Dôležité právne oznámenie

|

52004SC1067

Odporúčanie pre rozhodnutia Rady ktoré Komisiu splnomocňuje viesť rokovania o podmienkach pristúpenia Spoločenstva k Dohode Európskej hospodárskej komisie Organizácie spojených národov (UN-ECE), ktorá sa týka prijatia jednotných podmienok pravidelných technických kontrol kolesových vozidiel a vzájomného uznávania takýchto kontrol (vo Viedni 13. novembra 1997) {SEC(2004)1056}  /* SEK/2004/1067 v konečnom znení */

	Brusel, 08.09.2004SEC(2004) 1067 konečná verziaOdporúčanie preROZHODNUTIA RADYktoré Komisiu splnomocňuje viesť rokovania o podmienkach pristúpenia Spoločenstva k Dohode Európskej hospodárskej komisie Organizácie spojených národov (UN-ECE), ktorá sa týka prijatia jednotných podmienok pravidelných technických kontrol kolesových vozidiel a vzájomného uznávania takýchto kontrol (vo Viedni 13. novembra 1997){SEC(2004)1056}(predložené Komisiou)1. Všeobecné informácie k prípaduDohoda Európskej hospodárskej komisie OSN z roku 1958 týkajúca sa technických požiadaviek na kolesové vozidlá, ku ktorej Spoločenstvo pristúpilo 24. marca 1998, bola navrhnutá za účelom vytvorenia jednotných technických predpisov pre typové schvaľovanie a konštrukciu nových vozidiel. Cieľom Dohody Európskej hospodárskej komisie OSN o kontrole vozidiel z roku 1997 je stanoviť pravidlá pravidelných technických kontrol kolesových vozidiel prihlásených alebo používaných na území zmluvných strán tejto dohody.Oblasti pôsobnosti Dohody o kontrole vozidiel podliehajú činnosti Spoločenstva. Spadajú do pôsobnosti smernice Rady 96/96/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov o kontrole technického stavu motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, zmenenej a doplnenej smernicou 2001/11/ES (funkčné testovanie obmedzovačov rýchlosti úžitkových vozidiel) a smernicou 2003/27/ES (testovanie výfukových emisií motorových vozidiel). Tieto smernice stanovujú minimálne požiadavky. Niektoré členské štáty ich prekračujú.Zatiaľ k Dohode o kontrole vozidiel pristúpilo sedem krajín: Estónsko, Holandsko, Fínsko, Maďarsko, Rumunsko, Ruská federácia a Bulharsko. Článok 4 dohody z roku 1997 stanovuje, že k Dohode o kontrole vozidiel môžu pristúpiť regionálne organizácie hospodárskej integrácie, ktorým členské štáty predali právomoci v oblastiach, ktorých sa dohoda týka vrátane právomoci robiť záväzné rozhodnutia, ktoré budú pri výslovnom odkaze na Spoločenstvo pre ich členské krajiny záväzné. Pristúpením EÚ k Dohode o kontrole vozidiel získa Spoločenstvo 25 z celkového počtu 28 hlasov, pričom všetky ostatné podmienky zostanú zachované.2. Výkon právomocí v oblasti kontroly technického stavu vozidiel na cestnú premávkuDohoda o kontrole vozidiel z roku 1997 patrí do pôsobnosti pracovnej skupiny 29 Európskej hospodárskej komisie OSN, ktorá je pomocným orgánom Výboru pre vnútrozemskú prepravu EHK OSN a do ktorej pôsobnosti tiež spadá Dohoda o konštrukcii vozidiel z roku 1958.3. ROKOVANIEAby bola dohoda v súlade s právnymi predpismi EÚ, niektoré klauzuly Dohody o kontrole vozidiel je potrebné upraviť alebo objasniť.Predovšetkým dva aspekty dohody si budú vyžadovať úpravu alebo objasnenie. Aby sa vyjasnila koncepcia vzájomného uznávania osvedčení o technickej spôsobilosti a tým obmedzil rozsah vo veci slobodného pohybu vozidiel v rámci územia EÚ, mal by sa zmeniť a doplniť článok 1 a článok 12. Dohoda o kontrole vozidiel by nemala umožňovať, aby bolo vozidlu vydané iné osvedčenie o technickej spôsobilosti ako je to, ktoré bolo vydané na území zmluvnej strany, kde je prihlásené, pokiaľ však medzi zmluvnými stranami, kde je vozidlo prihlásené a testované, neexistuje dvojstranná dohoda.V predpise č. 1 dohody sa tiež nachádzajú body obsahujúce technické podrobnosti, ktoré bude treba zmeniť, t.j. vymazať skúšobné požiadavky týkajúce sa klimatizácie a chladiacich sústav aspoň dovtedy, pokým nebudú vypracované a schválené prijateľné skúšobné postupy.Niektoré z požadovaných zmien potrebných na to, aby Dohoda o kontrole vozidiel bola v súlade s právnymi predpismi EÚ, sa v skutočnosti už implementujú. Komisia počas rokovaní ako aj v momente pristúpenia k dohode vyhlási, že klauzuly dohody, ktoré nie sú úplne v súlade s právnymi predpismi EÚ, sa nebudú uplatňovať (pozri rokovacie smernice v prílohe). Pokiaľ je to potrebné, menšie úpravy je možné vykonať po pristúpení Spoločenstva k dohode. Hlasy, ktorými bude Spoločenstvo v rámci pracovnej skupiny 29 disponovať, mu umožnia výraznejšie ovplyvňovať budúci vývoj.Je podstatné, že Spoločenstvo k Dohode o kontrole vozidiel pristúpi za tým účelom, aby sa z pohľadu Spoločenstva zaistila súdržnosť medzi skúšobnými normami technickej spôsobilosti vozidiel a typovým schvaľovaním, ktoré spadajú do pôsobnosti pracovnej skupiny 29 Európskej hospodárskej komisie OSN.Komisia na základe týchto údajov Rade odporúča, aby Komisiu splnomocnila:-  na rokovania o dohode týkajúcej sa čo najskoršieho pristúpenia Spoločenstva k Dohode o kontrole vozidiel;-  vedenie rokovaní, pri ktorých bude Komisia viesť konzultácie s osobitným poradným výborom, ktorý vymenuje Rada a v súlade s rokovacími smernicami uvedenými v prílohe.PRÍLOHARokovacie smernice1. Cieľom rokovaní je Európskemu spoločenstvu umožniť čo najskoršie pristúpenie k Dohode Európskej hospodárskej komisie OSN o kontrole vozidiel.2. Komisia počas rokovaním musí predovšetkým:-  zaistiť, aby pri uplatnení článku 4 ods. 1 Dohody o kontrole vozidiel, v oblastiach v rámci pôsobnosti Spoločenstva, Spoločenstvo hlasovalo počtom hlasov, ktorý zodpovedá počtu jeho členských štátov, ktoré sú členmi Európskej hospodárskej komisie;-  vyhlásiť, že v súlade s článkom 2 ods. 4 Dohody o kontrole vozidiel, Spoločenstve nebude uplatňovať-  ustanovenie článku 1 týkajúceho sa vzájomného uznávania (angl. reciprocal recognition ; formulácia, ktorú právne predpisy Spoločenstva používajú je mutual recognition ) kontrol vykonaných jeho členskými štátmi;-  článok 12 Dohody o kontrole vozidiel, ktorý uvádza, že predbežnou podmienkou technických kontrol vykonaných orgánmi technickej kontroly v mene iného členského štátu je dvojstranná dohoda; a-  predpis č. 1 týkajúci sa jednotných ustanovení pravidelných technických kontrol kolesových vozidiel so zreteľom na ochranu životného prostredia;pokiaľ úplne nebudú v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva.-  stanoviť, že si Spoločenstvo vyhradzuje právo kedykoľvek v zhode s článkom 2 ods. 2 Dohody o kontrole vozidiel vyhlásiť, že určitý(é) predpis(y) nachádzajúci(e) sa v prílohe k dohode nebude uplatňovať;-  vyhlásiť, že sa necíti viazané článkom 8 Dohody o kontrole vozidiel, ktorý sa týka rozhodovania sporov medzi dvoma alebo viacerými zmluvnými stranami.


Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0620

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2004/917/ES o existencii nadmerného schodku v Grécku  /* SEK/2007/0620 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 16.5.2007SEK(2007) 620 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADY,ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2004/917/ES o existencii nadmerného schodku v Grécku(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. SÚVISLOSTIV čLÁNKU 104 ZMLUVY SA USTANOVUJE, žE čLENSKÉ šTÁTY MUSIA PREDCHÁDZAť NADMERNÝM DEFICITOM A USTANOVUJE SA V ňOM POSTUP NA ICH IDENTIFIKÁCIU A ODSTRÁNENIE. POSTUP PRI NADMERNOM DEFICITE (EDP) JE PODROBNE POPÍSANÝ V NARIADENÍ RADY (ES) č. 1467/97 O URÝCHľOVANÍ A OBJASňOVANÍ VYKONANIA POSTUPU PRI NADMERNOM SCHODKU [1], ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu. Podľa článku 104 ods. 2 zmluvy musí Komisia monitorovať dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe dvoch kritérií: a) či plánovaný alebo skutočný deficit verejných financií presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP (pokiaľ miera deficitu neklesla podstatne a nepretržite a nedosiahla úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote; alebo ak nie je prekročenie nad referenčnú hodnotu len výnimočné a dočasné a miera zostáva blízko referenčnej hodnoty); a b) či verejný dlh presiahol referenčnú hodnotu 60 % HDP (pokiaľ miera zadlženia neklesá a neblíži sa k referenčnej hodnote dostatočne a uspokojivým tempom).V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu zmluvy, Komisia poskytne údaje na uplatňovanie EDP. Ako súčasť uplatnenia protokolu musia členské štáty oznámiť údaje o deficitoch a dlhoch verejných financií a iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93[2],[3].Dňa 19. mája 2004 Komisia začala uplatňovať EDP pre Grécko prijatím správy podľa článku 104 ods. 3 na základe všeobecného deficitu verejných financií predstavujúceho 3,2 % HDP a dlhu verejných financií 103 % HDP v roku 2003[4]. Dňa 5. júla 2004 Rada na základe odporúčania Komisie rozhodla, že Grécko má podľa článku 104 ods. 6 nadmerný deficit[5]. Rada zároveň a tiež na základe odporúčania Komisie riešila odporúčania pre Grécko[6] podľa článku 104 ods. 7, s cieľom ukončiť situáciu nadmerného deficitu najneskôr do roku 2005. Dňa 18. januára 2005 Rada podľa článku 104 ods. 8 a na základe odporúčania Komisie rozhodla, že v stanovenej lehote neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie určené podľa článku 104 ods. 7[7]. Dňa 17. februára 2005 sa Rada rozhodla, na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 104 ods. 9[8], upozorniť Grécko na prijatie opatrení na zníženie deficitu nevyhnutných na ukončenie situácie nadmerného deficitu verejných financií a predĺžiť konečný termín opravy o jeden rok, do roku 2006.Rada vo svojom rozhodnutí podľa článku 104 ods. 9 rozhodla, že „ Grécko ukončí súčasný stav nadmerného schodku čo najskôr, najneskôr do roku 2006 týmto spôsobom: i) dôslednou realizáciou rozpočtu na rok 2005 tak, ako to schválil parlament a ii) realizáciou opatrení trvalého charakteru súvisiacich s úpravou v roku 2006, ktoré povedú ku korekcii schodku o najmenej 0,6 percentuálneho bodu HDP“. Rada tiež požaduje, aby sa Grécko aj naďalej usilovalo o „identifikáciu a kontrolu iných faktorov než čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmene úrovní zadlženosti, s cieľom zaistiť dostatočné zníženie miery hrubého verejného dlhu a priblíženie primeraným tempom k referenčnej hodnote v súlade s korekciou nadmerného schodku“ a „zlepšenie zhromažďovania a spracovania údajov o verejných financiách“. Rada požiadala Grécko, aby v termíne do 21. marca 2005 predložilo správu navrhujúcu rozhodnutie prijaté so zreteľom na jej odporúčania a následne ďalšie pravidelné správy o pokroku.Okrem toho, Rada naliehavo vyzýva „Grécko, aby prijalo potrebné opatrenia na zabezpečenie udržateľnosti rozpočtovej konsolidácie smerom k takmer vyrovnanému stavu verejných financií alebo stavu v prebytku prostredníctvom zníženia cyklicky upraveného schodku o najmenej 0,5 % HDP ročne po náprave nadmerného schodku“.Tabuľka 1: Základná úprava, ktorú potvrdila Rada 17. februára 2005% HDP, pokiaľ nie je uvedené inak | 2004 | 2005 | 2006 |Všeobecný zostatok verejných financií Zmena cyklicky upraveného zostatku Zmena štrukturálneho zostatku Hrubý verejný dlh mesačne: Rast reálneho HDP (%) | -5,5 približne 112 3,8 | -3,6 +1,7 približne 112 3,3 | deficit <3 +0,6 najmenej približne 110 3,3 |Poznámka: Štrukturálny zostatok = cyklicky upravený zostatok bez jednorazových a iných dočasných opatrení.Zdroj: Oznámenie Rady podľa článku 104 ods. 9 pre Grécko, citujúce predpoveď útvarov Komisie z jesene 2004.Dňa 6. apríla 2005 Komisia prijala oznámenie Rady na základe revidovanej aktualizácie gréckeho programu stability z marca 2005 spoločne s verejným záväzkom gréckych úradov z 29. marca, aby v návrhu rozpočtu na rok 2006 dosiahli deficit pod 3 % HDP, čo bolo považované za implementačnú správu požadovanú v rozhodnutí Komisie[9] so záverom, že rozhodnutia dovtedy prijaté Gréckom boli konzistentné s rozhodnutím Komisie a že v tejto fáze nie sú podľa EDP potrebné žiadne ďalšie kroky. Rada s týmto hodnotením súhlasila na svojom zasadnutí 12. apríla 2005.Podľa článku 104 ods. 12 je potrebné zrušiť rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu na základe odporúčania Komisie, ak bol nadmerný deficit, podľa názoru Rady, v príslušnom členskom štáte odstránený.2. AKTUÁLNY VÝVOJ DEFICITUNa základe aktuálnych údajov poskytnutých Komisiou (Eurostat), ktoré nasledovali po správe predloženej Gréckom v apríli 2007 v súlade s nariadením Rady (ES) č. 3605/93[10] a predpoveďami útvarov Komisie z jari 2007, nominálny všeobecný deficit verejných financií bol v roku 2006 na úrovni 2,6 % HDP[11]. Hodnota deficitu zahŕňa 0,6 % dočasných prímov HDP, a to platby a odložené platby bánk výmenou za prevzatie penzijných záväzkov sociálnym zabezpečením. Tento výsledok je v súlade s rozhodnutím Rady podľa článku 104 ods. 9 o znížení nominálneho deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % do roku 2006 a je rovnaký ako cieľ aktualizácie gréckeho programu stability v decembri 2005.Hlavné opatrenia uplatnené v roku 2006 na strane príjmov bojovali proti daňovým únikom, reforme v zdaňovaní majetku a zvýšeniu spotrebných daní z pohonných hmôt a tabaku. V druhej polovici roka bolo uplatnených aj niekoľko dodatočných opatrení na zvýšenie príjmov s cieľom zabezpečiť uskutočnenie rozpočtu na rok 2006, a to: zvýšenie sadzby preddavkov na daň z príjmu pre podniky a banky, ďalšie zvýšenia spotrebnej dane z pohonných hmôt a tabaku a zvýšenie daňovej povinnosti zavedenej na účty za mobilné pripojenie. Na strane výdavkov boli hlavnými opatreniami obmedzenia mzdových nákladov a prevádzkových výdavkov, nový rámec pre verejnoprávne podniky a jednotky (DEKO) so zameraním na racionalizáciu verejných výdavkov a zvýšenie účinnosti rozdelenia zdrojov a nové právne predpisy ohľadom verejno-súkromného partnerstva, ktoré zlepšili investície do malých a tiež veľkých infraštruktúrnych projektov bez tlaku na rozpočet. Dočasné príjmy HDP vo výške 0,4 %, ktoré boli predtým súčasťou rozpočtu, sa považovali za zníženie deficitu. Ukázalo sa však, že neboli konzistentné s ESA95 ani zohľadnené v údajoch o deficite uvádzaných v správe Eurostatu v apríli 2007. Malo to zvýšiť výsledok deficitu o rovnakú sumu. Nižšie dočasné príjmy však boli plne kompenzované revíziou swapov smerom nahor[12],[13].Príjmy a výdavky prispeli k nominálnej úprave o takmer 3 percentuálne body HDP v porovnaní s deficitom 5,5 % v roku 2005 v takmer rovnakých podieloch. Vyjadrené z hľadiska HDP, celkové príjmy sa zvýšili o 1,5 percentuálnych bodov s nepriamymi daňami vo výške 0,5 % HDP. Zvyšný 1 percentuálny bod je vysvetlený zvýšením v sociálnych príspevkoch a iných príjmoch vrátane kapitálových prevodov (prevody EÚ). Celkové výdavky boli znížené o 1,25 percentuálneho bodu HDP, hlavne na základe zníženia primárnych výdavkov (o 0,5 % HDP) a úrokových výdavkov (0,25 % HDP). Kapitálové výdavky boli tiež znížené o približne 0,5 percentuálneho bodu HDP. Štrukturálny zostatok (t.j. cyklicky upravený zostatok bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa v súlade s rozhodnutím Rady zlepšil o 2,25 percentuálnych bodov HDP.Celkove, deficit za rok 2006 je o 3,5 percentuálnych bodov HDP nižší ako v roku 2003, teda v roku, ktorý bol východiskovým bodom pre začiatok EDP a o 5,25 percentuálnych bodov HDP nižší ako v roku 2004, teda v roku, kedy deficit dosiahol maximum na úrovni 7,9 % HDP. Zodpovedajúce zlepšenia primárneho zostatku boli 2,75 a takmer 4,5 percentuálnych bodov HDP. Reálny rast HDP bol robustný napriek fiškálnej úprave v tomto období. Zlepšenie zostatku verejných financií merané podľa odhadovanej zmeny štrukturálneho zostatku znamenalo v rokoch 2004 až 2006 fiškálne úsilie na úrovni 4,5 percentuálnych bodov HDP. Okrem dopadu klesajúceho úrokového zaťaženia, fiškálne úsilie kleslo na úroveň 3,75 percentuálnych bodov HDP. Tieto údaje značne prevyšujú úpravu odporúčanú rozhodnutím Rady podľa článku 104 ods. 9, ktorá je zaručená v súvislosti s revíziou deficitných sérií smerom nahor odkedy bolo prijaté rozhodnutie Rady.Po zverejnení prvého výsledku v jarnom oznámení sú pomery deficitu zvyčajne revidované smerom nahor alebo smerom nadol. Celkovo sú pre členské štáty revízie bežné, zvyčajne relatívne malé a v priemere bezvýznamne odlišné od nuly. V prípade Grécka boli značné revízie v účtoch verejných financií od roku 2004 (pozri tabuľku), ktoré boli vykonané na základe výhrad vyjadrených Eurostatom k vykázaným údajom, výsledkom opatrení prijatých na zlepšenie zhromažďovania a spracovania finančných štatistík verejných financií, ako to bolo požadované odporúčaním Rady z 5. júla 2004 a rozhodnutím zo 17. februára 2005. Tieto opatrenia presvedčili Eurostat, aby potvrdil platnosť gréckeho deficitu verejných financií a hodnôt dlhu vykázaných v októbri 2006 a apríli 2007. Hoci v gréckom deficite verejných financií nemožno vylúčiť budúce revízie a rozdiel medzi súčasným vykázaným deficitom a referenčnou hodnotou deficitu, existuje relatívne malá pravdepodobnosť, že akákoľvek nasledujúca revízia účtov verejných financií zvýši pomer deficitu o viac ako 3 % HDP. Ak by boli revidované série HDP vykázané Gréckom v októbri 2006 a apríli 2007 neskôr v tom istom roku potvrdené Eurostatom, takáto pravdepodobnosť bude dokonca nižšia.3. PROGNÓZY DEFICITU NA ROK 2007 A NESKÔRVšeobecný deficit verejných financií na rok 2007 je podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2007 plánovaný na úrovni 2,4 % HDP[14] s reálnym rastom HDP na úrovni 3,75 %. To zahŕňa dodatočné opatrenia na úsporu výdavkov trvalej povahy vo výške približne 0,25 % HDP a tiež dodatočné jednorazové príjmy v rovnakej výške, tak ako boli oznámené ministrom financií k dátumu ukončenia predpovede útvarov Komisie z jari 2007 [15]. Podľa aktualizácie programu stability Grécka z decembra 2006 bola oficiálnym cieľom deficitu pre rok 2007 tiež úroveň 2,4 % HDP. Tento oficiálny deficit však nezahŕňal vyššie uvedené opatrenia. Celkove sa jednorazové príjmy zahrnuté do predpovede z jari 2007 rovnali približne 0,5 % HDP v porovnaní so žiadnymi zahrnutými v programe stability. Podľa jarnej predpovede by bol deficit aj bez jednorazových príjmov stále pod referenčnou hodnotou, teda na úrovni 2,9 % HDP. S využitím scenára nezmenenej politiky by sa v roku 2008 deficit mierne zvýšil na hodnotu 2,75 % HDP, ale bez akejkoľvek ďalšej podpory z jednorazových príjmov. Prognózy deficitu poukazujú na dôveryhodnú a udržateľnú nápravu nadmerného deficitu.Napriek dodatočným trvalým a jednorazovým opatreniam oznámeným v apríli, jarná predpoveď prognózy deficitu na rok 2007 je rovnaká, nie lepšia ako cieľ programu stability. Predovšetkým dopad týchto nových opatrení je plánovaný tak, aby bol kompenzovaný i) opatrnejšími predpokladmi rastu v jarnej predpovedi a ii) skutočnosťou, že trvalé opatrenia v programe stability sú podľa názoru Komisie nedostatočné, aby plne nahradili pokles jednorazových príjmov z 0,6 % HDP v roku 2006 (okrem tých, ktoré boli oznámené v apríli) na 0,5 % v roku 2007.Hlavné opatrenia predpokladané na strane príjmov v rozpočte na rok 2007 sú reforma v zdaňovaní osobného príjmu a ďalšie zvýšenie spotrebných daní z pohonných hmôt v roku 2007, zatiaľ čo úrady sú stále odhodlané zintenzívniť svoj boj proti daňovým únikom. Predpokladá sa, že ročný rast primárnych výdavkov na stane výdavkov nedosiahne hodnotu nominálneho HDP a spolu s ďalším znížením úrokových nákladov by mal viesť k poklesu celkových výdavkov ako percentu HDP. Zníženie bude uľahčené pomalším rastom celkových verejných mzdových nákladov (približne 25 % celkových primárnych výdavkov), ktorý podľa rozpočtu nepresiahne 6 %, a tiež významnými obmedzeniami prechodných výdavkov