rade prostredníctvom Stanoviska Rady o následných
     aktualizáciách lotyšského konvergenčného programu uskutočňovalo procyklickú fiškálnu
     politiku. Neočakávané príjmy sa zvyčajne minuli na dodatočné rozpočty, ktoré sa vyskytli
     v priebehu roka, a nevytvorili sa žiadne rezervy na horšie časy. Rast miezd vo verejnom
     sektore spôsobil nárast miezd v súkromnom sektore, pričom úroveň miezd bola porovnateľne

     1
            Definovaná ako celkový index s výnimkou energie a nespracovaných potravín.
     2
            Lotyšsko má dlhú tradíciu fixácie výmenného kurzu svojej meny, lat, od roku 1994 na SDR (Special
            Drawing Rights – zvláštne práva čerpania) a od roku 2005 na euro. V máji 2005 vstúpilo Lotyšsko do
            ERM II, čím jednostranne prijalo fluktuačné pásmo +/- 1 % okolo ústredného kurzu.

SK                                                      3                                                        SK
 ---pagebreak---      vyššia vo verejnom sektore. Viac ako 30 % zamestnaných pracuje v Lotyšsku vo verejnom
     sektore, a pretože sektor služieb s približne 75 % hrubej pridanej hodnoty je pomerne veľký,
     verejný sektor zohráva významnú úlohu pri tvorbe miezd súkromného sektora.
     Počas prvých desiatich mesiacov roku 2008 sa príjmy z DPH veľmi spomalili (o 3 %
     v porovnaní s predchádzajúcim rokom), čo bolo spôsobené prudkým poklesom súkromnej
     spotreby. Príjmy z iných hlavných daňových kategórií sa spočiatku vďaka vysokej inflácii
     držali relatívne dobre, avšak tieto priaznivé efekty sa takisto začínajú vytrácať. Lotyšské
     Ministerstvo financií odhaduje, že deficit konsolidovaného štátneho rozpočtu na rok 2008,
     ktorý zahŕňa rozpočet centrálnej vlády a fondu sociálneho zabezpečenia, môže byť okolo 2½
     až 2¾ % HDP3. Vzhľadom na možnosť, že za súčasných okolností môžu miestne správne
     orgány vykazovať malý deficit (napriek obmedzeniam, ktoré majú zabezpečiť, aby podsektor
     vykazoval vyrovnaný alebo prebytkový stav rozpočtu), bude deficit v sektore verejných
     financií v roku 2008 takmer 3 % HDP.

     Rozpočet na rok 2009, ktorý parlament schválil 14. novembra, predstavil konsolidovaný
     deficit centrálnej vlády vo výške 1½ % HDP, vychádza však z nerealistického obmedzenia
     produkcie iba o 1 %. Zahŕňa aj veľké zníženie priamych daní a nárast výdavkov. Už vtedy
     bolo jasné, že výroba poklesne o podstatne vyššiu sumu, a ak sa nezavedú protiopatrenia,
     hrozí riziko, že sa deficit veľmi zvýši. Po započítaní veľmi nízkeho deficitu miestnych
     samospráv orgány predpokladali deficit verejných financií 1,8 % HDP s primárnym deficitom
     vo výške 1,1 % HDP. Vzhľadom na zhromaždené údaje o daniach za posledné mesiace roku
     2008 a zhoršujúce sa ekonomické vyhliadky na rok 2009 sa perspektíva salda verejných
     financií výrazne zhoršila v porovnaní s jesennou predpoveďou Komisie, kde sa uvádza deficit
     HDP 5,6 % v roku 2009. Naopak, miera zadĺženia verejných financií na konci roku 2007 vo
     výške 9,5 % bola jedna z najnižších v EÚ.

     4.      FINANČNÉ TRHY

     Na lotyšskom finančnom trhu má takmer výhradné postavenie bankový sektor, ktorý sa za
     posledných desať rokov veľmi rýchlo rozvinul. Jasne sa dajú identifikovať dva segmenty. Na
     jednej strane sú banky v zahraničnom vlastníctve, ktoré sú hlavne financované priamo
     pôžičkami od materských spoločností, a ktorých podiel na trhu je okolo 70 %. Na druhej
     strane, domáce banky sú v prvom rade financované zahraničnými syndikovanými úvermi a
     vkladmi zahraničných osôb. Význam vkladov zahraničných osôb, ktorý predstavoval 43,5 %
     všetkých vkladov okrem menových a finančných inštitúcií (MFI) na začiatku novembra 2008,
     je čiastočne dobrý znak. Lotyšský finančný systém sa preto spolieha hlavne na vonkajšie
     financovanie, nezávisle od toho, či pochádza z materských spoločností, vkladov zahraničných
     osôb alebo zahraničných syndikovaných pôžičiek. Z toho vyplýva veľmi vysoký a narastajúci
     stav zahraničných záväzkov, oproti ktorému stoja pôžičky domácim osobám, hlavne v cudzej
     mene (takmer 90 % všetkých úverov). Domáci úver vzrástol z 10 % HDP v roku 1997 na
     90 % v roku 2007. Z toho dôvodu sa zdá, že dve hlavné riziká ovplyvňujúce lotyšský bankový
     systém sú likvidita a úverové riziká.

