				|

		52012PC0566

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY s cieľom odstrániť nadmerný deficit verejných financií v Portugalsku /* COM/2012/0566 final - 2012/ () */

			   	Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
s cieľom odstrániť nadmerný deficit
verejných financií v Portugalsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 126 ods. 7,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
ZFEÚ členské štáty majú predchádzať nadmernému deficitu verejných financií.
Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých
verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre
cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu
pracovných miest.
(2)       Pakt o stabilite a raste
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na
posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast
smerujúci k vytváraniu pracovných miest.
(3)       V súlade
s článkom 126 ods. 6 ZFEÚ Rada 2. decembra 2009 rozhodla, že v
Portugalsku existuje nadmerný deficit a v súlade s článkom 126
ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7.
júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom
schodku vydala odporúčanie na odstránenie nadmerného deficitu najneskôr do
roku 2013. S cieľom znížiť celkový deficit verejných financií
pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013 bolo na obdobie
rokov 2010 – 2013 odporúčané priemerné ročné fiškálne
úsilie vo výške 1,25 % HDP. Pri výpočte priemerného ročného
fiškálneho úsilia sa v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 za
východiskový bod považuje deficit na rok 2011. Celkové fiškálne úsilie potrebné
na dosiahnutie nominálneho cieľa deficitu pod 3 % v danej lehote
sa teda vypočítalo tak, že sa predpokladalo postupné odstránenie
produkčnej medzery do roku 2015.
(4)       Komisia 15. júna 2010 dospela
k záveru, že Portugalsko prijalo účinné opatrenia v súlade
s odporúčaním Rady z 2. decembra 2009 s cieľom
znížiť deficit verejných financií pod referenčnú hodnotu 3 % HDP
a vyjadrila presvedčenie, že v rámci postupu pri nadmernom
deficite preto nie sú potrebné žiadne ďalšie kroky.
(5)       Na základe článku 3 ods.
5 nariadenia (ES) č. 1467/97 môže Rada na odporúčanie Komisie
rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126
ods. 7 ZFEÚ, ak boli prijaté účinné opatrenia a po prijatí uvedeného
odporúčania sa vyskytli neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti
so zásadnými nepriaznivými dôsledkami na verejné financie. Výskyt
neočakávaných nepriaznivých hospodárskych udalostí so zásadnými
nepriaznivými rozpočtovými účinkami sa má posúdiť na základe
hospodárskej predpovede, z ktorej vychádza odporúčanie Rady.
(6)       V súlade
s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 nariadenia
Rady (ES) č. 1467/97 sa od Rady požaduje, aby príslušnému
členskému štátu predložila odporúčanie s cieľom
odstrániť nadmerný deficit v stanovenej lehote.
V odporúčaní sa musí stanoviť lehota najviac šesť mesiacov
na to, aby príslušný členský štát prijal účinné opatrenia na
odstránenie nadmerného deficitu. V odporúčaní na odstránenie nadmerného
deficitu by Rada okrem toho mala požadovať dosiahnutie ročných
rozpočtových cieľov, ktoré na základe predpovede, z ktorej
vychádza odporúčanie, umožňujú minimálne ročné zlepšenie
štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a
dočasných opatrení, vo výške referenčnej hodnoty aspoň 0,5 %
HDP.
(7)       Po tom, ako hospodárstvo
zaznamenalo v roku 2009 výrazné spomalenie, keď reálny HDP poklesol
o 2,9 %, dosiahlo portugalské hospodárstvo v roku 2010 pozitívny rast vo
výške 1,4 %, zväčša z dôvodu výnimočných faktorov, ktoré povzbudili
vývoz a súkromnú spotrebu. Hospodárstvo sa znovu dostalo do recesie v roku 2011,
keď reálny HDP klesol o 1,7 %, tento pokles bol však nižší, než sa pôvodne
očakávalo, pretože silný čistý vývoz sčasti kompenzoval
značný pokles v oblasti súkromnej spotreby a investícií. Zároveň
pokračovalo zhoršovanie situácie na trhu práce. Podľa najnovšej aktualizácie
útvarov Komisie týkajúcej sa hospodárskeho výhľadu pre Portugalsko na roky,
v ktorom sa zohľadňujú fiškálne opatrenia predložené orgánmi
počas piateho preskúmania programu ekonomických úprav začiatkom
septembra 2012, sa v roku 2012 očakáva zníženie reálneho HDP o 3,0 % ako
odzrkadlenie ďalšieho zhoršenia domáceho dopytu, najmä investičných
činností. Vývoz sa v súčasnosti drží dobre a napriek jeho spomaleniu
od minulého roka v dôsledku zhoršenia vonkajšieho dopytu by mal zaznamenať
ďalšie zisky z podielov na trhu. Rast v roku 2013 bude aj naďalej
pomalý, pretože sa v ňom bude odzrkadľovať slabší rast dovozu u
obchodných partnerov eurozóny a dodatočné opatrenia v oblasti konsolidácie
rozpočtu, očakáva sa však, že k polroku sa z dôvodu oživenia vývozu a
investičných činností stane mierne pozitívnym. Na celý rok sa
predpokladá pokles HDP približne o – 1 %.       Nezamestnanosť by
podľa očakávaní mala v roku 2013 stúpnuť mierne nad 16 %.
(8)       Deficit verejných financií
dosiahol v roku 2010 úroveň – 9,8 % HDP, čo je o trochu
menej než – 10,2 % HDP v roku 2009. Dôvodom slabého výkonu bola hlavne zmena
štatistickej klasifikácie niektorých štátnych podnikov a verejno-súkromných
partnerstiev v rámci verejnej správy, ako aj náklady na záchranu dvoch
problémových bánk. Tieto účinky sa len sčasti kompenzovali
jednorazovým prevodom dôchodkového fondu do sektoru verejnej správy a o
niečo lepšími príjmami než v minulom roku. V roku 2011 bol výsledný
deficit 4,2 % HDP v porovnaní s cieľom 5,9 % HDP. Lepší nominálny výkon sa
vysvetľuje prevodom bankových dôchodkových fondov do systému sociálneho
zabezpečenia, čo sa využilo na odstránenie fiškálneho schodku
dosahujúceho 1,5 % HDP. Vláda pohotovo zareagovala a počas prvého polroku
opravila nedostatočný rozpočtový výkon prijatím dodatočných
príjmových opatrení, napríklad jednorazovým zvýšením dane z príjmu fyzických
osôb a zvýšením sadzby DPH z elektrickej energie a zemného plynu (zo zníženej
na štandardnú sadzbu) pri znížení výdavkov. Fiškálny schodok sa teda
vysvetľuje hlavne neopakujúcimi sa faktormi zvyšujúcimi deficit, konkrétne
nedostatočným výkonom nedaňových príjmov pochádzajúcich z koncesií a
nehnuteľného majetku, účtovaním dlhov štátnych podnikov a
verejno-súkromných partnerstiev jednak vymedzením regionálnej vlády Madeiry,
ako aj zmenou klasifikácie verejno-súkromných partnerstiev v rámci verejnej
správy po zavedení poplatkov.
(9)       Podľa najnovšej
aktualizácie útvarov Komisie týkajúcej sa hospodárskeho výhľadu pre
Portugalsko je predpoklad, že deficit verejných financií v roku 2012 dosiahne v
prípade nezmenenej politiky 5,3 % v porovnaní s očakávaným deficitom 4,5 %
HDP v zákone o rozpočte na rok 2012 a programe stability na rok 2012.
Rozpočet na rok 2012 zmenený a doplnený marcovým dodatkom zahŕňa
konsolidačné opatrenia odhadované na 5,5 % HDP. Opatrenia na zníženie
výdavkov zahŕňajú krátenie miezd a dôchodkov spolu s nižšou
zamestnanosťou vo verejnom sektore a zníženie výdavkov na zdravotníctvo a
školstvo. V prípade štátnych podnikov ide o zníženie kapitálu a bežných výdavkov.
Opatrenia na zvýšenie príjmov sú založené na vyššom nepriamom zdanení
prostredníctvom presunu určitého tovaru a služieb zo zníženej a strednej
sadzby do vyššej sadzby DPH. Zmeny v priamom zdanení sú zamerané hlavne na
rozšírenie daňového základu znížením odpočítateľných
daňových položiek a výnimiek uplatniteľných na daň z príjmu
fyzických a právnických osôb.
(10)     Predpokladaná odchýlka od
rozpočtového plánu na rok 2012 je približne 2,25 % HDP a súvisí najmä s
rýchlejšou obnovou vyváženosti hospodárstva, než sa očakávalo, vedúcim k
menej daňovo intenzívnemu vývozu a vyššej nezamestnanosti, než sa
predpokladalo, ktorá zaťažuje rozpočty sociálneho zabezpečenia.
Nedostatočné príjmy majú široké základy a súvisia s nižšími priamymi a
nepriamymi daňami, ale aj príspevkami na sociálne zabezpečenie, než
sa očakávalo. Celkový deficit približne 2 % HDP v porovnaní s príjmami
predpokladanými v rozpočte na rok 2012 bol spôsobený zmenou v
daňových základoch, zatiaľ čo 0,25 % HDP je z dôvodu
jednorazových operácií. Celkové výdavky sa vyvíjajú podľa plánov. Vyššie
výdavky na dávky v nezamestnanosti sa vyrovnávajú úsporami v iných oblastiach,
najmä odmenami pre zamestnancov. Úspory dosahujúce 1,5 % HDP – nižšie
čisté úrokové platby a preprogramovanie štrukturálnych fondov EÚ – a
prípadne jednorazové príjmy z koncesií na letiská – takisto pomôžu
čiastočne kompenzovať príjmové deficity. Keďže niektoré z
faktorov znižujúcich deficit v roku 2012 sú jednorazové, rozdiel z roku 2012
spôsobený znížením daňových základov pre príjmy a vývojom na trhu práce sa
vo výške 1,5 % HDP prenesie do roku 2013.
(11)     Podľa najnovšej
aktualizácie útvarov Komisie týkajúcej sa hospodárskeho výhľadu pre
Portugalsko za predpokladu nezmenenej politiky sa deficit verejných
financií na rok 2013 predpokladá vo výške 4,75 % HDP, čo sa porovnáva s
pôvodným cieľom 3 %. V rámci programu ekonomických úprav pre Portugalsko
sa v scenári za predpokladu nezmenenej politiky zohľadňujú opatrenia
dohodnuté vo vykonávacom rozhodnutí Rady 2011/344/EÚ o poskytnutí finančnej
pomoci Únie Portugalsku zo 17. mája 2011 a štvrtej aktualizácii memoranda
o porozumení o špecifickej hospodárskej podmienenosti medzi Európskou komisiou
konajúcou v mene Európskej únie a Portugalskou republikou. Vo štvrtej
aktualizácii preskúmania memoranda o porozumení o špecifickej hospodárskej
podmienenosti sa uvažovalo o opatreniach fiškálnej konsolidácie v hodnote
približne 2 % HDP v roku 2013 vrátane významného zníženia výdavkov
prostredníctvom nižšej kompenzácie na zamestnanca a krátenia v oblastiach
školstva a zdravotníctva spojeného so ziskami z reštrukturalizácie ústrednej
správy a štátnych podnikov. Na strane príjmov sa opatrenia zameriavali na
rozšírenie daňového základu prostredníctvom zníženia daňových
úľav a odpočítateľných daňových položiek v daniach z príjmu
právnických a fyzických osôb a prostredníctvom zvýšenia spotrebných daní. V
programe stability na rok 2012, ktorý sleduje rovnakú stratégiu, sa uvažuje o
opatreniach fiškálnej konsolidácie v hodnote približne 1,4 % HDP.
(12)     Z poslednej aktualizácie
útvarov Komisie týkajúcej sa hospodárskeho výhľadu pre Portugalsko,
vyplýva, že štrukturálny deficit bol v roku 2009 vo výške – 8,7 %,
