               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 528 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Spojeného kráľovstva na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh
                  2
               , a najmä na jeho článok 6 ods. 1,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Spojené kráľovstvo neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Po vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ 31. januára 2020 a nadobudnutí platnosti dohody o vystúpení Spojené kráľovstvo vstúpilo do prechodného obdobia, ktoré trvá do 31. decembra 2020. Toto obdobie možno predĺžiť najviac o jeden rok alebo dva roky na základe jediného rozhodnutia prijatého pred 1. júlom 2020 zo strany EÚ a Spojeného kráľovstva v spoločnom výbore, ako sa stanovuje v dohode o vystúpení. Počas tohto obdobia sa na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve naďalej uplatňuje právo Únie vrátane právnych predpisov súvisiacich s európskym semestrom.

               (3)Správa o Spojenom kráľovstve na rok 2020
                  3
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Spojené kráľovstvo dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  4
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Spojeného kráľovstva pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (4)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Pre občanov, spoločnosti a ekonomiky to predstavuje závažný stav ohrozenia verejného zdravia. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva otrasy v oblasti spotrebiteľského dopytu a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnanie ľudí, ich príjmy, ako aj podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický otras, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  5
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (5)Niekoľko členských štátov vyhlásilo výnimočný stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (6)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  6
               . Doložkou podľa článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1466/97 a článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v obdobiach prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku vypuknutia nákazy COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s posúdením Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Čo sa týka nápravnej časti paktu, Rada sa môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (7)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti, zmiernenia sociálno-ekonomických dôsledkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj zabezpečenia primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (8)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotníctva, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa vzhľadom na odlišné modely špecializácie v jednotlivých regiónoch Spojeného kráľovstva pravdepodobne prejavia nerovnomerne. Z toho vyplýva vysoké riziko ďalšieho prehlbovania regionálnych rozdielov v Spojenom kráľovstve. Súčasná situácia si vyžaduje cielenú politickú odozvu.

               (10)Spojené kráľovstvo 30. apríla 2020 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2020 a 7. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Spojené kráľovstvo v súčasnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vzťahuje sa naň dlhové pravidlo. Rada 13. júla 2018 odporučila Spojenému kráľovstvu, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                v rokoch 2019 – 2020 neprekročí 1,6 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdilo riziko značnej odchýlky od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v rokoch 2019 – 2020, ako aj v rokoch 2018 – 2019 a 2019 – 2020 posudzovaných spolu. Výsledok rozpočtového hospodárenia za roky 2019 – 2020 bude k dispozícii na jeseň 2020.

               (12)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na roky 2019 – 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,2 % HDP v rokoch 2019 – 2020 na deficit vo výške 2,5 % HDP v rokoch 2020 – 2021. Predpokladá sa, že deficit sa v rokoch 2021 – 2022 zvýši na 3,1 % HDP a v rokoch 2024 – 2025 klesne na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP v rokoch 2019 – 2020 klesne na odhadovanú úroveň 83,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na roky 2019 – 2020 očakáva, že v rokoch 2020 – 2021 sa zníži na úroveň 82,9 %. Zdá sa však, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy už nie je realistický, keďže sa v ňom nezohľadňuje hospodársky dosah pandémie COVID-19. V prognózach z programu sa neprihliada na opatrenia, ktoré Spojené kráľovstvo oznámilo v reakcii na pandémiu COVID-19. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19.

               (13)Spojené kráľovstvo prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým jednotlivcom a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Tieto opatrenia nie sú zahrnuté v prognózach v konvergenčnom programe, sú však zohľadnené v prognóze Komisie. Rozpočtové opatrenia predstavujú približne 5,5 % HDP a zahŕňajú podporu pre zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a podniky, ako aj sociálne opatrenia. Spojené kráľovstvo okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore pomoci na zabezpečenie likvidity pre podniky. Tieto opatrenia zahŕňajú úverové záruky v objeme zhruba 16 % HDP. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (14)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Spojeného kráľovstva v rokoch 2020 – 2021 na úrovni –10,7 % HDP a v rokoch 2021 – 2022 na úrovni –6,2 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v rokoch 2020 – 2021 úroveň 102,5 % HDP a v roku 2022 úroveň 100,2 % HDP. V makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza konvergenčný program, sa nezohľadňuje vplyv pandémie COVID-19, takže v ňom uvedené prognózy dlhu a deficitu sa výrazne líšia od prognóz Komisie.

               (15)Komisia 20. mája 2020 vydala správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Spojené kráľovstvo očakáva, že v rokoch 2020 – 2021 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Analýza celkovo naznačuje, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a v nariadení (ES) č. 1467/1997 nie je splnené.

               (16)Prebiehajúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 priniesla výzvy v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky, ktoré v posledných desaťročiach nemajú obdobu. Očakáva sa, že nezamestnanosť sa v roku 2020 zvýši o takmer 3 percentuálne body na 6,7 % a v roku 2021 sa mierne zlepší na 6 % z hodnoty 3,8 % v roku 2019. Vláda Spojeného kráľovstva prijala núdzové opatrenia na zmiernenie negatívnych účinkov tohto otrasu. Náklady na priamu fiškálnu podporu budú závisieť od dopytu, ale môžu dosiahnuť približne 110 miliárd GBP (5,5 % HDP). Tento objem dopĺňajú úverové záruky vo výške 330 miliárd GBP (16 % HDP) na bankové úvery. Zaviedli sa režimy skráteného pracovného času na ochranu zamestnanosti a oznámené sú aj opatrenia na podporu samostatne zárobkovo činných osôb. Rozsah poskytovania univerzálneho príspevku, ako aj oprávnenosť na prístup k preddavkom na tento príspevok sa dočasne zlepšili a základný nárok v rámci univerzálneho príspevku sa prechodne predlžuje na dvanásť mesiacov. Miestne orgány majú tiež získať ďalšie jednorazové finančné prostriedky na podporu ekonomicky zraniteľných ľudí a domácností. Vláda avizovala aj trojmesačné moratórium na hypotekárne splátky pre vlastníkov nehnuteľností, ktorí sa pre koronavírus dostali do ťažkostí.

               (17)S cieľom podporiť finančnú situáciu podnikov Bank of England dvakrát znižovala diskontnú sadzbu, a to celkovo z 0,75 % na 0,1 %, znížila mieru proticyklického kapitálového vankúša Spojeného kráľovstva na 0 % z nastúpeného trendu jej zvýšenia na úroveň 2 % do decembra 2020, posilnila program nákupu dlhopisov na 645 miliárd GBP a popri štátnych zárukách na úvery zintenzívnila podporu pre komerčné bankové úvery pre reálnu ekonomiku. Vláda ponúkla odvetviam ročné moratórium na platby dane za podnikateľské priestory, odklad platieb DPH, ako aj hotovostné granty pre menšie firmy. Podpora likvidity bola poskytnutá aj vo forme záruk a kombinovaných grantov v rámci úverovej schémy pri prerušení podnikania pre koronavírus (Coronavirus Business Interruption Loan Scheme), ktorá je určená pre malé a stredné podniky (MSP) s obratom do určitého limitu, s využitím širokej škály produktov financovania podnikania, napríklad revolvingových kreditných facilít a iných produktov vrátane termínovaných úverov. Pre všetky sektory činností bol navyše sprístupnený všeobecný systém poskytovania likvidity pre MSP, ale aj pre väčšie podniky, ktorý môže zahŕňať aj investičnú podporu. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora.

