               30.11.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 408/43

         P7_TA(2014)0258
   Spoločné vízové obmedzenia pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnitského
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 2. apríla 2014 o zavedení spoločných vízových obmedzení pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnitského (2014/2016(INI))
   (2017/C 408/06)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na článok 215 ZFEÚ,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania Rade o zavedení spoločných vízových obmedzení pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnitského, ktorí predložili Guy Verhofstadt a Kristiina Ojuland v mene skupiny ALDE (B7-0473/2013),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 2. februára 2012 o jednotnej politike voči autoritárskym režimom, proti ktorým EÚ uplatňuje reštriktívne opatrenia (1),

               —

               so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 23. októbra 2012 o zavedení spoločných vízových obmedzení pre ruských úradníkov zapojených do prípadu Sergeja Magnitského (2),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie podpredsedníčky Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Catherine Ashtonovej z 20. marca 2013 o prípade Magnitského v Ruskej federácii,

               —

               so zreteľom na vyhlásenie hovorcu PK/VP Catherine Ashtonovej z 12. júla 2013 o prípade Sergeja Magnitského,

               —

               so zreteľom na uznesenie a odporúčanie Parlamentného zhromaždenia Rady Európy z 28. januára 2014 o odmietnutí beztrestnosti vrahov Sergeja Magnitského,

               —

               so zreteľom na rozhodnutia Spojených štátov amerických zaviesť cestovné obmedzenia pre viacerých úradníkov, ktorí sú zapojení do prípadu Sergeja Magnitského, a na podobné postupy v mnohých ďalších krajinách,

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 11. decembra 2013 o výročnej správe o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2012 a politike Európskej únie v tejto oblasti (3),

               —

               so zreteľom na článok 121 ods. 3 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A7-0215/2014),

               A.

               keďže zatknutie Sergeja Magnitského a jeho následná smrť vo väzení sú riadne zdokumentovaným a závažným prípadom porušovania ľudských práv a základných slobôd v Rusku, vzbudzujú pochybnosti o nezávislosti a nestrannosti súdnych inštitúcií a pripomínajú preukázané nedostatky v oblasti dodržiavania zásad právneho štátu v Rusku;

               B.

               keďže v dvoch nezávislých vyšetrovaniach vykonaných Komisiou pre verejný dohľad nad dodržiavaním ľudských práv v moskovských nápravných zariadeniach a Ruskou prezidentskou radou pre rozvoj občianskej spoločnosti a ľudských práv sa zistilo, že Sergej Magnitský bol vystavený neľudským podmienkam, úmyselnému zanedbávaniu a mučeniu;

               C.

               keďže Rusko sa ako člen niekoľkých medzinárodných organizácií, napr. Rady Európy, Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a Organizácie Spojených národov zaviazalo chrániť a podporovať ľudské práva, základné slobody a zásady právneho štátu a keďže Európska únia opakovane ponúkla Rusku dodatočnú pomoc a skúsenosti pri modernizácii krajiny a dodržiavaní ústavného a právneho poriadku v súlade s normami Rady Európy;

               D.

               keďže narastá potreba zaviesť prísnu, súdržnú a komplexnú politiku na úrovni EÚ voči Rusku s podporou všetkých členských štátov, ktorá bude ponúkať pomoc a podporu spolu s prísnou a spravodlivou kritikou a v prípade potreby aj so sankciami a reštriktívnymi opatreniami;

               E.

               keďže vízové obmedzenia a ostatné reštriktívne opatrenia nie sú bežnými trestnými sankciami, no napriek tomu predstavujú politický signál, ktorým EÚ vyjadruje svoje znepokojenie širšiemu cieľovému publiku, a teda aj naďalej zostávajú aj potrebným a legitímnym nástrojom zahraničnej politiky;

               F.

               keďže vysoká predstaviteľka nezaradila túto otázku do programu Rady pre zahraničné veci a keďže v nadväznosti na odporúčanie Európskeho parlament z 26. októbra 2012 sa nepodnikli žiadne oficiálne kroky;

               1.

               predkladá Rade tieto odporúčania:

                           a)

                           vytvoriť spoločný zoznam EÚ, pokiaľ ide o úradníkov zodpovedných za smrť Sergeja Magnitského, za následné krytie trestného činu súdnymi orgánmi a za pretrvávajúce prenasledovanie jeho matky a manželky;

                           b)

                           zaviesť a uplatňovať zákaz vydávania víz týmto úradníkom v celej EÚ a zmraziť ich všetok finančný majetok, ktorý oni alebo ich najbližší príbuzní môžu mať v Európskej únii;

                           c)

                           umožniť pravidelné prehodnocovanie navrhovaného zoznamu osôb, ktorým je zakázané udeliť víza;

                           d)

                           zaradiť osoby, na ktoré sa vzťahuje zákon o právnej zodpovednosti za Sergeja Magnitského podľa zásad právneho štátu z roku 2012, na zoznam, ktorým EÚ zakazuje udelenie víz, a zabaviť ich finančný majetok, ktorý môžu vlastniť v EÚ;
                           ALISOV, Igor, narodený 11. marca 1968;
                           DROGANOV, Alexej (alias DROGANOV, Alexei), narodený 11. októbra 1975;
                           JEGOROVOVÁ, Oľga, (alias EGOROVA, Olga), narodená 29. júna 1955;
                           GAUS, Alexandra, narodená 29. marca 1975;
                           GERASIMOVOVÁ, Anastasia (alias GERASIMOVA, Anastasia), narodená 22. januára 1982;
                           GRIN, Viktor (alias GRIN, Victor), narodený 1. januára 1951;
                           KARPOV, Pavel, narodený 27. augusta 1977;
                           CHIMINOVÁ, Jelena (alias KHIMINA, Elena), narodená 11. februára 1953;
                           KĽUJEV, Dmitrij (alias KLYUEV, Dmitry alebo KLYUEV, Dmitri), narodený 10. augusta 1967;
                           KOMNOV, Dmitrij (alias KOMNOV, Dmitri), narodený 17. mája 1977;
                           KRIVORUČKO, Alexej (alias KRIVORUCHKO, Alex alebo KRIVORUCHKO, Alexei), narodený 25. augusta 1977;
                           KUZNECOV, Arťom (alias KUZNETSOV, Artem), narodený 28. februára 1975;
                           LOGUNOV, Oleg, narodený 4. februára 1962;
                           MAJOROVOVÁ, Julija (alias MAYOROVA, Julia), narodená 23. apríla 1979;
                           PAVLOV, Andrej (alias PAVLOV, Andrei), narodený 7. augusta 1977;
                           PEČEGIN, Andrej (alias PECHEGIN, Andrei), narodený 24. septembra 1965;
                           PODOPRIGOROV, Sergej (alias PODOPRIGOROV, Sergei), narodený 8. Januára 1974;
                           PONOMARIOV, Konstantin, (alias PONOMAREV, Konstantin), narodený 14. augusta 1971;
                           PROKOPENKO, Ivan Pavlovič (alias PROKOPENKO, Ivan Pavlovitch), narodený 28. septembra 1973;
                           REZNIČENKO, Michail (alias REZNICHENKO, Mikhail), narodený 20. Februára 1985;
                           SAPUNOVOVÁ, Marina (alias SAPUNOVA, Marina, narodená 19. júna 1971;
                           ŠUPOLOVSKIJ, Michail (alias SHUPOLOVSKY, Mikhail), narodený 28. september 1983;
                           SILČENKO, Oleg (alias SILCHENKO, Oleg) narodený 25. júna 1977;
                           STAŠINOVÁ, Jelena (alias STASHINA, Elena alebo STASHINA, Helen), narodená 5. novembra 1963;
                           STEPANOVOVÁ, Oľga (alias STEPANOVA, Olga), narodená 29. júla 1962;
                           STROJITELEV, Denis (alias STROITELEV, Denis), narodený 23. januára 1973;
                           TAGIJEV, Fichret (alias TAGIEV, Fikhret), narodený 3. apríla 1962;
                           TOLČINSKIJ, Dmitrij (alias TOLCHINSKY, Dmitry alebo TOLCHINSKIJ, Dmitri), narodený 11. mája 1982;
                           UCHNAĽOVOVÁ, Svetlana (alias UKHNALEV, Svetlana alebo UKHNALEVA, Svetlana V.), narodená 14. marca 1973;
                           URŽUMCEV, Oleg (alias URZHUMTSEV, Oleg), narodený 22. októbra 1968;
                           VINOGRADOVOVÁ, Natália (alias VINOGRADOVA, Natalya), narodená 16. júna 1973;
                           VORONIN, Viktor (alias VORONIN, Victor), narodený 11. februára 1958;

                           e)

                           naliehavo vyzvať Rusko, aby vykonalo dôveryhodné, dôkladné a nezávislé vyšetrovanie prípadu smrti Sergeja Magnitského vo vyšetrovacej väzbe a postavilo všetky zodpovedné osoby pred súd;

                           f)

                           vyzvať Rusko, aby uzavrelo posmrtný súdny proces so Sergejom Magnitským a prestalo vyvíjať tlak na jeho matku a vdovu po ňom nutnou účasťou na súdnych pojednávaniach;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a Komisii, vládam členských štátov a Štátnej dume a vláde Ruska.

      (1)  Ú. v. EÚ C 239 E, 20.8.2013, s. 11.

      (2)  Ú. v. EÚ C 68 E, 7.3.2014, s. 13.

      (3)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0575.


title: Odporúčanie Rady z 20. novembra 2017 týkajúce sa sledovania uplatnenia absolventov (Text s významom pre EHP )

text:
               9.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 423/1

         ODPORÚČANIE RADY
   z 20. novembra 2017
   týkajúce sa sledovania uplatnenia absolventov
   (Text s významom pre EHP)
   (2017/C 423/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Zamestnateľnosť absolventov, ktorí ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, vzbudzuje v mnohých členských štátoch obavy hlavne preto, že miera zamestnanosti čerstvých absolventov vysokoškolského vzdelávania v Únii je ešte stále poznačená následkami finančnej krízy z roku 2008 (1) a situácia v oblasti zamestnanosti absolventov programov odborného vzdelávania a prípravy sa v jednotlivých členských štátoch líši.

               (2)

               Preto boli členské štáty prostredníctvom usmernení politík zamestnanosti členských štátov na rok 2015 (2) vyzvané, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi podporovali produktivitu a zamestnateľnosť prostredníctvom primeranej ponuky príslušných znalostí, zručností a kompetencií.

               (3)

               Na dosiahnutie uvedeného cieľa sú nevyhnutné kvalitné informácie o tom, čo absolventi robia po získaní kvalifikácie alebo ukončení vzdelávania a odbornej prípravy, aby bolo možné jednak pochopiť príčiny problémov súvisiacich so zamestnateľnosťou absolventov v konkrétnych regiónoch či hospodárskych odvetviach, alebo absolventov konkrétnych odborov vysokoškolského vzdelávania alebo odborného vzdelávania a prípravy, a zároveň nájsť riešenia týchto problémov súvisiacich so zamestnateľnosťou. Hodnota takýchto informácií sa zdôrazňuje v normách a usmerneniach pre zabezpečenie kvality v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania (EGS) (3) a v európskom referenčnom rámci zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET) (4).