     Riziko likvidity sa už prejavilo trvalým tlakom na likviditu od októbra 2008. Vzhľadom na
     očakávané ťažkosti so splatením dve zahraničné konzorciá naznačili, že môžu požadovať
     predčasné vyplatenie pôžičiek banke Parex vo výške 0,8 miliardy EUR vo februári a júni
     2009. Tento fakt posúril čiastočné znárodnenie banky 10. novembra 2008. Záruky verejných

     3
            Údaj podľa národnej metodiky, bez miestnych samospráv

SK                                                     4                                            SK
 ---pagebreak---      úverov sa však týmto považovali za nedostatočné, a to viedlo k úplnému znárodneniu banky
     Parex na začiatku decembra a tiež k zavedeniu limitov pri výbere vkladov (50 000
     EUR/mesiac pre súkromné osoby). Napriek týmto opatreniam došlo odvtedy v banke Parex a
     v domácich bankách s podobnými obchodnými modelmi k veľmi významným výberom
     vkladov zahraničných osôb, z ktorých len malá časť bola opätovne vložená do iných bánk
     v Lotyšsku. Systematický tlak na likviditu urýchlil proces v Banke Lotyšska, ktorá 13.
     novembra oznámila ďalšie zníženie svojich povinných minimálnych rezerv zo 7 % na 5 %
     v oblasti krátkodobých finančných záväzkov a z 5 % na 3 % v oblasti záväzkov so
     splatnosťou viac ako 2 roky, čím sa uvoľnila likvidita (tieto rozhodnutia sa uplatnia v dvoch
     krokoch s 1 percentuálnym bodom 24. novembra a 24. decembra). Naďalej pokračoval odliv
     rezerv a čistá medzinárodná investičná pozícia Banky Lotyšska sa zhoršila o 0,9 miliardy
     EUR v období od októbra 2008 do konca roka. Vklady domácich a zahraničných osôb do
     bánk v zahraničnom vlastníctve sa v tom istom období zvýšili a čo je dôležité, zdá sa, že sa
     zabezpečila podpora likvidity materských spoločností.

     Úverové riziko sa ešte značne neprejavilo, ale v nasledujúcich mesiacoch sa očakáva nárast.
     Zatiaľ čo sa už zvýšil počet úverov s uplynulou splatnosťou, nesplatené úvery doposiaľ
     predstavujú menej ako 1 % celkového počtu úverov, a to aj z dôvodu reštrukturalizácie
     problémových úverov. Negatívny vplyv očakávanej predĺženej recesie v oblasti príjmu
     domácich osôb, a teda aj vplyv na ich schopnosť splatiť dlhy, zreteľne stúpne. Platobná
     schopnosť poklesne a možno sa priblíži k predpísanému minimu, kedy budú potrebné
     kapitálové injekcie.

     Momentálna a budúca pozícia bankového sektora závisí od objektívnych faktorov, ale takisto
     aj od jeho dôveryhodnosti a spoľahlivosti. V momentálnej situácii je dôležité zabezpečiť
     dôveru, aby sa stabilizoval vkladový základ a uvoľnil pokračujúci tlak na likviditu. Vzhľadom
     na obmedzené verejné financie by bolo obnovenie dôvery vo finančný sektor zásahom vlády
     dôveryhodné len vtedy, keby taký zásah sprevádzala silná medzinárodná finančná podpora.

     5.      PLATOBNÁ BILANCIA A POŽIADAVKY NA EXTERNÉ FINANCOVANIE

     Ekonomický rozmach v Lotyšsku do roku 2007 sprevádzala veľká zahraničná nerovnováha a
     neudržateľná tvorba zahraničných záväzkov. Hrubý zahraničný dlh prekročil 135 % HDP na
     konci roka 2007 (čistý zahraničný dlh bol 52 % HDP). Medzinárodná investičná pozícia na
     konci roka 2007 sa rozšírila o čisté záväzky v hodnote 79 % HDP, pričom odhad čistých
     záväzkov na konci druhého štvrťroka 2008 sa zvýšil na 82 % HDP.