               (18)Pandémia COVID-19 odhalila nedostatočnú pripravenosť systému zdravotnej starostlivosti v Spojenom kráľovstve reagovať na výskyt takýchto ochorení, ako aj jeho nedostatočnú kapacitu v tejto oblasti, najmä pokiaľ ide o zariadenia, zamestnancov a zásoby. Výsledkom bolo núdzové vytvorenie dočasných poľných nemocníc pre pacientov s COVID-19 po celom Spojenom kráľovstve. Krajina vyzvala výrobné odvetvia, aby upravili svoje výrobné linky s cieľom urýchlene produkovať dodatočné zdravotnícke vybavenie, napríklad ventilátory, s cieľom pokryť očakávanú úroveň dopytu. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac zvýraznila existujúci nedostatok pracovných síl v zdravotníctve. Zvládnutie podobných kríz v budúcnosti si vyžaduje investície do systémov zdravotnej starostlivosti v celom Spojenom kráľovstve vrátane účinných opatrení v oblasti verejného zdravia s dostatočnými zdrojmi. Cieľom týchto investícií by malo byť zabezpečenie potrebného vybavenia, zariadení a požadovanej kvalifikovanej pracovnej sily, ale predovšetkým schopnosti poskytovať všetky bežne očakávané služby zdravotnej starostlivosti popri starostlivosti o pacientov s COVID-19 alebo podobnými infekčnými chorobami.

               (19)Je pravdepodobné, že aktuálna kríza bude mať väčší vplyv na najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, pričom ešte viac prehĺbi chudobu. Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia rástlo už pred krízou, a to aj napriek rekordne nízkej nezamestnanosti. Vysoká je aj miera chudoby zamestnaných a chudoby detí. Hrozí, že znižovanie sociálnych výdavkov a reformy narušia silný vplyv daňového a dávkového systému v Spojenom kráľovstve na zmierňovanie chudoby. Existuje priestor na posilnenie podpory pre najzraniteľnejšie skupiny vrátane detí žijúcich v chudobe, najmä vzhľadom na to, že kríza podľa predpokladov ešte viac zvýši príjmovú nerovnosť.

               (20)Veľkou výzvou pre Spojené kráľovstvo zostáva zlepšenie produktivity práce. Produkcia za hodinu je v Spojenom kráľovstve výrazne nižšia ako vo väčšine ostatných rozvinutých ekonomík a sotva presahuje úroveň spred finančnej krízy. Rast HDP bol spôsobený len rastom zamestnanosti, prakticky bez akéhokoľvek zvýšenia produktivity v nedávnej minulosti. Napriek prehriatiu trhu práce je produktivita práce v Spojenom kráľovstve od začiatku roku 2018 v podstate nemenná. Aj rast reálnych miezd zostáva pomalý. Mnohé časti Spojeného kráľovstva sú relatívne chudobné s pomerne nízkou úrovňou investícií do zručností a infraštruktúry. Obmedzené vyhliadky na kariérny postup pre ľudí, ktorí pracujú na pracovných miestach s nízkou mzdou, majú negatívny vplyv na produktivitu aj chudobu. Tento stav bude zrejme pokračovať a kríza spojená s ochorením COVID-19 ho môže ešte zhoršiť. Nedávna pandémia predstavuje značné výzvy aj pre systémy vzdelávania a odbornej prípravy v Spojenom kráľovstve, najmä v dôsledku vzdelávania na diaľku a rôzneho prístupu k štruktúrovanému vzdelávaniu. Existuje teda priestor na zvýšenie produktivity riešením širokospektrálnych problémov, napríklad nízkych investícií do vybavenia, infraštruktúry, výskumu a vývoja či chýbajúcich zručností, predovšetkým základných a technických zručností. Cieľom Spojeného kráľovstva je investovať viac do výskumu a inovácií a zlepšovať využívanie existujúcich technológií v rámci celej ekonomiky.

               (21)Pokiaľ ide o podporu oživenia hospodárstva, bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Spojené kráľovstvo zaznamenáva pretrvávajúci nedostatok bývania. Objavujú sa kapacitné obmedzenia, zatiaľ čo rezidenčná výstavba zostáva pod úrovňou, ktorá je potrebná na uspokojenie odhadovaného dopytu. Rozloha a poloha pozemkov, ktoré sú k dispozícii na nové bývanie, je však obmedzená prísnou reguláciou trhu s pozemkami, a to najmä v okolí veľkých miest. Sektor stavebníctva má naďalej kľúčový význam pre bývanie, ako aj pre splnenie budúcich cieľov v oblasti energetickej efektívnosti a klímy, hoci zníženie množstva energie používanej na vykurovanie domácností je komplikované vzhľadom na vek bytového fondu a jeho pomalé nahrádzanie. Po desaťročiach nedostatočných investícií vo verejnom sektore sa vláda začala zaoberať deficitom infraštruktúry. V oblasti investícií do obnoviteľných zdrojov energie nastal sľubný pokrok a v odvetví energetiky sa dosiahlo významné zníženie emisií. Prechod ku klimatickej neutrálnosti však stále čelí výzvam v celom hospodárstve. Využívanie cestných, železničných a leteckých sietí sa v Spojenom kráľovstve blíži ku kapacitnému maximu, čo prispieva k dopravnému preťaženiu a znečisťovaniu ovzdušia. Spojené kráľovstvo má ambíciu byť v prvej línii zavádzania vozidiel s nulovými emisiami, ale väčšina železničnej siete ešte nie je elektrifikovaná. Hoci pokrytie Spojeného kráľovstva optickými sieťami je naďalej skromné, na trhu s optickými vláknami silnie hospodárska súťaž, keďže vláda výrazne zvyšuje verejnú podporu na zavádzanie optických sietí. Takúto investíciu do digitálnej infraštruktúry však musia sprevádzať lepšie digitálne zručnosti, keďže Spojené kráľovstvo trpí štrukturálnym deficitom špecializovaných zručností v oblasti IT.

               (22)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať v rámci európskeho semestra až do konca prechodného obdobia.

               (23)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Spojené kráľovstvo prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (24)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Spojeného kráľovstva, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020
                  8
               . Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Spojenému kráľovstvu v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Spojenom kráľovstve, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (25)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  9
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Spojené kráľovstvo v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti.

               2.Zabezpečiť pokrytie systémom sociálnej ochrany a jeho primeranosť s cieľom poskytovať podporu všetkým, a najmä osobám najviac postihnutým krízou.

               3.Podporovať inovácie a napomáhať rozvoj ľudského kapitálu. Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na bývanie, čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravnú infraštruktúru a vysokorýchlostné širokopásmové siete.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné príjmové opatrenia alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (9)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 517 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Maďarsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Maďarsku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie nákazy COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o závažné ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje pracovné miesta, príjmy ľudí a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý má už teraz v Európskej únii vážne následky. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, nevyhnutné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu.
                  5
                Doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)V záujme obmedzenia a kontroly šírenia pandémie, posilnenia odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenia sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnoviť hospodársku činnosť treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, aby podporila úsilie členských štátov v týchto oblastiach. Členské štáty a Únia by zároveň mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu a mali by vychádzať z ponaučení z tejto krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preukázala flexibilitu jednotného trhu pri prispôsobovaní sa mimoriadnym situáciám. Na to, aby bolo možné zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov, je však nutné, aby sa mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako stratia svoje opodstatnenie. Súčasná kríza poukázala na potrebu plánov pripravenosti na krízu v sektore zdravotnej starostlivosti, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie COVID-19. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. V snahe zmierniť tlaky v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Maďarsko sa vyzýva, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktoré čelia najväčším problémom.

               (9)Sociálno-ekonomické dôsledky pandémie sa v dôsledku rôznej štruktúry špecializácie pravdepodobne prejavia v jednotlivých častiach územia nerovnomerne a zasiahnu najmä regióny, v ktorých absentujú kľúčové aktíva alebo ktoré sú výrazne závislé od odvetví poskytujúcich spotrebiteľom služby, pri ktorých dochádza k osobnému kontaktu. To so sebou prináša značné riziko zväčšovania územných nerovností v Maďarsku, čo zhoršuje už pozorovaný trend prehlbovania rozdielov medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kombinácii s rizikom dočasného prerušenia procesu konvergencie medzi jednotlivými členskými štátmi si súčasná situácia vyžaduje cielenú politickú reakciu.

               (10)Maďarsko predložilo 5. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 4. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (11)Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo.