verejných financií (najmä administratívnych nákladov a obstarávania).Prognóza deficitu na rok 2007 by v porovnaní s rokom 2006 predstavovala nominálne zníženie o 0,25 percentuálneho bodu HDP. Očakáva sa, že táto úprava sa bude takmer celkom prisudzovať trvalým opatreniam oznámeným k dátumu ukončenia jarnej predpovede útvarov Komisie na rok 2007. Predpokladá sa pokles celkových príjmov o menej než 0,25 percentuálneho bodu; vyššie nepriame dane by len čiastočne kompenzovali zníženie príjmov z prevzatia penzijných fondov a v menšej miere príjmov z priamych daní, ktoré odrážajú uplatnené zníženia dane z príjmu. Predpokladá sa pokles celkových výdavkov o 0,5 percentuálneho bodu HDP, najmä na základe nižších úrokových výdavkov, verejnej spotreby a tvorby hrubého fixného kapitálu. Štrukturálne zlepšenie by tvorilo približne 0,25 % HDP a štrukturálny deficit by v roku 2007 umiestnilo na úroveň približne 3,75 %.Podľa predpovede útvarov Komisie z jari roku 2007 je tempo úpravy v roku 2007 pod hodnotou 0,5 % HDP minimálneho štrukturálneho zlepšenia popísaného v rozhodnutí Rady podľa článku 104 ods. 9 na obdobie po oprave a nie je v súlade s Paktom stability a rastu. Rada vo svojom stanovisku k aktualizácii programu stability z decembra 2006 poznamenala[16], že program nepočítal s dosiahnutím strednodobého cieľa (MTO) stavu rozpočtu (pre Grécko v štrukturálnom zmysle vyvážený stav) v období programu (s ukončením v roku 2009)[17]. Dodala, že v nasledujúcich rokoch po oprave nadmerného deficitu, najmä po roku 2007, by malo byť tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu naznačeného programom posilnené, aby bolo v súlade s Paktom stability a rastu.4. Vývoj dlhu a jeho prognózyV období rokov 2003 – 2006 neodrážal vývoj hrubého pomeru dlhu celkom vývoj všeobecného zostatku verejných financií a celkovej výkonnosti hospodárstva. V kontexte silného rastu nominálneho HDP (priemerne o viac ako 7,5 % ročne, teda predbehnutím priemeru EÚ o niekoľko rokov), klesajúcich úrokových výdavkov a zlepšenia primárnych zostatkov, pomer dlhu sa v rokoch 2003 až 2006 znížil len o 3,75 percentuálnych bodov.Rast nominálneho HDP bol hlavným hnacím motorom zníženia dlhu, ktorý viac ako vyrovnal účinok úrokových výdavkov zvyšujúcich dlh. Kombinovaný účinok rastu nominálneho HDP a úrokových výdavkov (efekt snehovej gule) prispel k zníženiu dlhu o 8,75 percentuálnych bodov HDP. Primárny zostatok prispieval k zvýšeniu dlhu do roku 2005 (o 3 percentuálne body HDP), zatiaľ čo v roku 2006 a po prvýkrát v roku 2003 sa zmenil na prebytok, ktorý prispel k zníženiu miery zadlženia o približne 2 body.Avšak významné kapitálové vyrovnanie zvyšujúce dlh (SFA) na úrovni približne 4,25 percentuálnych bodov bránilo v rokoch 2004 až 2006 rýchlejšiemu tempu zníženia dlhu, napriek výnosom z privatizácie rovnajúcim sa 1,5 % HDP. Kapitálové vyrovnanie bolo v niekoľkých posledných rokoch rozhodne oveľa nižšie ako v predchádzajúcich rokoch. Okrem toho, momentálne existujú oveľa podrobnejšie informácie o každej zložke kapitálového vyrovnania a menšie štatistické nezrovnalosti, čo prispieva k zvýšeniu množstva vykazovaných údajov. Kapitálové vyrovnanie zvyšujúce dlh o 1 % HDP bolo v roku 2004 spôsobené hlavne hromadením vkladov ústrednej vlády v bankách; v roku 2005 súviselo uverejnenie dlhu prevyšujúceho deficit hlavne so zaplatením dlžných výdavkov za zdravotnú starostlivosť. V roku 2006 pramenilo kapitálové vyrovnanie vo výške 2,3 % HDP predovšetkým z ďalšieho hromadenia vkladov bankami (0,6 % HDP), skutočnosti, že veľká časť príjmov v súvislosti s vyššie uvedeným prevodom penzijných záväzkov na sektor sociálneho zabezpečenia ešte nebola vyplatená (0,5 % HDP),[18] očakávaných platieb z rozpočtu EÚ (0,6 % HDP), platieb v súvislosti s nákupom vojenskej výstroje a výzbroje, ktoré sa po dodaní pripočítajú k deficitu (0,4 % HDP), predaja vlastného kapitálu (-1,4 % HDP), štatistických nezrovnalostí (0,6 % HDP), a tiež niekoľkých iných menej dôležitých premenných[19].Aktualizácia programu stability Grécka z decembra 2006 je zameraná na postupné a významné urýchlenie zníženia pomeru dlhu k HDP o 12,75 percentuálnych bodov do roku 2009, so začiatkom v roku 2006. Kombinovaný účinok rastúceho primárneho prebytku (7,25 percentuálnych bodov) a efekt snehovej gule znižujúci dlh (v podobnej hodnote vďaka silnému rastu nominálneho HDP), tvorili hlavné hnacie sily. Aktualizácia tiež plánuje významné zníženie kapitálového vyrovnania zvyšujúceho dlh, ktoré by sa rovnalo 1,75 percentuálnym bodom HDP v rokoch 2007 až 2009. Rada vo svojom stanovisku k programu poukázala na to, že vývoj pomeru dlhu po roku 2007 môže byť menej priaznivý ako plánovaný v programe, vzhľadom na priaznivé prognózy rastu a riziká pre ciele deficitu. Dodala, že pomer dlhu sa predsa len javí v období programu ako dostatočne klesajúci smerom k referenčnej hodnote.Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2007 by bolo tempo zníženia dlhu trochu pomalšie ako pri programe stability, aby pri scenári nezmenenej politiky dosiahlo v roku 2008 úroveň približne 97,5 %. Zdá sa, že vzhľadom na tieto tendencie dlhu je pomer dlhu dostatočne klesajúci smerom k referenčnej hodnote.5. ÚVAHY O šTATISTICKEJ ROBUSTNOSTI GRÉCKYCH ÚDAJOVPodľa odporúčania Rady z 5. júla 2004 a rozhodnutia zo 17. februára 2005 by malo Grécko „zlepšiť zhromažďovanie a spracovanie údajov o verejných financiách“.Národný štatistický úrad Grécka (NSSG) prijal niekoľko opatrení na zlepšenie kvality údajov o deficite a dlhu vykazovaných Komisii. Zahŕňa to predovšetkým nový prieskum, aby sa zhromažďovali údaje od sociálneho zabezpečenia, od orgánov miestnej a ústrednej správy a iných ako štátnych orgánov so štvrťročnou frekvenciou a načas; predchádzajúci prieskum bol ročný a výsledky boli často k dispozícii až po dvoch či troch rokoch. Okrem toho, výsledky z finančnej časti tohto prieskumu boli systematicky porovnávané s dostupnými údajmi o bankových štatistikách zhromažďovaných bankou Bank of Greece. Úrad NSSG pripravil aj oveľa podrobnejšiu analýzu kapitálových injekcií do verejných podnikov, aby sa v súlade s kritériami Eurostatu správne zaúčtovali do deficitu alebo finančných transakcií. Záznamy o výdavkoch na zdravotnú starostlivosť boli presunuté do prechodných položiek časového rozlíšenia, nie do hotovosti, ako to bolo predtým. Vojenské výdavky, prevody z rozpočtu EÚ, dane a prevody v rámci vlády boli taktiež oblasti, kvôli ktorým úrad NSSG zmenil svoj postup zaznamenávania v súlade s návrhmi Eurostatu. Okrem toho, grécke štatistické úrady zaviedli do praxe niekoľko iných technických odporúčaní Eurostatu, ktoré sú uvedené v správe metodických návštev. Tieto zlepšenia viedli v rokoch 2002 až 2005 k významnému zníženiu štatistických nezrovnalostí. V dôsledku toho 23. októbra 2006 Eurostat stiahol svoje výhrady ku kvalite údajov o deficite verejných financií a dlhu vykazovaných Gréckom a tieto údaje potvrdil. Toto uznanie platnosti bolo potvrdené v apríli 2007. Hoci naďalej pretrvávajú neobjasnené nezrovnalosti, sú podstatne nižšie ako v minulosti.Tabuľka: Revízie fiškálnych účtov Grécka od roku 2004V septembri 2004, dva mesiace potom, ako Rada rozhodla, že v Grécku existuje nadmerný deficit, predložili grécke úrady v novom oznámení revidované údaje naznačujúce, že od roku 2000 bol deficit verejných financií viac ako 3 % HDP. Predovšetkým deficity v rokoch 2000 – 2003 boli každý rok revidované smerom nahor o viac ako dva percentuálne body HDP (pozri tabuľku). Údaje o dlhu boli taktiež revidované smerom nahor o viac ako 7 percentuálnych bodov HDP. Údaje plánované na rok 2004 naznačovali revíziu údajov o deficite a dlhu smerom nahor o 2,3 % a 14 % HDP .[20]Táto revízia údajov bola vykonaná na základe nových informácií, ktoré poskytli grécke úrady na žiadosť Eurostatu za obdobie rokov 2000 – 2003 a opierali sa o dôveryhodnejšie využitie účtovného rámca ESA95. Dňa 23. septembra 2004 Eurostat po podrobnom preskúmaní vykazovaných údajov potvrdil nové údaje za roky 2000 – 2003[21].Oznámenie z marca 2005 údaje ešte viac revidovalo, najmä deficity za roky 2002 a 2003. Hlavnými dôvodmi boli i) skutočnosť, že výdavky na zdravotnú starostlivosť pripravené na úhradu neboli pri ich vzniku správne zaúčtované a ii) opravy prebytkov sociálneho zabezpečenia smerom nadol o 0,1 % v roku 2002 a o 0,2 % v roku 2003. Údaje o dlhu za roky 2002 a 2003 boli tiež mierne revidované smerom nadol, najmä kvôli preradeniu investičného fondu do sektora sociálneho zabezpečenia. Napriek postupným revíziám vykazovaných údajov o deficite a dlhu, Eurostat nepotvrdil údaje vykázané v marci 2005, septembri 2005 a apríli 2006.[22]V dňoch od 29. mája do 2. júna a od 27. do 29. septembra 2006 vykonal Eurostat metodickú návštevu[23] Grécka. Návšteva viedla k dohode medzi Eurostatom a gréckymi úradmi, čo objasnilo otázky čakajúce na prejednanie spomenuté v tlačových správach Eurostatu z 26. septembra 2005 a 24. apríla 2006 o záznamoch transakcií z rozpočtu EÚ, o účtovných výkazoch sociálneho zabezpečenia a sumách ostatných pohľadávok a splatných čiastok za roky 2002 až 2005. Dňa 26. septembra 2006 Eurostat odsúhlasil s gréckymi úradmi zníženie prebytkov orgánov ústrednej správy a fondov sociálneho zabezpečenia (opravy prevodov prijatých z bežného rozpočtu v rokoch 2002 až 2005 a zmena v zdrojoch údajov v roku 2005). Revízie boli vo výške 0,75 percentuálnych bodov HDP v roku 2004 a 2005. Predovšetkým revízia prebytkov sociálneho zabezpečenia smerom nadol predstavovala ročne približne 0,25 % HDP. V dôsledku toho boli údaje o deficite a dlhu ešte viac revidované; Eurostat stiahol svoje výhrady ku gréckemu deficitu verejných financií a verejnému dlhu a potvrdil vykazované údaje.[24]Oznámenie z apríla 2007 ďalej revidovalo deficit v roku 2004, a najmä v roku 2005 smerom nahor. Nárast v roku 2004 bol spôsobený najmä novými informáciami o čase záznamov prevodov z rozpočtu EÚ čiastočne kompenzovaných revíziou daňových pohľadávok smerom nahor. Nárast v roku 2005 bol spôsobený predovšetkým znížením prebytkov ostatných orgánov ústrednej správy.[pic]6. ZÁVERYVšEOBECNÝ DEFICIT VEREJNÝCH FINANCIÍ SA ZNÍžIL Z HODNOTY 7,9 % HDP V ROKU 2004 NA 2,6 % V ROKU 2006, POD 3 % REFERENčNEJ HODNOTY HDP. OPATRENIA PODMIEňUJÚCE ZNÍžENIE DEFICITU V TOMTO OBDOBÍ SÚ VÄčšINOU TRVALEJ POVAHY, HOCI EXISTOVALA POMOC VO FORME JEDNORAZOVÝCH PRÍJMOV V ROKU 2006 VO VÝšKE 0,6 % HDP. ŠTRUKTURÁLNY ZOSTATOK, T.J. CYKLICKY UPRAVENÝ ZOSTATOK BEZ JEDNORAZOVÝCH A INÝCH DOčASNÝCH OPATRENÍ ZLEPšENÝ O 4,5 % HDP V ROKU 2006 V POROVNANÍ S ROKOM 2004, čO BOLO VIAC AKO ODPORÚčALA RADA, KTORÝ JE ZARUčENÝ VZHľADOM NA REVÍZIU GRÉCKYCH SÉRIÍ DEFICITOV SMEROM NAHOR ODVTEDY, AKO RADA PRIJALA SVOJE ODPORÚčANIA. PODľA PREDPOVEDE ÚTVAROV KOMISIE Z JARI 2007 SA OčAKÁVA, žE HLAVNÝ DEFICIT SA ZMENšÍ NA 2,4 % HDP V ROKU 2007 (EšTE VRÁTANE JEDNORAZOVÝCH OPATRENÍ VO VÝšKE 0,5 % HDP, BEZ KTORÝCH BY BOL DEFICIT PREDSA LEN POD HRANICOU 3 %) A AK SA NEZMENÍ POLITIKA, MIERNE SA ZVÝšI NA 2,7 % HDP V ROKU 2008, ALE BEZ POMOCI JEDNORAZOVÝCH OPATRENÍ A ZNAMENAJÚC ďALšIE MARGINÁLNE ZLEPšENIE šTRUKTURÁLNEHO ZOSTATKU. NA ZÁKLADE TÝCHTO SKUTOčNOSTÍ JE MOžNÉ naznačiť, že sa deficit dôveryhodným a udržateľným spôsobom znížil pod hranicu 3 % HDP.Všeobecný hrubý verejný dlh sa znížil zo 108,5 % HDP v roku 2004 na 104,5 % v roku 2006 a podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2007 sa očakáva, že do roku 2008 ešte klesne na hodnotu približne 97,5 % HDP (ak sa nezmení politika). Pomer dlhu je možné považovať za dostatočne klesajúci smerom k 60 % referenčnej hodnoty HDP.