     V roku 2008 spolu s klesajúcou domácou absorpciou výrazne poklesli zahraničné pôžičky.
     Podľa predbežných odhadov Banky Lotyšska deficit bežného účtu klesol v treťom štvrťroku
     2008 na približne 12½ % HDP (z hodnoty viac ako 27 % HDP v štvrtom štvrťroku 2006).
     Očakáva sa, že deficit v obchode s tovarom v roku 2009 sa udrží okolo 10 % HDP (tak ako
     počas posledných mesiacov roku 2008), ale vzhľadom na pozitívnu bilanciu služieb
     a zlepšujúci sa účet príjmov by bol deficit bežného účtu nižší. Z dôvodu zabezpečenia
     prechodu základu rastu HDP z ustupujúceho domáceho dopytu k stúpajúcemu vývozu vzniká
     potreba lepšieho zosúladenia miezd s produktivitou a vývojom štrukturálnych reforiem, ktoré
     posilňujú ekonomiku.

     Vyrovnanie deficitu bežného účtu, ktorý posledné roky dosahoval neudržateľnú úroveň, síce
     predstavuje dôležitý bod v opätovnom vytvorení zdravej situácie v oblasti platobnej bilancie,
     na dosiahnutie zahraničnej udržateľnosti to však nebude stačiť, pretože Lotyšsko má veľké

SK                                                5                                                  SK
 ---pagebreak---      dlhy a väčšina z nich je krátkodobá. Zahraničné financovanie pravdepodobne na určité
     obdobie zostane pod značným tlakom, dostupnosť zahraničných úverov sa zmenší, dôjde
     k prípadným odlivom vkladov zahraničných i domácich osôb a zhorší sa perspektíva
     prichádzajúcich investícií. Ďalší odliv devízových rezerv (ktorý zaznamenal pokles
     o približne 25 % v období od začiatku októbra do začiatku decembra 2008) by ohrozil
     udržateľnosť fixácie výmenného kurzu Lotyšska. Napriek tomuto sa bude požadovať, aby
     zahraničná finančná pomoc krytá silným programom danej politiky v krátkom období
     uvoľnila obmedzenia likvidity a v strednodobom období podporila zahraničné prispôsobenia.

     So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že existuje vážne ohrozenie
     lotyšskej platobnej bilancie. Komisia preto Rade odporúča, aby rozhodla o poskytnutí
     vzájomnej pomoci.

     6.      „PROGRAM EKONOMICKEJ STABILIZÁCIE A OŽIVENIA RASTU“
             LOTYŠSKA: MAKROEKONOMICKÉ OPATRENIA A OPATRENIA
             FINANČNÉHO SYSTÉMU

     Prebiehajúce diskusie medzi lotyšskými orgánmi a potenciálnymi prispievateľmi do
     koordinovaného balíka medzinárodnej finančnej podpory viedli k tomu, že orgány prijali
     ambiciózny politický program (tak ako je naznačené vyššie, ktorý predložil a schválil
     Parlament 12. decembra). Program vychádza z udržania súčasnej fixácie meny lat, čo naďalej
     zostane kľúčovým pevným bodom tejto politiky. Program je zameraný na slabé miesta
     finančného sektora, na urovnanie fiškálnej nerovnováhy a posilnenie konkurencieschopnosti,
     zatiaľ čo sa má udržať úzkopásmový výmenný kurz. To zahŕňa okamžitú a dlhodobú fiškálnu
     konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového
     manažmentu regulačných úradov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia.
     Na makroekonomickej úrovni program predpokladá obmedzenie HDP o 5 % v roku 2009
     a o ďalšie 3 % v roku 2010, čo má viesť k slabému rastu o 2 % v roku 2011. Cieľom fiškálnej
     stratégie je deficit verejných financií na úrovni nie viac ako 3 % HDP do roku 2011 so
     zámerom splniť Maastrichtské kritérium o deficite v uvedenom roku.

     Rokovania o finančnej pomoci s EÚ, MMF a s inými stranami, ktoré zaregistrovali vážne
     budúce deficity rozpočtu, priviedli vládu k tomu, aby prijala zmenený a doplnený plánovaný
     rozpočet na rok 2009. Parlament ho schválil 12. decembra spolu s núdzovým programom
     ekonomickej stabilizácie. Zmenený a doplnený rozpočet, ktorý vychádza z preskúmaného
     predpokladu zníženia HDP o 5 % v roku 2009, zohľadňuje momentálne zhoršenie
     ekonomickej perspektívy a sústreďuje sa na deficit verejných financií pod úrovňou 5 % HDP4,
     čo naznačuje len miernu štrukturálnu úpravu v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok
     2008 (ale oveľa väčšiu úpravu v porovnaní s rozpočtom schváleným v novembri). Okrem
     toho sa má do konca marca 2009 prijať plnoprávny zákon o dodatkovom rozpočte na rok
     2009, ktorý je v súlade s decembrovým plánom rozpočtu.