               (12)Rada 14. júna 2019 odporučila Maďarsku, aby zabezpečilo, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov
                  7
                v roku 2019 neprekročí 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP. V celkovom hodnotení Komisie sa potvrdila značná odchýlka od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019, ako aj v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu. Vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky nie sú však ďalšie kroky v rámci postupu pri značnej odchýlke v prípade Maďarska opodstatnené.

               (13)Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z deficitu vo výške 2,0 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 3,8 % HDP v roku 2020. Predpokladá sa, že deficit klesne na 2,7 % HDP v roku 2021 a postupne sa zníži na 1,0 % HDP do roku 2024. Po tom, ako pomer dlhu verejnej správy k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 66,3 % HDP, podľa konvergenčného programu na rok 2020 by sa mal v roku 2020 zvýšiť na úroveň 72,6 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19. S rozpočtovými prognózami krajiny sú spojené špecifické riziká, konkrétne riziká súvisiace s vyššími než plánovanými výdavkami (v súlade s minulými trendmi vysokých výdavkov na konci roka), ako aj potenciálne nižšie než plánované príjmy, keďže sa zdá, že v prognózach sa počíta s ich určitým rastom.

               (14)Maďarsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti v oblasti intenzívnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 predstavujú uvedené rozpočtové opatrenia v roku 2020 2,8 % HDP a sú v plnej výške financované prerozdelením výdavkov v rámci rozpočtu, z rezerv a z nových daní. Zahŕňajú opatrenia zamerané na podporu trhu práce, daňové úľavy pre podniky a náklady súvisiace s núdzovou situáciou v oblasti zdravia. Oznámené boli dodatočné opatrenia na podporu oživenia (1,4 % HDP) a podporu trhu práce (0,4 % HDP), ktoré však zatiaľ neboli spresnené. Maďarsko okrem toho prijalo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, a ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú na 1,5 % HDP. Orgány pracujú na ďalších opatreniach v objeme 0,3 % HDP. Uvedené opatrenia zahŕňajú programy úverových záruk a štátom zaručených úverov. Celkový rozpočtový vplyv fiškálnych opatrení uvedených v konvergenčnom programe na rok 2020 sa líši od vplyvu zahrnutého do prognózy Komisie z jari 2020, keďže Komisia posúdila a zohľadnila len tie opatrenia, ktoré boli dostatočne konkretizované. Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Maďarsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplná konkretizácia a prijatie všetkých oznámených opatrení, po ktorom bude nasledovať zmena orientácie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte.

               (15)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Maďarska v roku 2020 na úrovni –5,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –4,0 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy dosiahne v roku 2020 úroveň 75,0 % HDP.

               (16)Rada 14. júna 2019 v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie rozhodla, že v Maďarsku bola v roku 2018 zaznamenaná značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa. Vzhľadom na zistenú značnú odchýlku Rada 14. júna 2019 odporučila Maďarsku, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov neprekročila 3,3 % v roku 2019 a 4,7 % v roku 2020, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % a 0,75 % HDP. Rada prijala 5. decembra 2019 rozhodnutie (EÚ) 2019/2172
                  8
               , ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 14. júna 2019, a vydala revidované odporúčanie. Rada v odporúčaní z 5. decembra 2019 požiadala Maďarsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2020 neprekročila 4,7 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,75 % HDP v roku 2020. Na základe celkového posúdenia Komisie a vzhľadom na aktiváciu všeobecnej únikovej doložky na rok 2020, ktorá umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, sa dospelo k záveru, že Maďarsko prijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie z 5. decembra 2019.

               (17)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Maďarsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Celkovo z analýzy vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (18)Vláda vyhlásila stav ohrozenia 11. marca 2020. Dňa 12. marca boli zatvorené hranice pre cestujúcich, s výnimkou vracajúcich sa občanov, osôb s pobytom v Európskom hospodárskom priestore a pravidelne cestujúcich cezhraničných pracovníkov. Tranzit tovaru zostal povolený. Dňa 16. marca 2020 sa zatvorili zariadenia predškolského vzdelávania, školy a univerzity a začalo sa vyučovať online. Od 17. marca 2020 mohli byť obchodné prevádzky, ktoré nemajú zásadný význam, otvorené len do 15:00 a reštaurácie mohli zostať otvorené len na účely predaja hotového jedla, ktoré si možno vziať so sebou. Dňa 28. marca 2020 bol zavedený čiastočný zákaz vychádzania, ktorý znamenal, že ľudia mohli opustiť svoje miesto pobytu len v riadne odôvodnených prípadoch a museli udržiavať určitú vzdialenosť od iných ľudí. Pred vypuknutím pandémie COVID-19 maďarské hospodárstvo smerovalo po niekoľkých rokoch mimoriadneho rastu k postupnému spomaleniu. Reálny HDP vzrástol v roku 2019 o 4,9 %. Po vypuknutí pandémie sa relatívne rýchlo vykonali opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu a počet oficiálne uvádzaných prípadov zostal obmedzený. Očakáva sa však, že celosvetová recesia zasiahla vývoz obzvlášť výrazne, najmä kvôli dominantnej úlohe vysoko cyklických odvetví, ako je automobilový priemysel. Očakáva sa, že zasiahnutý bude aj cestovný ruch a dopravné služby, ktoré sú negatívne ovplyvnené cestovnými obmedzeniami. Celkovo sa predpokladá, že prudká recesia sa začne v marci a následne v druhej polovici roka dôjde k postupnému oživeniu hospodárstva, keďže sa očakáva, že opatrenia na zamedzenie šírenia vírusu sa budú postupne rušiť. Nezamestnanosť by sa mohla rýchlo zvýšiť v dôsledku pružnosti trhu práce. Hospodárska výkonnosť v roku 2020 bude závisieť od dĺžky obdobia, počas ktorého bude obmedzený pohyb, ako aj od reakcie v oblasti hospodárskej politiky. V jarnej prognóze Európskej komisie sa predpokladá, že v roku 2020 reálny HDP klesne o 7 %, a následne sa v roku 2021 očakáva oživenie na úrovni 6 %.

               (19)Vláda od polovice marca oznámila niekoľko vĺn opatrení na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Centrálna banka prijala opatrenia na zabezpečenie likvidity pre finančný sektor. Ďalšie opatrenia na zvýšenie likvidity pre domácnosti a podniky zahŕňajú i) moratórium na platby splátok úverov a zmlúv o finančnom lízingu spoločností a domácností do 31. decembra 2020 a ii) obmedzenie úrokovej sadzby na spotrebiteľské úvery. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Medzi ďalšie opatrenia, ktoré sa zameriavajú najmä na najviac zasiahnuté odvetvia, ako sú cestovný ruch a služby, patria dočasné zníženie dane a oslobodenie od dane, investičné subvencie, rozvoj infraštruktúry, subvencované a zaručené úvery a kapitálové programy. V snahe zachovať pracovné miesta zaviedla vláda dva typy režimov skráteného pracovného času. Všeobecný režim za určitých podmienok pokrýva 70 % ušlej mzdy počas troch mesiacov a osobitný režim sa zameriava na zamestnancov v oblasti výskumu a vývoja. Vláda predčasne pristúpila k zníženiu príspevkov na sociálne zabezpečenie o jednu štvrtinu, ktoré sa už predtým plánovalo, a ohlásila jednorazový mzdový doplatok v sektore zdravotnej starostlivosti. Celkovo možno konštatovať, že hoci sú fiškálne opatrenia zamerané na podporu podnikov a zachovanie pracovných miest, ich rozsah a pokrytie sú v porovnaní s väčšinou členských štátov naďalej obmedzené. Okrem toho tieto opatrenia sa majú financovať prerozdelením prostriedkov v rámci rozpočtových kapitol a z výberu nových daní, a preto sa očakáva, že ich účinok z hľadiska makroekonomickej stabilizácie bude obmedzený