Štatistické úrady Grécka zlepšili svoje postupy, čo viedlo k významnému zníženiu štatistických nezrovnalostí a celkovo vyššej kvalite údajov. V dôsledku toho Eurostat stiahol svoje výhrady ku kvalite aktuálnych vykazovaných údajov.Z celkového hodnotenia vyplýva, že situácia nadmerného deficitu v Grécku bola odstránená. Preto Komisia odporúča Rade zrušiť svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu v Grécku.Tabuľka 3: Vývoj rozpočtu, 2003 – 2008Všeobecný zostatok verejných financií | -6,2 | -7,9 | -5,5 | -2,6 | -2,4 | -2,4 | -2,7 | -1,8 |Celkové príjmy | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |Celkové výdavky | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |Z toho: | úrokové výdavky | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |tvorba hrubého fixného kapitálu | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |Primárny zostatok | -0,7 | -2,4 | -0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |Jednorazové a dočasné opatrenia | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Štrukturálny zostatok(1) | -6,5 | -8,5 | -6,1 | -3,9 | -3,6 | -2,8 | -3,5 | -2,3 |Štrukturálny primárny zostatok(1) | -1,0 | -3,0 | -1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |Hrubý verejný dlh(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |Percentuálna zmena dlhu (a) = (b) + (c) + (d) | -2,9 | 0,7 | -1 | -2,9 | -3,7 | -4,0 | -3,3 | -4,2 |Príspevky: | primárny zostatok (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | -2,0 | -2,0 | -2,0 | -1,5 | -2,4 |efekt snehovej gule ( c) | -3,1 | -2,8 | -2,7 | -3,2 | -2,4 | - | -2,6 | - |kapitálové vyrovnanie (d) | -0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |Mesačne Rast reálneho HDP (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |Mesačne Produkčná medzera | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |(1) Cyklicky upravený zostatok okrem jednorazových a dočasných opatrení (2) Cyklicky upravené a štrukturálne zostatky a produkčné medzery podľa programu, ktoré vypočítali útvary Komisie na základe informácií uvedených v programe. Pre rok 2007 program nezahrnul jednorazové opatrenia vo výške 0,25 percentuálnych bodov HDP a trvalé opatrenia tiež vo výške 0,25 percentuálnych bodov HDP oznámené v apríli 2007. Celkové príjmy a celkové výdavky boli upravené podľa harmonizovaných definícií systému ESA95. (3) Predpoklad nezmenenej politiky (4) Zmena v pomere hrubého dlhu môže byť rozložená takto: [pic] kde t je časový dolný index; D, PD, Y a SF sú objem verejného dlhu, primárny deficit, nominálny HDP a kapitálové vyrovnanie a i a y predstavujú priemernú sumu dlhu a rast nominálneho HDP. Výraz v zátvorkách predstavuje efekt snehovej gule. Zdroje: Jarná predpoveď útvarov Komisie na rok 2007 (KOM) a aktualizácia programu stability z decembra 2006 |Odporúčanie preROZHODNUTIE RADY,ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2004/917/ES o existencii nadmerného schodku v GréckuRADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 104 ods. 12,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:(1) Rada na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 104 ods. 6 zmluvy rozhodnutím Rady 2004/917/ES[25] rozhodla, že v Grécku existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že všeobecný deficit verejných financií bol v roku 2003 na úrovni 3,2 % HDP, nad 3 % HDP referenčnej hodnoty zmluvy, zatiaľ čo všeobecný hrubý dlh zostal na 103 % HDP, značne nad 60 % HDP referenčnej hodnoty zmluvy[26].(2) Dňa 6. júla 2004 v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (EDP)[27], Rada na základe odporúčania Komisie vydala odporúčanie, ktoré bolo adresované Grécku s cieľom odstrániť nadmerný deficit najneskôr do roku 2005. Odporúčanie bolo uverejnené.(3) Dňa 19. januára 2005 v súlade s článkom 104 ods. 8, Rada na základe odporúčania Komisie rozhodla, že Grécko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 104 ods. 7[28]. Dňa 17. februára 2005 Rada rozhodla[29], na základe odporúčania Komisie, upozorniť Grécko v súlade s článkom 104 ods. 9 na prijatie opatrení na zníženie schodku nevyhnutných na nápravu situácie nadmerného schodku verejných financií a predĺžiť konečný termín opráv o jeden rok, do roku 2006.(4) V súlade s článkom 104 ods. 12 zmluvy sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu zruší, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte odstráni nadmerný deficit.(5) V súlade s protokolom o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu zmluvy, Komisia poskytne údaje pre uplatňovanie postupu. Ako súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o verejnom dlhu a o deficite verejných financií ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva[30].(6) Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 8g ods. 1 nariadenia (ES) č. 3605/93 na základe oznámenia Grécka z 1. apríla 2007 a predpovede útvarov Komisie z jesene 2007, sú oprávnené tieto závery:-  Dlh verejných financií sa znížil z 7,9 % HDP[31] v roku 2004 na 2,6 % HDP v roku 2006, čo je pod referenčnou hodnotou deficitu 3 % HDP. Je rovnaký ako cieľ stanovený v aktualizácii programu stability v decembri 2005;-  Príjmy a výdavky prispeli k nominálnej úprave o takmer 3 percentuálne body HDP v porovnaní s deficitom 5,5 % v roku 2005 v takmer rovnakých podieloch. Vyjadrené z hľadiska HDP, celkové príjmy sa zvýšili o 1,5 percentuálneho bodu HDP, s nepriamymi daňami vo výške 0,5 percentuálneho bodu HDP. Zvyšný 1 percentuálny bod je vysvetlený zvýšením v sociálnych príspevkoch a iných príjmoch vrátane kapitálových prevodov (prevody EÚ). Celkové výdavky boli znížené o 1,25 percentuálneho bodu HDP najmä na základe zníženia primárnych výdavkov (o 0,5 % HDP) a úrokových výdavkov (0,25 % HDP). Kapitálové výdavky boli tiež znížené o približne 0,5 percentuálneho bodu HDP. Jednorazové výdavky tvorili 0,6 % HDP. Zlepšenie štrukturálneho zostatku (t.j. cyklicky upraveného zostatku bez jednorazových a iných dočasných opatrení) sa v roku 2006 odhaduje na 2,25 % HDP;-  Predpoveď útvarov Komisie z jari 2007 predpovedala na rok 2007 ďalšie zníženie deficitu na úroveň 2,4 % HDP. Táto hodnota je v súlade s oficiálnym deficitným cieľom 2,4 % HDP ustanovenom v aktualizácii programu stability v decembri 2006. Predpoveď útvarov Komisie však zahŕňa dodatočné jednorazové príjmy vo výške 0,25 % HDP a tiež trvalé opatrenia na úsporu výdavkov vo výške približne 0,25 % HDP, tak ako boli oznámené k dátumu ukončenia predpovede útvarov Komisie z jari 2007 a preto sa neodrážali v oficiálnom cieli z decembra 2006. Napriek tomu, jarná predpoveď prognózy deficitu na rok 2007 nie je lepšia ako cieľ, pretože dopad týchto nových opatrení je kompenzovaný i) opatrnejšími predpokladmi rastu a ii) skutočnosťou, že trvalé opatrenia plánované na rok 2007 by podľa názoru Komisie plne nenahradili pokles jednorazových príjmov. Bez jednorazových príjmov by bol deficit stále pod referenčnou hodnotou, na úrovni 2,9 % HDP. Ak nedôjde k zmene politiky, jarná predpoveď naznačuje pre rok 2008 deficit na úrovni 2,7 % HDP (pre rok 2008 nie sú zahrnuté žiadne jednorazové príjmy). Na základe týchto skutočností je možné naznačiť, že sa deficit dôveryhodným a udržateľným spôsobom znížil pod hranicu 3 % HDP. Zlepšenie štrukturálneho zostatku je plánované v roku 2007 o približne 0,25 percentuálneho bodu HDP a ak nedôjde k zmene politiky, o marginálnu hodnotu v roku 2008. Túto skutočnosť je potrebné vnímať v súvislosti s pokrokom potrebným k dosiahnutiu strednodobého cieľa (MTO) pre stav rozpočtu, ktorý je pre Grécko vyváženým štrukturálnym stavom;-  Verejný dlh klesol zo 108,5 % HDP v roku 2004 na 104,5 % v roku 2006. Podľa jarnej predpovede na rok 2007 sa plánuje sa ďalší pokles miery zadlženosti na úroveň približne 97,5 % do konca roka 2008, ešte stále nad 60 % referenčnej hodnoty HDP. Mieru zadlženosti je možné považovať za dostatočne klesajúcu smerom k 60 % referenčnej hodnoty HDP.(7) Štatistické úrady Grécka zlepšili svoje postupy, čo viedlo k významnému zníženiu štatistických nezrovnalostí a celkovo k vyššej kvalite údajov. V dôsledku toho Eurostat stiahol svoje výhrady ku kvalite aktuálnych vykazovaných údajov.(8) Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit v Grécku odstránený a preto je potrebné zrušiť rozhodnutie 2004/917/ES,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového hodnotenia vyplýva, že sa nadmerný deficit v Grécku odstránil.Článok 2Rozhodnutie 2004/917/ES sa preto zrušuje.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.V Bruseli,Za Radupredseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Najnovšie oznámenie Grécka je k dispozícii na:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEK(2004) 623. Údaje o všeobecnom deficite verejných financií a všeobecnom hrubom verejnom dlhu za rok 2003 boli revidované pri niekoľkých príležitostiach (pozri tabuľku). Podľa najnovších údajov predstavuje v roku 2003 hodnota deficitu 6,2 % HDP a dlhu 107,8 % HDP.[5] Ú. v. ES L 389, 30.12.2004, s. 25.[6] Všetky dokumenty týkajúce sa EDF pre Grécko sa nachádzajú na nasledujúcej internetovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] Ú. v. EÚ L 107, 28.4.2005, s. 24.[8] Ú. v. EÚ L 153, 16.6.2005, s. 29.[9] SEK(2005) 443.[10] Tlačová správa Eurostat č. 55/2007 z 23. apríla 2007.[11] HDP sa v tomto dokumente týka nezrevidovaných sérií HDP poskytnutých gréckymi úradmi ako prílohu k oznámeniu EDP v apríli 2007 a nie „revidovaných“ údajov o HDP zo správy vypracovanej gréckymi úradmi v októbri 2006, čo by mohlo viesť k revízii nominálneho HDP od roku 2000 o približne 26 % ročne smerom nahor. Vzhľadom na závažnosť a zložitosť revízie, ešte stále je predmetom skúmania Eurostatu.[12] V systéme ESA 95 sú swapy definované ako zmluvné dojednania medzi dvoma stranami, ktoré súhlasia s výmenou v priebehu obdobia a podľa dopredu stanovených pravidiel tokov platieb v rovnakej výške dlhov. Najviac prevažujúcimi spôsobmi sú swapy úrokových mier, swapy devízových kurzov a menové swapy (nazývané aj swapy úrokov krížových mien). Žiadna z výsledných platieb sa nepovažuje za majetkový príjem v systéme a všetky vyrovnania sa majú zaznamenať na finančnom účte.[13] Podľa nariadenia č. 2558/2001 (Ú. v. EÚ L 344, 28.12.2001, s. 1), ktorým sa mení a dopĺňa systém ESA95, toky súvisiace so swapmi sú finančné transakcie a preto by mali byť vylúčené z výpočtu deficitu verejných financií. Podľa tohto istého nariadenia sú však tieto toky pre osobitné účely postupu nadmerného deficitu ešte stále zaúčtované ako úroky. V prípade Grécka prispeli toky súvisiace so swapmi v roku 2006 k zníženiu deficitu verejných financií, ktorý je relevantný pre postup nadmerného deficitu, o 0,29 % HDP.[14] V septembri 2006 oznámili grécke úrady 26 % revíziu údajov nominálneho HDP smerom nahor. Revízia môže znamenať, že menovateľ účinku vyššieho HDP môže znížiť deficit tesne pod 2 %. Podľa predbežných odhadov by však sprievodná revízia hrubého národného príjmu mohla viesť k trvalému zvýšeniu gréckeho príspevku do rozpočtu EÚ o menej ako 0,25 % HDP a tiež k jednorazovej platbe nedoplatkov takéhoto príspevku vo výške približne 0,75 % HDP, čo môže vyplynúť zo zostatku v roku 2007. To by mohlo mať za následok deficit blízky, ale nižší ako 3 % HDP. Malo by sa však zdôrazniť, že tieto odhady sú založené výhradne na gréckom oznámení. V októbri 2006 pozastavil výbor pre hrubý národný dôchodok (HND) svoje stanovisko k zrevidovaným údajom predložených Gréckom a svoje stanovisko vyjadrí neskôr v roku 2007, len čo bude dokončená podrobná analýza gréckych údajov Eurostatom. Len potom môže Komisia určiť udržanú úroveň HDP a skutočné dôsledky pokiaľ ide o príspevok Grécka do rozpočtu EÚ.[15] Tieto opatrenia boli ratifikované v správe EDP z 30. apríla 2007 predloženej Gréckom v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 9.[16] Ú. v. EÚ C 70, 27.3.2007, s. 9.[17] Dňa 24. apríla grécky minister financií verejne oznámil, že grécka vláda sa rozhodla presunúť konečný termín na dosiahnutie strednodobého cieľa vyváženého alebo ziskového rozpočtu z roku 2012 na rok 2010, teda o dva roky skôr ako bolo plánované v aktualizácii gréckeho programu stability a rastu v decembri 2006. Tento záväzok bol ratifikovaný v správe EDP z 30. apríla 2007 predloženej Gréckom v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 9.[18] Túto sumu je potrebné vyplatiť v desiatich ročných splátkach.[19] Pozri poznámku Eurostatu Kapitálové vyrovnanie (SFA) pre členské štáty, eurooblasť a EÚ 27 na roky 2003 až 2006, ako bolo vykázané v apríli 2007 oznámením EDP, ktoré je k dispozícii na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Pozri tiež Európska komisia, Verejné financie v EMÚ – 2005, Európske hospodárstvo, 3, predovšetkým Tabuľka I.1.[21] Tlačová správa Eurostatu č. 117/2004.[22] Tlačové správy Eurostatu č. 39/2005, 120/2005 a 48/2006.[23] Metodické návštevy boli zriadené článkami 8d a 8e nariadenia Rady č. 3605/93. Tieto návštevy „sú navrhnuté s cieľom monitorovať postupy a výkazy verejného sektora, ktoré dokladujú vykázané aktuálne údaje, a vyvodiť podrobné závery v súvislosti s kvalitou vykazovaných údajov”; uskutočňujú sa „v prípadoch, ak sú určené podstatné riziká alebo možné problémy s kvalitou údajov, najmä ak súvisia s metódami, pojmami a klasifikáciami používanými pre údaje, ktoré sú členské štáty povinné vykazovať“. Správa z metodických návštev je k dispozícii na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Tlačová správa Eurostatu č. 139/2006.[25] Ú. v. EÚ L 389, 30.12.2004, s. 25.[26] Údaje o všeobecnom deficite verejných financií a všeobecnom hrubom verejnom dlhu za rok 2003 boli revidované pri niekoľkých príležitostiach. Podľa najnovších údajov predstavuje deficit a dlh v roku 2003 6,2 % HDP a 107,8 % HDP v tomto poradí.[27] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[28] Ú. v. EÚ L 107, 28.4.2005, s. 24.[29] Ú. v. EÚ L 153, 16.6.2005, s. 29.[30] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).[31] HDP sa v tomto rozhodnutí týka nezrevidovaných sérií HDP a nie revidovaných údajov o HDP vykázaných gréckymi úradmi v októbri 2006 a v apríli 2007.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Odporúčanie
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), bola podpísaná 9. februára 1995 v Bruseli a nadobudla platnosť 1. júla 1999.