v roku 2010 vo výške – 8,5 % a v roku 2011 vo výške – 6,3 % HDP.
Očakáva sa, že v roku 2012 dosiahne – 4,2 % HDP. Znamená to priemerné
zjavné fiškálne úsilie merané ako rozdiel medzi štrukturálnymi deficitmi vo
výške 1,5 % HDP v období rokov 2010 až 2012, čo je
nad minimálnym požadovaným priemerným ročným fiškálnym úsilím 1,25 %
HDP, ktoré stanovila Rada na roky 2010 – 2013. Po úprave o zmenu
v makroekonomickom scenári medzi predpokladmi, z ktorých vychádzajú
odporúčania Rady z 2. decembra 2009, a súčasnými
predpoveďami by odhadované priemerné ročné fiškálne úsilie
v rokoch 2010 až 2012 bolo približne o 0,8 percentuálneho bodu
HDP vyššie. Portugalsko teda prijalo účinné opatrenia, pokiaľ ide
o smerovanie štrukturálneho deficitu do roku 2012.
(13)     Podľa predpovede útvarov
Komisie z jesene 2009, ktorá tvorila základ pre odporúčanie Rady
podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009, sa
očakávalo, že portugalské hospodárstvo bude v roku 2010 rásť
o 0,3 % a v roku 2011 vzrastie o 1,0 %. Roky 2012 a 2013
neboli v horizonte tejto predpovede, ale vzhľadom na predpoklad, že
do roku 2015 dôjde k postupnému odstráneniu vysokej negatívnej
produkčnej medzery, sa na roky 2012 a 2013 očakával implicitne
vyšší rast než na rok 2011. Výsledný reálny HDP na roky 2010 a 2011 bol vo
výraznom rozpore s tým, čo sa predpokladalo v jesennej predpovedi z roku 2009,
a to vyšší neudržateľný rast v roku 2010 a oveľa nižší rast v roku 2011
zväčša z dôvodu mimoriadnych faktorov. Štruktúra hospodárskeho rastu bola
okrem toho oveľa menej založená na domácom dopyte. V porovnaní s
predpoveďou 0,6 percentuálnych bodov akumulovaný prínos domáceho dopytu na
roky 2010 a 2011 predstavoval – 5 percentuálnych bodov HDP. Súčasne došlo k zhoršeniu situácie na trhu
práce, a to do väčšej miery a rýchlejšie, než sa predpokladalo v
predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009. V
najnovšej aktualizácii predpovede útvarov Komisie týkajúcej sa portugalského
hospodárstva sa očakáva výrazné záporné tempo rastu vo výške -0,3 % v roku
2012 a vo výške -0,1 % v roku 2013. Štruktúra rastu zostane
pravdepodobne naďalej naklonená v prospech čistého vývozu. Z týchto
predpovedí rastu vyplýva, že portugalské hospodárstvo zasiahli neočakávané
udalosti.
(14)     Hrubý verejný dlh stúpol z 93,3
% HDP v roku 2010 na 107,8 % HDP v roku 2011 a podľa najnovšej
aktualizácie útvarov Komisie týkajúcej sa hospodárskeho výhľadu pre
Portugalsko sa očakáva, že v roku 2012 stúpne na 119,1 % HDP a v roku 2013
dosiahne 123,7 % HDP, čím v každom roku prekročí referenčnú
hodnotu stanovenú v zmluve. Tento nárast pomeru dlhu je spôsobený hlavne
vyššími úrokovými platbami, ako aj platbami súvisiacimi s úvermi
v rámci programov, a v menšej miere dynamikou primárneho
deficitu. Zosúladenie deficitu a dlhu je v roku 2012 rozsiahle a
prispieva 3,3 percentuálnymi bodmi HDP k nárastu, pričom súvisí s
plánom uhrádzať faktúry poskytovateľov verejných orgánov a s
inými neuhradenými operáciami.
(15)     Rozpočtová pozícia sa
výrazne zhoršila v porovnaní s predpokladmi v úvodnom
odporúčaní Rady, a to pre horší hospodársky výhľad, než sa
očakávalo, ktorý je zároveň menej zameraný na dane. Navyše rozsiahle
spomalenie hospodárstva vplýva na zamestnanosť a nezamestnanosť
veľmi negatívnym spôsobom. To má negatívne účinky na stranu príjmov
i výdavkov, pričom sa prejavujú aj nedostatočné sociálne
príspevky a vyššie sociálne transfery. Vzhľadom na všetky tieto
faktory a najmä vzhľadom na výrazné zhoršenie fiškálneho výhľadu
od termínu vydania pôvodného odporúčania Rady podľa článku 126
ods. 7 ZFEÚ a vzhľadom na skutočnosť, že Portugalsko
prijalo účinné opatrenia, by preto bolo vhodné poskytnúť mu
dodatočný rok na odstránenie nadmerného deficitu.
(16)     Poskytnutie dodatočného
roka na odstránenie nadmerného deficitu si vyžaduje dosiahnutie priebežných
celkových cieľových deficitov na úrovni 5,0 % HDP v roku 2012, 4,5 %
HDP v roku 2013 a 2,5 % HDP v roku 2014, ako sa vymedzuje
v piatej aktualizácii vykonávacieho rozhodnutia Rady 2011/344/EÚ. . Na
základe aktualizácie útvarov Komisie týkajúcej sa hospodárskeho výhľadu
pre Portugalsko je príslušné požadované zlepšenie štrukturálneho fiškálneho
salda vyplývajúce z týchto celkových cieľov na úrovni 2,3 % HDP v roku 2012,
1,6 % HDP v roku 2013 a 1,3 % HDP v roku 2014. Portugalské orgány
prijmú dodatočné opatrenia na dosiahnutie cieľov deficitu v rokoch 2012,
2013 a 2014 so zreteľom na potreby identifikované v piatom preskúmaní
programu ekonomických úprav. Orgány okrem toho vypracujú na nasledujúce roky
núdzové opatrenia pre prípad sklzov vzhľadom na možné riziká
implementácie.
(17)     Napriek určitej
úľave za posledných niekoľko mesiacov zostáva tlak trhu na
portugalské štátne dlhopisy vysoký a existuje potreba podporiť
dôveryhodnosť konsolidačného úsilia. To by si
vyžadovalo podrobnú konkretizáciu všetkých štrukturálnych opatrení, ktoré sú
nevyhnutné na dosiahnutie rozpočtových cieľov v rokoch 2013
a 2014, ako aj urýchlenie znižovania deficitu, ak sa hospodárske alebo
rozpočtové podmienky ukážu priaznivejšie oproti súčasným
očakávaniam. Dôležitosť prijatia včasných opatrení
s cieľom predísť riziku budúcich sklzov vyžaduje prijatie
účinných opatrení v termíne do troch mesiacov.
(18)     Rada 6. júla prijala
odporúčania pre jednotlivé krajiny pre Portugalsko s cieľom
vykonať opatrenia stanovené vo vykonávacom rozhodnutí Rady 2011/344/EÚ a
ďalšie špecifikované v memorande o porozumení zo 17. mája 2011 a jeho
následných dodatkoch. Tieto opatrenia sa vo všeobecnosti zameriavajú na
prijatie dôveryhodnej a vyrovnanej stratégie fiškálnej konsolidácie
podporovanej štrukturálnymi fiškálnymi opatreniami a lepšou fiškálnou kontrolou
štátnych podnikov a verejno-súkromných partnerstiev, hĺbkovými
a prednostnými štrukturálnymi reformami na trhoch s výrobkami a službami a
na úsilie zabezpečiť finančný sektor prostredníctvom
rekapitalizácie podporovanej záložnými zariadeniami.
(19)     Paralelne popri pravidelných
preskúmaniach programu ekonomických úprav Portugalska vymedzených vo
vykonávacom rozhodnutí Rady 2011/344/EÚ, sa v trojmesačných
intervaloch bude uskutočňovať aj monitorovanie pokroku pri
vykonávaní záväzkov krajiny v rámci postupu pri nadmernom deficite.
(20)     Portugalsko spĺňa
podmienky na predĺženie termínu na odstránenie nadmerného deficitu
verejných financií v zmysle článku 3 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1467/97
o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom
schodku,
TÝMTO
ODPORÚČA:
(1)
Aby portugalské orgány odstránili súčasný
nadmerný deficit do roku 2014.
(2)
Aby portugalské orgány dosiahli zlepšenie
štrukturálneho salda vo výške 2,3 % HDP v roku 2012, 1,6 % HDP v roku
2013 a 1,3 % HDP v roku 2014 s cieľom znížiť celkový
deficit verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP do roku
2014 na základe aktualizácie útvarov Komisie týkajúcej sa hospodárskeho
výhľadu pre Portugalsko. Ciele celkového
deficitu by mali byť 5,0 % HDP na rok 2012, 4,5 % HDP na rok 2013
a 2,5 % HDP na rok 2014.
(3)
Aby portugalské orgány vykonali opatrenia prijaté v
rozpočte na rok 2012 a jeho marcovom dodatku a aby prijali
dodatočné opatrenia vo výške 0,3 % HDP s cieľom obmedziť deficit
na 5,0 % HDP. Tieto opatrenia zahŕňajú zmrazenie niektorých
rozpočtových prostriedkov na rok 2012 na investičné projekty, ktoré
sa ešte nezačali, rastúce poplatky za prevod nehnuteľností vysokej
hodnoty a sadzby daní z investičného príjmu, prednostné uskutočnenie
niektorých rozpočtových opatrení na rok 2013 s cieľom znížiť
sociálne dávky a uplatniť iné opatrenia vytvárajúce úspory v medzispotrebe
a príjmoch z predaja.
(4)
aby portugalské orgány prijali trvalé
konsolidačné opatrenia vo výške 3,0 % HDP, aby sa v roku 2013 dosiahol
cieľ 4,5 % HDP. Ak nie je stanovené inak, opatrenia, ktoré sa majú
prijať spolu so zákonom o rozpočte na rok 2013, majú
zahŕňať: i) zníženie odmien na zamestnanca prostredníctvom
podstatného zníženia počtu zamestnancov verejnej správy, platieb za
nadčasy a nemzdovej kompenzácie; ii) zlepšené testovanie zdrojov a
obmedzenie niektorých sociálnych programov a dávok; iii) prehĺbenie zdravotnej
starostlivosti a reformu štátnych podnikov. Opatrenia predpokladané na strane
príjmov zahŕňajú: i) reformu dane z príjmu fyzických osôb,
prostredníctvom ktorej sa zjednoduší daňová štruktúra, odstránia sa
niektoré daňové výdavky, zvýši sa priemerná daňová sadzba
a zároveň sa zlepší progresivita, ii) rozšírenie základu dane z
príjmu právnických osôb zrušením odpočitateľnosti úrokov a iii)
zvyšujúce sa dane z majetku. V prípade sklzov budú portugalské orgány v roku 2013
využívať núdzové opatrenia.
(5)
Portugalské orgány majú prijať trvalé
konsolidačné opatrenia vo výške 1,75 % HDP na dosiahnutie cieľa na
rok 2014. V rámci šiesteho preskúmania programu ekonomických úprav sa má
vykonať komplexné preskúmanie výdavkov s cieľom plne
špecifikovať opatrenia predstavujúce počas rokov 2014 – 2015
približne 4 miliardy EUR a uvedené opatrenia sa majú plne špecifikovať do
polovice februára 2013. Plány fiškálnej konsolidácie na roky 2014 – 2015 budú
podrobne opísané v programe stability na rok 2013.
(6)
Portugalská vláda má na prijatie účinných
opatrení 3 mesiace od prijatia tohto odporúčania a v súlade
s článkom 3 ods. 4a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 na
predloženie podrobnej správy o konsolidačnej stratégii, ktorá sa
predpokladá pri dosahovaní týchto cieľov.
Rada ďalej vyzýva portugalské orgány:
– Aby okrem správy podľa odporúčania
(6) a paralelne s požiadavkami vymedzenými vo vykonávacom rozhodnutí
Rady 2011/344/EÚ zo 17. mája 2011 o poskytnutí finančnej pomoci Únie
Portugalsku predkladali správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní týchto
odporúčaní každé tri mesiace, ako aj v osobitnej kapitole programu
stability, ktorá bude zostavená do roku 2015.
– Aby udržali tempo reforiem pri riadení
verejných financií reformou zákona o rozpočtovom rámci s cieľom
dodržať nové pravidlá fiškálneho riadenia Európskej únie a naďalej
zlepšovať transparentnosť a kontrolu vo všetkých etapách
rozpočtového procesu, ako aj zaistiť dodržiavanie jeho strednodobého
rozpočtového rámca a cieľov na všetkých úrovniach verejnej správy.
Toto odporúčanie je určené Portugalskej republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda


               19.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 65/168

         P7_TA(2013)0278
   Hodnotenie organizácie a fungovania ESVČ uskutočnené v roku 2013
   Odporúčanie Európskeho parlamentu z 13. júna 2013 vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčke Komisie, Rade a Komisii o hodnotení organizácie a fungovania ESVČ uskutočnenom v roku 2013 (2012/2253(INI))
   (2016/C 065/24)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na článok 27 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), ktorým sa zriaďuje Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), ktorej úlohou je pomáhať vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

               —

               so zreteľom na článok 21 ods. 3 ZEÚ, ktorý stanovuje, že vysoký predstaviteľ pomáha Rade a Komisii pri zabezpečovaní vzájomného súladu medzi rôznymi oblasťami vonkajšej činnosti Únie,

               —

               so zreteľom na článok 26 ods. 2 ZEÚ, ktorý stanovuje, že Rada a vysoký predstaviteľ zabezpečia jednotu, dôslednosť a účinnosť konania Únie,

               —

               so zreteľom na článok 35 ods. 3 ZEÚ, ktorý stanovuje, že diplomatické a konzulárne zastúpenia členských štátov a delegácie Únie prispievajú k uplatňovaniu práva občanov Únie na ochranu na území tretích krajín,

               —

               so zreteľom na článok 36 ZEÚ, ktorý stanovuje, že podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) sa pravidelne radí s Európskym parlamentom o hlavných aspektoch a základných rozhodnutiach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky, informuje ho o vývoji v týchto politikách a zabezpečuje, aby sa názory Európskeho parlamentu riadne zohľadňovali,

               —

               so zreteľom na článok 42 ZEÚ, ktorý dáva PK/VP právomoc predkladať návrhy v oblasti spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky vrátanie návrhov na začatie misií za použitia vnútroštátnych prostriedkov aj prostriedkov Únie,

               —

               so zreteľom na článok 13 ods. 3 rozhodnutia Rady z 26. júla 2010 o stanovení Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „rozhodnutie o ESVČ“), ktorý ustanovuje, že vysoký predstaviteľ vykoná do polovice roka 2013 preskúmanie organizácie a fungovania ESVČ, ktoré sa bude okrem iného vzťahovať na uplatňovanie článku 6 ods. 6 a článku 6 ods. 8 o geografickej rovnováhe a ku ktorému sa podľa potreby pripojí legislatívny návrh na zmenu rozhodnutia,

               —

               so zreteľom na články 298 a 336 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorými sa stanovuje legislatívny postup vo veciach zamestnancov,

               —

               so zreteľom na vyhlásenie PK/VP o politickej zodpovednosti (ďalej len „vyhlásenie PK/VP“) (1),

               —

               so zreteľom na správu o množstve personálu ESVČ za rok 2012, predloženú 24. júla 2012 v súlade s článkom 6 ods. 9 rozhodnutia o ESVČ,

               —

               so zreteľom na článok 97 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre rozpočet, Výboru pre kontrolu rozpočtu a Výboru pre právne veci (A7-0147/2013),

               A.

               keďže Lisabonská zmluva predstavila cieľ zabezpečiť jednotu, dôslednosť a účinnosť vonkajšieho konania Únie;

               B.

               keďže ESVČ je novým orgánom zmiešanej povahy, ktorý vychádza z komunitných aj medzivládnych zdrojov a v rámci EÚ nemá obdobu, a preto nemožno očakávať, že dva roky od svojho zriadenia bude plne prevádzkyschopná; keďže hodnotenie jej organizácie a fungovania by sa malo zakladať na spravodlivej a konštruktívnej kritike;

               C.

               keďže úspech ESVČ by sa mal posudzovať z hľadiska schopnosti vykonávať komplexný prístup EÚ k súčasným výzvam a úlohám na poli vonkajšej činnosti a schopnosti účinnejšie využívať nedostatočné zdroje vďaka lepšej spolupráci a úsporám z rozsahu na úrovni Európskej únie a na vnútroštátnej úrovni;

               D.

               keďže trojitá úloha PK/VP je najhmatateľnejším prejavom tohto úsilia o väčšiu súdržnosť vonkajšej činnosti EÚ;

               E.

               keďže momentálna štruktúra v rámci Komisie dostatočne neodzrkadľuje osobitné postavenie PK/VP vo vzťahu k vonkajšej činnosti EÚ;

               F.

               keďže početné úlohy, ktorými Lisabonská zmluva poverila PK/VP, si vyžadujú vytvorenie politického zástupcu (zástupcov), aby sa tak zabezpečilo, že PK/VP bude mať pomoc pri plnení zverených úloh;

               G.

               keďže zo štrukturálnych a procedurálnych dôvodov je operačné rozhodovanie a vykonávanie v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SZBP/SBOP) príliš pomalé; keďže táto skutočnosť sa znovu zreteľne prejavila počas krízy v Mali, na ktorú sa zareagovalo pomalým rozhodovaním a presadzovaním prijatých rozhodnutí o financovaní;

               H.

               keďže ESVČ by mala byť zracionalizovanou a účinnou štruktúrou orientovanou na výsledky, ktorá dokáže podporiť politické vedenie v oblasti vonkajších vzťahov, najmä pokiaľ ide o SZBP, a uľahčiť proces rozhodovania v Rade; keďže z tohto dôvodu by ESVČ mala dokázať za krátky čas a koordinovaným spôsobom poskytnúť odborné znalosti z rôznych oddelení, a to aj v rámci Komisie; keďže súčasnú štruktúru ESVČ tvorí príliš veľký počet vedúcich pracovníkov a obsahuje priveľa úrovní rozhodovania;

               I.

               keďže sa zatiaľ nevyužívajú možnosti rýchleho nasadenia bojových skupín EÚ;

               J.

               keďže minulé skúsenosti jasne poukázali na potrebu zriadiť stály operačný hlavný štáb v Bruseli na vedenie misií SBOP;

               K.

               keďže v prípade revolúcií v arabských krajinách sa zreteľne ukázalo, že EÚ v krátkodobom horizonte nedokáže zabezpečiť prerozdelenie zdrojov vrátane personálu s cieľom reagovať na nové politické priority; keďže veľkosť delegácií EÚ a profily pracovníkov musia odzrkadľovať strategické záujmy Únie;

               L.

               keďže úloha ESVČ pri definovaní strategického smerovania a prispievaní k uplatňovaniu nástrojov EÚ pre oblasť vonkajšieho financovania by sa mala posilniť v súlade s kľúčovými smermi zahraničnej politiky EÚ;

               M.

               keďže treba opätovne zdôrazniť význam zabezpečenia lepšej koordinácie a dobrej správy v otázkach rozvoja na medzinárodnej úrovni, aby mohla EÚ vystupovať jednotne a zviditeľniť sa;

               N.

               keďže najmä v období rozpočtových obmedzení by ESVČ mala byť katalyzátorom väčších synergií, a to nielen v inštitucionálnom rámci EÚ, ale aj medzi EÚ a jej členskými štátmi;

               O.

               keďže v čase, keď vlády členských štátov obmedzujú diplomatické a konzulárne zastúpenia, ESVČ by sa mala vnímať a ešte viac využívať ako príležitosť na posilnenie spolupráce a synergií;

               P.

               keďže by sa malo vyvíjať intenzívnejšie úsilie o predchádzanie zdvojenému úsiliu a štruktúram medzi ESVČ, Komisiou – najmä GR DEVCO a Úradom pre humanitárnu pomoc Európskeho spoločenstva (ECHO) – a sekretariátom Rady;

               Q.

               keďže sa dosiahol cieľ tretinového podielu personálu z členských štátov a keďže personál pochádzajúci z troch zložiek (Komisie, sekretariátu Rady a národných diplomatických služieb) by sa mal primerane rozdeliť v rámci všetkých úrovní a medzi delegáciami a hlavným štábom;

               R.

               keďže zastúpenie žien vo funkčnej skupine AD a na vyšších pozíciách je nedostatočné, zatiaľ čo vo funkčnej skupine AST sú zastúpené nadmieru;

               S.

               keďže každá zmena služobného poriadku sa musí prijať v rámci spolurozhodovacieho postupu;

               T.

               keďže jednoznačne treba rozvinúť schopnosť ESVČ rozpoznať predchádzajúce operačné skúsenosti a poučiť sa z nich, najmä v oblasti predchádzania konfliktom, sprostredkovania v prípade konfliktu, krízového riadenia, zmierovania a budovania mieru;

               U.

               keďže dva a pol roka od prijatia vyhlásenia PK/VP by sa mala dôkladne posúdiť politická zodpovednosť ESVČ voči Parlamentu, konkrétne z hľadiska miery, v akej sa s Parlamentom konzultujú strategické rozhodnutia a v akej sa zohľadňujú jeho postoje a vklady;

               V.

               keďže toto posúdenie by sa malo venovať aj tomu, ako zlepšiť predstupovanie PK/VP a funkcionárov ESVČ vrátane vedúcich delegácií a OZEÚ pred Parlament a jeho orgány a aké opatrenia prijíma ESVČ v nadväznosti na uznesenia Parlamentu;

               W.

               keďže parlamentný dohľad nad ESVČ má zásadný význam pre to, aby občania EÚ lepšie chápali a podporovali európsku vonkajšiu činnosť; keďže parlamentná kontrola zvyšuje legitimitu vonkajšej činnosti;

               X.

               keďže súčasné finančné okruhy v delegáciách sú nepružné, čo nepriaznivo vplýva na pracovné vyťaženie personálu;

               1.

               adresuje podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade a Komisii toto odporúčanie s vedomím, že zriadenie ESVČ znamenalo pozitívny krok vpred, ale z hľadiska synergie, koordinácie medzi inštitúciami, politického vedenia a zviditeľnenia by sa dalo dosiahnuť viac, a to vďaka príležitostiam, ktoré prinieslo zlúčenie úloh vysokého predstaviteľa, predsedu Komisie a predsedu Rady pre zahraničné veci, a posilnením pomocného charakteru ESVČ:

         K otázke vedenia a racionálnejšej a efektívnejšej štruktúry pre diplomaciu 21. storočia

               2.

               podporovať PK/VP pri plnení jeho/jej početných úloh vyplývajúcich zo ZEÚ tým, že sa pripraví vymenovanie politického zástupcu (zástupcov), ktorí budú mať právomoc konať v mene PK/VP, budú sa zodpovedať Parlamentu a pred nástupom do funkcie predstúpia pred jeho príslušný výbor; zabezpečiť, aby komisári RELEX mohli v plnej miere zastupovať PK/VP v parlamentných veciach a na medzinárodnej scéne; okrem toho zvážiť zapájanie ministrov zahraničných vecí členských štátov do konkrétnych úloh a misií v mene Únie ako spôsob posilnenia spoločných pozícií EÚ;

               3.

               zjednodušiť štruktúru riadenia ESVČ a posilniť úlohu jej výkonného generálneho riaditeľa vytvorením jasnej hierarchie vedenia, ktorá podporí účinné prijímanie rozhodnutí, ako aj včasné politické reakcie, v tejto súvislosti zracionalizovať funkcie výkonného riaditeľa a generálneho riaditeľa povereného administratívou, zredukovať a zjednodušiť hierarchickú štruktúru generálnych riaditeľstiev, jasne vymedziť príslušné právomoci v rámci riadiacej štruktúry ESVČ a prehodnotiť súčasnú štruktúru opierajúcu sa o riadiacu radu s cieľom dosiahnuť efektívne, jasné a súdržné rozhodovanie; v rovnakom duchu zabezpečiť, aby všetci príslušní inštitucionálni aktéri mohli poskytovať politické poradenstvo PK/VP (napríklad prostredníctvom politickej rady), ktorý/ktorá tak bude môcť posúdiť dosah opatrení ESVČ;

               4.

               zlepšiť a posilniť úlohu PK/VP v oblasti koordinácie, iniciatívnych návrhov a politického vedenia, najmä vo funkcii predsedu/predsedníčky Rady pre zahraničné veci, a to tým, že sa zabezpečí, aby v ďalšom funkčnom období naplno rozvinul/-a svoj potenciál ako podpredseda/podpredsedníčka Komisie a bol/-a poverená/poverený vedením skupiny komisárov RELEX, rozšírenej v prípade potreby o ďalších komisárov, ktorých rezorty majú vonkajší rozmer, aby sa tak mohol ďalej rozvíjať postup spoločných návrhov a spoločných rozhodnutí;

               5.

               naplno využiť synergický efekt ESVČ a v tejto súvislosti zvážiť možnosť hlasovať o záležitostiach SZBP kvalifikovanou väčšinou, ako je stanovené v článku 31 ods. 2 ZEÚ, a oficiálne preskúmať možnosť rozšíriť hlasovanie kvalifikovanou väčšinou na otázky týkajúce sa SZBP prostredníctvom príslušnej premosťovacej doložky;

               6.

               zabezpečiť, aby v súlade s článkom 9 ods. 3 rozhodnutia o ESVČ zohrávala ESVČ vedúcu úlohu pri vymedzovaní stratégií týkajúcich sa príslušných nástrojov vonkajšieho financovania a aby na tento účel disponovala príslušnými odbornými poznatkami, ktoré jej umožnia zastávať vedúcu úlohu v daných oblastiach;

               7.