               (4)

               Avšak vzhľadom na to, že systémy zberu, analýzy a využívania údajov o výsledkoch týkajúcich sa absolventov vysokoškolského vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy nie sú v mnohých častiach Únie dostatočne rozvinuté, na to, aby mohli študenti urobiť informované rozhodnutia o tom, čo študovať, alebo na to, aby sa mohli navrhnúť vzdelávacie programy alebo vládne politiky, sú potrebné lepšie informácie.

               (5)

               Okrem toho, prechod na trh práce do značnej miery závisí od hospodárskeho kontextu, úrovne kvalifikácie a oblasti štúdia. Ovplyvňujú ho aj sociálno-demografické faktory a sociálno-ekonomické zázemie rodiny (5). Pre komplexné riešenie tohto problému je teda nevyhnutné zhromažďovať údaje o vplyve týchto rôznych faktorov.

               (6)

               Hoci mnohé členské štáty vyvíjajú systémy na sledovanie uplatnenia, výmena poznatkov a osvedčených postupov a vzájomné učenie sú obmedzené.

               (7)

               Vzhľadom na to, že rozsah existujúcich porovnateľných údajov je obmedzený a údaje zozbierané na vnútroštátnej úrovni nie sú porovnateľné s údajmi zozbieranými v iných členských štátoch, je ťažké vyvodiť akékoľvek závery z rozdielov v trendoch alebo z výsledkov v jednotlivých krajinách a regiónoch.

               (8)

               Výsledky verejnej konzultácie (6) o programe Únie v oblasti modernizácie vysokoškolského vzdelávania odhalili obavy, že vysokoškolské vzdelávanie neposkytuje absolventom znalosti, zručnosti a kompetencie potrebné na to, aby boli úspešní v rýchlo sa rozvíjajúcom vzdelávacom a pracovnom prostredí, a že v niektorých členských štátoch naďalej pretrváva nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami.

               (9)

               Členské štáty žiadajú opatrenia na úrovni Únie zamerané na zlepšenie toku informácií o zamestnateľnosti, nesúlade medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a potrebách trhu práce. V Spoločnej správe Rady a Komisie na rok 2015 o vykonávaní strategického rámca pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET 2020) (7) sa navrhuje podporovanie relevantnosti vysokoškolského vzdelávania vo vzťahu k trhu práce a spoločnosti, a to aj prostredníctvom lepšej informovanosti o potrebách a výsledkoch na trhu práce a lepšieho predvídania týchto potrieb a výsledkov, napr. sledovaním kariéry absolventov.

               (10)

               Členské štáty sa v záveroch z Rigy z roku 2015 o novom súbore strednodobých cieľov v oblasti odborného vzdelávania a prípravy na obdobie rokov 2015 - 2020 takisto zaviazali zabezpečiť sústavnú informovanosť a cyklickú spätnú väzbu prostredníctvom opatrení, akými sú využitie údajov o zamestnateľnosti absolventov odborného vzdelávania a prípravy a kombinovanie údajov o vzdelávaní, vstupe na trh práce a kariére, rozvíjaní schopností subjektov na vnútroštátnej úrovni používať údaje o absolventoch na účely prispôsobenia učebných plánov, profesijných profilov a obsahu kvalifikácií odborného vzdelávania a prípravy novým hospodárskym a technickým požiadavkám.

               (11)

               Následne, v uznesení o podpore sociálno-ekonomického rozvoja a inkluzívnosti v EÚ prostredníctvom vzdelávania: príspevok vzdelávania a odbornej prípravy k európskemu semestru 2016 (8) členské štáty zdôraznili význam prednostného riešenia nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a nedostatku zručností.

               (12)

               Uvedené vychádzalo z predchádzajúcej práce. Členské štáty sa v záveroch Rady o výchove k podnikaniu v rámci vzdelávania a odbornej prípravy (9) z roku 2014 dohodli, že pri hodnotení kvality a účinnosti výchovy k podnikaniu v rámci vzdelávania a odbornej prípravy budú podľa možnosti využívať informácie o činnosti bývalých absolventov.

               (13)

               V roku 2013 sa členské štáty v záveroch Rady o sociálnom rozmere vysokoškolského vzdelávania (10) dohodli, že uľahčia poskytovanie informácií o príležitostiach a výsledkoch súvisiacich s trhom vzdelávania a práce.

               (14)

               Členské štáty sa v záveroch Rady o zamestnateľnosti absolventov vzdelávania a odbornej prípravy (11) z roku 2012 dohodli, že stanovia referenčnú hodnotu, podľa ktorej by malo byť do roku 2020 zamestnaných 82 % absolventov vo veku 20 – 34 rokov, ktorí ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu najviac tri roky pred referenčným rokom, a že budú monitorovať mieru zamestnanosti absolventov zo vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zlepšiť základňu poznatkov pre rozvoj politiky, pokiaľ ide o rozhranie medzi vzdelávaním a odbornou prípravou a zamestnaním, pričom členské štáty a Komisia sa dohodli, že budú zbierať kvalitatívne informácie a osvedčené postupy s cieľom doplniť kvantitatívne monitorovanie a zlepšiť základ pre tvorbu odborne podloženej politiky.

               (15)

               Preto si Európska komisia v oznámení o novom programe v oblasti zručností pre Európu (12) stanovila ako prioritu zlepšenie informovanosti pre oblasť zručností a poznatkov o zručnostiach v záujme lepšieho výberu povolania a v tomto zmysle navrhla iniciatívu v oblasti sledovania uplatnenia absolventov terciárneho vzdelávania s cieľom podporiť členské štáty v zlepšení informovanosti o prechode absolventov na trh práce. V tejto súvislosti predstavuje toto odporúčanie doplňujúci prístup k iniciatívam členských štátov, pričom sú príslušné záväzky dobrovoľné.

         ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:
   v súlade s vnútroštátnymi právom a právom Únie, najmä so smernicou 95/46/ES o ochrane osobných údajov (13) a s dostupnými zdrojmi a vnútroštátnymi okolnosťami a v úzkej spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami:

               1.

               Zlepšili dostupnosť a kvalitu údajov o činnostiach absolventov (14) a prípadne osôb, ktoré nedokončili vysokoškolské vzdelávanie a odborné vzdelávanie a prípravu, vrátane toho, aby sa do roku 2020 dosiahol pokrok v oblasti vytvorenia systémov sledovania uplatnenia absolventov, ktoré môžu zahŕňať:

                           a)

                           zber relevantných anonymizovaných administratívnych štatistických údajov z databáz o vzdelávaní, daniach, obyvateľstve a sociálnom zabezpečení;

                           b)

                           rozvoj dlhodobých zisťovaní o absolventoch na úrovni vzdelávacieho systému a v prípade potreby na inštitucionálnej úrovni, s ohľadom na význam kvalitatívnych údajov o prechode ľudí na trh práce alebo do ďalšieho vzdelávania a odbornej prípravy a o ich následnej kariére a

                           c)

                           možnosť, aby mohli verejné inštitúcie prepájať anonymizované údaje z rôznych zdrojov s cieľom vytvoriť komplexný obraz o výsledkoch absolventov.

      Obsah údajov, ktoré sa majú zbierať

               2.

               S ohľadom na ambiciózny zámer tohto odporúčania Rady, ktorým je zlepšiť porovnateľnosť údajov, by členské štáty mali zbierať údaje v týchto oblastiach:

                           a)

                           sociálno-biografické a sociálno-ekonomické informácie;

                           b)

                           informácie o vzdelávaní a odbornej príprave;

                           c)

                           informácie o zamestnaní alebo ďalšom vzdelávaní a odbornej príprave;

                           d)

                           relevantnosť vzdelávania a odbornej prípravy pre zamestnanie alebo celoživotné vzdelávanie;

                           e)

                           kariérny postup.

      Dlhodobé zisťovania uplatnenia absolventov

               3.

               Podporovali vysokú, reprezentatívnu a kontinuálnu mieru odpovedí na dlhodobé zisťovania uplatnenia absolventov a, pokiaľ je to možné, sledovať tých absolventov, ktorí migrovali či už na účely vzdelávania a odbornej prípravy alebo po ukončení svojho vzdelávania a odbornej prípravy.

      Európska spolupráca

               4.

               Aby sa zapojili do siete expertov, ktorá podporuje spoluprácu a vzájomné učenie medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o systémy sledovania uplatnenia absolventov a ich ďalší rozvoj. Táto sieť bude skúmať možnosti vývoja porovnateľných údajov a spoločného vymedzenia pojmov, ako sa uvádza v odseku 2. So zreteľom na dlhodobé zisťovania, ako sa uvádza v odsekoch 3 a 9, bude sieť skúmať možnosti rozvoja spoločných zásad, optimálnej frekvencie a spôsobu, ako sledovať uplatnenie absolventov, ktorí migrovali.

               5.

               Táto sieť sa má zorganizovať v súlade s existujúcimi riadiacimi štruktúrami pre spoluprácu ako súčasť rámca v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy do roku 2020, bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek nové štruktúry, ktoré môžu nasledovať.

      Šírenie a využívanie výsledkov

               6.

               Prijali kroky na zabezpečenie včasného, pravidelného a rozsiahleho šírenia a využívania výsledkov analýzy sledovania uplatnenia absolventov s cieľom:

                           a)

                           posilniť profesijné poradenstvo pre možných budúcich študentov, súčasných študentov a absolventov;

                           b)

                           podporovať navrhovanie a aktualizáciu učebných plánov v záujme zlepšenia získavania príslušných zručností a zamestnateľnosti;

                           c)

                           zlepšiť zosúlaďovanie ponúkaných a požadovaných zručností v záujme podpory konkurencieschopnosti a inovácie na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni a riešenia nedostatku zručností;

                           d)

                           plánovať a predvídať vývoj potrieb v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a v sociálnej oblasti a

                           e)

                           prispievať k rozvoju politiky na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie.

      Financovanie

               7.

               Zabezpečili udržateľnosť iniciatív zameraných na sledovanie uplatnenia absolventov prostredníctvom prideľovania primeraných a viacročných zdrojov, využívania vnútroštátnych alebo európskych zdrojov financovania, ako je program Erasmus+ alebo európske štrukturálne a investičné fondy, ak je to vhodné a v súlade s existujúcimi zdrojmi, právnym základom a prioritami stanovenými na obdobie 2014 – 2020, bez toho, aby boli dotknuté rokovania o ďalšom viacročnom finančnom rámci.

      Predkladanie správ

               8.

               Do dvoch rokov od prijatia tohto odporúčania a potom pravidelne, prostredníctvom siete expertov vyhodnocovali pokrok vo vykonávaní tohto odporúčania a podávali Komisii správy o tomto pokroku.

         TÝMTO ODPORÚČA, ABY KOMISIA:

               9.