               Podľa Aktu o pristúpení pristúpi Chorvátska republika k medzinárodným dohodám podpísaným alebo uzavretým Európskou úniou a jej členskými štátmi prostredníctvom protokolu k uvedeným dohodám.

               Rozhodnutím Rady zo 14. septembra 2012
                  1
                bola Komisia poverená začať rokovania s dotknutými krajinami mimo EÚ s cieľom uzavrieť príslušné protokoly. Rokovania s Kirgizskou republikou boli úspešne ukončené výmenou verbálnych nót.

               Navrhovaným protokolom sa Chorvátska republika stáva zmluvnou stranou dohody a EÚ sa zaväzuje, že vypracuje autentické znenie dohody v chorvátskom jazyku.

               Komisia považuje výsledky rokovaní za uspokojivé a navrhuje podpísanie a uzavretie protokolu. Prostredníctvom priloženého odporúčania Komisia odporúča, aby Rada schválila rozhodnutie, ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               Priložené odporúčanie sa predkladá spolu s:

               ii)návrhom rozhodnutia Rady o podpise a predbežnom uplatňovaní protokolu v mene Európskej únie a jej členských štátov;

               iii)návrhom rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu v mene Európskej únie a jej členských štátov;

               Odporúčanie

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa schvaľuje uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii Európskou komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na jej článok 101,

               so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súlade s článkom 6 ods. 2 Aktu o pristúpení Chorvátskej republiky sa pristúpenie Chorvátskej republiky k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“)
                  2
               , má schváliť uzavretím protokolu k uvedenej dohode.

               (2)Dňa 14. septembra 2012 Rada poverila Komisiu, aby začala rokovania s dotknutými krajinami mimo EÚ
                  3
               . Rokovania s Kirgizskou republikou boli úspešne ukončené výmenou verbálnych nót.

               (3)Uzavretie protokolu Komisiou by sa malo schváliť, pokiaľ ide o záležitosti patriace do právomoci Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               (4)Na podpis a uzavretie protokolu sa vzťahuje samostatný postup, pokiaľ ide o otázky patriace do pôsobnosti Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Jediný článok

               Uzavretie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej, Komisiou konajúcou v mene Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii sa týmto schvaľuje
                  4
               .

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Rozhodnutie Rady a Komisie 1999/491/ES, ESUO, Euratom z 12. mája 1999 o uzatvorení Dohody o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Kirgizskou republikou na strane druhej (Ú. v. ES L 196, 28.7.1999, s. 48).

                     (3)
                  Rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).

                     (4)
                  Text protokolu je uverejnený v ... [insert OJ reference] spolu s rozhodnutím o podpise v mene Únie a členských štátov.