     Na strane výdavkov sa sústreďuje konsolidácia na rozsiahle zníženie miezd vo verejnom
     sektore (o 15 % pri priemernej kompenzácii vzhľadom na pôvodný rozpočet zo 14. novembra
     2008, čo len čiastočne vyrovnáva výrazný skutočný nárast zaregistrovaný v posledných
     rokoch) a ďalšie zníženie personálu. Okrem toho je plánované výrazné zníženie bežných
     nepersonálnych nákladov. Zníženie pomoci (okrem sociálnej podpory) a výdavkov na tovar

     4
            Tento program pomoci uznáva, že Lotyšsko v roku 2009 vykáže nadmerný deficit.

SK                                                     6                                           SK
 ---pagebreak---      a služby a obmedzenie výdavkov miestnych samospráv sú ďalšie plánované dôležité
     opatrenia. V tejto súvislosti zostane národné spolufinancovanie projektov financovaných EÚ
     na plánovanom stupni a pomôže preorientovať ekonomiku na obchodovateľný sektor. Na
     strane príjmov je naplánované zvýšenie štandardnej sadzby DPH o 3 percentuálne body na
     21 %, zvýšenie zníženej sadzby DPH pre oveľa nižší daňový základ (hlavne lieky) z 5 % na
     10 %, zvýšená spotrebná daň z pohonných látok (zosúladenie s právnym základom EÚ) a
     čiastočné vyrovnanie znížením sadzby dane z príjmu o dva percentuálne body.

     Ďalšia fiškálna konsolidácia je naplánovaná na rok 2010 a strednodobý fiškálny rámec je
     postavený na tom, aby deficit verejných financií v roku 2011 neprekročil 3 % HDP, a teda
     aby bol v súlade s konvergenčným kritériom z Maastrichtu. Uloženie ďalšieho obmedzenia
     výdavkov v roku 2010 a zavedenie dane z kapitálového príjmu (10 %), zvýšenie dane
     z nehnuteľností a majetkovej dane odstránením výnimiek, aby sa tak zvýšil daňový
     vymeriavací základ, predstavujú ďalšiu konsolidáciu v uvedenom roku. Tieto opatrenia sa
     navyše zavedú, aby posilnili návrh a zavedenie rozpočtových krokov schválením nového
     fiškálneho rámca a zákona o reforme rozpočtu.

     Predpokladom pre zahraničnú finančnú pomoc je okrem uvedeného fiškálneho balíka také
     riešenie pre banku Parex, pri ktorom súčasní akcionári nebudú mať žiadny vlastnícky podiel.
     Po prvom audite vláda už získala kontrolu nad viac ako 85 % vlastného kapitálu banky. Došlo
     k zmenám v manažmente. Nový manažment pracuje na pláne riešenia, ktorý má
     minimalizovať straty štátu. V blízkej budúcnosti bude cieľom získať od vonkajších strán
     jednoznačný záväzok, aby obnovili syndikované financovanie banky Parex.

     Iné opatrenia sa sústreďujú na väčšiu stabilitu bankového sektora v strednodobom až
     dlhodobom období. Prvým krokom orgánov bude obnovenie dôvery v bankový systém.
     V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú
     solventné a majú dostatok kapitálu. Životaschopné banky, ktorých kapitál sa musí navýšiť, sa
     budú musieť usilovať o súkromnú reštrukturalizáciu pomocou vonkajších investorov alebo
     fúzií, alebo o podporenie kapitálu zo strany materských bánk.

     Takmer celý aktuálny zahraničný dlh predstavuje dlh súkromného sektora. Okrem opatrení
     finančnej, dozornej a menovej politiky predstavuje aj reštrukturalizácia dlhu dôležitú súčasť
     programu, ktorej cieľom je zosúladiť úroveň dlhu s udržateľným rastom v budúcnosti. Mal by
     sa posilniť primeraný právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na
     splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej
     neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov.

     Program hospodárskej politiky takisto obsahuje opatrenia pre štrukturálnu reformu, ktoré
     podporuje aj lisabonská stratégia, ako napríklad politika aktívneho trhu práce a celoživotného
     vzdelávania, väčšia účasť hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na
     inovačných aktivitách, opatrenia na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.

     7.      POMOC EÚ   V RÁMCI SYSTÉMU                PRE   PLATOBNÉ   BILANCIE    AKO    SÚČASŤ
             MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIA

     Vzhľadom na vážne ťažkosti v Lotyšsku s platobnou bilanciou a v závislosti od
     jednoznačného záväzku lotyšských orgánov implementovať hlavné programy prispôsobenia
     hospodárstva Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom z 12. januára
     2009 Rade odporúča, aby poskytla vzájomnú pomoc podľa článku 119 Zmluvy.

SK                                                 7                                                  SK
 ---pagebreak---      Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí
     uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku na odporúčanie
     Komisie Rada prijala rozhodnutie, v rámci systému EÚ pre členské štáty [zavedeného
     nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002], o poskytnutí strednodobej finančnej
     pomoci Lotyšsku vo výške do 3,1 miliardy EUR na podporu udržateľnosti jej platobnej
     bilancie.