               Vyvinula pilotnú fázu európskeho zisťovania uplatnenia absolventov terciárneho vzdelávania (15), ktorého cieľom je zlepšiť dostupnosť porovnateľných informácií o uplatnení absolventov v zamestnaní a v spoločnosti, pričom sa zohľadnia výsledky štúdie uskutočniteľnosti Eurograduate (16) a skúsenosti členských štátov s ich systémami sledovania uplatnenia absolventov. Do troch rokov od prijatia tohto odporúčania predložila sieti expertov správu o výsledkoch uvedenej pilotnej štúdie. Ak bude pilotná fáza úspešná, Komisia bude konzultovať s členskými štátmi o tom, či sa pristúpi k úplnému spusteniu európskeho zisťovania uplatnenia absolventov terciárneho vzdelávania.

               10.

               Podľa potreby podporovala budovanie kapacít na účely vytvorenia systémov sledovania uplatnenia absolventov, a to na základe osvedčených postupov. V prípade odborného vzdelávania a prípravy bude toto zahŕňať komplexné zmapovanie vo všetkých členských štátoch, ktoré sa bude zaoberať možnosťami spolupráce na úrovni Únie a ktoré by mohlo slúžiť ako základ pre preskúmanie uskutočniteľnosti európskeho zisťovania uplatnenia absolventov odborného vzdelávania a prípravy, ak sa to bude považovať za potrebné. V kontexte budovania kapacít sa bude tiež podporovať spolupráca medzi orgánmi, poskytovateľmi odborného vzdelávania a prípravy a poradenskými službami s cieľom zlepšiť dostupnosť, porovnateľnosť a spoľahlivosť údajov o sledovaní uplatnenia absolventov.

               11.

               Podporovala vzájomné učenie a výmenu najlepších postupov, posilnila spoluprácu prostredníctvom vytvorenia a podpory siete expertov a spolupracovala s ďalšími príslušnými expertnými skupinami, medzinárodnými organizáciami a inštitúciami a agentúrami EÚ.

               12.

               Zabezpečila, aby výsledky analýzy sledovania uplatnenia absolventov boli k dispozícii na využívanie zo strany členských štátov a zainteresovaných strán.

               13.

               Podporovala využívanie európskych zdrojov financovania ako je napríklad program Erasmus+ alebo európske štrukturálne a investičné fondy, ak je to vhodné a v súlade s ich finančnou kapacitou, právnym základom, rozhodovacími postupmi a prioritami stanovenými na obdobie 2014 – 2020, bez toho, aby boli dotknuté rokovania o ďalšom viacročnom finančnom rámci.

               14.

               Predložila Rade do piatich rokov od prijatia tohto odporúčania správu o jeho vykonávaní.

      V Bruseli 20. novembra 2017

            Za Radu

            predsedníčka

         M. REPS

      (1)  COM/2015/0690 final.

      (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1848 z 5. októbra 2015 o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov na rok 2015 (Ú. v. EÚ L 268, 15.10.2015, s. 28).

      (3)  ISBN 952-5539-04-0.

      (4)  Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. júna 2009 o vytvorení európskeho referenčného rámca zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (Ú. v. EÚ C 155, 8.7.2009, s. 1).

      (5)  Pokiaľ ide o vplyv pohlavia a migračného pôvodu na prechod zo školy na trh práce, pozri kapitolu 13 publikácie OECD/Európskej únie s názvom Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In (Ukazovatele integrácie prisťahovalcov 2015 – Usadenie sa).

      (6)  SWD(2016) 0195 final.

      (7)  Ú. v. EÚ C 417, 15.12.2015, s. 25.

      (8)  Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade z 24. februára 2016 o podpore sociálno-ekonomického rozvoja a inkluzívnosti v EÚ prostredníctvom vzdelávania: príspevok vzdelávania a odbornej prípravy k európskemu semestru 2016 (Ú. v. EÚ C 105, 19.3.2016, s. 1).

      (9)  Ú. v. EÚ C 17, 20.1.2015, s. 2.

      (10)  Ú. v. EÚ C 168, 14.6.2013, s. 2.

      (11)  Ú. v. EÚ C 169, 15.6.2012, s. 11.

      (12)  COM/2016/381 final.

      (13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (14)  Na účely tohto odporúčania Rady pojem „absolvent“ odkazuje na osobu, ktorá ukončila akúkoľvek úroveň vysokoškolského vzdelávania alebo odborného vzdelávania a prípravy (na úrovni 4 EKR a vyššie). Uznáva sa však, že v niektorých členských štátoch existujú iniciatívy na sledovanie uplatnenia aj tých osôb, ktoré nedokončili štúdium.

      (15)  Na úrovni 5 EKR a vyššie.

      (16)  Štúdia uskutočniteľnosti Eurograduate sa týka len vysokoškolského vzdelávania.


               30.11.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 408/46

         P7_TA(2014)0259
   69. zasadnutie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov
   Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 2. apríla 2014 k 69. zasadnutiu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (2014/2017(INI))
   (2017/C 408/07)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ZEÚ), a najmä na jej články 21 a 34,

               —

               so zreteľom na návrh odporúčania Rade k 69. zasadnutiu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (VZ OSN), ktorý v mene skupiny ALDE predložil Alexander Graf Lambsdorff (B7-0014/2014),

               —

               so zreteľom na 68. zasadnutie VZ OSN,

               —

               so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 11. júna 2013 k 68. zasadnutiu VZ OSN (1),

               —

               so zreteľom na priority EÚ na 68. zasadnutie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov, ktoré Rada prijala 24. júna 2013 (2),

               —

               so zreteľom na rezolúciu VZ OSN z 3. mája 2011 o účasti Európskej únie na práci Organizácie Spojených národov (3), a na uznesenie Európskeho parlamentu z 11. mája 2011 o EÚ ako globálnom aktérovi: jej úloha v multilaterálnych organizáciách (4),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o desiatom výročí rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1325 (2000) o ženách, mieri a bezpečnosti (5),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2011 o vonkajších politikách EÚ na podporu demokratizácie (6),

               —

               so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2106 z 24. júna 2013 o zvýšení úsilia zameraného proti beztrestnosti páchateľov sexuálneho násilia a na predchádzajúce rezolúcie na túto tému (7),

               —

               so zreteľom na svoje odporúčanie Rade z 18. apríla 2013 o zásade zodpovednosti za ochranu stanovenej OSN (8),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2013 o korupcii vo verejnom a súkromnom sektore: vplyv na ľudské práva v tretích krajinách (9),

               —

               so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. februára 2013 o 22. zasadnutí Rady Organizácie Spojených národov pre ľudské práva (10),

               —

               so zreteľom na článok 121 ods. 3 a článok 97 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozvoj (A7-0250/2014),

               A.

               keďže záväzok uplatňovať účinný multilateralizmus, ktorého jadro tvorí OSN, je neodlučiteľnou súčasťou vonkajšej politiky EÚ a vychádza z presvedčenia, že účinný multilaterálny systém je potrebný na dosahovanie spoločných cieľov a riešenie svetových kríz, výziev a hrozieb;

               B.

               keďže EÚ a jej členské štáty sú ako celok najväčším poskytovateľom finančných príspevkov do systému OSN (pravidelný rozpočet, programy a finančné prostriedky OSN, rozpočet na udržanie mieru);

               C.

               keďže pevné a stabilné partnerstvo medzi EÚ a OSN je základom práce OSN v rámci všetkých troch pilierov – mier a bezpečnosť, ľudské práva a rozvoj – a je tiež veľmi dôležité pre úlohu EÚ ako globálneho aktéra;

               D.

               keďže ľudské práva a demokracia sú základné hodnoty EÚ a zásady a ciele európskej vonkajšej činnosti; keďže dodržiavanie, podpora a ochrana univerzálnej platnosti a nedeliteľnosti ľudských práv sú základnými kameňmi európskej jednoty a integrity;

               E.

               keďže súčasné trajektórie emisií podľa správy Svetovej banky s názvom Turn Down the Heat pravdepodobne povedú k otepleniu o 2 oC v období 20 až 30 rokov a o 4 oC do roku 2100; keďže generálny tajomník OSN Pan Ki-mun vyzval hlavy štátov k účasti na samite o zmene klímy v septembri 2014 s cieľom prijať jasné záväzky na ďalšie kroky v oblasti zmeny klímy;

               F.

               keďže EÚ ako hlavný svetový darca podporuje intenzívnejšie úsilie o dodržanie termínu na dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov (MRC), ktorým je rok 2015, ako aj spoločný prístup zameraný na odstránenie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj;

               G.

               keďže prioritnou témou 58. zasadnutia Komisie o postavení žien budú problémy a úspechy pri vykonávaní miléniových rozvojových cieľov, pokiaľ ide o ženy a dievčatá;

               H.

               keďže korupciou vo verejnom aj súkromnom sektore sa zachovávajú a prehlbujú rozdiely a diskriminácia v oblasti rovnakého využívania občianskych, politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv a je dokázané, že korupčné činy a prípady porušovania ľudských práv zahŕňajú zneužívanie moci, nedostatočnú zodpovednosť a rôzne formy diskriminácie;

               I.

               keďže rozvíjanie zásady zodpovednosti za ochranu je významným krokom smerom k predvídaniu genocídy, vojnových zločinov, etnických čistiek a zločinov proti ľudskosti, ich predchádzaniu a reakciám na ne; keďže tieto zásady by sa mali uplatňovať čo najdôslednejšie a najjednotnejšie;

               J.

               keďže ratifikácia zmien z konferencie v Kampale zo strany štátov a poskytnutie právomoci Medzinárodnému trestnému súdu v súvislosti s trestným činom agresie ďalej prispeje k skoncovaniu s beztrestnosťou pre páchateľov týchto trestných činov;

               K.

               keďže v situáciách, v ktorých sa uplatňuje zásada zodpovednosti za ochranu, je veľmi dôležité rozlišovať úlohy príslušníkov vojenských jednotiek a humanitárnych pracovníkov, aby boli všetci humanitárni pracovníci považovaní za neutrálnych a nestranných a aby sa neohrozilo účinné poskytovanie pomoci;

               1.

               predkladá Rade tieto odporúčania:

         Ľudské práva, demokracia a právny štát

               a)

               aktívne podporovať konkrétne nadväzné opatrenia a vykonávanie vyhlásenia, ktoré bolo prijaté na zasadnutí na vysokej úrovni o zákonnosti na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni konanom 24. septembra 2012, a preskúmať, do akej miery môže byť právny štát prepojený s prebiehajúcimi úvahami o MRC po roku 2015;

               b)

               posilniť medzinárodné snahy zabezpečiť, aby sa všetky ľudské práva dohodnuté v rámci dohovorov OSN považovali za všeobecne platné, nedeliteľné, vzájomne súvisiace a vzájomne prepojené a aby sa presadzovalo ich dodržiavanie; podporovať začleňovanie otázky ľudských práv a základných slobôd do všetkých aspektov práce OSN;

               c)

               usilovať sa o posilnenie postupu univerzálneho periodického hodnotenia (UPR) tým, že sa príslušné odporúčania začlenia do dvojstranných a viacstranných dialógov s členskými štátmi OSN, najmä do dialógov v oblasti ľudských práv; podporovať prostredie, ktoré mimovládnym organizáciám umožňuje, aby sa zapájali do rôznych fáz postupu UPR;

               d)

               podporovať rozsiahle zapojenie občianskej spoločnosti do rozličných mechanizmov OSN v oblasti ľudských práv vrátane rôznych štádií procesu univerzálneho periodického hodnotenia; poskytnúť podporu na budovanie kapacít pre inštitúcie pre ľudské práva s cieľom zabezpečiť protitlak alebo dokonca odvetné opatrenia a zároveň pozorne monitorovať takéto potenciálne prípady týkajúce sa mimovládnych organizácií a občianskej spoločnosti;

               e)

               pripomenúť svoju plnú podporu Medzinárodnému trestnému súdu a zachovať obozretnosť, pokiaľ ide o akékoľvek pokusy oslabiť legitimitu, univerzálnosť a integritu systému Rímskeho štatútu; aktívne zapojiť štáty, ktoré nie sú stranami tohto systému s cieľom dosiahnuť rýchle podpísanie a ratifikáciu štatútu; viesť aktívnu kampaň za ratifikáciu zmien z konferencie v Kampale konanej v roku 2010 týkajúcich sa trestného činu agresie, a to aj všetkými členskými štátmi;

               f)

               aktívne sa zasadzovať o to, aby Dohovor OSN proti korupcii a Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu ratifikovali všetky členské štáty OSN; zintenzívniť snahy o ukončenie rokovaní o komplexnom dohovore o medzinárodnom terorizme; podporiť vytvorenie funkcie osobitného spravodajcu OSN pre finančné trestné činy, korupciu a ľudské práva;

               g)

               vyzvať členov VZ OSN, aby zabezpečili, že plná transparentnosť vykazovania podnikmi a boj proti korupcii, praniu špinavých peňazí, daňovým rajom, nezákonným finančným tokom a škodlivým daňovým štruktúram bude najdôležitejšou prioritou programov medzinárodných inštitúcií v oblasti financií a rozvoja;

               h)

               zdôrazniť, že výsledky dosiahnuté v oblasti rozvoja nebudú udržateľné bez existencie dobrej správy vecí verejných a zodpovedných a demokratických inštitúcií a právneho štátu; zabezpečiť teda, aby sa v novom rámci odrážalo jasné odhodlanie presadzovať demokratickú správu;

               i)

               podporiť predchádzanie ukrutnostiam a vážnym porušeniam formou transformácie Rady OSN pre ľudské práva na mechanizmus včasného varovania a prevencie, aby už nebola len reaktívnym orgánom, čím sa dá predísť ďalšiemu stupňovaniu porušovania ľudských práv;

               j)

               zaviesť iniciatívy týkajúce sa jednotlivých tém podporujúce zodpovednosť za porušovanie ľudských práv a prijatie príslušných opatrení zacielených na problematiku hlavných ľudských práv vrátane úsilia o zrušenie trestu smrti a ochranu práv ľudí v zraniteľných situáciách, ako sú napríklad deti, ženy, osoby LGBTI alebo pôvodné obyvateľstvo;

               k)

               odsúdiť systematické porušovanie ľudských práv v Iránskej islamskej republike;

      Mučenie

               l)

               opakovane poukazovať na význam boja proti mučeniu a iným formám zlého zaobchádzania a na to, že pre EÚ je to prioritná téma, najmä s ohľadom na deti; obnoviť mandát osobitného spravodajcu na ďalšie tri roky a zaistiť účinné nadviazanie na minulé uznesenia o mučení; preukázať spoločný záväzok k odstráneniu mučenia a podpore obetí, a to najmä ďalším prispievaním alebo začatím prispievania do dobrovoľného fondu OSN pre obete mučenia a do osobitného fondu zriadeného na základe opčného protokolu k Dohovoru OSN proti mučeniu;

      Trest smrti

               m)

               pokračovať v boji proti používaniu trestu smrti a dôrazne podporovať moratórium ako krok smerujúci k zrušeniu; naďalej presadzovať zrušenie na celom svete; dôrazne nabádať krajiny, ktoré stále vykonávajú trest smrti, aby zverejnili jasné a presné čísla o počte odsúdených a o počte popráv;

      Práva lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov, transrodových a intersexuálnych osôb

               n)

               vyjadriť obavy z nedávneho zvýšenia počtu diskriminačných zákonov a praktík a násilných aktov páchaných na jednotlivcoch na základe ich sexuálnej orientácie a rodovej identity; nabádať na dôsledné monitorovanie situácie v Nigérii a Ugande, kde nové zákony vážne ohrozujú slobodu sexuálnych menšín; znovu potvrdiť svoju podporu pokračujúcej práce vysokého komisára pre ľudské práva v oblasti boja proti týmto diskriminačným zákonom a praktikám a všeobecnejšej práci OSN v tejto oblasti; odporučiť aktívnu účasť na boji proti týmto pokusom o ohrozenie týchto práv;

      Ozbrojené bezpilotné lietadlá

               o)

               podporiť medzinárodné úsilie o podporu transparentného a zodpovedného používania ozbrojených bezpilotných lietadiel v súlade so stanoveným medzinárodným právnym rámcom a pokračovať v podpore vyšetrovania cieleného zabíjania; pokračovať v podpore vyšetrovania cieleného zabíjania a nadviazať na odporúčania osobitných spravodajcov OSN o mimosúdnych, hromadných alebo svojvoľných popravách a o boji proti terorizmu;

         Mier a bezpečnosť

               p)

               s cieľom poskytnúť OSN efektívnejšie nástroje na obmedzenie eskalácie podporovať presadzovanie mieru a mierové misie, a to podľa potreby formou zvýšenia pomoci EÚ (technickou alebo finančnou pomocou, vybavením alebo silami EÚ);

               q)

               zaistiť, aby mandáty na zachovanie mieru rešpektovali dlhodobé potreby budovania štátu a inštitúcií a podporu demokracie, a zamerať sa na komplexný prístup s cieľom umožniť upriamiť pozornosť na korene konfliktov a zraniteľnosť štátu;

               r)

               spolupracovať na posilňovaní úlohy a kapacity regionálnych organizácií v súvislosti s udržiavaním mieru, predchádzaním vzniku konfliktov, civilným a vojenským krízovým riadením a s riešením konfliktov;

               s)

               požadovať od všetkých strán ozbrojeného konfliktu, aby v plnej miere rešpektovali svoje povinnosti podľa medzinárodného práva vrátane neobmedzeného prístupu k humanitárnej pomoci;

               t)

               zaistiť, že rozvojovým rámcom po roku 2015 sa bude podporovať udržateľný mier prostredníctvom riešenia kľúčových faktorov konfliktov, aby bolo možné vytvoriť požadované podmienky podporujúce rozvoj a uplatňovanie práv;

               u)

               sústrediť sa na zastavenie terorizmu, či už sponzorovaného štátom, alebo iného;

               v)

               zaistiť, že konferencia OSN o vytvorení zóny bez zbraní hromadného ničenia na Blízkom východe, ktorá sa v roku 2012 nekonala na základe rozhodnutia z konferencie o revízii NPT v roku 2010, sa uskutoční v roku 2014;

               w)

               podporiť rezolúcie VZ OSN o zbraniach obsahujúcich ochudobnený urán a vypracovať spoločnú pozíciu EÚ, ktorá by lepšie vyjadrovala opakované výzvy Parlamentu na predbežné globálne moratórium a vypracovanie spoločného konsenzu o možných zdravotných rizikách pre občanov, zložitom riadení situácií po konfliktoch a finančných nákladoch spojených s ich používaním;

               x)

               zabezpečiť, aby proces preskúmania 2015 v súvislosti so štruktúrou OSN pre budovanie mieru podporoval zásadu zodpovednosti za ochranu a úlohu žien pri budovaní mieru;

         Zodpovednosť za ochranu

               y)

               usilovať sa o zavedenie zodpovednosti za ochranu ako medzinárodnej normy, pričom sa zároveň bude dbať na citlivú vyváženosť úloh dotknutých štátov a medzinárodného spoločenstva a v prvom rade sa sústredí na prevenciu konfliktov a použitie ozbrojených síl bude až poslednou možnosťou;

               z)

               zabezpečiť v tejto súvislosti, aby zodpovednosť za predchádzanie genocíde a hromadným krutostiam, ako aj ich ukončenie niesli v prvom rade dotknuté štáty, ale zároveň aby bola úloha medzinárodného spoločenstva nadradená dovolávaniu sa suverenity;

               aa)

               presadzovať kľúčovú myšlienku, že prevencia si vyžaduje rozdelenie zodpovednosti medzi zúčastnené členské štáty a medzinárodné spoločenstvo a podporu ich vzájomnej spolupráce;

               ab)

               v spolupráci so všetkými medzinárodnými partnermi zabezpečiť, aby prípadné ďalšie rozvíjanie koncepcie „zodpovednosť za ochranu“ bolo v plnom súlade a jednotné s medzinárodným humanitárnym právom;

               ac)

               usilovať sa o začlenenie ochrany civilistov do mandátov misií na udržanie mieru organizovaných pod záštitou OSN;

         Ženy a deti

               ad)

               opätovne potvrdiť svoj záväzok vykonávať rezolúcie Bezpečnostnej Rady OSN o ženách, mieri a bezpečnosti (11), v ktorých sa uznáva neprimeraný dosah vojny na ženy, ale aj ich hlavná úloha, pokiaľ ide o zvládanie konfliktov, riešenie konfliktov a udržateľnosť mieru;

               ae)

               výrazne podporovať a presadzovať plné vykonávanie rezolúcie OSN č. 2106 o boji proti beztrestnosti v prípadoch sexuálneho násilia súvisiaceho s konfliktami a zabezpečiť upevnenie väčšej zodpovednosti, preventívnych opatrení a preventívnych opatrení v oblasti sexuálnych zločinov a sexuálneho zneužívania a podporu pre ich obete;

               af)

               stanoviť ako prioritu zastavenie detských manželstiev;

               ag)

               zabezpečiť, aby ženy boli zastúpené vo všetkých fázach budovania mieru a zapojené do preventívnej diplomacie, včasného varovania a monitorovania bezpečnosti a činnosti vyšetrovacích komisií v situáciách po skončení konfliktov;

               ah)

               zaistiť zameranie sa na vzdelávanie dievčat;

               ai)

               aktívne sa zúčastňovať na 58. zasadnutí Komisie o postavení žien, aby sa neohrozil „acquis“ Pekinskej akčnej platformy OSN, napríklad prístup k vzdelávaniu a zdraviu ako základné ľudské právo; dôrazne odsudzuje sexuálne násilie páchané na ženách, ktoré sa používa ako vojnová taktika, vrátane takých trestných činov, akými sú masové znásilňovanie, sexuálne otroctvo, nútená prostitúcia, rodovo založené prenasledovanie vrátane mrzačenia ženských pohlavných orgánov, obchodovanie s ľuďmi, skoré a nútené manželstvá, vraždenie v mene cti a všetky ostatné formy sexuálneho násilia porovnateľnej závažnosti; podpísať a ratifikovať Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu;

               aj)

               požiadať členské štáty, aby ratifikovali 3. opčný protokol k Dohovoru OSN o právach dieťaťa, ktorý by umožnil deťom predkladať výboru svoje sťažnosti;