				|

		52013PC0586

			Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o pristúpení Chorvátska k Dohovoru z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov. /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
V článku 3 ods. 4 Aktu o pristúpení
Chorvátska k Európskej únii z roku 2011 sa ustanovuje, že Chorvátsko pristupuje
k dohovorom a protokolom uvedeným v prílohe I k aktu o pristúpení a že tieto
dohovory a protokoly nadobudnú platnosť pre Chorvátsko dňom
stanoveným Radou. Podľa článku 3 ods. 5 aktu o pristúpení Rada
jednomyseľne na odporúčanie Komisie a po porade s Európskym
parlamentom rozhodne o vykonaní všetkých úprav potrebných z dôvodu pristúpenia
Chorvátska k takýmto dohovorom a protokolom a upravené znenia uverejní v
Úradnom vestníku Európskej únie.
Zoznam dohovorov a protokolov uvedený v
prílohe I k aktu o pristúpení obsahuje Dohovor 90/436/EHS z 23. júla 1990 o
zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov
(arbitrážny dohovor), Dohovor z 21. decembra 1995 o pristúpení Rakúskej
republiky, Fínskej republiky a Švédskeho kráľovstva k arbitrážnemu
dohovoru, Protokol z 25. mája 1999, ktorým sa mení a dopĺňa
arbitrážny dohovor, a Dohovor z 8. decembra 2004 o pristúpení Českej
republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska,
Slovinska a Slovenska k arbitrážnemu dohovoru. Arbitrážny dohovor bol zmenený
protokolom z 25. mája 1999 a dohovormi z 21. decembra 1995 a 8. decembra 2004.
Bulharsko a Rumunsko pristúpili k arbitrážnemu
dohovoru na základe aktu o pristúpení z roku 2005. V rozhodnutí 2008/492/ES z
23. júna 2008 boli vykonané zmeny požadované z dôvodu pristúpenia Bulharska a
Rumunska k arbitrážnemu dohovoru a stanovený dátum jeho nadobudnutia platnosti
v znení zmien pre Bulharsko a Rumunsko.
Cieľom tohto odporúčania Komisie pre
rozhodnutie Rady je vykonať zmeny požadované z dôvodu pristúpenia
Chorvátska k arbitrážnemu dohovoru a stanoviť dátum jeho nadobudnutia
platnosti v znení zmien pre Chorvátsko, a to v súlade s článkom 3 ods. 4 a
článkom 3 ods. 5 aktu o pristúpení z roku 2011.
Odporúčanie
ROZHODNUTIE RADY
o pristúpení Chorvátska k Dohovoru
z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov
združených podnikov.
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na Akt o pristúpení
Chorvátska, najmä na jeho článok 3 ods. 4 a článok 3 ods. 5,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[1],
so zreteľom na stanovisko Európskeho
parlamentu[2],
keďže:
(1)       Dohovor 90/436/EHS[3] (ďalej len „arbitrážny
dohovor“) bol podpísaný 23 júla 1990 v Bruseli a nadobudol platnosť1.
januára 1995.
(2)       Arbitrážny dohovor bol
zmenený protokolom[4]
podpísaným 25. mája 1999, dohovorom podpísaným 21. decembra 1995[5] a dohovorom podpísaným 8.
decembra 2004[6],
ako aj rozhodnutím 2008/492/ES z 23. júna 2008[7].
(3)       Článkom 3 ods. 4 aktu
o pristúpení z roku 2011[8]
sa ustanovuje, že Chorvátsko pristupuje k dohovorom a protokolom uzatvoreným
medzi členskými štátmi a uvedeným v prílohe I k aktu
o pristúpení. Pre Chorvátsko majú nadobudnúť platnosť dňom,
ktorý stanoví Rada.
(4)       V súlade
s článkom 3 ods. 5 aktu o pristúpení z roku 2011 má Rada
urobiť všetky úpravy požadované z dôvodu pristúpenia k uvedeným
dohovorom a protokolom a upravené znenia uverejniť v Úradnom vestníku
Európskej únie,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Arbitrážny
dohovor sa mení a dopĺňa takto:
1) V článku 2 ods. 2 sa body i) až xxvii)
nahrádzajú takto:
„i) v Belgicku:
a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting;
b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting;
c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting;
d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders;
e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting;
ii) v Bulharsku:
a) данък
върху
доходите на
физическите
лица;
b)
корпоративен
данък;
iii) v Českej republike:
a) daň z příjmů fyzických osob;
b) daň z příjmů právnických osob;
iv) v Dánsku:
a) indkomstskat til staten;
b) den kommunale indkomstskat;
c) den amtskommunale indkomstskat;
v) v Nemecku:
a) Einkommensteuer;
b) Koerperschaftsteuer;
Gewerbesteuer, pokiaľ je táto daň
založená na zisku z obchodovania;
vi) v Estónsku:
a) tulumaks;
vii) v Írsku:
a) Cáin Ioncaim;
b) Cáin Chorparáide;
viii) v Grécku:
a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων;
b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων;
c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης;
ix) v Španielsku:
a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Físicas;
b) Impuesto sobre Sociedades;
c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes;
x) vo Francúzsku:
a) impôt sur le revenu;
b) impôt sur les sociétés;
xi) v Chorvátsku:
a) porez na dohodak;
b) porez na dobit;
xii) v Taliansku:
a) imposta sul reddito delle persone fisiche;
b) imposta sul reddito delle società;
c) imposta regionale sulle attività produttive;
xiii) na Cypre:
a) Φόρος
Εισοδήματος;
b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας;
xiv) v Lotyšsku:
a) uzħēmumu ienākuma nodoklis;
b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis;
xv) v Litve:
a) Gyventojų pajamų mokestis;
b) Pelno mokestis;
xvi) v Luxembursku:
a) impôt sur le revenu des personnes physiques;
b) impôt sur le revenu des collectivités;
c) impôt commercial, pokiaľ je táto daň
založená na zisku z obchodovania;
xvii) v Maďarsku:
a) személyi jövedelemadó;
b) társasági adó;
c) osztalékadó;
xviii) na Malte:
a) taxxa fuq l-income;
xix) v Holandsku:
a) inkomstenbelasting;
b) vennootschapsbelasting;
xx) v Rakúsku:
a) Einkommensteuer;
b) Körperschaftsteuer;
xxi) v Poľsku:
a) podatek dochodowy od osób fizycznych;
b) podatek dochodowy od osób prawnych;
xxii) v Portugalsku:
a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares;
b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas;
c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas;
xxiii) v Rumunsku:
a) impozitul pe venit;
b) impozitul pe profit;
c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți;
xxiv) v Slovinsku:
a) dohodnina;
b) davek od dobička pravnih oseb;
xxv) na Slovensku:
a) daň z príjmov právnických osôb;
b) daň z príjmov fyzických osôb;
xxvi) vo Fínsku:
a) valtion tuloverot/de statliga
inkomstskatterna;
b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för
samfund;
c) kunnallisvero/kommunalskatten;
d) kirkollisvero/kyrkoskatten;
e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst;
f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig;
xxvii) vo Švédsku:
a) statlig inkomstskatt;
b) kupongskatt;
c) kommunal inkomstskatt;
xxviii) v Spojenom kráľovstve:
a) Income Tax;
b) Corporation Tax.“
2) V článku 3 ods. 1 sa zoznam nahrádza
takto:
„– v Belgicku:
De Minister van financiën alebo jeho oprávnený
zástupca,
Le Ministre des finances alebo jeho oprávnený
zástupca,
– v Bulharsku:
Министъра
на финансите
или негов
упълномощен
представител,
– v Českej republike:
Ministr financí alebo jeho oprávnený zástupca,
– v Dánsku:
Skatteministeren alebo jeho oprávnený zástupca,
– v Nemecku:
Der Bundesminister der Finanzen alebo jeho
oprávnený zástupca,
– v Estónsku:
Rahandusminister alebo jeho oprávnený zástupca,
– v Írsku:
The Revenue Commissioners alebo ich oprávnení
zástupcovia,
– v Grécku:
Υπουργός
Οικονομικών alebo jeho
oprávnený zástupca,
– v Španielsku:
El Ministro de Economía y Hacienda alebo jeho
oprávnený zástupca,
– vo Francúzsku:
Le Ministre chargé du budget alebo jeho oprávnený
zástupca,
– v Chorvátsku:
Ministar financija alebo jeho oprávnený zástupca,
– v Taliansku:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
alebo jeho oprávnený zástupca,
– na Cypre:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών alebo jeho
oprávnený zástupca,
– v Lotyšsku:
Valsts ieņēmumu dienests,
– v Litve:
Finansų ministras or alebo jeho oprávnený
zástupca,
– v Luxembursku:
Le Ministre des Finances alebo jeho oprávnený
zástupca,
– v Maďarsku:
a pénzügyminiszter alebo jeho oprávnený zástupca,
– na Malte:
Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi alebo
jeho oprávnený zástupca,
– v Holandsku:
De Minister van Financiën alebo jeho oprávnený
zástupca,
– v Rakúsku:
Der Bundesminister für Finanzen alebo jeho
oprávnený zástupca,
– v Poľsku:
Minister Finansów alebo jeho oprávnený zástupca,
– v Portugalsku:
O Ministro das Finanças alebo jeho oprávnený
zástupca,
– v Rumunsku:
Preşedintele Agenţiei Naţionale de
Administrare Fiscală sau un reprezentant autorizat,
– v Slovinsku:
Ministrstvo za finance alebo jeho oprávnený
zástupca,
– na Slovensku:
Minister financií alebo jeho oprávnený zástupca,
– vo Fínsku:
Valtiovarainministeriö alebo jeho oprávnený
zástupca,
Finansministeriet alebo jeho oprávnený zástupca,
– vo Švédsku:
Finansministern alebo jeho oprávnený zástupca,
– v Spojenom kráľovstve:
The Commissioners of Inland Revenue alebo ich
oprávnení zástupcovia.“
Článok 2
Znenia arbitrážneho dohovoru a protokolu
z 25. mája 1999 spolu s dohovormi z 21. decembra 1995
a 8. decembra 2004 a rozhodnutím 2008/492/ES vyhotovené
v chorvátskom jazyku[9]
sú autentické za rovnakých podmienok ako ostatné jazykové verzie týchto textov.
Článok 3
Arbitrážny dohovor zmenený protokolom z 25.
mája 1999, dohovorom z 21. decembra 1995 a dohovorom z 8. decembra 2004,
rozhodnutím 2008/492/ES, ako aj týmto rozhodnutím, nadobúda vo vzťahoch
medzi Chorvátskom a každým z ostatných členských štátov Európskej únie
platnosť dňa XXX [dátum].
Článok 4
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L […],[…], s.[…].
[2]               Ú. v. EÚ L […],[…], s.[…].
[3]               Dohovor o zamedzení dvojitého zdanenia
v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov (Ú. v. ES L 225,
20.8.1990, s. 10.)
[4]               Protokol, ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor
z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v súvislosti
s úpravou zisku združených podnikov (Ú. v. ES C 202,
16.7.1999, s. 1).
[5]               Dohovor o pristúpení Rakúskej republiky, Fínskej
republiky a Švédskeho kráľovstva k Dohovoru o zamedzení
dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou zisku združených podnikov
(Ú. v. ES C 26, 31.1.1996, s. 1).
[6]               Dohovor o pristúpení Českej republiky,
Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej
republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej
republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Dohovoru o zamedzení
dvojitého zdanenia v súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov
(Ú. v. EÚ C 160, 30.6.2005, s. 1).
[7]               Rozhodnutie Rady z 23. júna 2008, o pristúpení Bulharska
a Rumunska k Dohovoru z 23. júla 1990 o zamedzení dvojitého zdanenia v
súvislosti s úpravou ziskov združených podnikov (Ú. v. EÚ L 174, 3.7.2008, s.
1).
[8]               Akt o podmienkach pristúpenia Chorvátskej republiky a o
úpravách Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o
založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Ú. v. EÚ L 112,
24.4.2012, s. 21).
[9]               Chorvátske znenie dohovorov a protokolu a
rozhodnutia 2008/492/ES sa uverejní neskôr v mimoriadnom vydaní úradného
vestníka.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0787