     Strednodobá finančná pomoc by sa dostavila práve v momente, kedy Lotyšsku skutočne hrozí
     strata domácej a medzinárodnej dôvery v jeho finančný systém, zhoršuje sa fiškálna situácia
     a v blízkej dobe bude čeliť značným finančným tlakom. Táto pomoc má celkovo zjednodušiť
     potrebné prispôsobenie vonkajšej a vnútornej ekonomiky. Celkové finančné potreby v období
     do prvého štvrťroku 2011 sa odhadujú na 7,5 miliardy EUR. Táto suma zahŕňa očakávaný
     deficit zahraničnej bilancie (bežného a kapitálového účtu), výbery vkladov, neúplné
     obnovenie splatných úverov, chyby a omyly v platobnej bilancii a vytvorenie medzinárodnej
     rezervy na bezpečnej úrovni.

     Podpora by bola poskytnutá v spolupráci s MMF a inými multilaterálnymi a bilaterálnymi
     podporami. Bola by vyplatená v šiestich splátkach a prepojená s podmienkami v oblasti
     hospodárskej politiky. Navrhované rozhodnutie by bolo platné tri roky odo dňa nadobudnutia
     účinnosti. Podmienenosť hospodárskej politiky, ktorá je spojená s jednotlivými splátkami
     úveru EÚ, sa určí v memorande o porozumení uzatvorenom s lotyšskými orgánmi, pričom
     hlavné prvky tejto podmienenosti sú:

     Významná fiškálna konsolidácia v období do roku 2011. Vzhľadom na pôvodný rozpočet zo
     14. novembra 2008 je na rok 2009 naplánovaná rozsiahla fiškálna konsolidácia, ktorej cieľom
     je deficit rozpočtu pod 5 % HDP a ďalšia konsolidácia v roku 2010. Medzi opatrenia na
     podporu rozpočtu patria: i) prijatie jasne ustanoveného strednodobého fiškálneho programu
     zostaveného za účelom zníženia deficitu rozpočtu verejných financií pod referenčnú úroveň
     3 % HDP uvedenú v zmluve do roku 2011, ii) v rámci strednodobých rozpočtových stropov
     zníženie priemerných nominálnych miezd vo verejnom sektore o približne 15 % v roku 2009,
     to by sa malo vzťahovať aj na miestne orgány, vládne agentúry a spoločnosti vo vlastníctve
     štátu, iii) odstránenie bonusových a iných podobných platieb, iv) zníženie pracovných miest
     vo verejnom sektore a miestnych samospráv minimálne o 5 %, v) rozsiahle zníženie dotácií
     (okrem sociálnej podpory) a výdavkov na tovar a služby, vi) implementácia projektov
     financovaných EÚ na pôvodne plánovanom stupni.

     Finančné podmienené opatrenia zamerané na vyššiu stabilitu bankového sektora
     v strednodobom až dlhodobom období. Prvým krokom orgánov bude obnovenie dôvery
     v bankový systém. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo,
     že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu. Životaschopné banky, ktorých kapitál
     sa musí navýšiť, sa budú musieť usilovať o súkromnú reštrukturalizáciu pomocou vonkajších
     investorov alebo fúzií, alebo o podporenie kapitálu zo strany materských bánk. Dôležitým
     krokom v tomto procese bol záväzok troch veľkých zahraničných materských bankových
     skupín zostať v Lotyšsku a podporiť tam ich činnosti, ktorý samostatne oznámili 18.
     decembra 2008.

     Reštrukturalizácia dlhu v súkromnom sektore s cieľom znížiť jeho zraniteľnosť spôsobenú
     vysokými dlhmi (takmer za celý zahraničný dlh je zodpovedný súkromný sektor), ktorá je
     doplnená o obozretné opatrenia a opatrenia v oblasti dohľadu a menovej politiky. Mal by sa
     posilniť právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu.
     Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla

SK                                               8                                                 SK
 ---pagebreak---      implementácia ozdravovacích plánov. To zahŕňa zmenu a doplnenie zákona o platobnej
     neschopnosti, aby sa zjednodušili dohody medzi životaschopnými podnikmi a ich veriteľmi
     a aby sa zlepšil právny rámec pre súkromné konanie vo veci platobnej neschopnosti.

     Štrukturálne opatrenia v oblasti príjmovej politiky, fiškálnej disciplíny a rozpočtového
     procesu a manažmentu. Zákon o rozpočte a finančnom manažmente sa zmení a doplní
     s cieľom sprísniť ustanovenia o finančnej zodpovednosti, transparentnosti a zodpovednosti,
     pričom sa bude aplikovať strednodobý rozpočtový rámec. Vytvorí sa špeciálny výbor, ktorý
     bude monitorovať mzdové obmedzenia a vydá odporúčania, aby vývoj miezd smeroval k
     opätovnému vytvoreniu konkurencieschopnosti.