         Rozvojový program po roku 2015

               ak)

               uznať, že došlo k významnému a podstatnému pokroku v dosahovaní miléniových rozvojových cieľov; využiť čo najlepšie fázu príprav na samit o programe po roku 2015, ktorý sa má konať v septembri 2015, a zabezpečiť jednotnosť a koordináciu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o ťažiskové oblasti a ciele, ktoré chce EÚ podporovať, aby sa zabránilo nejednotnosti a neprehľadnosti, ktoré by mohol spôsobiť rozsiahly zoznam cieľov; zdôrazniť, že osobitne sa treba zamerať na potreby najmenej rozvinutých krajín a krajín, v ktorých konflikt prebieha alebo v ktorých sa konflikt skončil; zabezpečiť, že rozvojové krajiny prevezmú zodpovednosť za tieto ciele;

               al)

               zdôrazniť skutočnosť, že globálne úsilie o dosiahnutie MRC by sa malo počas zvyšného obdobia do stanoveného termínu, teda roku 2015, posilniť a zamerať sa na oblasti, v ktorých proces zaostáva najviac;

               am)

               zabezpečiť, aby odstránenie chudoby bolo naďalej prioritou nového jednotného a integrovaného rámca spolu s bojom proti nerovnostiam a podporou trvalo udržateľného rozvoja, potravinovej bezpečnosti a rodovej rovnosti;

               an)

               spolupracovať na prijatí jednotného, komplexného a integrovaného rámca pre miléniové rozvojové ciele po roku 2015 s jasnými referenčnými hodnotami zahŕňajúcimi kľúčové otázky rozvoja a udržateľnosti; zabezpečiť, aby bol tento rámec univerzálny a globálny a aby podporoval prosperitu, ľudské práva a blaho pre všetkých;

               ao)

               uplatňovať prístup založený na ľudských právach a zaručiť, aby ľudské práva a ich univerzálnosť boli ťažiskom rámca na obdobie po roku 2015;

               ap)

               vyzvať na súdržný a komplexný medzinárodný prístup k financovaniu po roku 2015, ktorým by sa predvídateľným spôsobom riešili všetky aspekty udržateľného rozvoja, a v súlade so závermi Rady z decembra 2013 ďalej podporovať v rámci OSN úvahy o alternatívnych zdrojoch financovania a iných prostriedkoch vykonávania pomoci, najmä súkromných investíciách a nefinančných prostriedkoch;

               aq)

               zabezpečiť, aby sa nové ambiciózne ciele opierali o rovnako ambiciózne a inovatívne financovanie rozvoja;

               ar)

               vzhľadom na to, že environmentálne a rozvojové otázky sa väčšinou na globálnej úrovni riešia samostatne, hľadať nové cesty, ako prekonať tento rozkol a budovať mosty medzi týmito úzko vzájomne prepojenými oblasťami, okrem iného aj z inštitucionálneho hľadiska;

               as)

               pripomenúť záväzok, ktorý prijali vyspelé krajiny na konferencii COP 16 v Kankúne (2010), podľa ktorého majú poskytovať nové a dodatočné finančné prostriedky vo výške 100 miliárd USD ročne, a to až do roku 2020 s cieľom riešiť potreby rozvojových krajín v oblasti zmeny klímy; poukázať na to, že tieto prostriedky by mali byť rovnomerne rozdelené na prispôsobovanie sa zmene klímy a na jej zmiernenie;

         Iné

      Súkromie v digitálnom veku

               at)

               prijať všetky potrebné legislatívne a administratívne opatrenia na plné vykonávanie odporúčaní uvedených v rezolúcii VZ OSN (12) s cieľom zaručiť, že občania budú mať rovnaké práva na internete aj mimo neho, predovšetkým preskúmanie postupov, spôsobov práce a právnych predpisov a zriadenie nezávislého a účinného mechanizmu dohľadu, pričom treba poukázať na význam ochrany údajov;

               au)

               s cieľom opätovne potvrdiť záväzok EÚ v tejto súvislosti na svetovej úrovni aktívne podporovať konkrétne kroky všetkých členských štátov OSN nadväzujúce na rezolúciu;

      Zmluva o obchode so zbraňami

               av)

               aktívne podporovať rýchle podpísanie a ratifikáciu Zmluvy o obchode so zbraňami všetkými členskými štátmi OSN a členskými štátmi EÚ, aby medzinárodné spoločenstvo mohlo účinne riešiť negatívne účinky chýbajúcej transparentnosti a slabej regulácie obchodu s konvenčnými zbraňami a muníciou a nebezpečnými technológiami, ktoré podnecujú svetové ozbrojené konflikty a používajú sa na porušovanie ľudských práv; zapojiť ostatné významné štáty, regionálne a medzinárodné organizácie a občiansku spoločnosť s cieľom v tejto súvislosti aktívne podporovať ďalšie rozšírenie pôsobnosti Zmluvy o obchode so zbraňami;

      EÚ v OSN

               aw)

               aktívne podporovať rozsiahlu reformu systému OSN, najmä Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN), s cieľom posilniť jej legitímnosť, regionálne zastúpenie, zodpovednosť a účinnosť; pracovať na plnení dlhodobého cieľa EÚ, ktorým je kreslo v rozšírenej BR OSN;

               ax)

               zaistiť súdržnosť a efektívnosť EÚ ako globálneho hráča s cieľom konať rýchlo a komplexne a vystupovať jednotne zlepšením koordinácie pozícií medzi členskými štátmi a spolupráce medzi ESVČ a členskými štátmi; v tejto súvislosti podporovať ESVČ, najmä prostredníctvom delegácií EÚ v New Yorku a Ženeve, aby EÚ vystupovala súdržnejšie;

               ay)

               podporovať úlohu parlamentov a regionálnych zhromaždení v systéme OSN a globálny parlamentarizmus;

               az)

               pokračovať v plodnej spolupráci v oblasti podpory mnohostrannosti a globálnej správy a zdôrazniť význam strategického partnerstva medzi EÚ a UNDP, ktoré oslávilo vo februári 2014 desiate výročie;

               ba)

               šíriť informovanosť o tom, že rok 2015 bude vyhlásený za Európsky rok rozvoja, čo bude bezprecedentnou príležitosťou na zvyšovanie informovanosti verejnosti v Európe o globálnych výzvach a význame nových rozvojových cieľov, ktoré majú byť dohodnuté;

      Zmena klímy

               bb)

               poukázať na to, že naďalej existujú globálne výzvy a dá sa počítať s ich nárastom a že hrozí, že zmena klímy a ničenie životného prostredia oslabia napredovanie pri dosahovaní MRC; posilniť preto opatrenia v oblasti zmeny klímy na samite OSN o klíme v roku 2014 s cieľom vybudovať pevný základ pre úspešné rokovania a sústavný pokrok pri znižovaní emisií a posilňovaní stratégií na prispôsobenie sa zmene klímy ako súčasť Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v roku 2015; byť príkladom a prijať ambiciózny záväzný politický rámec v oblasti klímy s cieľmi včas pred samitom, aby sa dosiahol pozitívny vplyv na rokovania;

               bc)

               aktívne sa zapojiť do diskusie o vymedzení pojmu „klimatický utečenec“ vrátane možného právneho vymedzenia tohto pojmu v medzinárodnom práve alebo v inej právne záväznej medzinárodnej dohode;

               bd)

               pripomenúť na tretej medzinárodnej konferencii v septembri 2014 podporu EÚ v prospech malých ostrovných rozvojových štátov;

         Sýria

               be)

               usilovať sa o dosiahnutie udržateľného politického riešenia pre Sýriu, ktorým sa zastaví násilie a podporí demokratický prechod, ktorý splní oprávnené očakávania sýrskeho ľudu; podporiť úplné vykonávanie záverov z 1. Ženevskej konferencie a majúc na zreteli význam 2. Ženevskej konferencie ako jedinečného fóra, ktoré stranám v konflikte umožnilo priame rokovania o mieri a prechode na demokraciu, podporiť pokračovanie procesu druhého kola ženevských rozhovorov;

               bf)

               pracovať na zapojení všetkých významných celosvetových a regionálnych aktérov do 2. Ženevskej konferencie, pričom treba uznať, že mnohí aktéri rôzneho charakteru zohrávajú rozhodujúcu úlohu v sýrskej kríze;

               bg)

               zvolať medzinárodnú konferenciu o kríze sýrskych utečencov s dôrazom na humanitárne kroky, pričom prioritou bude podporovanie hostiteľských krajín v regióne a posilnenie účasti EÚ na diplomatických snahách o ukončenie konfliktu;

               bh)

               usilovať sa o rýchle vykonávanie rezolúcie BR OSN č. 2139 o humanitárnej situácii v Sýrii, aby sa konečne umožnil bezpečný, neobmedzený a okamžitý prístup k ľuďom, ktorý potrebujú pomoc, a to aj v konfliktných zónach a na hraniciach; zaistiť úplne transparentné odstránenie, presun a likvidáciu chemických zbraní objavených v Sýrii;

               bi)

               rozvíjať medzinárodnú spoluprácu, čo sa týka ničenia sýrskych chemických zbraní, a vyzvať na riadne vykonávanie rozhodnutia Výkonnej rady Organizácie pre zákaz chemických zbraní z 27. septembra 2013;

               bj)

               podporiť všetky snahy o zaistenie zodpovednosti za porušovanie ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva v Sýrii a aktívne podporovať sprostredkovanie situácie v Sýrii Bezpečnostnou radou Medzinárodnému trestnému súdu;

         Južný Sudán

               bk)

               podporovať všetky strany v tom, aby dodržiavali dohodu o zastavení vojnového stavu a o prímerí podpísanú 23. januára 2014 vrátane ustanovení, podľa ktorých sa vyžaduje, aby sa aktéri konfliktu zdržali útokov na civilistov a aby zaistili bezpečný prístup humanitárnych pracovníkov do oblastí Južného Sudánu zasiahnutých konfliktom; zdôrazniť, že táto dohoda je len prvým krokom smerujúcim k mieru a uzmiereniu, pričom treba brať do úvahy situáciu v Južnom Sudáne vrátane politického boja o vodcovstvo v krajine, ktorý vyprovokoval čoraz častejšie etnické zrážky a viedol k vysídleniu viac ako 650 000 ľudí;

               bl)

               podporiť program budovania štátu, pokiaľ ide o Južný Sudán, ako aj skutočný proces uzmierenia a inkluzívny mierový proces s cieľom zabezpečiť jeho trvalú stabilitu; ponúknuť pomoc pri riešení problematiky korupcie, ktorá brzdí vyhliadky na vytvorenie slobodnej a spravodlivej demokracie, stability, udržateľného rozvoja a hospodárskeho rastu;

               bm)

               odsúdiť rozsiahle porušovanie ľudských práv a spáchané činy; oceniť a podporiť úsilie osobitného zástupcu EÚ pre Africký roh Alexandra Rondosa, osobitnej predstaviteľky OSN Hilde Johnsonovej a Africkej únie, ako aj posilnenie vyšetrovacích kapacít misie OSN v Juhosudánskej republike;

               bn)

               odsúdiť útoky na pracovníkov poskytujúcich pomoc a na majetok, zásahy do poskytovania pomoci a rozsiahle rabovanie dodávok, ku ktorým dochádza v Južnom Sudáne a ktoré vážne narúšajú úsilie o to, aby sa pomoc dostala k postihnutému civilnému obyvateľstvu;

               bo)