               zabezpečiť zároveň „komunitný“ charakter susedskej politiky s vedomím, že Parlament zamieta každú snahu o presun politík Únie na medzivládnu úroveň a že v zmysle zmluvy nesie Komisia hlavnú zodpovednosť za rokovania o medzinárodných zmluvách pre Úniu a v jej mene;

               8.

               ešte viac zlepšiť prepojenie medzi Riaditeľstvom pre nástroje zahraničnej politiky a ESVČ;

               9.

               zabezpečiť úzke zapojenie osobitných zástupcov Európskej únie (OZEÚ) do činnosti ESVČ tým, že sa spolu s ich spolupracovníkmi dôkladne začlenia do štruktúry ESVČ, a podľa potreby zvážiť ich súbežné začlenenie pod vedúcich delegácií EÚ;

               10.

               vykonávať systematický a hĺbkový audit na účel zjednotenia štruktúr vonkajšej politiky, ktoré zaviedla Komisia a sekretariát Rady, s cieľom skoncovať so súčasným zdvojovaním štruktúr a podporovať nákladovú efektívnosť; sprístupniť túto správu Parlamentu;

               11.

               v rovnakom duchu ďalej rozvíjať prax spoločných technických a logistických služieb medzi inštitúciami, aby sa tak dosiahli úspory z rozsahu a vyššia efektívnosť; ako prvý krok zjednotiť v rámci „jedinej spoločnej štruktúry“ rôzne logistické útvary Komisie a ESVČ poverené včasným varovaním, hodnotením rizika a bezpečnostnými úlohami zameranými na udalosti mimo Únie, pri ktorých tieto útvary majú spolupracovať;

               12.

               v koordinácii s členskými štátmi predložiť možnosti, ako v strednodobom až dlhodobom horizonte dosiahnuť úspory z rozsahu medzi diplomatickými službami členských štátov a ESVČ v tretích krajinách, a to aj v súvislosti s poskytovaním konzulárnych služieb;

               13.

               prijať ucelený prístup v otázke predsedníctva pracovných skupín Rady a skončiť rotujúce predsedníctvo týchto skupín;

               14.

               v súlade s článkom 24 ZEÚ zabezpečiť, aby členské štáty aktívne a bezpodmienečne podporovali zahraničnú a bezpečnostnú politiku Únie v duchu lojálnosti a vzájomnej solidarity a aby rešpektovali činnosť Únie a podporovali ESVČ pri výkone jej mandátu;

               15.

               na tento účel presadzovať intenzívnejšiu spoluprácu s členskými štátmi a rozvinúť spoločné vypracúvanie politických správ medzi delegáciami a veľvyslanectvami;

         K otázke „vhodnej štruktúry“ na zabezpečenie komplexného prístupu

               16.

               plne realizovať potenciál Lisabonskej zmluvy tým, že sa bude vykonávať komplexný prístup, ktorý zlučuje diplomatické, hospodárske, rozvojové a, ako poslednú možnosť v plnom súlade s Chartou OSN, vojenské prostriedky nad rámec spoločných strategicko-politických usmernení Únie s cieľom ochraňovať a zasadzovať sa hlavne o bezpečnosť a prosperitu občanov EÚ a ich susedov, ako aj širšieho okolia; v tejto súvislosti zabezpečiť spojitosť krátkodobých a dlhodobejších opatrení; okrem toho zabezpečiť, aby ESVČ mala kapacity na strategické plánovanie a predkladanie návrhov na realizáciu dôležitých inovácií, ktoré ponúka Lisabonská zmluva, napríklad zverenie vykonávania určitých úloh skupinám členských štátov so spôsobilosťami a rozvoj stálej štruktúrovanej spolupráce vrátane využitia bojových skupín;

               17.

               na tento účel ďalej rozvíjať „vhodnú štruktúru“ (napríklad v podobe krízového výboru), ktorá spája predchádzanie konfliktom, reakciu na krízu, budovanie mieru, príslušné nástroje zahraničnej politiky, bezpečnostnú politiku a štruktúry SBOP a zabezpečuje koordináciu s geografickými útvarmi, delegáciami a ďalšími príslušnými politickými oddeleniami v rámci krízového riadenia, vychádzajúc z koncepcie krízovej platformy; zabezpečiť všeobecnú súdržnosť a vyhýbať sa zdvojovaniu v rámci ESVČ; okrem toho zlepšiť medziinštitucionálnu koordináciu a vyjasniť úlohy;

               18.

               zabezpečiť účinné, integrované plánovanie a rýchlejší rozhodovací proces v prípade operácií SBOP tým, že sa skombinujú príslušné plánovacie kapacity riaditeľstva pre krízové riadenie a plánovanie (CMPD) a útvaru pre plánovanie a vedenie civilných operácií (CPCC); okrem toho vytvoriť stálu riadiacu štruktúru zriadením stáleho vojenského hlavného operačného štábu, ktorý bude sídliť spolu s útvarom pre plánovanie a vedenie civilných operácií, aby sa tak umožnilo účinné uskutočňovanie vojenských a civilných operácií a zároveň sa zabezpečila príslušná hierarchia velenia;

         K reforme finančných postupov v záujme účinnej vonkajšej činnosti

               19.

               naplno využiť v nariadení o rozpočtových pravidlách všetky možné flexibilné ustanovenia, ktoré sa týkajú finančného riadenia správnych a operačných výdavkov, s cieľom povoliť vedúcim delegácií, aby v prípade, že si to okolnosti vyžadujú, mohli delegovať právomoc nižšie na svojich zástupcov a personál Komisie, čím sa uľahčí riadenie a hladké fungovanie delegácií a ich vedúci sa tak budú môcť sústrediť na svoje politické úlohy;

               20.

               urýchliť postupy Útvaru pre nástroje zahraničnej politiky v oblasti správy finančných prostriedkov určených na SZBP vzhľadom na cieľ zaručiť pružnú a včasnú reakciu na krízové situácie, a najmä zaručiť rýchly a efektívny začiatok civilných operácií SBOP; v tejto súvislosti preskúmať, či možno zaviesť zmeny v nariadení o rozpočtových pravidlách bez toho, aby sa obmedzil dohľad;

               21.

               zvýšiť pružnosť a schopnosť pohotovej reakcie vonkajšej pomoci EÚ tým, že sa preskúmajú pravidlá rozhodovania o plánovaní a výdavkoch na nástroje vonkajšej finančnej pomoci;

               22.

               zlepšiť finančnú zodpovednosť rozšírením transparentnosti na všetky rozpočtové riadky SZBP vrátane operácií SBOP, OZEÚ, nešírenia zbraní a predchádzania konfliktom;

         K otázke delegácií

               23.

               zaručiť, aby ESVČ mala väčšie slovo pri (pre-)rozdeľovaní personálu Komisie do delegácií EÚ s cieľom zabezpečiť, aby profily zamestnancov a veľkosť delegácií EÚ odzrkadľovali strategické záujmy a politické priority Únie;

               24.

               prijať potrebné kroky, ktorými sa zabezpečí, aby vedúci delegácií EÚ boli vymenúvaní na základe zásluh a dôkladných znalostí záujmov, hodnôt a politík Únie, a tak sa u osôb vybraných do takýchto citlivých funkcií zabezpečila motivácia a najvyššia miera kvality a efektívnosti;

               25.

               zabezpečiť, aby najmä v delegáciách s malým množstvom personálu ESVČ mal vedúci delegácie možnosť v súlade s článkom 5 ods. 2 rozhodnutia o ESVČ poveriť personál Komisie aj vypracúvaním politických analýz a politických správ;

               26.

               v tejto súvislosti posilniť právomoc vedúcich delegácií nad celým personálom vrátane personálu Komisie a zabezpečiť, aby všetky pokyny vydávané hlavným štábom smerovali k vedúcemu delegácie;

               27.

               skutočne vypracovať možnosti, ktoré prináša rozhodnutie o ESVČ a ZEÚ, konkrétne posilnením koordinačnej úlohy delegácií, najmä v krízových situáciách, a tým, že budú môcť poskytovať konzulárnu ochranu občanom EÚ z členských štátov, ktoré nie sú zastúpené v danej krajine; zabezpečiť, aby žiadne dodatočné úlohy neodoberali zdroje určené na existujúce politiky a priority na úrovni EÚ;

               28.

               vzhľadom na to, že prevažná väčšina delegácií EÚ má v súčasnosti kontaktné miesta pre ľudské práva, zabezpečiť, aby ľudské práva a osobitne práva žien boli súčasťou činností všetkých delegácií a úradov EÚ; okrem toho zviditeľniť európsku kultúru založenú na rozmanitosti; v prípade potreby zabezpečiť, aby k personálu v delegáciách EÚ patril styčný pracovník pre Parlament, ktorého úlohou bude poskytovať náležitú pomoc a informácie parlamentným delegáciám v tretích krajinách na základe zásady, podľa ktorej delegácie EÚ zastupujú všetky inštitúcie EÚ v rovnakej miere;

               29.

               okrem toho zabezpečiť, aby delegácie mali odborné znalosti v tých politických oblastiach, ktoré majú význam z hľadiska vzťahov EÚ s predmetnou krajinou (napr. zmena klímy, energetická bezpečnosť, sociálna a pracovná politika, kultúra atď.);

               30.

               zabezpečiť podľa možností, aby v každej delegácii pôsobil pridelenec pre bezpečnosť a obranu, najmä ak delegácie pôsobia v politicky nestabilných či nestálych situáciách, alebo v prípade skončenia nedávnej operácie či misie SBOP s cieľom zabezpečiť operačnú kontinuitu a náležité monitorovanie politického prostredia;

               31.

               vyzýva PK/VP, aby zadala preskúmanie bezpečnostných opatrení a požiadaviek, ktoré majú delegácie EÚ v zahraničí, aby sa zabezpečilo, že rozhodnutia o otázkach bezpečnosti bude prijímať ESVČ, a nie externí poskytovatelia bezpečnostných služieb;

         K otázke vykonávania vyhlásenia o politickej zodpovednosti

               32.

               v súlade so štvorstrannou dohodou dosiahnutou v Madride v júni roku 2010 zabezpečiť plné a účinné vykonávanie povinnosti uvedenej v článku 36 ZEÚ, a to náležite zohľadňovať názory Parlamentu napríklad prostredníctvom aktívnych a systematických konzultácií s príslušným parlamentným výborom pred prijatím stratégií a mandátov v oblasti SZBP/SBOP;

               33.

               zabezpečiť predkladanie úplných politických správ delegácií Únie kľúčovým funkcionárom Parlamentu prostredníctvom regulovaného prístupu;

               34.

               v súlade s článkom 218 ods. 10 ZEÚ zabezpečiť, aby bol Európsky parlament ihneď a v plnom rozsahu informovaný vo všetkých etapách konania týkajúceho sa rokovaní o medzinárodných zmluvách vrátane zmlúv uzavretých v oblasti SZBP;

               35.

               v súlade s pozitívnymi skúsenosťami s vystúpením novovymenovaných predsedov delegácií a OZEÚ pred nástupom do funkcie vo výbore AFET rozšíriť tento postup na novovymenovaných vedúcich misií a operácií SBOP;

               36.

               zabezpečiť, aby po tom, ako PK/VP vymenuje nových predsedov delegácií, ich pred nástupom do funkcie oficiálne potvrdili príslušné výbory Parlamentu;

               37.

               systematicky si vymieňať názory s príslušným výborom Parlamentu pred každým zasadnutím Rady pre zahraničné veci a po každom zasadnutí Rady tento výbor informovať;

         K otázke odbornej prípravy a posilnenia súdržnosti európskej diplomacie

               38.

               podporovať spoločnú odbornú prípravu a ďalšie konkrétne opatrenia na posilnenie súdržnosti personálu ESVČ, ktorý má rozličné diplomatické, kultúrne a inštitučné zázemie, a zvážiť spoločné iniciatívy v oblasti odbornej prípravy pre personál ESVČ a národných diplomatov ako súčasť ich trvalého profesijného rozvoja;

               39.

               v tomto duchu prehodnotiť príslušné existujúce programy odbornej prípravy a vzdelávania na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni s cieľom zjednotiť ich s programom existujúcej Európskej akadémie bezpečnosti a obrany;

         K otázke náborovej základne

               40.