     Opatrenia štrukturálnej reformy, ktoré okrem iného podporila aj lisabonská stratégia, ako
     napríklad politika aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšia účasť hráčov
     súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrenia na
     zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.

     Na zaistenie nevyhnutnej miery flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje umožniť
     využitie swapov na úrokové sadzby pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje tento úver.
     S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu
     úverovú kvalitu.

SK                                               9                                                SK
 ---pagebreak---                                              Odporúčanie na

                                       ROZHODNUTIE RADY

                               o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,

     so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a finančným
     výborom (EFC),

     keďže:

     (1)      V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál
              a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie
              trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú
              nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu a veľmi výrazného vonkajšieho
              dlhu, čo oslabuje verejné financie a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský
              bankový sektor zažíva vážne problémy likvidity a dôvery. Stav zahraničných
              menových rezerv poklesol, keď centrálna banka zasiahla, aby udržala viazanie
              menového kurzu.

     (2)      Rada pravidelne preveruje hospodárske politiky, ktoré Lotyšsko zavádza, hlavne
              v kontexte lotyšského konvergenčného programu, národného programu reforiem, ako
              aj konvergenčných správ.

     (3)      Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku
              2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR.

     (4)      Lotyšské orgány požiadali o značnú finančnú pomoc EÚ, iné medzinárodné finančné
              inštitúcie a krajiny, aby pomohli udržať platobnú bilanciu.

     (5)      V súvislosti s platobnou bilanciou Lotyšska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje
              naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Spoločenstva spolu s MMF a inými
              prispievateľmi.

     (6)      Balík finančnej pomoci by bol poskytnutý pod tou podmienkou, že sa lotyšské orgány
              jasne zaviažu k implementácii ambiciózneho programu fiškálnej reformy, reformy
              finančného systému a štrukturálnej reformy, aby sa zjednodušili potrebné vonkajšie
              a vnútorné úpravy, aby sa stabilizovala ekonomika a dosiahla dôveryhodnosť
              hospodárskej politiky. Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí,
              či sú podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci plne
              implementované.

SK                                                 10                                                 SK
 ---pagebreak---      PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
                                           Jediný článok
     Spoločenstvo poskytne Lotyšsku vzájomnú pomoc.

     Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

     V Bruseli [...]
                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                                 11      SK
 ---pagebreak---                                                      Návrh na

                                                ROZHODNUTIE RADY

                  o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Lotyšsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/20025 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza
     systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho
     článok 3 ods. 2,

     so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a finančným
     výborom (EFC),

     keďže:

     (1)      Rada sa [….] rozhodla poskytnúť Lotyšsku vzájomnú pomoc.

     (2)      V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál
              a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie
              trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú
              nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu, oslabené verejné financie
              a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský bankový sektor zažíva vážne
              problémy likvidity a dôvery. Úroveň menových rezerv poklesla, keď centrálna banka
              zasiahla, aby udržala viazanie menového kurzu.

     (3)      Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku
              2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR.

     (4)      V rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských
              štátov, zavedeného nariadením (ES) č. 332/2002, sa Lotyšsku môže poskytnúť pomoc
              Spoločenstva do výšky 3,1 miliardy EUR. Pomoc Spoločenstva by sa mala poskytnúť
              spolu s úverom od Medzinárodného menového fondu vo výške 1,5 miliardy SDR
              (približne 1,7 miliardy EUR, 1200 % lotyšskej kvóty MMF) v rámci pohotovostného
              úveru MMF, ktorý bol schválený 23. decembra 2008. Severské krajiny (Švédsko,
              Dánsko, Fínsko a Nórsko) spoločne prispejú sumou 1,8 miliardy EUR, Svetová banka
              sumou 0,4 miliardy EUR, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Česká republika,
              Poľsko a Estónsko spoločne sumou 0,5 miliardy EUR, teda celková suma za obdobie
              do prvého štvrťroku 2011 predstavuje 7,5 miliardy EUR.

     (5)      Túto pomoc Spoločenstva by mala riadiť Komisia. Špecifické podmienky
              hospodárskej politiky, ktoré odsúhlasia lotyšské orgány po konzultácii s EFC, by sa
              mali ustanoviť v memorande o porozumení. Mali by okrem iného zahŕňať opatrenia na
              zníženie momentálnych tlakov na likviditu, opatrenia na opätovné vytvorenie
              dlhodobej stability posilnením bankového sektora, ako aj opatrenia na opravu fiškálnej

     5
              Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.

SK                                                     12                                              SK
 ---pagebreak---            nerovnováhy a na prijatie domácich politík, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť.
           Opatrenia by ďalej mali obsahovať okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu,
           komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu
           regulačných orgánov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia.
           Podrobné finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v úverovej zmluve.