               žiadať zriadenie nezávislej medzinárodnej vyšetrovacej komisie, ktorá by vyšetrila všetky údajné porušenia medzinárodných ľudských práv a humanitárneho práva spáchané od začiatku konfliktu; Trvať na tom, aby zodpovedné osoby boli brané na zodpovednosť;

         Stredoafrická republika

               bp)

               zaistiť dobrú spoluprácu a vzájomne dopĺňanie sa medzinárodnej činnosti potrebnej na stabilizáciu Stredoafrickej republiky a pracovať na prijatí komplexného prístupu k tejto mnohofaktorovej kríze; podporovať proces politického prechodu a prispieť k zriadeniu demokratických inštitúcií schopných potláčať porušovanie ľudských práv, chrániť občanov, zastaviť násilie a upokojiť sektárske napätie v krajine; naďalej poskytovať potrebnú finančnú pomoc, aby sa zabezpečil realizovateľný hospodársky rozvoj; presadzovať úsilie zamerané na schopnosť reagovať na nevídanú humanitárnu krízu, ktorú krajina zažíva, poskytnutím dostatočnej finančnej pomoci;

               bq)

               podporiť úsilie o stabilizáciu krajiny, ktoré vyvíja medzinárodné spoločenstvo, najmä Africká únia, OSN a Francúzsko, ako aj stredoafrické orgány; pružne vykonávať rozhodnutie EÚ z 20. januára 2014, ktorým sa zriaďuje misia EUFOR CAR, a zrýchliť postupy rozmiestňovania jednotiek na mieste;

         Izraelsko–palestínsky konflikt

               br)

               podporovať prebiehajúci proces rokovaní a súčasné snahy o nájdenie riešení konfliktu a zároveň zamerať činnosť na palestínsky proces zmierenia s cieľom opätovne zjednotiť Palestíncov, ktorí žijú na západnom brehu Jordánu, vo východnom Jeruzaleme a v pásme Gazy;

               bs)

               zabezpečiť, že VZ OSN poskytne v spolupráci s EÚ a USA všetky nástroje, ktorými sa zabezpečí, aby riešenie založené na existencii dvoch štátov v hraniciach z roku 1967 s Jeruzalemom ako hlavným mestom oboch štátov a s Izraelským štátom s bezpečnými a uznávanými hranicami a nezávislým, demokratickým, priľahlým a životaschopným Palestínskym štátom, ktoré budú fungovať vedľa seba v mieri a bezpečnosti, bolo udržateľné a účinné;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, Rade a pre informáciu Komisii.

      (1)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0234.

      (2)  Rada Európskej únie 11521/13.

      (3)  Rezolúcia VZ OSN A/RES/65/276.

      (4)  Ú. v. EÚ C 377 E, 7.12.2012, s. 66.

      (5)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

      (6)  Ú. v. EÚ C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

      (7)  Rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN č. S/RES/2106(2013).

      (8)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0180.

      (9)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0394.

      (10)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0055.

      (11)  Rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN č. S/RES/1325(2000), č. S/RES/1820(2008), S/RES/1888(2009), S/RES/1889 (2009), S/RES/1960(2010), S/RES/2106(2013) a S/RES/2122(2013).

      (12)  Rezolúcia Valného zhromaždenia OSN A/C.3/68/L.45/Rev.1.


title: Odporúčanie Európskej centrálnej banky zo 4. októbra 2018 – Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas (ECB/2018/23)

text:
               12.10.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 370/1

      ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
      zo 4. októbra 2018
      Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas
      (ECB/2018/23)
      (2018/C 370/01)
      RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 271,
      keďže:

                  (1)

                  Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

                  (2)

                  Mandát súčasného externého audítora Lietuvos bankas, ktorým je spoločnosť UAB PricewaterhouseCoopers, sa skončil po vykonaní auditu za finančný rok 2017.

                  (3)

                  ECB odporúčaním Európskej centrálnej banky ECB/2018/15 (1) odporučila, aby bola spoločnosť UAB Deloitte Lietuva vymenovaná za externého audítora Lietuvos bankas na finančné roky 2018 až 2021. Spoločnosť UAB Deloitte Lietuva vymenovanie neprijala a preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2018.

                  (4)

                  Lietuvos bankas vybrala za svojho externého audítora na finančné roky 2018 až 2021 spoločnosť UAB Ernst & Young Baltic,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      Odporúča sa, aby bola spoločnosť UAB Ernst & Young Baltic vymenovaná za externého audítora Lietuvos bankas na finančné roky 2018 až 2021.

         Vo Frankfurte nad Mohanom 4. októbra 2018

               Prezident ECB

            Mario DRAGHI

         (1)  Odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2018/15 z 18. mája 2018 Rade Európskej únie o externom audítorovi Lietuvos bankas (Ú. v. EÚ C 181, 28.5.2018, s. 1).


title: Odporúčanie Rady z 15. októbra 2018 týkajúce sa stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a vymedzenia konkrétnejších cieľov

text:
               16.10.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 374/1

      ODPORÚČANIE RADY
      z 15. októbra 2018
      týkajúce sa stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a vymedzenia konkrétnejších cieľov
      (2018/C 374/01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 46 ods. 6,
      so zreteľom na Protokol č. 10 o stálej štruktúrovanej spolupráci zriadenej článkom 42 Zmluvy o Európskej únii, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie,
      so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2315 z 11. decembra 2017 o nadviazaní stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) a stanovení zoznamu zúčastnených členských štátov (1),
      so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
      keďže:

                  (1)

                  V článku 4 ods. 2 písm. b) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 sa stanovuje, že Rada prijíma rozhodnutia a odporúčania, v ktorých stanoví poradie plnenia väčších záväzkov uvedených v prílohe k uvedenému rozhodnutiu v priebehu dvoch po sebe nasledujúcich počiatočných fáz (roky 2018 – 2020 a 2021 – 2025) a na začiatku každej fázy vymedzí konkrétnejšie ciele pre plnenie väčších záväzkov.

                  (2)

                  V odporúčaní Rady zo 6. marca 2018 o pláne vykonávania stálej štruktúrovanej spolupráce (2) sa stanovuje, že je vhodné, aby Rada prijala odporúčanie o stanovení poradia plnenia záväzkov, v ktorom by sa tiež mali vymedziť spoločne dohodnuté ukazovatele s cieľom pomôcť zúčastneným členským štátom pri plnení záväzkov a vyhodnotiť pokrok v tomto ohľade.

                  (3)

                  Sekretariát PESCO, ktorého funkciu zabezpečujú spoločne Európska služba pre vonkajšiu činnosť vrátane Vojenského štábu Európskej únie a Európska obranná agentúra (EDA), ako sa uvádza v článku 7 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315, poskytol koncom marca 2018 v súlade s požiadavkou Rady uvedenou vo svojom odporúčaní zo 6. marca 2018 počiatočnú spätnú väzbu, pokiaľ ide o druh, podrobnosť a štruktúru informácií uvedených v národných plánoch vykonávania oznámených zúčastnenými členskými štátmi v decembri 2017.

                  (4)

                  Rada 25. júna 2018 prijala rozhodnutie (SZBP) 2018/909 (3), ktorým sa stanovuje spoločný súbor pravidiel riadenia projektov PESCO. V ten istý deň prijala Rada závery, v ktorých sa uvádza, že so záujmom očakáva prijatie odporúčania Rady týkajúceho sa stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých členskými štátmi v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce a vymedzenia konkrétnejších cieľov.

                  (5)

                  Rada sa vyzve, aby v novembri 2018 schválila, že na jeseň 2019 sa začne vykonávať prvé úplné koordinované výročné preskúmanie v oblasti obrany (CARD).

                  (6)

                  Rada by preto mala prijať odporúčanie týkajúce sa stanovenia poradia plnenia väčších záväzkov prijatých v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce a vymedzenia konkrétnejších cieľov,

            PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:
      I.   Cieľ a rozsah pôsobnosti

                  1.

                  Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť spoločný prístup a umožniť, aby zúčastnené členské štáty mohli plniť väčšie záväzky uvedené v prílohe k rozhodnutiu (SZBP) 2017/2315, a uľahčiť každoročný proces hodnotenia stanovený v článku 6 uvedeného rozhodnutia, na základe úplného súboru príslušných údajov vrátane plánov, prípadne s prihliadnutím na strednodobé ciele a čiastkové ciele. Tieto údaje by mali zúčastnené členské štáty poskytnúť každý rok vo svojich národných plánoch vykonávania preskúmaných a aktualizovaných v súlade s článkom 3 uvedeného rozhodnutia. Bezpečnostné predpisy stanovené v rozhodnutí Rady 2013/488/EÚ (4) by sa mali uplatňovať aj na národné plány vykonávania. Zúčastnené členské štáty by mali s podporou sekretariátu PESCO zabezpečiť transparentnosť a ďalej rozvíjať koherentnosť a konzistentnosť v súvislosti s informáciami požadovanými a poskytovanými v rámci PESCO a inými iniciatívami súvisiacimi s obranou vrátane CARD. Mala by sa ďalej rozvíjať a posilňovať koherentnosť medzi rôznymi iniciatívami súvisiacimi s obranou, a to aj pokiaľ ide o podávanie správ členskými štátmi, pričom by sa mali zohľadňovať poznatky získané na konci prvej fázy PESCO (2018 – 2020).

                  2.

                  V súlade so záväzkami uvedenými v prílohe k rozhodnutiu (SZBP) 2017/2315 a bez toho, aby sa tieto záväzky zmenili alebo sa prijali nové záväzky, sa týmto odporúčaním poskytujú usmernenia na stanovenie poradia plnenia týchto záväzkov pre jednotlivé fázy v obdobiach 2018 – 2020 a 2021 – 2025 a vymedzujú sa v ňom konkrétnejšie ciele pre jednotlivé záväzky vrátane záväzkov, ktoré sa majú splniť do roku 2020. V tomto odporúčaní sa tiež stanovujú ukazovatele pokroku s cieľom pomôcť zúčastneným členským štátom pri plánovaní plnenia väčších záväzkov a s cieľom uľahčiť posudzovanie pokroku v tejto súvislosti.

                  3.

                  Konkrétnejšie ciele uvedené v oddiele II, ktoré zahŕňajú aj ukazovatele pokroku, ak sa na konkrétne záväzky vzťahujú, umožnia zúčastneným členským štátom plánovať plnenie väčších záväzkov štruktúrovaným a transparentným spôsobom a poskytovať podrobné a hodnotiteľné informácie o pokroku, ktorý sa dosiahol v plnení každého záväzku v ich národných plánoch vykonávania.

                  4.