               ďalej presadzovať a zintenzívňovať úsilie o dosiahnutie lepšej rodovej rovnováhy s riadnym prihliadaním na zásluhy a schopnosti; zdôrazniť, že je dôležité nastoliť rovnováhu na úrovni vedúcich delegácií a na ďalších riadiacich úrovniach; popri rozvoji akčného plánu zaviesť prechodné opatrenia, ktoré by zahŕňali inštruktážne programy, osobitné školenia a pracovné prostredie naklonené rodinnému životu, aby sa tak podporilo zastúpenie žien a vyriešili sa štrukturálne prekážky v ich diplomatickej kariére;

               41.

               prijať všetky opatrenia potrebné nato, aby sa upravilo geografické zastúpenie na vyšších pozíciách a vo všetkých ďalších platových triedach a pozíciách, a tak sa podporila politická zodpovednosť úradníkov aj členských štátov v súvislosti s ESVČ, ako to vyžaduje článok 6 ods. 6 a 8 rozhodnutia o ESVČ;

               42.

               vzhľadom na to, že sa dosiahol cieľ tretinového podielu zamestnancov prijatých z členských štátov, zabezpečiť, aby sa na riadiacich pozíciách nesústreďovali pracovníci z ministerstiev jednotlivých štátov, čím sa poskytnú kariérne príležitosti všetkým zamestnancom, a sústrediť sa teraz na prijímanie nového stáleho personálu EÚ; v tejto súvislosti preskúmať aj možnosti, ako by sa národní diplomati pracujúci pre ESVČ mohli uchádzať o stále pozície v ESVČ;

               43.

               s cieľom dosiahnuť skutočnú európsku súdržnosť a zabezpečiť, aby ESVČ slúžila iba spoločným európskym záujmom, postaviť sa proti všetkým snahám členských štátov o zasahovanie do procesu prijímania personálu ESVČ; teraz, keď sa prechodné obdobie skončilo, zabezpečiť, aby ESVČ mohla vybudovať vlastný nezávislý postup prijímania, ktorý bude prostredníctvom verejného konkurzu prístupný aj všetkým úradníkom z inštitúcií EÚ a externým uchádzačom;

               44.

               vzhľadom na osobitnú úlohu Parlamentu pri vymedzovaní cieľov a základných možností spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky zvážiť najmä právomoci Parlamentu ako rozpočtového orgánu, jeho úlohu pri demokratickej kontrole zahraničnej politiky a skúsenosti v oblasti vonkajších parlamentných vzťahov, možnosť úradníkov Európskeho parlamentu uchádzať sa od 1. júla 2013 o pozície v ESVČ za rovnakých podmienok ako úradníci z Rady a Komisie;

               45.

               zabezpečiť, aby ESVČ mala vhodnú kombináciu zručností na riešenie konfliktov, najmä rozvíjaním zručností v oblasti sprostredkovania a dialógu;

         Dlhodobejšie hľadisko

               46.

               v súvislosti s budúcim konventom žiada, aby sa do jeho programu zaradil ďalší rozvoj SZBP/SBOP a úlohy ESVČ vrátane zmeny názvu

         o
   o o

               47.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

      (1)  Ú. v. EÚ C 210, 3.8.2010, s. 1.


title: Odporúčanie Rady z 11. júla 2017, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2017

text:
               9.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 261/71

         ODPORÚČANIE RADY
   z 11. júla 2017,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2017 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2017
   (2017/C 261/16)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia začala európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2017 prijatím ročného prieskumu rastu 16. novembra 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 9. až 10. marca 2017. Komisia 16. novembra 2016 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (2) správu o mechanizme varovania, v ktorej Maďarsko neurčila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (2)

               Správa o Maďarsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posúdil sa v nej pokrok, ktorý Maďarsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania pre jednotlivé krajiny prijaté v predchádzajúcich rokoch a pokrok Maďarska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020.

               (3)

               Maďarsko predložilo 2. mája 2017 svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj konvergenčný program na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na roky 2014 až 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (3), platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať uvedené ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

               Na Maďarsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Podľa konvergenčného programu na rok 2017 vláda plánuje zhoršenie celkového deficitu z 1,8 % HDP v roku 2016 na 2,4 % HDP v roku 2017 aj v roku 2018 a následne postupné zlepšenie na 1,2 % HDP do roku 2021. Strednodobý rozpočtový cieľ – štrukturálny deficit na úrovni 1,7 % HDP do roku 2016 a následne revidovaný na úroveň 1,5 % HDP od roku 2017 – by sa mal podľa plánu dosiahnuť do roku 2020. Podľa prepočítaného (4) štrukturálneho salda by sa však strednodobý rozpočtový cieľ počas trvania programu dosiahnuť nepodarilo. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP postupne klesne na 61 % do konca roku 2021. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy je optimistický, z čoho vyplýva riziko pre dosiahnutie cieľových deficitov.

               (6)

               V konvergenčnom programe na rok 2017 sa uvádza, že rozpočtový vplyv výnimočného prílevu utečencov a bezpečnostných opatrení v rokoch 2016 a 2017 je značný, a poskytuje primerané dôkazy o rozsahu a povahe týchto dodatočných rozpočtových nákladov. Podľa Komisie predstavovali v roku 2015 oprávnené dodatočné výdavky v dôsledku výnimočného prílevu utečencov 0,04 % HDP, zatiaľ čo v roku 2016 neboli v súvislosti s prílevom utečencov konštatované žiadne oprávnené dodatočné výdavky. Oprávnené dodatočné výdavky súvisiace s bezpečnostnými opatreniami dosiahli v roku 2016 úroveň 0,04 % HDP. V roku 2017 sa neočakáva žiadne ďalšie zvýšenie výdavkov v dôsledku výnimočného prílevu utečencov, zatiaľ čo dodatočný rozpočtový vplyv bezpečnostných opatrení sa v súčasnosti odhaduje na 0,14 % HDP. V ustanoveniach uvedených v článku 5 ods. 1 a článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa zohľadňujú tieto dodatočné výdavky, pretože prílev utečencov, ako aj závažnosť teroristickej hrozby sú nezvyčajnými udalosťami, ich vplyv na verejné financie Maďarska je značný a udržateľnosť by nebola ohrozená tým, že sa umožní dočasná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Preto sa požadovaná úprava smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa na rok 2016 znížila, aby sa zohľadnili dodatočné náklady súvisiace s bezpečnosťou. Pokiaľ ide o rok 2017, konečné posúdenie vrátane posúdenia oprávnených súm sa uskutoční na jar 2018 na základe zistených údajov, ktoré poskytnú maďarské orgány.

               (7)

               Rada 12. júla 2016 Maďarsku odporučila dosiahnuť v roku 2017 ročnú fiškálnu úpravu na úrovni 0,6 % HDP smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Z prognózy Komisie z jari 2017 vyplýva, že v roku 2017 existuje riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky.

               (8)

               Očakáva sa, že Maďarsko vzhľadom na svoju fiškálnu situáciu, a najmä vzhľadom na úroveň svojho dlhu, dosiahne v roku 2018 ďalšiu úpravu smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1,5 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav stanovenej v Pakte stability a rastu táto úprava znamená, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov (5) nesmie v roku 2018 prekročiť 2,8 %. To by zodpovedalo štrukturálnej úprave na úrovni 1,0 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Zároveň sa predpokladá, že Maďarsko v rokoch 2017 a 2018 dodrží dlhové pravidlo. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2017 budú na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu potrebné ďalšie opatrenia. Ako sa však stanovuje v nariadení (ES) č. 1466/97, pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov rozpočtového hospodárenia by sa malo zohľadniť rozpočtové saldo daného členského štátu vzhľadom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v oznámení Komisie, ktoré je pripojené k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní výsledkov rozpočtového hospodárenia za rok 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ spočívajúci v dosiahnutí zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia, ako aj k zaisteniu udržateľnosti verejných financií v Maďarsku. V tejto súvislosti Rada poznamenáva, že Komisia má v úmysle vykonať celkové posúdenie v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97, najmä vzhľadom na cyklickú situáciu v Maďarsku.

               (9)

               Nízka úroveň súkromných investícií a nízka produktivita znižujú konkurencieschopnosť Maďarska a brzdia jeho potenciálny rast. Faktory, ktoré negatívne ovplyvňujú podnikateľské prostredie a podnikové investície, sú spojené najmä s nedostatkami vo fungovaní inštitúcií a v správe vecí verejných. Medzi najväčšie prekážky podnikania v Maďarsku patria časté zmeny regulačného a daňového prostredia, ktoré sú prijímané bez dostatočného zapojenia zainteresovaných strán a nie sú v dostatočnej miere založené na dôkazoch. Regulačné prekážky v sektore služieb takisto obmedzujú dynamiku trhu a brzdia investície. Reštriktívne predpisy, okrem iného aj v maloobchode, obmedzujú hospodársku súťaž v sektore služieb a negatívne ovplyvňujú podnikateľskú klímu.

               (10)

               Podiel daňových príjmov na HDP v Maďarsku je naďalej značne nižší než v okolitých krajinách regiónu a v daňovom systéme pretrvávajú nedostatky. Vláda v roku 2017 znížila príspevky zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie o 5 percentuálnych bodov a ďalšie zníženie o 2 percentuálne body sa plánuje v roku 2018. Týmto opatrením sa výrazne znížilo daňovo-odvodové zaťaženie nízkopríjmových skupín, ktoré však naďalej zostáva vysoké. Platí to predovšetkým pre bezdetné osoby s nízkym príjmom, ktorých daňovo-odvodové zaťaženie patrí medzi najvyššie v Únii. Daňový systém je stále komplikovaný. Sektorové dane, z ktorých niektoré výrazne narúšajú hospodársku súťaž, naďalej komplikujú daňový systém a oslabujú dôveru investorov, a to napriek pozitívnemu trendu, ktorý možno v tejto oblasti pozorovať od roku 2013. Zložitosť daňového systému a súvisiaca neistota spolu s vysokými nákladmi na dodržiavanie predpisov a administratívnou záťažou naďalej negatívne ovplyvňujú dôveru investorov v Maďarsku.

               (11)

               Nedostatky vo fungovaní inštitúcií negatívne vplývajú na podnikateľskú klímu a znižujú rastový potenciál hospodárstva. Napriek nedávnym zlepšeniam a zmenám zákona o verejnom obstarávaní zostáva naďalej obmedzený najmä pokrok pri zvyšovaní transparentnosti a konkurencie vo verejnom obstarávaní. Aktuálna stratégia elektronického verejného obstarávania je dobrým východiskom na zvýšenie transparentnosti, ale jej vykonávanie a vplyv na transparentnosť je nevyhnutné sledovať. Na podnikateľskú klímu nepriaznivo vplýva riziko korupcie, ktoré je naďalej vysoké. Okrem toho opatrenia prijaté na riešenie tohto problému obsahujú výrazné nedostatky. V Maďarsku tiež dochádza k zdržaniam pri vykonávaní stratégie elektronického obstarávania. V krajine sa tým odsúva včasné zavedenie elektronického obstarávania, čo je zásadné z hľadiska zvýšenia transparentnosti a zvýšenia konkurencie.

               (12)

               Situácia v sektore služieb vrátane maloobchodu je v Maďarsku naďalej obzvlášť komplikovaná. V minulých rokoch vláda opakovane intervenovala na trhoch, ktoré boli v minulosti otvorené hospodárskej súťaži, a prijala prísnejšie požiadavky v oblasti služieb osobnej dopravy poskytovaných nezávislými dispečingovými centrami. Vláda neprijala žiadne významné opatrenie na zjednodušenie regulačného prostredia v sektore služieb, čo obzvlášť platí pre oblasť maloobchodného predaja, verejných služieb nakladania s odpadom, vydávania a distribúcie učebníc alebo mobilných platobných systémov. V sektore maloobchodu chýbajú jasné usmernenia upravujúce udelenie povolení na otváranie nových predajní s predajnou plochou presahujúcou 400 m2. Znižuje to transparentnosť a predvídateľnosť v tomto sektore. Pretrvávajúce regulačné prekážky v sektore služieb vrátane prekážok v maloobchode obmedzujú dynamiku trhu a brzdia investície a zároveň zneisťujú investorov, a to najmä medzinárodných.

               (13)

               Štrukturálne reformy zamerané na podporu investícií do ľudského kapitálu, najmä do vzdelávania a zdravotnej starostlivosti, a na pokračovanie v zlepšovaní fungovania pracovného trhu budú mať kľúčový význam pre zvýšenie konkurencieschopnosti a potenciálneho rastu Maďarska v strednodobom horizonte. Posilnenie sociálnej spravodlivosti bude taktiež zohrávať zásadnú úlohu pri zaistení inkluzívnejšieho rastu.