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady ktorým sa ruší rozhodnutie 2005/184/ES o existencii nadmerného deficitu na Cypre  /* SEK/2006/0787 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÒPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 21.6.2006SEK(2006) 787 v konečnom zneníOdporúčanie preROZHODNUTIE RADYktorým sa ruší rozhodnutie 2005/184/ES o existencii nadmerného deficitu na Cypre(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. ÚVODV článku 104 Zmluvy o ES ustanovuje, že členské štáty by mali zabrániť nadmerným deficitom a stanovuje sa postup ich identifikácie a nápravy. Tento postup pri nadmernom deficite (excessive deficit procedure, ďalej len „EDP“) je ďalej spresnený v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 o „urýchľovaní a objasňovaní vykonávania postupu pri nadmernom schodku“[1], ktorý je súčasťou Paktu stability a rastu.V súlade s protokolom pre postup pri nadmernom deficite v prílohe k Zmluve o ES Komisia poskytne údaje pre uplatňovanie EDP. Ako súčasť uplatnenia protokolu musia členské štáty oznámiť údaje o deficitoch a dlhoch verejných financií a iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93[2].7. apríla 2004 Komisia uverejnila prognózy z jari roku 2004[3]. Podľa týchto prognóz, pri ktorých sa zohľadnili údaje oznámené cyperskou vládou v marci 2004, sa deficit verejných financií na Cypre zvýšil z viac ako 4½ % HDP v roku 2002 na približne 6¼ % HDP v roku 2003, a teda prekročil 3 % referenčnú hodnotu v Zmluve o ES. V správe Komisie sa tiež usúdilo, že pomer dlhu k HDP, ktorý dosiahol 72¼ % HDP v roku 2003, sa bude ďalej odchyľovať od 60 % referenčnej hodnoty uvedenej v Zmluve o ES na viac ako 74½ % HDP v roku 2004. Komisia 12. mája 2004 prijatím správy stanovenej v článku 104 ods. 3) Zmluvy o ES[4] na základe tohto dôkazu iniciovala postup pri nadmernom deficite pre Cyprus. Cyperské orgány predložili 24. mája 2004 konvergenčný program na obdobie rokov 2004-2007, ktorý potvrdil hodnotu deficitu približne 6¼ % HDP za rok 2003 a odhadol pomer dlhu k HDP na 75¼ % HDP za rok 2004. Po zohľadnení všetkých príslušných prvkov v tejto správe a stanoviska Hospodárskeho a sociálneho výboru v súlade s článkom 104 ods. 4. Komisia 24. júna 2004 prijala stanovisko (v súlade s článkom 104 ods. 5), ktoré uvádza, že na Cypre sa vyskytol nadmerný deficit. 5. júla 2004 Rada prijala v súlade s článkom 104 ods. 6 na tento účel rozhodnutie[5].Rada zároveň prijala stanovisko o konvergenčnom programe Cypru z 24. mája v súlade s nariadením Rady (ES) 1466/97 zo 7. júla 1997[6] a odporúčanie určené Cypru v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES s cieľom ukončiť situáciu nadmerného deficitu verejných financií.2. odporúčania v rámci edpRada odporučila cyperskej vláde, aby „čo najskôr ukončili situáciu súčasného nadmerného deficitu“ . Konkrétne odporučila „aby vykonali rázne opatrenia plánované v konvergenčnom programe z mája 2004; aby najmä do 5. novembra 2004 podnikli účinné kroky na dosiahnutie cieľa, ktorým je spoľahlivé a udržateľné zníženie deficitu v roku 2005 pod úroveň 3 % HDP v súlade so stanoviskom Rady z 5. júla 2004 o konvergenčnom programe predloženom v máji 2004“. Rada tiež odporučila „cyperským orgánom, aby zabezpečili, že rast dlhového pomeru sa v roku 2004 zastaví a naberie opačný smer, ako je podrobne uvedené v stanovisku Rady o konvergenčnom programe“.Pri odporúčaniach pre na nápravu nadmerného deficitu Rada vyzvala cyperské orgány, „aby zabezpečili, že sa rozpočtová konsolidácia po úprave nadmerného deficitu udrží smerom k rozpočtovej pozícii blízkej rovnováhe alebo prebytku“ .Dňa 22. decembra 2004 Komisia dospela k záveru7, že cyperská vláda zareagovala na odporúčanie Rady a podnikla účinné kroky týkajúce sa opatrení plánovaných na dosiahnutie cieľového deficitu na rok 2005 do konečného termínu 5. novembra, čo Rada vzala na vedomie 18. januára 2005.Podľa článku 104 ods. 12 sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu má zrušiť na základe odporúčania Rady, keď sa nadmerný deficit v príslušnom členskom štáte podľa názoru Rady upravil.3. vývoj deficitu do roku 2005V oznámení EDP z apríla 2006 (ktoré bolo predložené 22. marca 2003 a uverejnil ho Eurostat 24. apríla 2006) sa celkový verejný deficit v roku 2005 odhadol na 2,4 % HDP (tabuľka 1). Tento výsledok je porovnateľný s cieľom 2,9 % HDP v konvergenčnom programe z mája 2004, ktorý bol potvrdený rozpočtovým zákonom pre rok 2005 schváleným Parlamentom v decembri 2004, a takisto s cieľom 2,5 % uvedenom v poslednej aktualizácii konvergečného programu, ktorý sa predložil 14. decembra 2005. Podľa rozpočtu na rok 2005 sa mala úprava dosiahnuť prostredníctvom zvýšenia príjmov, ako aj prostredníctvom obmedzenia výdavkov. Opatrenia pre príjmy sú zmesou štrukturálnych (sadzby DPH sa upravili smerom nahor v súlade s acquis v máji 2004, pričom mali celoročný vplyv v roku 2005) a jednorazových opatrení (daňová amnestia, ktorá umožnila nahromadenie dodatočných príjmov, ktoré sa rovnajú ¾ percentuálneho bodu v roku 2004 a takmer 1 % v roku 2005). Nominálny rast výdavkov sa obmedzil prostredníctvom hornej hranice pre nominálnu mieru rastu súčasných a hlavných výdavkov, kontroly súčasných prevodov a subvencií v súlade s infláciou a zvyšovania dôchodkového veku zamestnancov vo verejnom sektore. Došlo Výsledok, ktorý predčil očakávania sa dosiahol v dôsledku rastu, na ktorom mali vysoký podiel dane, ktorý súvisel takmer výlučne s domácou spotrebou a ktorý sprevádzal neustály rast zamestnanosti. Príjmy z daňovej amnestie sa tiež ukázali byť vyššie, ako sa očakávalo. Výsledný deficit za rok 2004 (mierne nad 4 % HDP) bol navyše nad hodnotou odhadovanou na záver roka 2004 (približne 4¾ % HDP), keď bol rozpočet na rok 2005 schválený. Výsledný deficit mohol byť ešte nižší, ak by sa časť účinkov základného roku a dodatočných príjmov nebola stratila pre prekročenie výdavkov. Aj keď horná hranica sa vo všeobecnosti miezd široko dodržiavala a nominálna hodnota hlavných výdavkov v skutočnosti klesla, sociálne prevody sa zvýšili o 13 %.Tabuľka 1: Vývoj rozpočtu v rokoch 2003-2005 (v % HDP) |Výnos | 2003 | 2004 | 2005 |Saldo verejných financií | -6,3 | -4,1 | -2,4 |- celkový príjem | 39,1 | 39,7 | 42,3 |zahŕňajúci: bežné dane | 26,2 | 25,6 | 26,9 |sociálne príspevky | 7,1 | 7,8 | 8,4 |- celkové výdavky | 45,3 | 43,8 | 44,7 |zahŕňajúce: spoločnú spotrebu | 10,9 | 9,9 | 10,0 |vecné prevody | 9,0 | 8,2 | 8,3 |iné ako vecné prevody | 11,4 | 12,2 | 12,9 |úrokové výdavky | 3,4 | 3,2 | 3,4 |vytvorenie hrubého fixného kapitálu | 3,4 | 4,1 | 3,2 |Primárne saldo | -2,8 | -0,9 | 1,0 |Pm daňové zaťaženie | 33,2 | 33,4 | 35,3 |Pm cyklicky upravené saldo (1) 1 | -6,1 | -3,9 | -2,1 |Pm jednorazové opatrenia (2) | 1,8 | 1,0 | 0,9 |Pm štrukturálne saldo (1-2)1 | -7,9 | -4,9 | -3,0 |Pm štrukturálny primárne saldo 1 | -4,4 | -1,7 | 0,4 |Pm skutočné HDP 1 (ročná zmena v %) | 1,9 | 3,9 | 3,8 |Úrokové výdavky a saldo zahŕňajú výmeny v súlade s definíciami použitými pri postupe nadmerného deficitu. Celkový príjem a celkové výdavky sú v súlade s harmonizovanými definíciami podľa ESA95. 1 Hospodárske prognózy útvarov Komisie z jari 2006. Zdroj: útvary Komisie. |Celkovo sa v roku 2005 deficit zlepšil o takmer 4 % body HDP v porovnaní s rokom 2003 a o 1¾ % bodu HDP v porovnaní s rokom 2004. Dočasné príjmy sú stanovené na približne 1 % HDP v roku 2004 ako aj v roku 2005. Primárne saldo sa udržal na pozitívnych hodnotách po prvýkrát od roku 2002. Konkrétne primárny prebytok 1 % HDP v roku 2005 sa porovnáva s primárnymi deficitmi 3 % v roku 2003 a 1 % v roku 2004. Zlepšenie zostatku verejných financií, určené odhadovanou zmenou v štrukturálnom salde (cyklicky upravené saldo bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení), predstavuje fiškálnu snahu o takmer 5 percentuálnych bodov HDP v období medzi rokmi 2003 a 2005, keď štrukturálny deficit dosiahol takmer 8 % a 3 % HDP.4. rozpočtové vyhliadky na rok 2006 a ďalejPodľa prognóz útvarov Komisie z jari 2006 sa predpokladá, že dlh verejných financií v roku 2006 bude tesne nad 2 % HDP (tabuľka 2) alebo približne o ¼ percentuálneho bodu HDP väčšie ako oficiálny cieľ. Rozdiel sa vysvetľuje hlavne optimistickejším predpokladom rastu v oficiálnych predpokladoch, ktoré Cyprus poskytol. Podľa aktualizácie konvergenčného programu na rok 2005 by HDP tento rok narástol na 4,2 %, zatiaľ čo predpovede útvarov Komisie z jari 2006 predpokladajú, že HDP narastie na 3,8 %. Predpokladá sa, že primárny prebytok zostane na 1 % HDP, keďže zníženie deficitu verejných financií v porovnaní s výsledkom z roku 2005 (tesne nad ¼ % HDP) by odrážalo predpokladané zníženie v úrokových platbách.Tabuľka 2: Prognózy verejných financií (v % HDP) |2005 | 2006 | 2007 |KP | Kom. | KP | Kom. (1) |Saldo verejných financií | -2,4 | -1,9 | -2,1 | -1,8 | -2,0 |- celkový príjem | 42,3 | 41,9 | 41,8 | 41,9 | 41,8 |zahŕňajúci: bežné dane | 26,9 | 26,9 | 26,9 | 27,0 | 26,8 |sociálne príspevky | 8,4 | 8,1 | 8,1 | 8,1 | 8,1 |- celkové výdavky | 44,7 | 43,8 | 43,9 | 43,7 | 43,8 |zahŕňajúce:- spoločnú spotrebu | 10,0 | 9,5 | 9,8 | 9,0 | 9,8 |- prevody iné ako vecné | 12,9 | 11,4 | 11,4 | 11,5 | 11,4 |- úrokové výdavky | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- vytvorenie hrubého fixného kapitálu | 3,2 | 3,4 | 3,4 | 3,4 | 3,4 |Primárne saldo | 1,0 | 1,2 | 1,0 | 1,2 | 1,0 |Pm cyklicky upravené saldo (1) | -2,1 | -1,8 | -1,9 | -1,8 | -2,0 |Pm jednorazový (2) | 0,9 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |Pm štrukturálne saldo (1-2) | -3,0 | -2,1 | -2,2 | -2,1 | -2,3 |Pm štrukturálne primárne saldo | 0,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 0,7 |Pm skutočný HDP (ročná zmena v percentách) | 3,8 | 4,2 | 3,8 | 4,2 | 3,8 |Zdroje: Oznámenie EDP z apríla 2006 pre rok 2005, aktualizácia konvergenčného programu (KP) z decembra 2005 a predpovede útvarov Komisie z jari 2006 (Kom.). Cyklicky upravený a štrukturálne saldo pre KP vypočítaný útvarmi Komisie na základe údajov stanovených v programe (rozdiel s Kom. odráža rozdielne makroekonomické predpoklady). Celkový príjem a celkové výdavky KP sa zvýšili o 1,9 % HDP v súlade s harmonizovanými definíciami podľa ESA95. (1) Podľa obvyklého bez akejkoľvek zmeny politiky. |Po tom, ako sa jednorazové alebo dočasné opatrenia odpočítajú od cyklicky upraveného salda, sa štrukturálne zlepšenie rovná približne ¾ percentuálneho bodu HDP a štrukturálny deficit sa stanoví na približne 2¼ % v roku 2006. Predpokladaná úroveň štrukturálneho deficitu dosiahne minimálne ročné zlepšenie o najmenej ½ % HDP ustanoveného Paktom rastu a stability a poukazuje na spoľahlivú a trvalo udržateľnú úpravu nadmerného deficitu, ktorú potvrdili rozpočtové prognózy na rok 2007 v prognózach útvarov Komisie z jari 2006. Podľa obvyklého predpokladu bez akejkoľvek zmeny politiky a po zohľadnení jednorazových príjmov mierne nad ¼ percentuálneho bodu HDP sa predpokladá, že štrukturálne saldo zostane vcelku nezmenený na približne 2¼ % HDP. Nedostatok zlepšenia štrukturálneho salda v roku 2007 odráža očakávané zhoršenie čistej pozície Cypru voči rozpočtu EÚ, keďže dočasné kompenzačné granty spojené so vstupom do EÚ sa skončili v roku 2006.V súlade so stanoviskom Rady8 o aktualizovanom konvergenčnom programe Cypru pre roky 2005-2009 by opatrenia plánované cyperskými orgánmi pre obdobie programu naďalej konsolidovali verejné financie do roku 2009, keď sa deficit priblíži k ½ % HDP. Po dosiahnutí ¾ % HDP v roku 2005 sa predpokladá, že primárny prebytok postupne narastie na 1¾ % HDP v roku 2009. Štrukturálny deficit sa zníži z približne 3 % HDP v roku 2005 na približne ½ % HDP do roku 20099, čo predstavuje zlepšenie o viac ako ½ % HDP ročne v priemere. Na základe odhadovaného výnosu pre rok 2005 a po zohľadnení salda rizík rozpočtových cieľov sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe dostatočný na to, aby zaistil, že strednodobý cieľ (medium-term objective, ďalej len „MTO“) určený cyperskými orgánmi sa do roku 2009 takmer dosiahne, ako sa plánovalo v programe. V rokoch nasledujúcich po úprave nadmerného deficitu by tempo zmien zameraných na dosiahnutie MTO programu preukázalo pokrok smerom k takmer vyváženému rozpočtu, ktorý by bol následne na primeranej úrovni10, keďže by sa nachádzal v rámci škály určenej pre oblasť eura a členské štáty ERM II v Pakte stability a rastu a v Kódexe správania11. Okrem toho aj podľa stanoviska Rady by rozpočtová stratégia načrtnutá v programe poskytla dostatočné bezpečnostné opatrenia proti porušovaniu prahu 3 % HDP s bežnými makroekonomickými výkyvmi od roku 2008.5. dlh verejných financiíV roku 2005 sa hrubý pomer verejného dlhu k HDP znížil na 70¼ % z 71¾ v roku 2004 v dôsledku zaznamenaného primárneho prebytku a vysokého rastu, účinkov zníženia dlhu, ktoré boli čiastočne vyrovnané akumuláciou finančných aktív vo forme vkladov v amortizačných fondoch v centrálnej banke (tabuľka 3).Podľa rozpočtového zákona pre rok 2006 sa očakáva, že v roku 2006 pomer dlhu k HDP ďalej klesne na 67 %. Prognózy útvarov Komisie z jari 2006 takisto predpokladajú zníženie pomeru dlhu k HDP, aj keď menšie: zo 70¼ % HDP v roku 2005 na 69 % HDP v roku 2006. Rozdiel medzi prognózami Komisie a rozpočtovým zákonom sa dá vysvetliť rozdielnymi prognózami primárneho salda a nominálneho rastu HDP (rozdielne prognózy efektu snehovej gule), a skutočnosť, že predpovede Komisie nezahŕňajú účinky znižovania dlhu z dekumulácie amortizačných fondov (ak by zahŕňali, spôsobilo by to zníženie prognózy na približne 68 % HDP). Na základe známych politík, útvary Komisie predpovedali, že pomer dlhu k HDP ďalej klesne na 67¾ % HDP v roku 2007. Hlavne v dôsledku plánovanej dekumulácie amortizačných fondov predpokladá aktualizácia konvergenčného programu pre rok 2005 ďalšie zníženia pomeru dlhu k HDP so začiatočnou hodnotou 64 % v roku 2007 po 57 % v roku 2008 a 53½ % v roku 2009. Vo vyššie uvedenom stanovisku Rady o konvergenčnom programe sa dospelo k záveru, že vzhľadom na saldo rizík v programe sa zdá byť dlhový pomer dostatočne znížený smerom k 60 % HDP referenčnej hodnoty.Tabuľka 3: Dynamika dlhu |2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |KP | Kom. | KP | Kom. (1) |Percento nárastu verejného dlhu(2) | 69,7 | 71,7 | 70,3 | 67,0 | 69,1 | 64,0 | 67,8 |Percentuálna zmena dlhu | 4,5 | 1,9 | -1,3 | -3,5 | -1,2 | -3,0 | -1,3 |Príspevky na zmenu koeficientu hrubého dlhu: |- primárne saldo | 2,8 | 0,9 | -1,0 | -1,2 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- efekt „snehovej gule“ | -0,8 | -1,0 | -1,1 | -1,6 | -1,0 | -1,2 | -1,0 |- úrokové výdavky | 3,4 | 3,2 | 3,4 | 3,1 | 3,1 | 3,0 | 3,0 |- kapitálové vyrovnanie | 2,5 | 2,0 | 0,8 | -0,8 | 0,8 | -0,6 | 0,7 |zahŕňajúce: |- rozdiel medzi hotovosťou a časovým rozlíšením | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 0,0 | 0,0 |- čistá akumulácia finančných aktív | 1,8 | 1,6 | 0,3 | -0,6 | -0,4 |zahŕňajúca: zisky z privatizácie | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |- účinky ohodnotenia a reziduálne zmeny | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,0 | 0,0 |Zdroje: Oznámenie EDP z apríla 2006 za rok 2005, aktualizácia z decembra 2005 konvergenčného programu (KP) a predpovede útvarov Komisie z jari 2006 (Kom.). (1) Podľa obvyklého predpokladu, ktorý nemení politiku (2) Zmena v koeficientu hrubého dlhu môže byť rozložená takto: [pic] kde t je časový dolný index; D, PD, Y a SF sú objem verejného dlhu, primárny deficit, nominálny HDP a kapitálové vyrovnanie a i a y predstavujú priemernú sumu dlhu a rast nominálneho HDP. Výraz v zátvorkách predstavuje efekt „snehovej gule “. |6. ZÁVERYDeficit verejných financií sa znížil z 4,1 % HDP v roku 2004 na 2,4 % v roku 2005, pod 3 % referenčnú hodnotu. Opatrenia, ktoré viedli k zníženiu deficitu, majú väčšinou trvalý charakter. Odhaduje sa, že štrukturálne saldo, t.j. cyklicky upravené saldo bez vplyvu jednorazových a iných dočasných opatrení sa zlepšilo o takmer 2 % body HDP. Podľa predpovedí Komisie z jari 2006 sa očakáva, že hlavný deficit sa zníži na 2¼ % v roku 2006 a bez akejkoľvek zmeny politiky na 2 % v roku 2007. To znamená, že deficit sa udržal pod hornou hranicou 3 % HDP spoľahlivým a trvalo udržateľným spôsobom.Dlh verejných financií klesol z 71¾ % HDP v roku 2004 na 70¼ % v roku 2005 a môže sa považovať za dostatočne znížený smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP. Podľa predpovedí útvarov Komisie z jari 2006 sa očakáva, že koeficient dlhu, hoci stále zostáva nad referenčnou hodnotou 60 % HDP, klesne v rokoch 2006 a 2007 ďalej - na približne 69 % a 68 % HDP (za predpokladu nezmenenej politiky).Z tohto celkového hodnotenia sa môže usúdiť, že situácia nadmerného deficitu na Cypre sa upravila. Komisia preto odporúča, aby Rada zrušila svoje rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu na Cypre.Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYktorým sa ruší rozhodnutie 2005/184/ES o existencii nadmerného deficitu na Cypre(2006/…/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 104 ods. 12,so zreteľom na odporúčanie Komisie,keďže:1.  Rada na základe odporúčania Komisie v súlade s článkom 104 ods. 6 Zmluvy o ES rozhodnutím Rady 2005/184/ES12 rozhodla, že na Cypre existuje nadmerný deficit.2.  Rada v súlade s článkom 104 ods. 7 Zmluvy o ES a s článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 predložila Cypru 5. júla 2004 odporúčanie, aby ukončil situáciu nadmerného deficitu najneskôr do konca roka 2005. Odporúčanie bolo uverejnené. Konkrétne sa odporučilo, aby sa vykonali rázne opatrenia plánované v konvergenčnom programe z mája 2004: aby najmä do 5. novembra 2004 podnikli účinné kroky na dosiahnutie cieľa, ktorým je spoľahlivé a udržateľné zníženie deficitu v roku 2005 pod úroveň 3 % HDP. Rada takisto odporučila, aby sa zabezpečilo, aby sa rast koeficientu dlhu sa v roku 2004 zastavil a nabral opačný smer. Rada vyzvala cyperské úrady, aby zabezpečili, aby sa rozpočtová konsolidácia po úprave nadmerného deficitu udržala smerom k strednodobým rozpočtovým cieľom (MTO).3.  V súlade s článkom 104 ods. 12 Zmluvy o ES sa rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu ruší, ak sa podľa názoru Rady nadmerný deficit v príslušnom členskom štáte sa upravil.4.  Podľa protokolu o postupe pri nadmernom deficite priloženom k Zmluve o ES Komisia poskytne údaje pre uplatňovanie postupu. Ako súčasť uplatňovania tohto protokolu musia členské štáty oznamovať údaje o dlhoch a deficitoch verejných financií a iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát do roka, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva13.5.  Na základe údajov poskytnutých Komisiou (Eurostat) podľa článku 8 písm. g nariadenia (ES) č. 3605/93 nasledujúcom po oznámení Cypru pred 1. aprílom 2006 a na základe predpovedí útvarov Komisie z jari 2006 sú oprávnené tieto závery:6.  Dlh verejných financií sa znížil z 4,1 % HDP v roku 2004 na 2,4 % HDP v roku 2005, čo je pod referenčnou hodnotou deficitu 3 % HDP. Tieto hodnoty sú porovnateľné s cieľom 2,9 % HDP stanoveným v aktualizácii konvergenčného programu z mája 2004 a s cieľom 2,5 % stanoveným v aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2005. Zníženie pod referenčnú hodnotu v roku 2005 je v súlade s odporúčaním podľa článku 104 ods. 7. Fiškálna úprava sa vykonala v roku 2005 prostredníctvom zvýšenia príjmov, ako aj prostredníctvom obmedzenia výdavkov. Hoci niektoré jednorazové opatrenia pomohli znížiť deficit, rozpočtová konsolidácia na Cypre sa dosiahla hlavne prostredníctvom štrukturálnych opatrení. Štrukturálny deficit (cyklicky upravený deficit bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení) klesol na 3 % HDP, v porovnaní s takmer 5 % a 8 % HDP v rokoch 2004 a 2003.7.  Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2006 sa odhaduje, že v roku 2006 sa deficit ďalej zníži na 2¼ % HDP, prevažne prostredníctvom opatrení štrukturálneho charakteru. Táto hodnota je mierne nad oficiálnym deficitným cieľom 1,9 % HDP ustanovenom v aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2005. Predpovede z jari predpokladajú ďalší pokles deficitu na 2 % HDP v roku 2007, a to bez akejkoľvek zmeny politiky. To naznačuje, že deficit sa udržal pod hornou hranicou 3 % HDP spoľahlivým a trvalo udržateľným spôsobom, ako sa požadovalo v odporúčaní podľa článku 104 ods. 7.8.  Dlh verejných financií klesol z 71¾ % HDP v roku 2004 na 70¼ % v roku 2005. Podľa predpovedí útvarov Komisie sa predpokladá, že pomer dlhu ďalej klesne na približne 69 % HDP v roku 2006 a 68 % HDP v roku 2007. Rýchlosť znižovania dlhu smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP je v súlade s odporúčaním podľa článku 104 ods. 7.9.  Podľa stanoviska Rady z 14. marca 2006 o aktualizovanom konvergenčnom programe Cypru pre roky 2005-2009 by opatrenia plánované cyperskými orgánmi počas obdobia programu dostali do roku 2009 štrukturálny deficit na približne ½ % HDP, čo sa považuje za strednodobý cieľ, ktorý si vybrali cyperské orgány. Na základe odhadovaného výnosu za rok 2005 a po zohľadnení salda rizík pre rozpočtových cieľov sa zdá byť rozpočtová pozícia v programe dostatočnou na zabezpečenie toho, aby sa MTO programu dosiahol do roku 2009, ako sa navrhuje v programe. V rokoch po úprave nadmerného deficitu je rýchlosť úprav smerom k programu MTO obsiahnutého v programe vcelku v súlade s Paktom stability a rastu.10.  Rozhodnutie 2005/184/ES by sa preto malo zrušiť.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Z celkového hodnotenia vyplýva, že situácia nadmerného deficitu na Cypre sa upravila.Článok 2Rozhodnutie 2005/184/ES sa týmto ruší.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Cyperskej republike.V Bruseli, 11. júla 2006.za Radupredseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5).[2] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ 337, 22.12.2005, s. 1).[3] Prognózy útvarov Komisie z jari roku Rozhodnutie Rady 2005/184/ES uverejnené 9.3.2005 v Úradnom vestníku: Ú. v. EÚ L 062, s.19 sú k dispozícii na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/commm/economy_finance/publications/european_economy/ 2004 ee204en.pdf .[4] Úplný text tejto správy je k dispozícii na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf .[5] Rozhodnutie Rady 2005/184/ES uverejené 9.3.2005 v Úradnom vestníku: Ú. v. EÚ L 062, s. 19.6 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s.1)7 http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf8 Stanovisko Rady: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Technické hodnotenie: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf9 Stanovisko Rady: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Technické hodnotenie: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf10 Strednodobý rozpočtový cieľ sa môže odlišovať od takmer rovnováhy alebo prebytku pre jednotlivé členské štáty. Pre euro oblasť a členské štáty ERM2 by bola teda škála medzi – 1 % HDP a alebo prebytok, v cyklicky upravených výrazoch, odpočítaných od jednorazových a dočasných opatrení.11 Nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 - Ú. v. EÚ L 209, 2.8.1997, s.1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s.1) - a (ES) č. 1467/97 - Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s.6. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s.5) - a uznesenie Európskej rady o Pakte stability a rastu z 7. júla 1997. Kódex správanie môžete nájsť na http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf12 Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 19.13 Ú. v. L ES 332, 31.12.1993, s.7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s.1)