                  Cieľom je získať prvé konkrétne výsledky, pokiaľ ide o plnenie väčších záväzkov do konca roku 2020, a vytvoriť solídne plánovanie s cieľom zabezpečiť nepretržitý pokrok v ich plnení aj po prvej fáze. Na konci prvej fázy Rada v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. c) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 aktualizuje a v prípade potreby posilní väčšie záväzky stanovené v uvedenom rozhodnutí na základe výsledkov dosiahnutých prostredníctvom PESCO, aby zohľadnila potreby Únie v oblasti spôsobilosti a operačné potreby a jej meniace sa bezpečnostné prostredie. Takéto rozhodnutie sa bude zakladať na procese strategického preskúmania, ktorým sa posúdi plnenie záväzkov v rámci PESCO zo strany jednotlivých zúčastnených členských štátov. V tejto súvislosti by Rada na začiatku ďalšej fázy mala prijať druhý súbor konkrétnejších cieľov na roky 2021 – 2025, v prípade potreby aktualizovaných a vylepšených, pričom zohľadní článok 4 ods. 2 písm. c) rozhodnutia (SZBP) 2017/2315.

            II.   Stanovenie poradia plnenia záväzkov vymedzením konkrétnejších cieľov
      Záväzky č. 1 – 5

                  5.

                  Záväzok č. 1: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť presné finančné údaje týkajúce sa vývoja celkových výdavkov na obranu v porovnaní s predchádzajúcim rokom v reálnom vyjadrení (5), a to aj v absolútnych číslach, a predložiť plán pravidelného navyšovania výdavkov. V tejto súvislosti by zúčastnené členské štáty mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť aj svoje prognózy výdavkov na nasledujúce roky dohodnuté na národnej úrovni. Tie zúčastnené členské štáty, ktoré sú zároveň aj členmi NATO a ich výdavky sú na úrovni alebo nad úrovňou príslušných usmernení NATO pre oblasť výdavkov na obranu, by mali uviesť, či majú v úmysle zachovať túto úroveň výdavkov na obranu alebo ju chcú zmeniť. Na základe informácií uvedených v národných plánoch vykonávania sa aj vo výročnej správe vysokého predstaviteľa uvedie podrobný prehľad vývoja výdavkov na obranu zo strany zúčastneného členského štátu v súlade s článkom 6 ods. 3 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315.

                  6.

                  Záväzok č. 2: Každý zúčastnený členský štát by mal vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť presné finančné údaje týkajúce sa toho, ako majú v úmysle prispieť k dosiahnutiu spoločnej referenčnej hodnoty vo výške 20 % (6), pokiaľ ide o investície do obrany. Tieto informácie by mali poskytovať prognózu navyšovania v porovnaní s predchádzajúcim rokom v reálnom vyjadrení ako percentuálny podiel celkového rozpočtu na obranu. Poskytnuté údaje by mali zahŕňať investície do verejného obstarávania v oblasti obrany a výskumu a rozvoja v tejto oblasti. Tie zúčastnené členské štáty, ktorých výdavky už sú na úrovni alebo nad úrovňou (spoločnej) referenčnej hodnoty, by mali uviesť, či majú v úmysle zachovať túto úroveň výdavkov alebo ju chcú zmeniť.

                  7.

                  Záväzok č. 3: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania poskytnúť podrobné informácie o tom, ako a akými prostriedkami chcú zvýšiť počet, veľkosť a vplyv spoločných a kolaboratívnych projektov v oblasti strategickej obrannej spôsobilosti, a uviesť tiež rozpočtové údaje a konkrétne projekty, na ktoré sa poskytla alebo poskytuje finančná pomoc Únie. V tejto súvislosti by každý zúčastnený členský štát mal poskytnúť presné finančné údaje o tom, ako plánuje reálne prispieť k dosiahnutiu spoločnej referenčnej hodnoty obstarávania vybavenia v rámci európskej spolupráce – 35 % celkových výdavkov na vybavenie – a spoločnej referenčnej hodnoty v oblasti výskumu a technológie v rámci európskej spolupráce v oblasti obrany – 20 % celkových výdavkov na výskum a technológie v oblasti obrany. Tie zúčastnené členské štáty, ktorých výdavky už dosiahli tieto úrovne, by mali uviesť, či majú v úmysle zachovať tieto úrovne výdavkov alebo ich chcú zmeniť.

                  8.

                  Záväzok č. 4: Každý zúčastnený členský štát by mal vo svojom národnom pláne vykonávania jasne uviesť presné finančné údaje o tom, ako bude prispievať, a to s cieľom priblížiť sa k 2 % celkových výdavkov na obranu (spoločná referenčná hodnota) ako podielu výdavkov na výskum a technológie v oblasti obrany k celkovým výdavkom na obranu, vrátane prognóz výdavkov, a to s cieľom pomáhať pri monitorovaní skutočného medziročného pokroku.

                  9.

                  Záväzok č. 5: Zúčastnené členské štáty sa každý rok vyzývajú, aby svoje národné plány vykonávania využívali na to, aby sa podelili so svojimi skúsenosťami z hľadiska plánovania a prispievania k plneniu záväzkov č. 1 až 4 vzhľadom na konkrétnejšie ciele stanovené vyššie. Na konci roka 2020 sa tieto záväzky preskúmajú na základe údajov o výdavkoch uvedených v rámci národných plánov vykonávania s cieľom upraviť podľa potreby ukazovatele a ciele pre tieto záväzky, ktoré má schváliť Rada.

            Záväzky č. 6 – 11

                  10.

                  Záväzok č. 6: Zúčastnené členské štáty do roku 2020 zvýšia využívanie nástrojov rozvoja spôsobilostí Únie a účasť v nich, ako napríklad plán rozvoja spôsobilostí (CDP) a koordinované výročné preskúmanie v oblasti obrany (CARD), s cieľom formovať vnútroštátne rozhodovanie a obranné plánovanie, ako aj rozvoj činností spolupráce v oblasti obranných spôsobilostí v rámci Únie. Na tento účel by zúčastnené členské štáty mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, ako vykonávajú priority Únie v oblasti rozvoja spôsobilostí vyplývajúce z plánu CDP, vrátane prostredníctvom stanovenia národných priorít a načrtnúť svoje plány a ciele týkajúce sa príslušných priorít, ktoré sa majú dosiahnuť v nadchádzajúcich rokoch.

                  11.

                  Záväzok č. 7: Do roku 2020 by každý zúčastnený členský štát mal čo najlepšie využiť dostupné nástroje a postupy s cieľom poskytnúť všetky relevantné informácie požadované v rámci CARD, a to aj prostredníctvom dvojstranných dialógov. Zúčastnené členské štáty by mali vziať do úvahy zistenia vyplývajúce zo skúšobného vykonania preskúmania CARD a v ich národných plánoch vykonávania by mali uviesť informácie o svojej podpore skúšobného kola CARD a pokiaľ to bude možné, o prvom úplnom cykle preskúmania CARD v rokoch 2019 – 2020, vrátane použitia odporúčaní poskytnutých v správe o CARD ako referenčnej hodnoty pri prijímaní príslušných rozhodnutí na národnej a nadnárodnej úrovni.

                  12.

                  Záväzok č. 8: Do konca roku 2020 zúčastnené členské štáty čo najlepšie využijú výsledky prípravnej akcie – a zabezpečia opatrenia nadväzujúce na ne – zameranej na výskum v oblasti obrany (2017 – 2019) a Program rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP) (2019 – 2020) pre projekty spolupráce s identifikovanou pridanou hodnotou EÚ. S cieľom podporiť priority v oblasti spôsobilostí vyplývajúce z plánu CDP a tiež po zohľadnení CARD by zúčastnené členské štáty mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, na ktorých projektoch spolupráce v oblasti rozvoja spôsobilostí, ktoré sú spolufinancované s finančnou pomocou Únie alebo ktorých spolufinancovanie sa plánuje, sa zúčastňujú a/alebo sa plánujú zúčastniť. Takisto by sa mal v nich pokiaľ možno uviesť podiel investícií do národnej obrany, ktoré vyčlenili alebo ktoré plánujú vyčleniť na tieto projekty spolupráce.

                  13.

                  Záväzok č. 9: Zúčastnené členské štáty by mali vytvoriť zoznam príslušných prebiehajúcich projektov spolupráce v oblasti rozvoja spôsobilostí v súlade s CDP v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce, ako aj v iných rámcoch, a uviesť plánovaný dátum začiatku a ukončenia harmonizácie požiadaviek. Predpokladaný začiatok harmonizácie požiadaviek na spôsobilosti by sa mal uviesť aj v prípade plánovaných a zamýšľaných projektov. Tieto údaje by sa mali uviesť pre nadchádzajúce roky, a pritom je potrebné sústrediť sa na nedostatky v oblasti spôsobilostí zistené prostredníctvom CDP a berúc do úvahy CARD.

                  14.

                  Záväzok č. 10: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania zmapovať tie spôsobilosti a zariadenia, ktoré sa sprístupnili a ktoré sa poskytujú, aby ich mohli spoločne využívať ostatné zúčastnené členské štáty, s konkrétnymi príkladmi ako odborná príprava a cvičenia, vojenské základne a logistická podpora, a to aj v prípade operácií, a tiež s cieľom podporiť používanie spoločnej databázy (CODABA) na podporu zúčastnených členských štátov pri výmene informácií o svojich obranných plánoch a programoch v oblasti rozvoja spôsobilostí. Zúčastnené členské štáty by mohli vo svojich národných plánoch vykonávania takisto zmapovať, ktoré spôsobilosti vrátane infraštruktúry, ktoré ponúkajú iné zúčastnené členské štáty, by mohli poskytovať základ pre spoluprácu. V národných plánoch vykonávania by sa malo uviesť, ako by takáto spolupráca mohla optimalizovať dostupné zdroje a zlepšiť ich celkovú efektívnosť, a to aj poskytovaním, ak sú k dispozícii, informácií o potenciálnych úsporách a plánovanom finančnom rozsahu v absolútnych číslach na nadchádzajúce roky.

                  15.

                  Záväzok č. 11: Zúčastnené členské štáty by mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, ako chcú zintenzívniť spoluprácu v oblasti kybernetickej obrany, a to aj prostredníctvom existujúcich iniciatív alebo nových spoločných aktivít a uvedením úrovne účasti v nadnárodných kybernetických cvičeniach. Do roku 2020 by mal každý zúčastnený členský štát prejaviť svoj úmysel zúčastniť sa na projekte PESCO v oblasti kybernetickej obrany a poskytnúť podporu iným zúčastneným členským štátom v súvislosti s kybernetickými hrozbami, napríklad prostredníctvom spoločného využívania informácií. Do roku 2020 by každý zúčastnený členský štát mal tiež zmapovať svoje zdroje poskytované pre spoluprácu buď v rámci EDA alebo novej platformy v oblasti kybernetickej obrany v rámci Európskej akadémie bezpečnosti a obrany a použité na zvýšenie úrovne kybernetickej obrany.

            Záväzky č. 12 – 14

                  16.