               (14)

               Výkonnosť, pokiaľ ide o zaisťovanie základných zručností, je v porovnaní s medzinárodnými štandardmi naďalej nízka. Z prieskumu Programu OECD pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) z roku 2015 vyplynulo, že výsledky sa výrazne zhoršili a vplyv sociálno-ekonomického zázemia žiakov na vzdelávacie výsledky je jeden z najvyšších v Únii. Výsledky v oblasti vzdelávania vo veľmi výraznej miere závisia aj od typu školy. Zníženie počtu vyučovacích hodín prírodovedných predmetov na odborných gymnáziách od roku 2016 pravdepodobne ešte viac prehĺbi zaostávanie Maďarska v prírodovedných zručnostiach. Podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, počas posledných piatich rokov stagnoval a je naďalej obzvlášť vysoký v rómskej komunite. Rozdelenie znevýhodnených žiakov medzi školami je nevyvážené a rómske deti čoraz častejšie navštevujú školy a triedy, v ktorých Rómovia predstavujú väčšinu. Sú zavedené opatrenia na podporu odbornej prípravy učiteľov, vzdelávania v rannom detstve, dosahovania výsledkov v škole, ako aj na boj proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky medzi Rómami. Hoci sa podnikli kroky na riešenie segregácie, nie sú dostatočne komplexné a systematické na to, aby sa problémy riešili. Počet záujemcov o terciárne vzdelávanie a podiel úspešných absolventov sú vzhľadom na rastúci dopyt po vysokokvalifikovanej pracovnej sile nedostatočné. Úpravou zákona o vysokých školách z roku 2017 sa situácia môže ešte viac zhoršiť.

               (15)

               Situácia na trhu práce v Maďarsku sa v uplynulých rokoch vyvíjala priaznivo a miera nezamestnanosti sa vrátila na úroveň spred krízy. Zamestnanosť dosiahla historicky najvyššie úrovne vďaka tvorbe pracovných miest v súkromnom sektore a programu verejných prác, ktorý je stále najväčším opatrením aktívnej politiky trhu práce v Maďarsku s viac než 200 000 účastníkmi. V posledných rokoch bol prijatý súbor opatrení na uľahčenie prechodu z programu na primárny trh práce. Program je však naďalej nedostatočne zacielený a jeho účinnosť pri opätovnom začleňovaní účastníkov do otvoreného trhu práce zostáva obmedzená. Niektoré sektory zároveň čelia čoraz väčšiemu nedostatku pracovnej sily. Čiastočne s podporou z fondov Únie sa posilňujú iné aktívne politiky trhu práce, ale treba vyvinúť ďalšie úsilie na účinné uľahčenie prechodu na primárny trh práce. Systém vytvárania profilov pre nezamestnaných je v prevádzke, ale zatiaľ nie je plne účinný. Rozdiel v zamestnanosti žien a mužov sa v posledných rokoch zvýšil a vplyv rodičovstva na zamestnanosť žien patrí medzi najvyššie v Únii. Účasť na trhu práce je ovplyvnená pomerne slabými výsledkami v oblasti zdravia a nerovným prístupom k zdravotnej starostlivosti. Účasť sociálnych partnerov na tvorbe politík je obmedzená.

               (16)

               Niektoré ukazovatele chudoby sa vrátili na predkrízové nízke úrovne, ale naďalej sa nachádzajú nad priemerom Únie. Chudoba detí a Rómov je obzvlášť vysoká, hoci klesá. Veľká časť zamestnaných Rómov pracuje v rámci programu verejných prác. Ich skutočná integrácia na otvorenom trhu práce je zatiaľ nízka.

               (17)

               Primeranosť a rozsah sociálnej pomoci a dávok v nezamestnanosti sú obmedzené. Obdobie, počas ktorého sa poskytujú dávky v nezamestnanosti, je v dĺžke troch mesiacov naďalej najkratšie v Únii a je kratšie než priemerný čas, ktorý uchádzači o zamestnanie potrebujú na nájdenie zamestnania. Reforma sociálnej pomoci v roku 2015 zefektívnila systém dávok, nezdá sa však, že by zaručovala jednotnú a primeranú minimálnu životnú úroveň pre tých, ktorí sa nachádzajú v núdzi. Pokiaľ ide o dávky pod správou obcí, kritériá oprávnenosti a výška nároku sú do veľkej miery závislé od ich rozhodnutia, čo spôsobuje neistotu na strane príjemcov. Dávka zabezpečujúca minimálny príjem zostáva zmrazená na nízkej úrovni, ale maďarské orgány plánujú v nasledujúcich rokoch postupne zvýšiť úroveň cielených hotovostných dávok. Už v roku 2017 došlo k miernemu zvýšeniu v prípade troch takýchto dávok. Ďalšie cielené opatrenia by pomohli zmierniť materiálnu depriváciu najviac znevýhodnnených skupín, najmä detí a Rómov.

               (18)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2017 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Maďarska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2017, národný program reforiem na rok 2017 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Maďarsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Maďarsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

               (19)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2017 a jej stanovisko (6) je zohľadnené najmä v odporúčaní 1,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Maďarsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

               1.

               Vynaložiť v roku 2018 značné fiškálne úsilie v súlade s požiadavkami preventívnej časti Paktu stability a rastu a zohľadniť pritom potrebu posilniť prebiehajúce oživenie a zabezpečiť udržateľnosť verejných financií Maďarska.

               2.

               Dokončiť zníženie daňovo-odvodového zaťaženia osôb s nízkymi príjmami a zjednodušiť daňovú štruktúru, najmä obmedzením sektorových daní s najväčším rušivým účinkom. Zvýšiť transparentnosť a konkurenciu v oblasti verejného obstarávania zavedením komplexného a účinného systému elektronického verejného obstarávania a posilniť protikorupčný rámec. Posilniť regulačnú predvídateľnosť, transparentnosť a hospodársku súťaž najmä v sektore služieb s osobitným dôrazom na maloobchod.

               3.

               Zlepšiť zameranie programu verejných prác na osoby, ktoré sú najviac vzdialené od trhu práce, a poskytovať účinnú podporu uchádzačom o zamestnanie v snahe uľahčiť ich prechod na trh práce, okrem iného posilnením aktívnych politík trhu práce. Prijať opatrenia na zlepšenie výsledkov vzdelávania a zvýšenie účasti znevýhodnených skupín, najmä Rómov, v inkluzívnom hlavnom vzdelávacom prúde. Zlepšiť primeranosť a rozsah pôsobnosti sociálnej pomoci a predĺžiť obdobie poskytovania dávok v nezamestnanosti.

      V Bruseli 11. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         T. TÕNISTE

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (4)  Štrukturálne saldo prepočítané Komisiou na základe informácií poskytnutých v konvergenčnom programe podľa spoločne dohodnutej metodiky.

      (5)  Čisté verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Tvorba hrubého fixného kapitálu financovaná z vnútroštátnych zdrojov je rozložená na obdobie štyroch rokov. Diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvýšenia príjmov vyplývajúce z právnych predpisov sú započítané. Jednorazové opatrenia na strane príjmov aj výdavkov sú vzájomne započítané.

      (6)  Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52005SC0013

Odporúčanie pre Stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Luxemburska, 2004-2007  /* SEK/2005/0013 v konečnom znení */