               (20)Rôzne aspekty výsledkov v oblasti zdravotnej starostlivosti boli naďalej horšie ako vo väčšine členských štátov, čo je okrem iného spôsobené vysokým výskytom rizikových faktorov v populácii a obmedzenou účinnosťou poskytovania zdravotnej starostlivosti. Podiel verejných zdrojov na výdavkoch na zdravotnú starostlivosť v Maďarsku bol výrazne nižší než priemer EÚ. Počet Maďarov, ktorí sú nútení sami znášať nepreplácané výdavky a čoraz viac využívať súkromné zdravotnícke služby, je vyšší než priemer EÚ. To zvyšuje riziká vzniku finančných ťažkostí v prípade maďarských domácností a má vplyv na sociálnu spravodlivosť a výsledky v oblasti zdravotnej starostlivosti. Na racionalizáciu využívania zdrojov v rámci systému zdravotníctva, zníženie nerovností v prístupe k zdravotnej starostlivosti a zvýšenie kvality starostlivosti sú potrebné dodatočné investície a komplexné reformy. Služby v oblasti preventívnej a primárnej zdravotnej starostlivosti sú nedostatočne financované a ich potenciál zlepšiť kvalitu, prístupnosť a nákladovú efektívnosť systému zdravotnej starostlivosti zostáva nevyužitý. Napriek tomu, že orgány začali pracovať na zmiernení značného nedostatku zdravotníckych pracovníkov v Maďarsku, regionálne rozdiely v rozmiestnení zdravotníckeho personálu naďalej bránia v prístupe k starostlivosti v niektorých oblastiach a v prípade niektorých zraniteľných skupín, ako sú napríklad marginalizovaní Rómovia, no osobitným prekážkam čelia aj ľudia so zdravotným postihnutím. V dôsledku dopytového šoku, ktorý v systémoch zdravotnej starostlivosti spôsobila pandémia COVID-19, treba urýchlene prijať opatrenia na riešenie týchto štrukturálnych problémov a zvýšiť odolnosť maďarského systému zdravotnej starostlivosti.

               (21)Sociálno-ekonomické následky pandémie môžu byť významné a vplyv dekrétu vlády z 18. marca 2020, ktorý umožňuje dvojstranné dohody o výnimkách z ustanovení zákonníka práce, sa ešte musí posúdiť. Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva zvýšenie nezamestnanosti na úroveň 7,0 % a následne jej pokles na úroveň 6,1 % v roku 2021. Odvetvia, ktoré sú krízou nadmerne zasiahnuté, predstavujú veľkú časť maďarského hospodárstva a sú v nich zamestnaní pracovníci s nízkou až strednou kvalifikáciou na základe veľmi pružných pracovných zmlúv. V kontexte silného hospodárskeho rastu sa celková miera zamestnanosti zvyšovala až do začiatku roka 2020, no nie všetky skupiny obyvateľstva z tohto vývoja profitovali rovnako. Rozdiely v zamestnanosti medzi skupinami pracovníkov s rôznou kvalifikáciou a medzi mužmi a ženami boli v porovnaní s priemerom EÚ aj naďalej veľké, čo je čiastočne dôsledkom obmedzenej ponuky kvalitnej starostlivosti o deti. Program verejných prác, ktorý nedokázal účinne nasmerovať svojich účastníkov k pracovným miestam na primárnom trhu práce, je napriek obmedzeniu jeho veľkosti stále rozsiahly. Existuje priestor na posilnenie iných politík s cieľom účinne pomôcť nezamestnaným alebo ekonomicky neaktívnym osobám nájsť si prácu alebo získať prístup k odbornej príprave, ktorá zlepší ich zameranie. Obdobie poskytovania dávok v nezamestnanosti je najkratšie v EÚ (maximálne tri mesiace), čo je aj za priaznivých hospodárskych podmienok výrazne menej, než je priemerný čas potrebný na nájdenie pracovného miesta. V súlade so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv musia systémy a opatrenia sociálnej ochrany chrániť osoby, ktorým hrozí strata zamestnania, ako aj samostatne zárobkovo činné osoby a nezamestnaných. Režimy skráteného pracovného času, v rámci ktorých zamestnanci dostávajú podporu príjmu od štátu za neodpracované hodiny, sú dobrým spôsobom, ako chrániť pracovné miesta. Počas pandémie sú režimy skráteného pracovného času najefektívnejšie, ak je ich správa jednoduchá a rýchla a oprávnenosť sa neobmedzuje na určité odvetvia alebo typy podnikov.

               (22)Hoci sa celková situácia v oblasti chudoby v Maďarska pred krízou zlepšovala, tento trend sa môže počas hospodárskeho poklesu rýchlo otočiť. Príjmové nerovnosti sa za posledné desaťročie zvýšili, čiastočne v dôsledku zmien daňového systému a systému dávok. Závažná materiálna deprivácia, ako aj materiálna a sociálna deprivácia boli ešte pred vypuknutím pandémie COVID-19 rozšírené najmä medzi domácnosťami s viacerými deťmi a rómskym obyvateľstvom. Nedostatok obecných bytov na sociálny prenájom a nedostatočná finančná podpora pre nájomcov bránia mobilite. Minimálny príjem sa v nominálnom vyjadrení nezmenil od roku 2012 a je jedným z najnižších v EÚ. Očakáva sa, že pandémia najviac zasiahne zraniteľné skupiny, ktorým chýba prístup k starostlivosti a základným službám a ktoré žijú v preplnených domácnostiach. Po oživení ekonomík bude treba prijať opatrenia na podporu ich aktivácie a integrácie na trhu práce. Už pred krízou boli výsledky v oblasti vzdelávania pod priemerom Únie a boli výrazne ovplyvnené sociálno-ekonomickým zázemím žiakov. Miera predčasného ukončenia školskej dochádzky bola vysoká, najmä u rómskych žiakov. Nízka miera účasti zraniteľných skupín na kvalitnom vzdelávaní je z hľadiska budovania ľudského kapitálu a sociálnej súdržnosti premárnenou príležitosťou. Mzdy učiteľov patria k jedným z najnižších v EÚ. Nízky počet študentov, ktorý sa zúčastňujú na vysokoškolskom vzdelávaní, nekorešponduje so silným dopytom po vysokokvalifikovanej pracovnej sile. Neočakávaný prechod na diaľkové vzdelávanie pravdepodobne nerovnosti ešte viac prehĺbi. Výsledky každoročných vnútroštátnych testov schopností naznačujú, že mnohých žiakov je zložité zapojiť do vzdelávacieho procesu prostredníctvom digitálneho vzdelávania, pretože nie sú k dispozícii potrebné digitálne nástroje. Študenti zo znevýhodneného prostredia pociťujú negatívny vplyv diaľkového vzdelávania aj z dôvodu preplnených domácností a nízkej úrovne vzdelania rodičov. Nedávne a prebiehajúce investície do digitalizácie vzdelávania zohrávajú významnú úlohu a treba v nich pokračovať.

               (23)V súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 je obzvlášť dôležité zaistiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru v rámci jednotného trhu, ako aj monitorovať a zabezpečovať správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Maďarsko je malé otvorené hospodárstvo s intenzívnou cezhraničnou prepravou tovaru. Mnoho Maďarov okrem toho pracuje v zahraničí a týždenne dochádza do zamestnania. Maďarsko tiež môže potrebovať sezónnych cezhraničných pracovníkov v poľnohospodárstve. Cestovné obmedzenia, ktoré sú v súčasnosti zavedené, môžu spôsobovať zdržania pri pohybe tovaru a pracovníkov, no bolo by ich možné zmierniť vytvorením zelených jazdných pruhov na hraniciach.