     (6)   Pomoc by mala byť poskytnutá s ohľadom na zníženie momentálnych tlakov na
           likviditu a v závislosti od politík s cieľom vytvoriť dlhodobú stabilitu posilnením
           bankového sektora, opraviť fiškálnu nerovnováhu a prijať domáce politiky, ktoré
           zlepšia konkurencieschopnosť, zatiaľ čo sa úzkopásmový výmenný kurz bude držať na
           úrovni súčasného ústredného kurzu.

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
                                            Článok 1
     1.     Spoločenstvo sprístupní Lotyšsku strednodobý úver vo výške maximálne
            3,1 miliardy EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti päť rokov.

     2.     Finančná pomoc Spoločenstva je k dispozícii počas troch rokov počnúc prvým dňom
            po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia.
                                            Článok 2
     1.     Komisia riadi túto pomoc v súlade so záväzkami Lotyšska a odporúčaniami Rady.
            Tieto podmienky sa ustanovia v memorande o porozumení. Podrobné finančné
            podmienky ustanoví Komisia v úverovej zmluve.

     2.     Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí, či sú splnené
            podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci. Komisia
            priebežne informuje EFC o možnom splácaní pôžičiek, alebo o reštrukturalizácii
            finančných podmienok.

     3.     Lotyšsko je pripravené prijať a implementovať dodatočné konsolidačné opatrenia na
            stabilizáciu hospodárstva, v prípade že také opatrenia budú počas programu pomoci
            potrebné. Lotyšské orgány sa s Komisiou vopred poradia o prijatí takýchto
            dodatočných opatrení.

                                            Článok 3

     1.     Finančnú pomoc Spoločenstva sprístupní Komisia Lotyšsku prostredníctvom najviac
            šiestich splátok, ktorých výška sa určí v memorande o porozumení.

     2.     Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď úverová zmluva a memorandum o porozumení
            nadobudnú účinnosť.

     3.     Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie
            úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality.

     4.     Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok po tom, ako získa stanovisko EFC.

     5.     Vyplatenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania
            nového hospodárskeho programu (Program na ekonomickú stabilizáciu a oživenie
            rastu) lotyšskej vlády vrátane konvergenčného programu, a konkrétnejšie na základe

SK                                             13                                                SK
 ---pagebreak---       špecifických podmienok hospodárskej politiky ustanovených v memorande o
      porozumení. Tieto okrem iného obsahujú:

     (a)   Prijatie jasne ustanoveného strednodobého fiškálneho programu navrhnutého
           za účelom zníženia deficitu verejných financií do roku 2011 na nie viac ako
           referenčnú úroveň HDP 3 % uvedenú v zmluve.

     (b)   Spravovanie rozpočtu na rok 2009 tak, ako je upravené v dodatočnom rozpočte
           prijatom 12. decembra 2008 (a ktorý sa podrobnejšie upraví počas prvého
           štvrťroku 2009) s cieľom nepresiahnuť deficit verejných financií 5 % HDP.

     (c)   Zníženie priemerných nominálnych miezd vo verejnom sektore v roku 2009
           o minimálne 15 % voči pôvodnému rozpočtu zo 14. novembra 2008 a o ďalšie
           2 % v období 2010 – 2011.

     (d)   Zníženie pracovných miest vo verejnom sektore a miestnych samospráv
           minimálne o 5 % v priebehu roka 2009.

     (e)   Zlepšenie návrhu a zavedenia rozpočtových procesov prijatím zákona o
           fiškálnom rámci a o reforme rozpočtu.

     (f)   Zavedenie jasného a transparentného systému vyplácania miezd pre priamych
           zamestnancov verejnej správy a zriadenie jednotného plánovania ľudských
           zdrojov a systému manažmentu pre inštitúcie verejnej správy.

     (g)   Mechanizmus na zabezpečenie väčšej stability bankového sektora na stredné až
           dlhodobé obdobie, vrátane širokej škály obozretných opatrení a opatrení
           v oblasti dohľadu a menovej politiky. Tieto opatrenia by mali obmedziť rast
           úverov na udržateľnú úroveň a mali by zabrániť úplnému spoliehaniu sa na
           nezabezpečené financovanie zo zahraničia. V bankovom systéme sa vykonajú
           cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú
           dostatok kapitálu.

     (h)   Primerané opatrenia v súvislosti s reštrukturalizáciou dlhu súkromného sektora.
           Posilní sa príslušný právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu
           vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie
           konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích
           plánov.

     (i)   Zabezpečenie, aby zvyšní menšinoví akcionári banky Parex neprofitovali
           z riešenia vytvoreného pre banku a ani z opatrení na zlepšenie finančnej
           stability prostredníctvom úplného znárodnenia banky Parex.

     (j)   Opatrenia štrukturálnej reformy, ktoré podporila aj lisabonská stratégia, a ktoré
           sú implementované do lotyšského národného programu reforiem, vrátane
           politiky aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšej účasti hráčov
           súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných
           aktivitách, opatrení na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.