	Brusel, 11.1.2005SEK(2005) 13 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Luxemburska, 2004-2007(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že zúčastnené členské štáty, t. j. tie, ktoré prijali jednotnú menu, museli predložiť programy stability Rade a Komisii do 1. marca 1999. V súlade s článkom 5 tohto nariadenia musela Rada preskúmať každý program stability na základe posúdení, ktoré vypracovala Komisia a výbor zriadený článkom 114 Zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom doručila Rada stanovisko následne po preskúmaní programu. Podľa nariadenia je potrebné, aby členské štáty predložili ročné aktualizácie svojich programov stability, ktoré môže Rada taktiež podrobiť preskúmaniu v súlade s rovnakými postupmi. Prvý program stability Luxemburska týkajúci sa obdobia rokov 1998-2002 bol predložený 16. februára 1999 a posúdený Radou 15. marca 1999[2]. Aktualizácie sa predkladali každý nasledujúci rok, úplne posledná bola predložená 30. novembra 2004. Útvary Komisie vykonali technické hodnotenie tejto aktualizácie pri zohľadnení svojich vlastných jesenných ekonomických predpovedí z roku 2004 a so zreteľom na kódex pravidiel[3]spoločne dohodnutá metodika odhadov potenciálneho výkonu a cyklicky upravených sáld, odporúčania vo všeobecných usmerneniach hospodárskych politík na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík a schválené Radou[4]. Hodnotenie je nasledovné:-  Aktualizácia programu stability Luxemburska týkajúceho sa obdobia rokov 2004-2007, ktorá bola vykonaná v roku 2004, bola predložená 30. novembra po tom, čo ju 26. novembra schválila vláda. Táto aktualizácia čiastočne zodpovedá požiadavkám údajov podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“, pretože niektoré povinné údaje chýbajú.-  Makroekonomický scenár uvedený v aktualizácii predpovedá, že reálny rast HDP klesne z hodnoty 4,4 % v roku 2004 na 3,8 % v roku 2005 a 3,3 % v roku 2006. V roku 2007 však opäť stúpne na hodnotu 4,3 %. Tento scenár je dôveryhodný: na obdobie rokov 2004-2006, je primerane blízky predpovediam útvarov Komisie z roku 2004. Miery reálneho rastu, ktoré sa predpovedajú v programe na celé obdobie, sa zhodujú s odhadmi potenciálneho rastu vykonanými útvarmi Komisie.-  Keďže saldo verejných financií kleslo z hodnoty 0,8 % prebytku HDP v roku 2003 na odhadovaných 1,4 % deficitu HDP v roku 2004, zámerom tohto programu je znížiť deficit na 1,0 % v roku 2005 a stabilizovať ho na rovnakej úrovni počas rokov 2006 a 2007. Program teda nepredpokladá pokračovanie znižovania deficitu po roku 2005, ale pozitívne kontrastuje s aktualizáciou z roku 2003, ktorá bola založená na oveľa menej optimistickom výhľade rastu, než bol v roku 2004 a predpokladala, že celkový štátny deficit vzrastie z hodnoty 0,6 % HDP v roku 2003 na hodnotu približne 2 % vo zvyšnom programovom období.-  Na základe výpočtov útvarov Komisie pri použití spoločne dohodnutého postupu sa očakáva, že cyklicky upravené saldo v aktualizácii z roku 2004 ukáže rastúce prebytky (od hodnoty deficitu nižšej než 1% HDP v roku 2003) na zvyšné obdobie a dosiahne hodnotu 2 % v roku 2007. Zdá sa však, že toto dramatické zlepšenie v cyklicky upravovanom salde je skôr spôsobené najmä neobvyklým rozpätím neistoty okolo odhadov potenciálneho rastu Luxemburska, než by odrážalo skutočnú snahu o štrukturálne úpravy. Vývoj v salde verejných financií je podstatne lepší, než sa predpokladalo v predpovediach Komisie z jesene roku 2004. Tento stav vznikol v dôsledku toto, pretože predpovede Komisie z jesene roku 2004 boli dokončené pred vydaním rozpočtu na rok 2005 a preto vychádzali z prognózy „žiadna zmena politiky“ a z trendov výdavkov a príjmov, ktoré sa dodržiavali v predchádzajúcich rokoch.-  Riziká, ktoré ohrozujú rozpočtové ciele programu, sú vyvážené. Na jednej strane sa odhady o príjmoch v Luxemburgu považujú za opatrné. Na strane druhej však program predpokladá spomalenie rastu výdavkov, ktorý bol v posledných rokoch veľmi prudký, ale neuvádza opatrenia, ktoré by pomohli dosiahnuť tento cieľ. Po zvážení všetkých ukazovateľov sú teda ciele uvedené v programe hodnoverné, ale: ich dosiahnutie by nemalo byť náročné za predpokladu, že sa orgány budú pridržiavať svojho zverejneného zámeru brzdiť zvyšovanie výdavkov. Z hľadiska posúdenia rizika je rozpočtová pozícia programu, ako to vyjadruje vývoj cyklicky upraveného salda, dostatočná na dosiahnutie strednodobého cieľa v Pakte stability a rastu rozpočtovej pozície smerujúceho k takmer vyrovnanému saldu v programovom období (od roku 2005). Pri nominálnych podmienkach však program nepredpokladá pokračovanie zníženie celkového deficitu po roku 2005 a neobsahuje žiadny záväzok smerovať bližšie, aspoň pokiaľ ide o nominálne hľadisko, k vyrovnanému saldu ešte pred koncom obdobia, keďže hodnota celkového deficitu je i naďalej približne 1 % HDP. Od roku 2005 sa však zdá , že rozpočtová pozícia v programe poskytla dostatočné rozpätie zabezpečenia, v ktorom sa môžu vyskytnúť normálne cyklické výkyvy bez toho, aby sa prekročila hraničná hodnota deficitu 3 % HDP. V aktualizácii sa odhaduje, že miera celkového zadlženia štátu sa zníži z hodnoty 5,3 % HDP v roku 2003 na hodnotu 5,0 % v roku 2004. Približne polovica tohto dlhu pochádza z centrálnej vlády a druhá polovica z miestnych orgánov, pričom dlh inštitúcií sociálneho zabezpečenia je zanedbateľný. Predpovedá sa, že miera zadlženia sa v časovom horizonte zahrnutom v aktualizácii ešte zníži z hodnoty 5,0 % HDP v roku 2004 na hodnotu 4,5 % HDP v roku 2007. Celkový stav čistých aktív je ešte priaznivejší z dôvodu výrazných finančných aktív odhadovaných v hodnote 50 % DPH akumulovaných za posledné roky vďaka fiškálnym prebytkom. Program sa odvoláva na opatrenia, ktoré boli nedávno prijaté s cieľom brzdiť zvyšovanie výdavkov na zdravotníctvo, najmä zvyšovanie príspevkov, o ktorých sa rozhodlo v novembri 2004. Uvádzajú sa v ňom dodatočné opatrenia zamerané na zníženie výdavkov na zdravotníctvo, ktoré boli zapracované v návrhu zákona schválenom Parlamentom v decembri 2004. V programe sa taktiež spomína zaťaženie dôchodkového systému, ktoré vznikne v nadchádzajúcich rokoch z dôvodu masívneho rastu zamestnanosti v Luxembursku za posledné dve desaťročia, ktorý v čoraz väčšej miere zahŕňa nerezidentných pracovníkov. Aj keď program zatiaľ neobsahuje osobitné opatrenia, ktoré by riešili tento problém, uvádza sa v ňom, že táto otázka bude predmetom diskusií v priebehu roku 2005.-  Z dôvodu nízkeho vládneho dlhu a značných rezerv, ktoré boli naakumulované za vyše dve desaťročia v sektore zabezpečenia, sa zdá, že Luxembursko je v priaznivej pozícii pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, napriek významným predpokladaným rozpočtovým výdavkom na starnúcu populáciu. Podľa predbežného posúdenia vypracovaného útvarmi Komisie, pokiaľ však ide o prognózy súčasných výdavkov, rozpočtová stratégia načrtnutá v programe by vyústila do „daňového rozdielu“ vo výške takmer 2 % HDP, ktorý by bolo nutné odstrániť s cieľom úplného zabezpečenia udržateľnosti. Počas obdobia približne 20 rokov krajina zaznamenala výnimočne silný rast zamestnanosti, ktorý postupne vyústi do približne rovnakého nárastu počtu dôchodcov. Rezervy by mohli významne prispieť k zmierneniu rozpočtových tlakov v tejto situácii a táto politika budovania rezerv by mala pokračovať spoločne s prijatím opatrení zameraných na zvýšenie súčasnej nízkej miery zamestnanosti rezidentov, najmä tých starších.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny HDP (zmena v %) | PS nov. 2004 | 4,4 | 3,8 | 3,3 | 4,3 |KOM | 4,0 | 3,5 | 3,6 | neuv. |PS nov. 2003 | 2,0 | 3,0 | 3,8 | neuv. |Inflácia vyjadrená harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien (v %) | PS nov. 2004 | 2,6 | 3,2 | 1,5 | 1,7 |KOM | 3,0 | 2,3 | 1,6 | neuv. |PS nov. 2003 | 1,5 | 1,3 | 1,2 | neuv. |Saldo verejných financií (v % HDP) | PS nov. 2004 | -1,4 | -1,0 | -0,9 | -1,0 |KOM2 | -0,8 | -1,6 | -2,0 | neuv. |PS nov. 2003 | -1,8 | -2,3 | -1,5 | neuv. |Primárne saldo (v % HDP) | PS nov. 2004 | -1,2 | -0,9 | -0,8 | -0,9 |KOM2 | -0,6 | -1,4 | -1,8 | neuv. |PS nov. 2003 | -1,6 | -2,1 | -1,5 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (v % HDP) | PS nov. 20041 | -0,7 | 0,3 | 1,4 | 2,0 |KOM2 | 0,4 | 0,3 | 0,7 | neuv. |PS nov. 20031 | 0,9 | 1,0 | 2,2 | neuv. |Hrubý dlh verejných financií (v % HDP) | PS nov. 2004 | 5,0 | 5,0 | 4,6 | 4,5 |KOM2 | 4,9 | 4,8 | 4,7 | neuv. |PS nov. 2003 | 5,2 | 5,0 | 4,4 | neuv. |1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií uvedených v programe 2 Dokončené pre predložením rozpočtu na rok 2005 Zdroje: Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |Na základe tohto posúdenia prijala Komisia priložené odporúčanie pre stanovisko Rady o aktualizovanom programe stability Luxemburska a predkladá ho Rade.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997NARIADENIA RADYk aktualizovanému programu stability Luxemburska, 2004-2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii, najmä na jeho článok 5 odsek 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:1.  Dňa [18. januára] 2005 Rada preskúmala aktualizovaný program stability Luxemburska týkajúci sa obdobia rokov 2004 až 2007. Aktualizácia čiastočne zodpovedá požiadavkám údajov podľa revidovaného „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov Niektoré požadované údaje o makroekonomických prognózach však chýbajú.2.  Aktualizácia odhaduje, že reálny rast HDP stúpne z hodnoty 2,9 % v roku 2003 na hodnotu 4,4 % v roku 2004. V rokoch 2005 a 2006 sa plánuje, že rast klesne na 3,8 % respektíve 3,3 % predtým, ako v roku 2007 opäť stúpne na hodnotu 4,3 %. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že scenár spoľahlivo odráža prognózy rastu.3.  Rozpočtová stratégia, na ktorej táto aktualizácia spočíva, sa zameriava na mierne zníženie deficitu z odhadovanej hodnoty 1,4 % HDP na rok 2004 na hodnotu 1,0 % HDP v roku 2005. V rokoch 2006 a 2007 by mohla výška deficitu zostať na úrovni z roku 2005 spolu s príjmami a výdavkami, ktoré sú plánované, že zostanú stále ako percento HDP. V cyklicky upravovaných podmienkach sa na základe výpočtov útvarov Komisie vykonaných podľa spoločne dohodnutého postupu predpokladá, že prebytok vo výške 0,3 % HDP v roku 2005 stúpne a bude sa postupne zvyšovať až na hodnotu 2,0 % HDP v roku 2007, čo odráža odhadovanú rozširujúcu sa zápornú produkčnú medzeru. Odhady produkčných medzier a tým aj cyklicky upravovaných sáld však uvádzajú nezvyčajne veľké rozpätia neistoty v prípade Luxemburska, z dôvodu veľmi špecifických znakov jeho ekonomiky, ktorá si vyžaduje veľmi obozretné použitie takýchto ukazovateľov. V časovom horizonte zahrnutom v programe by pomer verejných investícií do HDP zostal zhruba rovnaký okolo 5 % HDP, čo je dosť vysoko nad priemerom EÚ.4.  Riziká, ktoré ohrozujú rozpočtové prognózy programu, sa zdajú byť vo veľkej miere vyvážené. Na jednej strane, prognózy o príjmoch v Luxembursku sú tradične opatrné a rozpočtový výsledok v roku 2004 môže byť podstatne lepší, než sa v súčasnosti odhaduje, čo snáď môže mať za následok zásadný priaznivý účinok na zostávajúce roky tohto programu. Na strane druhej však program predpokladá spomalenie rastu verejných výdavkov, ktorý bol v posledných rokoch veľmi prudký, ale neuvádza opatrenia, ktoré by pomohli dosiahnuť tento cieľ. Zdá sa, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočné rozpätie zabezpečenia voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Rovnako sa javí ako dostatočné dosiahnuť strednodobé ciele v Pakte stability a rastu pozície smerujúcej takmer k vyrovnanému saldu v rámci programového obdobia (od roku 2005) v cyklicky upravovaných podmienkach.5.  Miera zadlženia je extrémne nízka a predpovedá sa, že sa v časovom horizonte zahrnutom v aktualizácii ešte zníži z hodnoty 5,0 % HDP v roku 2004 na hodnotu 4,5 % HDP v roku 2007. Celkový stav čistých aktív je ešte priaznivejší z dôvodu výrazných finančných aktív odhadovaných v hodnote 50 % DPH akumulovaných za posledné roky vďaka fiškálnym prebytkom.6.  Ukazuje sa, že Luxembursko je v priaznivej pozícii vzhľadom na dlhodobú udržateľnosť svojich verejných financií. Možno očakávať, že stav značných čistých kladných aktív aspoň čiastočne vyváži budúce náklady na starnúcu populáciu. Pomer medzi prispievateľmi a užívateľmi dôchodkového systému sa však zhorší, a to i podľa priaznivého scenára, podľa ktorého bude rast zamestnanosti pokračovať v mimoriadnej miere zaznamenanej v posledných dvoch desaťročiach. Z uvedených dôvodov sa vyžaduje určité obmedzenie s cieľom zabezpečiť, aby verejné výdavky zostali v súlade s príjmami a aby bola zachovaná politika akumulovania rezerv spoločne s prijatím opatrení zameraných na zvyšovanie súčasnej nízkej miery zamestnanosti rezidentov, najmä tých starších.Kľúčové prognózy z aktualizovaného programu stability Luxemburska2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reálny rast HDP (v %) Inflácia vyjadrená harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien (v %) Saldo verejných financií (v % HDP) Primárne saldo (v % HDP) Cyklicky upravené saldo (v % HDP)1 Hrubý dlh verejných financií (v % HDP) | 2,9 2,5 +0,8 +1,0 +1,4 5,3 | 4,4 2,6 -1,4 -1,2 -0,7 5,0 | 3,8 3,2 -1,0 -0,9 +0,3 5,0 | 3,3 1,5 -0,9 -0,8 +1,4 4,6 | 4,3 1,7 -1,0 -0,9 +2,0 4,5 |1 Výpočty útvarov Komisie pri použití spoločne dohodnutej metodiky na informácie uvedené v programe.[1] Ú. v. ES, 2.8.1997 Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto webovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Ú. v. ES C 124, 5.5.1999.[3] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru o obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov, schválené Radou ECOFIN 10.7.2001.[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.


title: Odporúčanie Rady, z 8. júla 2014 , ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2014

text:
               29.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 247/63

         ODPORÚČANIE RADY,
   z 8. júla 2014,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Lotyšska na rok 2014
   2014/C 247/12
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Európskej komisie o zavedení novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameriava na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla 2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

               (3)

               Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania pre jednotlivé krajiny.

               (4)

               Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie (3), ktoré sa týka národného programu reforiem Lotyšska na rok 2013, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Lotyšska na roky 2012 – 2016.

               (5)

               Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2014. Komisia zároveň 13. novembra 2013 prijala na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 (4) správu o mechanizme varovania, v ktorej Lotyšsko nie je uvedené medzi členskými štátmi, v súvislosti s ktorými sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

               (6)

               Európska rada 20. decembra 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast, obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu.

               (7)

               Lotyšsko 29. apríla 2014 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2014 a 30. apríla 2014 svoj program stability na rok 2014. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (8)

               Cieľom rozpočtovej stratégie uvedenej v programe stability na rok 2014 je postupne znížiť celkový deficit a udržať si štrukturálne saldo, ktoré je v súlade so strednodobým cieľom, ak sa berie do úvahy možná dočasná odchýlka od strednodobého cieľa z dôvodu systémovej dôchodkovej reformy. V programe sa strednodobý cieľ zmenil z - 0,5 % na - 1,0 %, pričom tento nový strednodobý cieľ zodpovedá výsledkom uvedeným v Pakte stability a rastu. Plánovaný vývoj celkového salda v programe stability zahŕňa postupné zhoršenie (prepočítaného) štrukturálneho salda, hoci bude stále v rozpätí, ktoré je povolené pri realizácii dôchodkovej reformy. Ak sa zoberie do úvahy možná odchýlka od strednodobého cieľa, plánovaný štrukturálny deficit je do roku 2016 v súlade s požiadavkou Paktu stability a rastu. Plánovaný nárast prepočítaného štrukturálneho deficitu v roku 2017 však znamená odchýlenie od požadovaného postupu úprav zameraného na dosiahnutie strednodobého cieľa. Celkovo je rozpočtová stratégia uvedená v programe stability prevažne v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Štátny dlh by mal zostať hlboko pod úrovňou 60 % HDP počas celého programového obdobia a do roku 2017 klesne na úroveň 31 % HDP. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy uvedené v programe stability a ktorý nebol oficiálne schválený nezávislou inštitúciou, je vierohodný. Očakáva sa, že hospodársky rast sa počas programového obdobia udrží na úrovni okolo 4 % za rok a ceny by sa mali mierne zvýšiť.