               (24)V sektore služieb patrí maloobchod medzi najviac postihnuté odvetvia, pretože v dôsledku zavedených opatrení museli mnohé podniky úplne zastaviť svoju činnosť alebo svoju prevádzku výrazne obmedziť. Regulačná flexibilita by prispela k oživeniu maloobchodného predaja po odznení krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Maďarsko má najviac regulovaných povolaní v EÚ. Profesionálne služby budú zohrávať dôležitú úlohu pri prekonávaní krízy a pri oživení, ktoré po nej bude nasledovať. Mimoriadne dôležité je preto zabezpečiť bezproblémový prístup k povolaniam a ich vykonávaniu zjednodušením príslušných regulačných rámcov a súvisiacich administratívnych postupov, a to najmä pre malé a stredné podniky a mikropodniky vrátane osôb s vlastnou praxou, ktoré kríza zasiahla obzvlášť výrazne. Podpora na zaistenie likvidity pre podniky prostredníctvom úverov a záruk so zameraním na malé a stredné podniky je mimoriadne dôležitá a sprostredkovatelia musia zabezpečiť jej rýchlu a účinnú distribúciu spoločnostiam. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. K zlepšeniu peňažných tokov malých a stredných podnikov môže prispieť aj umožnenie odkladu platieb daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a zrýchlené uhrádzanie zmluvných platieb verejnými orgánmi. Je možné, že novozaložené, začínajúce a rozširujúce sa podniky budú potrebovať osobitnú podporu, napr. v podobe stimulov pre fondy rizikového kapitálu, aby zvýšili investície do týchto podnikov. Tieto podporné opatrenia tiež pomôžu vyhnúť sa rýchlym predajom strategicky dôležitých európskych firiem za akúkoľvek cenu.

               (25)Výskum a inovácie sú rozhodujúcou hybnou silou dlhodobého rastu a konkurencieschopnosti. Maďarsko dosahuje v oblasti inovácií priemerné výsledky. Hlavnou prekážkou inovácií je nedostatok vysokokvalifikovaných pracovníkov. Výdavky na výskum a vývoj sa zvyšujú pomaly a zdrojom ich rastu je najmä podnikateľský sektor, ktorý profituje z najvyššej verejnej podpory v EÚ. Výdavky na výskum a vývoj vo verejnom sektore sa však za uplynulé desaťročie znížili. Investície do inovačných malých a stredných podnikov (MSP), ako aj posilnenie spolupráce medzi podnikmi, výskumom, akademickou obcou a verejným sektorom, zvyšujú výskumné a inovačné kapacity krajiny, ktoré sú vzhľadom na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 potrebné. Predpokladom oživenia sú investície do verejného výskumu a inovácií a priaznivé prostredie pre výskum.

               (26)Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. V maďarskom národnom energetickom a klimatickom pláne sa uvádzajú investície potrebné na zvládnutie klimatickej a energetickej transformácie. Tie spolu s investíciami súvisiacimi s digitálnou a zelenou transformáciou umožnia, aby sa po tom, ako krajina prekoná krízu, zvýšila udržateľnosť a odolnosť maďarského hospodárstva. V súčasnosti je energetická efektívnosť v sektore bývania nízka, čo prispieva aj k znečisteniu ovzdušia. Pretrvávajúce porušovanie noriem kvality ovzdušia má závažný vplyv na zdravie a životné prostredie. Medzi hlavné zdroje znečistenia ovzdušia patria rezidenčné spaľovanie tuhých palív a emisie z poľnohospodárstva a dopravy. Iba 1 % hrubej domácej spotreby energie je pokryté z nízkouhlíkových obnoviteľných zdrojov energie a vysoko znečisťujúca biomasa predstavuje približne 10 %. Počet solárnych zariadení sa z nízkej počiatočnej úrovne rýchlo zvyšuje. V súlade so svojím národným energetickým a klimatickým plánom a dlhodobým cieľom klimatickej neutrality plánuje Maďarsko viac využívať obnoviteľné zdroje energie, najmä slnečnú energiu. V súčasnej ekonomickej situácii môže energetická politika vytvárať zelený rast a prispievať k hospodárskemu oživeniu. Až do vypuknutia pandémie COVID-19 sa čoraz väčším problémom stávala preťaženosť ciest, ktorá mala nepriaznivé ekonomické účinky a zvyšovala emisie skleníkových plynov a znečistenie ovzdušia. Širšie príležitosti na teleprácu a atraktívnejšie systémy verejnej dopravy by takisto pomohli prispieť k zmierneniu vplyvu dopravy na životné prostredie. Obehové hospodárstvo sa stále nachádza v počiatočnej fáze, recyklácia komunálneho odpadu je nedostatočne rozvinutá a hospodárske nástroje neposkytujú dostatočné stimuly. Hlavnou metódou nakladania s odpadom zostáva skládkovanie. Kvalita a dodávky vody naďalej vyvolávajú obavy. Digitálne zručnosti Maďarov a využívanie digitálnych technológií podnikmi a verejnými službami zostávajú pod priemerom EÚ. Malo by sa pokračovať v úsilí o zaistenie ponuky efektívnych digitálnych verejných služieb pre občanov a podniky. Programovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Maďarsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblasti uvedenej v prílohe D k správe o krajine
                  9
               . To by Maďarsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (27)V reakcii na epidémiu COVID-19 vláda 11. marca 2020 vyhlásila „stav ohrozenia“. Jeho trvanie nie je vopred stanovené a vláda má diskrečnú právomoc rozhodnúť o jeho zachovaní alebo ukončení. Konkrétne opatrenia prijaté vládou budú trvať až do ukončenia „stavu ohrozenia“. Parlament 30. marca 2020 prijal nový zákon, ktorý vláde umožňuje dekrétom zrušiť akýkoľvek zákon. Zdá sa, že udelené mimoriadne právomoci sú rozsiahlejšie ako v iných členských štátoch vzhľadom na kombinovaný účinok široko vymedzených právomocí a neexistencie jasného časového rámca. Niektoré mimoriadne opatrenia prijaté na základe týchto právomocí vyvolávajú pochybnosti o ich nevyhnutnosti a primeranosti a narúšajú podnikateľskú činnosť a stabilitu regulačného prostredia. Tieto opatrenia zahŕňajú možnosť výnimiek z pracovného práva, vyslanie vojenských styčných dôstojníkov do strategických spoločností a zavedenie štátneho dohľadu nad spoločnosťou kótovanou na burze. Podľa vyhlásenia predsedu vlády Viktora Orbána z 15. mája 2020 sa očakáva, že vláda by mala byť pripravená vrátiť parlamentu tento osobitný mandát, ktorý dostala v súvislosti s pandémiou spôsobenou koronavírusom, na konci mesiaca. Zásadný význam pre zaistenie účinnej kontroly nad dotknutými mimoriadnymi opatreniami by malo aj posilnenie nezávislosti súdov.

               (28)Účasť sociálnych partnerov na politických iniciatívach a ich vykonávaní bola v posledných rokoch nedostatočná, čo oslabilo kvalitu tvorby politík a znížilo jej predvídateľnosť a zvýšilo pravdepodobnosť výskytu politických chýb. Konzultácie a posúdenia vplyvu sa opakovane obchádzali uplatňovaním mimoriadnych legislatívnych postupov, ako sú poslanecké návrhy zákonov a skrátené legislatívne konania. Zapojenie zainteresovaných strán sa oslabilo ešte viac počas súčasného systému vládnutia prostredníctvom vládnych dekrétov, a to aj vzhľadom na dekrét vlády z 18. marca 2020, ktorý umožňuje dvojstranné dohody o výnimkách z ustanovení zákonníka práce.

               (29)Výrazným problémom v oblasti verejného obstarávania je naďalej nedostatočná hospodárska súťaž, keďže širšie otvorenie sa hospodárskej súťaži je kľúčom k zvládnutiu tejto krízy, k oživeniu sektora malých podnikov a k obnoveniu fungovania hospodárstva. Napriek novým legislatívnym zmenám a digitalizácii verejného obstarávania sa takmer polovica všetkých verejných zákaziek zadáva v rámci verejného obstarávania s jednou ponukou. Vysoký počet obstarávaní s jedinou ponukou oslabuje účinnosť systému verejného obstarávania. Profesionalizácia verejného obstarávania by mohla pomôcť zlepšiť súlad s pravidlami Únie a umožniť strategické obstarávanie. Audity Komisie týkajúce sa verejného obstarávania v súvislosti s projektmi spolufinancovanými z prostriedkov Únie, ktoré boli vykonané v posledných rokoch, odhalili systémové nedostatky a poukázali na slabé miesta v systéme kontroly verejného obstarávania. V roku 2019 Komisia v dôsledku týchto nedostatkov uložila Maďarsku finančné opravy vo výške približne 1 miliardy EUR.