     (k)   Implementácia projektov financovaných EÚ na plánovanom stupni na zvýšenie
           príspevku obchodovateľného sektora k hospodárskemu rastu.

SK                                        14                                                   SK
 ---pagebreak---              (l)       Opatrenia, aby spoločnosti a podnikatelia, ktorých žiadosti o štrukturálne fondy
                       boli schválené, alebo ktorí sa môžu o tieto prostriedky uchádzať, získali lepší
                       prístup k finančným prostriedkom.

     Toto rozhodnutie je určené Lotyšskej republike. Rozhodnutie je uverejnené v Úradnom
     vestníku Európskej únie.

     V Bruseli [...]
                                                    Za Radu
                                                    predseda

SK                                                    15                                                  SK
 ---pagebreak---                                  VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET

                                  (pozri článok 16 interného predpisu)

     PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ
     ZÁLEŽITOSTI

     ČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJE

     NÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ LOTYŠSKU
     1.        NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV
               01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej
               bilancie
     2.        PRÁVNY ZÁKLAD:
               Čl. 119; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002.
     3.        CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)
               Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou.
               Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by si dlžník
               (Lotyšsko) neplnil zmluvné záväzky.
               Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať
               iba v prípade skutočnej žiadosti o záruku. Očakáva sa, že za bežných okolností sa
               záruka z rozpočtu nebude požadovať.
               3a – Bežný rok
               Neuplatňuje sa.
                                                       VRP

     Počiatočné     rozpočtové
     prostriedky na rozpočtový
     rok (rozpočet)

     Presuny

     Ďalšie          rozpočtové
     prostriedky

     Rozpočtové     prostriedky
     spolu

     Rozpočtové prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok

     Suma      na   navrhovanú
     akciu

SK                                                16                                                SK
 ---pagebreak---                3b – Prenosy
               Neuplatňuje sa.
                                                       VRP

     Prenosy

     Rozpočtové       prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok

     Suma na navrhovanú akciu

               3c – Ďalší finančný rok
               Neuplatňuje sa.
                                                       VRP

     Počiatočné     rozpočtové                         p.m.
     prostriedky na rozpočtový
     rok (rozpočet)

     Presuny

     Ďalšie            rozpočtové
     prostriedky

     Rozpočtové      prostriedky
     spolu

     Rozpočtové prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok

     Suma na navrhovanú akciu                          p.m.

     4.        OPIS AKCIE
               Navrhovaná strednodobá finančná pomoc Lotyšsku pozostáva z úveru Spoločenstva
               (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových
               trhoch) vo výške 3,1 miliardy EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného
               finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 1,5 miliardy SDR
               (približne 1,7 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Severské krajiny
               prispejú sumou 1,8 miliardy EUR a Estónsko, Česká republika, Poľsko a Európska
               banka pre obnovu a rozvoj sa zaviazali prispieť sumou 0,5 miliardy EUR.
               Táto pomoc odráža vôľu podporiť Lotyšsko, ktorého kapitál a finančné trhy sa ocitli
               pod tlakom z dôvodu všeobecného otupenia trhu voči vznikajúcim trhom.
               Strednodobá finančná pomoc Spoločenstva Lotyšsku má znížiť súčasné tlaky na
               likviditu, vytvoriť dlhodobú stabilitu posilnením bankového sektora, opravením

SK                                                17                                                 SK
 ---pagebreak---                fiškálnej nerovnováhy a prijať domáce politiky, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť,
               zatiaľ čo sa má udržať úzkopásmový výmenný kurz. Balík hospodárskej politiky,
               ktorý je týmto podporený, zahŕňa okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu,
               komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu
               regulačných úradov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia.
               Pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom
               predstavuje spôsob, ako zabezpečiť, že EÚ bude aj naďalej úzko zapojená do
               vytvárania hospodárskych politík v Lotyšsku a že tieto politiky budú konzistentné so
               záväzkami Lotyšska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide
               o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.
               Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných
               inštitúcií na účely poskytnutia úveru Lotyšsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva.
               Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny
               úverov, ktoré sa poskytnú Lotyšsku, je 3,1 miliardy EUR.
               Štruktúra pre záruku poskytnutú Európskou úniou umožní Komisii splácať dlh
               v prípade, že by si Lotyšsko neplnilo zmluvné záväzky.
               S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia na splácanie dlhu dočasne čerpať
               zo svojich hotovostných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12
               nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva
               rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v.
               ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).
     5.        POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTU
               Neuplatňuje sa.
     6.        ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)
               Neuplatňuje sa.
     Položka     Rozpočtové
                 prostriedky           Platby

                                                                                Nasledujúce
                                                                                finančné
                                       Rok n       Rok n+1     Rok n+2     Rok n+3     roky

                 Rok n

                 Rok n+1

                 Rok n

                 Rok n+1

                 Spolu

SK                                                 18                                                 SK