               (9)

               V rozpočtovom scenári programu stability sa predpokladá prudký pokles podielu vládnych príjmov a výdavkov v rámci HDP, čo je dôsledkom viacerých opatrení, ktoré vedú k zníženiu príjmov, napriek cielenému obmedzeniu výdavkov. Požiadavky na zvýšenie výdavkov vo viacerých oblastiach politiky predstavujú riziko pre zníženie výdavkov plánované v programe stability. Z prognózy útvarov Komisie z jari 2014 vyplýva, že kým v roku 2014 fiškálna politika spĺňa požiadavky Paktu stability a rastu, v roku 2015 hrozí odchýlenie od týchto požiadaviek. Na základe posúdenia programu stability a prognózy Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 dospela Rada k názoru, že odchýlenie štrukturálneho deficitu od strednodobého cieľa v roku 2014 odzrkadľuje vplyv systémovej dôchodkovej reformy, kým v roku 2015 hrozí odchýlenie od požadovaného postupu úprav.

               (10)

               Lotyšsko prijalo kroky na zníženie daňového zaťaženia pre osoby s nízkymi príjmami a rodiny so závislými osobami a na posilnenie daní z majetku a environmentálnych daní, ale výška a štruktúra týchto daní nemá dostatočný vplyv na správanie hospodárskych subjektov a stále sa poskytujú dotácie, ktoré majú nepriaznivý vplyv na životné prostredie. Hoci orgány dosiahli určitý pokrok pri zlepšovaní daňovej disciplíny a znižovaní podielu nelegálnej hospodárskej činnosti, a to najmä vďaka zlepšeniu posudzovania rizík a sprísneniu sankcií v prípade podvodného konania, stále pretrvávajú problémy v boji proti daňovým podvodom a únikom. Najmä v prípade spotrebných daní existuje značný potenciál na ďalšie zvýšenie príjmov, ak dôjde k zlepšeniu daňovej disciplíny, a to aj napriek tomu, že predstavujú významný podiel z celkového daňového zaťaženia.

               (11)

               Napriek pôvodne ambicióznemu plánu reformy vysokoškolského vzdelávania Lotyšsko nedosiahlo žiadny pokrok pri zavádzaní medzinárodne uznávaného akreditačného systému, plány na zavedenie nového finančného modelu sú predbežne plánované na rok 2016, konsolidácia inštitúcií vysokoškolského vzdelávania bola oslabená a obmedzenia používania cudzích jazykov zostávajú nezmenené. Je tomu tak aj napriek tomu, že existuje značný priestor na reformu systému vysokoškolského vzdelávania, ktoré je vzhľadom na klesajúci počet obyvateľov príliš rozsiahle, ponúka príliš mnoho odlišných študijných programov a nie je veľmi atraktívne pre zahraničných študentov a učiteľov. Výsledky prvého nezávislého posúdenia výskumných inštitúcií poukazujú na to, že v tých 10 % z hodnotených medzinárodných výskumných stredísk, ktoré možno považovať za medzinárodné výskumné strediská na vysokej úrovni, pracuje 21 % vedcov zamestnaných na ekvivalent plného úväzku. Intenzita výskumu a vývoja v Lotyšsku bola v roku 2012 len 0,66 % HDP a nie je na správnej ceste k dosiahnutiu cieľa stratégie Európa 2020, ktorým je vyčlenenie 1,5 % HDP na výskum a vývoj.

               (12)

               Lotyšsko dosiahlo pokrok v boji proti nezamestnanosti, ktorá značne klesla. Nezamestnanosť mladých je však stále pomerne vysoká a sú potrebné opatrenia na riešenie situácie nezaregistrovaných neaktívnych mladých ľudí. Hoci Lotyšsko prijalo opatrenia na riešenie nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami a v záujme zlepšenia kvality odborného vzdelávania, týmto oblastiam je stále potrebné venovať pozornosť, najmä pokiaľ ide o zlepšovanie kvality učňovskej prípravy a rozvoj komplexného kariérneho poradenstva. Aktívne politiky trhu práce majú stále obmedzený rozsah pôsobnosti a príliš sa spoliehajú na verejné práce.

               (13)

               Chudoba osôb v produktívnom veku je v Lotyšsku stále vysoká. Lotyšsko prijalo určité kroky na reformu sociálnej pomoci a dokončilo rozsiahle posúdenie systému sociálneho zabezpečenia, čím vytvorilo pevný základ pre reformu založenú na faktoch. Významne zvýšilo rôzne príspevky na deti, ako aj nezdaniteľné minimá pri dani z príjmu fyzických osôb, pokiaľ ide o závislé osoby. Účinnosť sociálnej ochrany z hľadiska znižovania chudoby je však stále nízka a budovanie účinnej záchrannej sociálnej siete je aj naďalej problematické. Celkovo je chudobou alebo sociálnym vylúčením ohrozený vysoký podiel obyvateľstva a tento podiel je ešte vyšší v prípade detí. Rodiny s deťmi, nezamestnaní, ľudia so zdravotným postihnutím a ľudia žijúci vo vidieckych oblastiach sú vystavení obzvlášť vysokému riziku chudoby a sociálneho vylúčenia. Výdavky Lotyšska na sociálnu ochranu vyjadrené ako percentuálny podiel HDP sú najnižšie v Únii. Prístup k zdravotnej starostlivosti obmedzujú náklady, najmä vysoká finančná spoluúčasť zo strany pacientov a často sa vyskytujúce neoficiálne platby, čo bráni v napĺňaní potrieb zdravotnej starostlivosti veľkej časti obyvateľstva. Existuje priestor na zlepšenie účinnosti systému, zabezpečenie nákladovo efektívneho financovania a na podporu činností na predchádzanie vzniku ochorení.

               (14)

               Lotyšsko dosiahlo určitý pokrok v procese otvárania trhu s elektrickou energiou hospodárskej súťaži a tento postup sa začiatkom roka 2015 rozšíri na sektor domácností. Lotyšsko sa v júni 2013 taktiež pripojilo k regionálnemu škandinávsko-baltskému trhu s elektrickou energiou Nord Pool Spot. Je potrebné ďalej posilniť prepojenia s trhom EÚ s energiou, keďže Lotyšsko je v súčasnosti odkázané na dovoz a cezhraničné elektrické prepojenie s Estónskom je zväčša preťažené. Rozvoj infraštruktúry má preto zásadný význam a Lotyšsko čelí značným problémom pri odstraňovaní infraštruktúrnych nedostatkov. Určitý pokrok sa tiež dosiahol v odvetví zemného plynu po tom, čo parlament schválil zmeny zákona o energetike, ktorými sa vytýčilo postupné otváranie trhu s plynom od apríla 2014, aj keď úplné otvorenie trhu s plynom sa posunulo až na rok 2017. Lotyšsko navrhlo vyvážený súbor politických opatrení zaoberajúcich sa energetickými úsporami v hlavných odvetviach hospodárstva a v nadchádzajúcich rokoch sa viac ako 70 % energetických úspor vygeneruje v stavebníctve. Je však stále potrebné zlepšiť efektívnosť v doprave, ako aj efektívnosť budov a vykurovacích systémov.

               (15)

               Lotyšsko prijalo významné opatrenia na zlepšenie kapacít v súdnictve s cieľom znížiť objem nedoriešených prípadov a skrátiť dĺžku konaní. Vysoký objem nedoriešených prípadov v súdnictve je však stále hrozbou pre podnikanie a je potrebné dokončiť reformy na zlepšenie efektívnosti a kvality súdnictva, aj pokiaľ ide o konkurzné konania, mediáciu a arbitrážne konania. Lotyšsko navrhlo ambiciózne reformy v oblasti verejnej správy, ale ich realizácia je pomalá a nevzťahuje sa na miestne samosprávy a reforma štátnych podnikov sa výrazne oneskorila. Sú potrebné zmeny práva hospodárskej súťaže s cieľom priznať Rade pre hospodársku súťaž väčšiu inštitucionálnu a finančnú nezávislosť, aby mohla účinne zasahovať proti konaniu verejných a súkromných subjektov, ktorým dochádza k obmedzovaniu hospodárskej súťaže.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Lotyšska. Posúdila národný program reforiem a program stability. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Lotyšsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sa premietli do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 5.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (5) sa premietlo najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1.

               (18)

               V kontexte európskeho semestra Komisia takisto vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na tomto základe Rada vydala osobitné odporúčania adresované členským štátom, ktorých menou je euro (6). Lotyšsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo takisto zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedených odporúčaní,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Lotyšsko v rokoch 2014 – 2015 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zachovať si v roku 2014 zdravú fiškálnu pozíciu a od roku 2015 posilniť rozpočtovú stratégiu s cieľom zabezpečiť, aby sa odchýlenie od strednodobého cieľa obmedzilo na vplyv systémovej dôchodkovej reformy. Usilovať sa o ďalšie zníženie daňového zaťaženia osôb s nízkymi príjmami v rámci posunu smerom k daniam z nehnuteľností a environmentálnym daniam, ktoré sú priaznivejšie pre rast, a prostredníctvom zlepšenia daňovej disciplíny a výberu daní.

               2.

               Zintenzívniť realizáciu reformy vysokoškolského vzdelávania, najmä prostredníctvom zriadenia nezávislej akreditačnej agentúry a finančného modelu, ktorý oceňuje kvalitu. Zabezpečiť kariérne poradenstvo na všetkých úrovniach vzdelávania, zlepšiť kvalitu odborného vzdelávania a odbornej prípravy vrátane posilnenia učňovskej prípravy a dosiahnuť pokrok v oblasti zamestnateľnosti mladých ľudí vrátane zavedenia opatrení na riešenie situácie neregistrovaných mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Prijať kroky k integrovanejšiemu a komplexnejšiemu výskumnému systému taktiež prostredníctvom zamerania finančných prostriedkov na medzinárodne konkurencieschopné výskumné inštitúcie.

               3.

               Vykonať reformu sociálnej pomoci a jej ďalšieho financovania s cieľom zabezpečiť lepšie pokrytie, dostatočnosť dávok, posilnené aktivačné opatrenia a cielené sociálne služby. Rozšíriť rozsah pôsobnosti aktívnych politík trhu práce. Zlepšiť nákladovú efektívnosť, kvalitu a prístupnosť systému zdravotnej starostlivosti.

               4.

               Urýchliť rozvoj prepojení plynárenských a elektrických sústav so susediacimi členskými štátmi v záujme diverzifikácie zdrojov energie a podporovať konkurencieschopnosť prostredníctvom lepšieho začlenenia do baltských trhov s energiou. Usilovať sa o ďalšie zvýšenie energetickej efektívnosti v doprave, ako aj energetickej efektívnosti budov a vykurovacích systémov.

               5.

               Dokončiť reformu súdnictva vrátane prebiehajúcej reformy rámcov konkurzných konaní, arbitrážnych konaní a mediácie s cieľom zabezpečiť právne prostredie, ktoré by bolo priaznivejšie pre podnikanie a ústretovejšie k zákazníkom. Zintenzívniť reformy v oblasti verejnej správy, a to aj prostredníctvom vykonania reformy v oblasti správy štátnych podnikov a zvýšenia inštitucionálnej a finančnej nezávislosti Rady pre hospodársku súťaž.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ponechané na rok 2014 rozhodnutím Rady 2014/322/EÚ zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49).

      (3)  Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s. 47.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25).

      (5)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.

      (6)  Pozri stranu 141 tohto úradného vestníka.


title: Odporúčania na najlepší postup pre prvky osvedčenia Spoločenstva o koncovom použití schválené pracovnou skupinou Rady pre tovar dvojakého použitia na zasadnutí 31. októbra 2008 , ktoré zobral na vedomie Výbor stálych predstaviteľov 23. decembra 2008 , ktoré majú predložiť – riadne podpísané a opečiatkované – vývozcovia uchádzajúci sa u svojich vnútroštátnych orgánov o vývoz položiek s dvojakým použitím [pozri článok 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1334/2000]

text:
               16.1.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 11/1

         Odporúčania na najlepší postup pre prvky osvedčenia Spoločenstva o koncovom použití schválené pracovnou skupinou Rady pre tovar dvojakého použitia na zasadnutí 31. októbra 2008, ktoré zobral na vedomie Výbor stálych predstaviteľov 23. decembra 2008, ktoré majú predložiť – riadne podpísané a opečiatkované – vývozcovia uchádzajúci sa u svojich vnútroštátnych orgánov o vývoz položiek s dvojakým použitím [pozri článok 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1334/2000]
   (2009/C 11/01)