               (30)Riešenie otázky agresívneho daňového plánovania je kľúčovým predpokladom zvýšenia efektívnosti a spravodlivosti daňových systémov. Účinky stratégií agresívneho daňového plánovania daňovníkov na iné členské štáty si vyžadujú koordinované kroky v oblasti vnútroštátnych politík, ktoré by doplnili právne predpisy EÚ. Maďarsko prijalo opatrenia proti agresívnemu daňovému plánovaniu vykonaním predtým dohodnutých medzinárodných a európskych iniciatív, ale absencia zrážkových daní z príjmov odchádzajúcich do daňových rajov by mohla predstavovať únikovú trasu, ktorá ziskom umožní opustiť EÚ bez zaplatenia spravodlivého podielu na daniach. Zatiaľ čo odchádzajúce peňažné toky, ako sú licenčné poplatky, úroky a dividendy smerujúce do daňových rajov, boli v rokoch 2013 – 2017 pomerne nízke, Maďarsko zaznamenáva nestály a pomerne vysoký prílev a odlev kapitálu cez účelovo vytvorené subjekty, čo naznačuje potenciálnu zraniteľnosť voči praktikám agresívneho daňového plánovania.

               (31)V súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 je obzvlášť dôležité zaistiť fungovanie kritickej infraštruktúry a voľný pohyb tovaru v rámci jednotného trhu, ako aj monitorovať a zabezpečovať správne fungovanie dodávateľských reťazcov v spolupráci so susednými krajinami. Zrušenie opatrení prijatých počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, najmä obmedzení vývozu liečivých látok a liekov, aby boli dostupné primárne v Maďarsku, prispeje k tomu, aby sa potreby občanov v celej EÚ riešili súdržne a v duchu solidarity, predchádzalo sa riziku nedostatku a narušeniam dodávateľských reťazcov. V konečnom dôsledku sa tak vytvoria podmienky pre úspešnú stratégiu ukončenia opatrení prijatých v súvislosti s ochorením COVID-19 koordinovanú na úrovni EÚ.

               (32)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Uvedené odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Uvedené odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení prijatých v súvislosti so súčasnou krízou.

               (33)Korupcia, prístup k verejným informáciám a sloboda médií vyvolávali obavy už pred krízou. Počas stavu ohrozenia sú tieto oblasti vystavené hrozbe zhoršenia situácie ešte viac, keďže kontrolné mechanizmy sú oslabené. Zdá sa, že vyšetrovanie a stíhanie trestných činov je v Maďarsku menej účinné než v iných členských štátoch. Neprijímajú sa systematické rozhodné kroky na stíhanie korupcie na vysokých miestach. Obavy naďalej vyvoláva zodpovednosť za rozhodnutia o ukončení vyšetrovania, pretože neexistujú žiadne účinné prostriedky nápravy proti rozhodnutiam prokuratúry o zastavení stíhania údajnej trestnej činnosti. Obmedzovanie prístupu k informáciám naďalej bráni boju proti korupcii. Odrádzajúce postupy pri prístupe k verejným informáciám môžu odradiť občanov a mimovládne organizácie od uplatňovania ich ústavných práv.

               (34)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, ktorá môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Maďarsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (35)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (36)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  10
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, posilnenie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Riešiť nedostatok zdravotníckych pracovníkov a zabezpečiť primerané dodávky kritických medicínskych produktov a primeranú infraštruktúru s cieľom zvýšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Zlepšiť prístup ku kvalitným službám preventívnej a primárnej zdravotnej starostlivosti.

               2.Chrániť zamestnanosť prostredníctvom posilnených režimov skráteného pracovného času a účinných opatrení aktívnej politiky trhu práce a predĺžiť obdobie poskytovania dávok v nezamestnanosti. Zlepšiť primeranosť sociálnej pomoci a zabezpečiť prístup k základným službám a kvalitnému vzdelávaniu pre všetkých.

               3.Zabezpečiť podporu na zaistenie likvidity pre malé a stredné podniky. Čím skôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora, aby sa podporilo oživenie hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu, vodné a odpadové hospodárstvo, výskum a inovácie a digitálnu infraštruktúru škôl.

               4.Zabezpečiť, aby všetky núdzové opatrenia boli striktne primerané, časovo obmedzené, v súlade s európskymi a medzinárodnými normami a aby, pokiaľ možno, nenarúšali podnikateľskú činnosť a stabilitu regulačného rámca. Zaistiť účinné zapojenie sociálnych partnerov a zainteresovaných strán do procesu tvorby politík. Zlepšiť hospodársku súťaž v oblasti verejného obstarávania.

               5.Posilniť daňový systém, aby lepšie odolával riziku agresívneho daňového plánovania.

               V Bruseli

                     Za Radu

                  predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 516 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú zohľadnené. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

                     (8)

                        Ú. v. EÚ L 329, 19.12.2019, s. 91–93.

                     (9)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (10)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2020
            COM(2020) 504 final
            Odporúčanie
            ODPORÚČANIE RADY,
            ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2020

               Odporúčanie

               ODPORÚČANIE RADY,

               ktoré sa týka národného programu reforiem Dánska na rok 2020 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Dánska na rok 2020

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
                  1
               , a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

               so zreteľom na závery Európskej rady,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

               so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

               keďže:

               (1)Komisia 17. decembra 2019 prijala ročnú stratégiu udržateľného rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2020. Náležite pri tom zohľadnila Európsky pilier sociálnych práv, ktorý vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia 17. novembra 2017. Komisia 17. decembra 2019 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 aj správu o mechanizme varovania, v ktorej Dánsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)Správa o Dánsku na rok 2020
                  2
                bola uverejnená 26. februára 2020. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Dánsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 9. júla 2019
                  3
               , následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Dánska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)Svetová zdravotnícka organizácia 11. marca 2020 oficiálne vyhlásila vypuknutie ochorenia COVID-19 za globálnu pandémiu. Ide o ohrozenie verejného zdravia, ktoré sa dotýka občanov, spoločností aj hospodárstiev. Vyvíja výrazný tlak na vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti, narúša globálne dodávateľské reťazce, spôsobuje volatilitu na finančných trhoch, vyvoláva náhle výkyvy v dopyte spotrebiteľov a negatívne vplýva na rôzne odvetvia hospodárstva. Ohrozuje zamestnania ľudí, ich príjmy a podnikanie spoločností. Spôsobila zásadný ekonomický šok, ktorý už teraz nepriaznivo ovplyvňuje Európsku úniu. Komisia 13. marca 2020 prijala oznámenie
                  4
               , v ktorom vyzvala na koordinovanú ekonomickú reakciu na krízu, pričom táto reakcia by mala zahŕňať všetkých aktérov na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Únie.

               (4)Niekoľko členských štátov vyhlásilo núdzový stav alebo zaviedlo núdzové opatrenia. Všetky núdzové opatrenia by mali byť striktne primerané, potrebné, časovo obmedzené a v súlade s európskymi a medzinárodnými normami. Mali by podliehať demokratickému dohľadu a nezávislému súdnemu preskúmaniu.

               (5)Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu
                  5
               . Doložka v zmysle článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 uľahčuje koordináciu rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu tejto doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie tiež rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

               (6)Na obmedzenie a kontrolu šírenia pandémie, posilnenie odolnosti vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti a zmiernenie sociálno-ekonomických následkov prostredníctvom podporných opatrení pre podniky a domácnosti, ako aj na zabezpečenie primeraných zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku s cieľom obnovenia hospodárskej činnosti treba ďalej konať. Únia by mala v plnej miere využiť rozličné nástroje, ktoré má k dispozícii, na podporu úsilia členských štátov v týchto oblastiach. Zároveň by členské štáty a Únia mali spolupracovať na príprave opatrení, ktoré sú potrebné na návrat k normálnemu fungovaniu našich spoločností a hospodárstiev a k udržateľnému rastu, pričom by sa v nich okrem iného integrovala ekologická, ako aj digitálna transformácia a všetky ponaučenia z krízy.

               (7)Kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na flexibilitu, ktorú ponúka jednotný trh v oblasti prispôsobenia sa mimoriadnym situáciám. S cieľom zabezpečiť rýchly a hladký prechod do fázy oživenia a voľný pohyb tovaru, služieb a pracovníkov je však nutné, aby sa naliehavé mimoriadne opatrenia, ktoré bránia normálnemu fungovaniu jednotného trhu, odstránili hneď, ako prestanú byť nevyhnutné. Súčasná kríza poukázala na potrebu krízových plánov pripravenosti v sektore zdravotnej starostlivosti, ktoré zahŕňajú najmä zlepšené nákupné stratégie, diverzifikované dodávateľské reťazce a strategické rezervy základných potrieb. Ide o kľúčové prvky pre vypracovanie rozsiahlejších plánov pripravenosti na krízu.

               (8)Zákonodarca Únie už zmenil príslušné legislatívne rámce
                  6
               , aby umožnil členským štátom mobilizovať na riešenie mimoriadnych účinkov pandémie ochorenia COVID-19 všetky nevyužité zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov. Uvedenými zmenami sa zabezpečí dodatočná flexibilita i zjednodušené a racionalizované postupy. Na zmiernenie tlakov v oblasti peňažných tokov môžu členské štáty v účtovnom roku 2020 – 2021 zároveň využiť 100-percentnú mieru spolufinancovania z rozpočtu Únie. Dánsko sa nabáda, aby uvedené možnosti v plnej miere využilo na pomoc jednotlivcom a odvetviam, ktorých tieto výzvy zasiahli najviac.

               (9)Dánsko predložilo 7. mája 2020 svoj národný program reforiem na rok 2020 a 5. mája 2020 svoj konvergenčný program na rok 2020. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (10)Na Dánsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu.

               (11)Vláda v konvergenčnom programe na rok 2020 plánuje zhoršenie celkového salda z prebytku vo výške 3,7 % HDP v roku 2019 na deficit vo výške 8,0 % HDP v roku 2020. V roku 2021 sa predpokladá pokles deficitu na 2,4 % HDP. Po tom, ako pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2019 na úroveň 33,2 % HDP, sa podľa konvergenčného programu na rok 2020 očakáva, že sa v roku 2020 zvýši na úroveň 40,7 %. Makroekonomický a fiškálny výhľad je ovplyvnený vysokou neistotou v dôsledku pandémie COVID-19.

               (12)Dánsko prijalo v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19 a v rámci koordinovaného prístupu Únie rozpočtové opatrenia na zvýšenie kapacity svojho systému zdravotnej starostlivosti, zamedzenie šíreniu pandémie a poskytnutie pomoci tým osobám a odvetviam, ktoré boli obzvlášť výrazne zasiahnuté. Podľa konvergenčného programu na rok 2020 dosiahnu tieto rozpočtové opatrenia úroveň 4,9 % HDP. Medzi tieto opatrenia patrí posilnenie služieb zdravotnej starostlivosti, dočasná kompenzácia fixných nákladov podnikov, systém dočasnej kompenzácie miezd a núdzová pomoc pre odvetvia v ťažkostiach. Dánsko okrem toho oznámilo opatrenia, ktoré síce nemajú priamy vplyv na rozpočet, ale prispejú k podpore likvidity pre podniky, ktoré sa v konvergenčnom programe na rok 2020 odhadujú zhruba na 15 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú odklad daňovej povinnosti z príjmov fyzických a právnických osôb a úverové záruky (3,7 % HDP). Hlavný rozdiel v porovnaní s prognózou Komisie z jari 2020 spočíva v tom, že v konvergenčnom programe sú zahrnuté očakávané budúce straty vyplývajúce zo štátnych záruk súvisiacich s pandémiou COVID-19 (0,5 % HDP). Celkovo sú opatrenia, ktoré prijalo Dánsko, v súlade s usmerneniami stanovenými v oznámení Komisie o koordinovanej hospodárskej reakcii na vypuknutie nákazy COVID-19. Úplné vykonávanie týchto opatrení, po ktorom bude nasledovať preorientovanie fiškálnych politík na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií, keď to hospodárske podmienky umožnia, prispeje v strednodobom horizonte k zachovaniu fiškálnej udržateľnosti.

               (13)Na základe prognózy Komisie z jari 2020 sa odhaduje, že pri nezmenených politikách bude saldo verejných financií Dánska v roku 2020 na úrovni –7,2 % HDP a v roku 2021 na úrovni –2,3 % HDP. Predpokladá sa, že miera zadlženosti verejnej správy zostane v rokoch 2020 a 2021 pod úrovňou 60 % HDP.

               (14)Komisia vydala 20. mája 2020 správu vypracovanú v súlade s článkom 126 ods. 3 zmluvy, keďže Dánsko plánuje, že v roku 2020 nedodrží prahovú hodnotu deficitu na úrovni 3 % HDP. Celkovo z analýzy vyplýva, že kritérium deficitu, ako je vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997, nie je splnené.

               (15)Pandémia ochorenia COVID-19 v prvom polroku 2020 Dánsko tvrdo postihla, dostala systém zdravotnej starostlivosti pod tlak a výrazne znížila hospodársku činnosť v určitých sektoroch. Dánsko včas zaviedlo opatrenia na zastavenie pandémie a posilnenie zdravotného systému vrátane ďalekosiahlych iniciatív na zmiernenie jej hospodárskych dôsledkov. Následný hospodársky pokles sa riešil sériou silných ekonomických a finančných opatrení zo strany vlády a centrálnej banky, ktoré zahŕňali napríklad aj priamu podporu, ktorá čiastočne pokryla fixné náklady a mzdové výdavky podnikov, odklady daňovej povinnosti a poskytnutie likvidity pre banky a firmy, programy úverovania a iné opatrenia menovej politiky. V procese navrhovania a vykonávania týchto opatrení treba zohľadniť odolnosť bankového sektora. Tieto opatrenia účinne zmiernili ekonomický šok z pandémie, nezabránili však značnej strate produkcie, veľkému počtu bankrotov a prípadov platobnej neschopnosti ani markantnému zvýšeniu nezamestnanosti a počtu osôb ohrozených chudobou, a to aj medzi osobami v zraniteľných situáciách (napr. osoby so zdravotným postihnutím). Podľa prognózy Komisie sa v roku 2020 očakáva mierne zvýšenie nezamestnanosti na úroveň približne 6½ % a v roku 2021 jej pokles na úroveň pod 6 %.

               (16)Pokračujúca kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukazuje na pretrvávajúcu potrebu Dánska posilniť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti. Jedným z problémov, ktorý vzbudzuje osobitné obavy, je nedostatok zdravotníckych pracovníkov a nedostatok špecializovaných lekárov a zdravotných sestier, napríklad v odbore intenzívnej starostlivosti (najmä anestéziologických sestier). Sústavné úsilie o riešenie tohto nedostatku pracovnej sily má kľúčový význam. V krátkodobom horizonte by sa Dánsko malo snažiť zabezpečiť dostupnosť kritických zdravotníckych pomôcok vrátane osobných ochranných prostriedkov pre zdravotníckych pracovníkov. Pokračuje výskum, ktorý sa zameriava nielen na vynájdenie antivirotickej liečby a vakcíny, ale aj lepších a rýchlejších testov.

               (17)Pre oživenie hospodárstva bude dôležité, aby sa čím skôr realizovali pripravené verejné investičné projekty a aby sa podporili investície súkromného sektora, a to aj prostredníctvom príslušných reforiem. Dánsko dosahuje dobré výsledky v oblasti digitalizácie, ako dokazuje hodnotiaca tabuľka digitálnej agendy od Európskej komisie. S cieľom udržať si toto silné postavenie v dlhodobom horizonte, zabezpečiť svoju konkurencieschopnosť a využívať prínosy z digitálnej transformácie by však Dánsko potrebovalo investície do digitálnej infraštruktúry, ako aj do vzdelávania, odbornej prípravy a zvyšovania úrovne zručností. V dánskom národnom energetickom a klimatickom pláne sa uvádzajú dôležité investície potrebné na úspešné riešenie transformácie v súvislosti so zmenou klímy a energetickej transformácie. Najväčšie investície si vyžaduje inštalácia nových kapacít pre energiu z obnoviteľných zdrojov, ale významné investičné potreby sa zistili aj v domácnostiach (energetická efektívnosť a konverzia dodávok tepla), udržateľnej doprave, priemysle, ako aj v oblasti bioplynu a diaľkového vykurovania. Cieľom Dánska v oblasti klimatickej politiky je znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov o 70 % v porovnaní s rokom 1990 a najneskôr do roku 2050 dosiahnuť klimatickú neutrálnosť. Na to treba dosiahnuť zostupný trend spotreby energie, čo si vyžaduje investície riadené komplexným prístupom a zamerané na odvetvia, v ktorých sa rysujú obzvlášť sľubné úspory energie. Oživenie hospodárstva po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 by sa mohlo podporiť čo najskoršou realizáciou plánovaných ekologických investícií a presadzovaním ambicióznych investičných projektov v oblasti životného prostredia, klímy, energetiky a infraštruktúry, ako napríklad v oblasti bývania, veternej energie na mori, energetickej konektivity a elektrifikácie železníc. Doprava je najväčším zdrojom emisií skleníkových plynov v Dánsku, takže ďalšie politické opatrenia v tejto oblasti sú zvlášť relevantné. Vládna „zelená dopravná politika“, ktorej cieľom je vyčleniť v rokoch 2021 – 2030 sumu 15 miliárd EUR (112,7 miliardy DKK) najmä na projekty dopravnej infraštruktúry, je v súčasnosti predmetom rokovaní s cieľom lepšie zohľadniť ciele v oblasti klímy a životného prostredia. Naprogramovanie Fondu na spravodlivú transformáciu na obdobie 2021 – 2027 by mohlo Dánsku pomôcť riešiť niektoré výzvy, ktoré predstavuje prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Dánsku umožnilo čo najlepšie tento fond využiť.

               (18)Celkové výdavky na výskum a vývoj sa v Dánsku nepremietli do vyššieho rastu produktivity. Chýba integrovaná stratégia v oblasti inovácií, v ktorej by sa jasne uvádzalo, čo chce Dánsko dosiahnuť v globálnom inovačnom prostredí. Výskumná a inovačná činnosť sa naďalej koncentruje okolo malého počtu veľkých firiem a nadácií, najmä vo farmaceutickom a biotechnologickom odvetví. Osem najväčších spoločností predstavuje takmer 40 % súkromných výdavkov na výskum a vývoj (oproti celosvetovému priemeru 19 %). Celkové výdavky na výskum a vývoj zostávajú vysoké, ale od roku 2009 klesol absolútny počet spoločností pôsobiacich v oblasti výskumu a vývoja, a to najmä preto, lebo menšie spoločnosti sa do výskumu a vývoja nezapájajú. V oblasti produktov alebo procesov zaviedlo inovácie len 33 % MSP. Možno je potrebné ďalšie politické úsilie o rozšírenie inovačnej základne s cieľom zahrnúť viac spoločností. Reakcia na meniace sa potreby zručností po pandémii COVID-19, a to aj vzhľadom na budúce technologické zmeny, si vyžaduje udržateľné investície do systémov zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie, a to aj prostredníctvom vzdelávania dospelých.

               (19)Dánsko podniklo kroky na posilnenie svojho rámca boja proti praniu špinavých peňazí (AML). V roku 2019 boli prijaté nové právne predpisy a vnútroštátne orgány a regulačné orgány začali uplatňovať škálu opatrení na posilnenie preventívneho rámca Dánska v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Úrad pre finančný dohľad získal sankčné právomoci a vyšší rozpočet na posilnenie svojich kapacít na vykonávanie dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Personálne a finančne bola posilnená aj finančná spravodajská jednotka. Je nevyhnutné, aby sa posilnený rámec boja proti praniu špinavých peňazí premietol do účinného dohľadu a presadzovania predpisov. Orgán dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí bude musieť v plnej miere uplatňovať najmä prístup založený na riziku. Posilnené kapacity finančnej spravodajskej jednotky budú musieť preukázať, že nedostatky, na ktoré upozornila správa dánskeho dvora audítorov, boli primerane vyriešené.

               (20)Zatiaľ čo tieto odporúčania sa zameriavajú na riešenie sociálno-ekonomických vplyvov pandémie a na uľahčenie hospodárskeho oživenia, odporúčania pre jednotlivé krajiny z roku 2019, prijaté Radou 9. júla 2019, zahŕňali aj reformy, ktoré sú nevyhnutné na riešenie strednodobých a dlhodobých štrukturálnych výziev. Tieto odporúčania sú naďalej relevantné a budú sa aj naďalej monitorovať počas celého budúcoročného cyklu európskeho semestra. Platí to aj pre odporúčania týkajúce sa hospodárskych politík súvisiacich s investíciami. Tieto odporúčania by sa mali zohľadniť pri strategickom plánovaní financovania politiky súdržnosti po roku 2020, a to aj v prípade zmierňujúcich opatrení a stratégií ukončenia opatrení v súvislosti so súčasnou krízou.

               (21)Európsky semester poskytuje rámec pre nepretržitú koordináciu hospodárskych politík a politík zamestnanosti v Únii, čo môže prispieť k udržateľnému hospodárstvu. Členské štáty vo svojich národných programoch reforiem na rok 2020 zhodnotili pokrok v dosahovaní cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Zabezpečením plného vykonávania ďalej uvedených odporúčaní Dánsko prispeje k pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a k spoločnému úsiliu, ktorým je zabezpečenie konkurencieschopnej udržateľnosti v Únii.

               (22)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2020 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Dánska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2020. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2020, národný program reforiem na rok 2020 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Dánsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Dánsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (23)Rada na základe uvedeného posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2020 a jej stanovisko
                  7
                je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

               TÝMTO ODPORÚČA, aby Dánsko v rokoch 2020 a 2021 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.V súlade so všeobecnou únikovou doložkou prijať všetky potrebné opatrenia na účinné riešenie pandémie, udržanie hospodárstva a podporu následného oživenia. Keď to hospodárske podmienky umožnia, realizovať fiškálne politiky zamerané na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie udržateľnosti dlhovej služby pri súčasnom zvyšovaní miery investícií. Zvýšiť odolnosť systému zdravotnej starostlivosti, a to aj zabezpečením dostatočného počtu kritických zdravotníckych pomôcok a riešením nedostatku zdravotníckych pracovníkov.

               2.Čo najskôr realizovať pripravené verejné investičné projekty a podporiť investície súkromného sektora zamerané na podporu oživenia hospodárstva. Zamerať investície na zelenú a digitálnu transformáciu, najmä na čistú a efektívnu výrobu a využívanie energie, udržateľnú dopravu, ako aj na výskum a inovácie. Podporiť integrovanú stratégiu v oblasti inovácií so širšou investičnou základňou.

               3.Zlepšiť účinnosť dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a účinne presadzovať rámec boja proti praniu špinavých peňazí.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 503 final.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 301, 5.9.2019, s. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 z 30. marca 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus) (Ú. v. EÚ L 99, 31.3.2020, s. 5) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/558 z 23. apríla 2020, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1301/2013 a (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o špecifické opatrenia na zabezpečenie mimoriadnej flexibility pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov v reakcii na výskyt ochorenia COVID-19 (Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 1).

                     (7)

                        Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.