                  Záväzok č. 12: do roku 2020 by zúčastnené členské štáty mali:

                              a)

                              v súlade s koncepciou rýchlej vojenskej reakcie EÚ dokončiť databázu rýchlej reakcie s cieľom umožniť, aby slúžila ako užitočný nástroj vojenského plánovania s cieľom prispieť k naplneniu ambícií na úrovni EÚ. Zúčastnené členské štáty tým, že prispejú k databáze rýchlej vojenskej reakcie, a bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek vnútroštátne ústavné požiadavky týkajúce sa rozhodnutí o nasadení, naznačia svoj potenciálny príspevok rýchlo nasaditeľných formácií, spôsobilostí a príslušnej podpornej infraštruktúry, ktoré by mohli byť rýchlo nasadené alebo využité v rámci vojenskej misie alebo operácie spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) na podporu ambícií na úrovni EÚ. Na tento účel by mal počas výročnej konferencie o koordinácii rýchlej vojenskej reakcie každý zo zúčastnených členských štátov aktualizovať databázu, ktorá obsahuje zoznam disponibilných vojenských formácií a spôsobilostí. Tento stanovený proces zahŕňa dokončenie databáz pozemných, námorných a leteckých spôsobilostí a podľa potreby aj uvedenie úrovne pripravenosti, pokiaľ ide o spôsobilosti a sily. Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky na utajenie, by táto časť databázy rýchlej reakcie mala byť dostupná zúčastneným členským štátom, aby sa podporila schopnosť vykonať počiatočné posúdenie, či je možné začať vojenskú misiu alebo operáciu SBOP. Zúčastnené členské štáty by mali svoje príspevky do tejto databázy uviesť vo svojich národných plánoch vykonávania;

                              b)

                              posúdiť pri rešpektovaní ich ústavných požiadaviek uskutočniteľnosť urýchleného prijatia politického záväzku na vnútroštátnej úrovni, a to aj prostredníctvom prípadného preskúmania ich vnútroštátnych rozhodovacích postupov s cieľom dosiahnuť zlepšenie, ak ho ešte nevykonali. V náležitých prípadoch by sa v národných plánoch vykonávania malo uviesť aj uplatňovanie postupov rozhodovania v scenároch rýchleho rozhodovania prostredníctvom cvičení na politickej (ministerskej) úrovni (POLEX) a príslušné zistenia;

                              c)

                              poskytnúť v rámci ich prostriedkov a spôsobilostí významnú podporu na vojenské operácie a misie SBOP s cieľom úplne splniť nahlásené požiadavky (SOR), a poskytnúť tak spravodlivý podiel na príslušné vytváranie síl a informovať o tom v ich národných plánoch vykonávania;

                              d)

                              potvrdiť v zásade aspoň štyri roky vopred svoje značné a opakujúce sa príspevky k bojovým skupinám EÚ a uskutočniť prípravu a výcvik svojich prispievajúcich síl a spôsobilostí v súlade s koncepciou bojových skupín EÚ a s príručkou prípravy bojových skupín EÚ. Na tento účel by každý zúčastnený členský štát mal vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť polročné aktualizácie rozpisu bojových skupín EÚ;

                              e)

                              na základe národnej zvrchovanosti, rozhodovania, zákonov a predpisov konkrétne prispieť k vykonávaniu akčného plánu EÚ v oblasti vojenskej mobility a projektov PESCO v tejto oblasti, a to aj plnením štyroch opatrení na vnútroštátnej úrovni dohodnutých v záveroch Rady o bezpečnosti a obrane z 25. júna 2018, a najmä v bode 18 týchto záverov čo najskôr, ale najneskôr v roku 2024. Mali by sa tiež usilovať o dosiahnutie spomínaných prvých opatrení do roku 2019 vrátane vypracovania národného plánu na vykonávanie vojenskej mobility. Tieto národné príspevky by mali byť podrobne opísané v národných plánoch vykonávania.

                  17.

                  Záväzok č. 13: V oblasti interoperability síl by zúčastnené členské štáty mali:

                              a)

                              používať príručku na prípravu bojových skupín EÚ vrátane spoločných hodnotiacich a validačných kritérií pre ozbrojené zoskupenie bojových skupín EÚ, ktoré sú v súlade s normami NATO pri súčasnom zachovaní vnútroštátnej certifikácie. Vo svojich národných plánoch vykonávania by zúčastnené členské štáty mali uviesť, ako prebieha výcvik a certifikácia ich síl, napríklad vypracovaním programu cvičení bojových skupín EÚ na prípravnú fázu a vykonaním záverečného cvičenia simulujúceho reálne podmienky (LIVEX) ako súčasť balíka certifikácie bojových skupín;

                              b)

                              v ich národných plánoch vykonávania uviesť, ako majú v úmysle dohodnúť sa na spoločných technických a operačných normách, ktoré majú používať sily všetkých zúčastnených členských štátov, pričom uznávajú potrebu zabezpečiť interoperabilitu a súlad medzi EÚ a NATO a zabezpečia vytvorenie vhodných podmienok pre maximálnu interoperabilitu, aby si všetky zúčastnené členské štáty mohli plniť svoje záväzky;

                              c)

                              uviesť vo svojich národných plánoch vykonávania súčasnú účasť a zámer posilniť podľa možnosti svoju účasť a príspevok k príslušným európskym nadnárodným štruktúram, najmä tým, ktoré má Únia k dispozícii.

                  18.

                  Záväzok č. 14: Zúčastnené členské štáty by sa mali zapojiť do rozpracovania ambiciózneho prístupu k spoločnému financovaniu vojenských operácií a misií SBOP a predstaviť možnosti a alternatívy, a to nad rámec toho, čo sa bude vymedzovať ako spoločné náklady v súlade s rozhodnutím Rady (SZBP) 2015/528 (7), ktoré je v súčasnosti predmetom preskúmania. Zúčastnené členské štáty sa vyzývajú, aby v tejto súvislosti predložili návrhy najneskôr do konca roku 2018. Do začiatku roka 2020 by zúčastnené členské štáty mali preskúmať tieto návrhy s cieľom uľahčiť prípadné prijatie rozhodnutia Rady.

            Záväzky č. 15 – 17

                  19.

                  Záväzok č. 15: Do roku 2020 by zúčastnené členské štáty mali zvýšiť počet a objem svojich projektov v oblasti rozvoja spôsobilostí, ktoré prispievajú k odstráneniu nedostatkov v spôsobilostiach zistených v pláne rozvoja spôsobilostí (CDP) a opísaných v prioritách rozvoja spôsobilostí Únie vrátane súvisiacich prípadových štúdií strategického kontextu a prostredníctvom využitia koordinovaného výročného preskúmania v oblasti obrany. V prioritách Únie v oblasti rozvoja spôsobilostí vyplývajúce z preskúmania CDP sa tiež zohľadňujú nedostatky, pokiaľ ide o prioritné spôsobilosti a ciele v oblasti spôsobilostí s veľkým dosahom. Zúčastnené členské štáty by mali poskytnúť svoje príslušné plány na nadchádzajúce roky, v ktorých uvedú počet a odhadovaný objem svojich projektov spolupráce z finančného hľadiska a poskytnú informácie o svojich vnútroštátnych projektoch, ktoré pomôžu odstrániť nedostatky v oblasti spôsobilostí identifikované v rámci plánu rozvoja spôsobilostí. Zúčastnené členské štáty by sa tiež mali podeliť o svoje posúdenie významu týchto projektov v záujme zlepšenia strategickej autonómie Európy a posilnenia európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne (EDTIB). V prípade činností, ktoré majú priemyselný alebo technologický rozmer, by zúčastnené členské štáty mali uviesť, ktorý druh európskeho priemyselného odvetvia alebo technológie sa plánuje posilniť.

                  20.

                  Záväzok č. 16: Do roku 2020 by zúčastnené členské štáty mali vo svojich národných plánoch vykonávania zohľadniť príslušné rozhodnutia a kroky prijaté na národnej úrovni s cieľom považovať za prioritu prístup európskej spolupráce, pokiaľ ide o budúce projekty, s cieľom odstrániť nedostatky v oblasti spôsobilostí identifikované na vnútroštátnej úrovni. Splnenie tohto záväzku by mohlo uľahčiť aktívne využívanie spoločnej databázy CODABA. Na roky 2019 a 2020 by zúčastnené členské štáty mali uviesť vo svojich národných plánoch vykonávania projekty spolupráce a nadnárodné činnosti, o ktorých predpokladajú, že odstránia nedostatky zistené na vnútroštátnej úrovni, a informovať o tom, ako plánujú zintenzívniť využívanie prístupov založených na spolupráci v tejto súvislosti.

                  21.

                  Záväzok č. 17: Keďže všetky zúčastnené členské štáty prispievajú na jeden alebo viacero projektov PESCO, mal by sa v národných plánoch vykonávania podrobne uvádzať celkový príspevok v podobe zdrojov a odborných znalostí, ktorý poskytujú alebo majú v úmysle poskytovať, a to, akým spôsobom má tento príspevok zabezpečiť strategický vplyv.

            Záväzky č. 18 – 20:

                  22.

                  Záväzok č. 18: Zúčastnené členské štáty by mali do roku 2020 zabezpečiť maximálne využívanie agentúry EDA ako európskeho fóra pre spoločný rozvoj spôsobilostí. Na tento účel by zúčastnené členské štáty mali vo svojich národných plánoch vykonávania uviesť, na ktorých projektoch sa zúčastňujú, a súvisiaci finančný objem poskytovaný prostredníctvom agentúry EDA, pričom údaje za rok 2018 použijú ako východisko a uvedú plánované činnosti na roky 2019 a 2020 vrátane plánovaných oblastí spôsobilostí a druhu činnosti. Členské štáty sa vyzývajú, aby vo svojich národných plánoch vykonávania uviedli, ako a v akých situáciách považujú Organizáciu pre spoluprácu v oblasti vyzbrojovania (OCCAR) za prioritnú organizáciu na riadenie projektov spolupráce, a aby poskytli informácie o rozhodnutiach prijatých v záujme výberu nadnárodnej organizácie na riadenie programov, pričom o organizácii OCCAR sa uvažovalo ako o jednej z možností. Týmto nie je dotknuté uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES (8).

                  23.

                  Záväzok č. 19: Do roku 2020 by zúčastnené členské štáty mali preukázať, že ich projekty spolupráce v oblasti spôsobilostí, vrátane projektov v oblasti spôsobilostí v rámci PESCO, prispievajú k posilneniu konkurencieschopnosti, efektívnosti a inovácie obranného priemyslu v celej Únii.

                              a)

                              V národných plánoch vykonávania by sa mal špecifikovať spôsob, akým príslušná priemyselná obranná politika – ak existuje – riadi vypracúvanie projektov spolupráce v oblasti rozvoja spôsobilostí, s cieľom vyhnúť sa zbytočnému prekrývaniu činností, pričom sa uvedú posilnené priemyselné oblasti a oblasti, v ktorých sa zabránilo prekrývaniu činností.

                              b)

                              Zúčastnené členské štáty predložia správu o svojich programoch spolupráce, ktoré využívajú spolufinancovanie zo strany Únie v rámci Programu rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP) v súlade so záväzkom č. 8.

                  24.

                  Záväzok č. 20:

                              a)

                              Zúčastnené členské štáty by mali do roku 2020 preukázať, že ich programy spolupráce sú prínosné pre subjekty s pridanou hodnotou na území EÚ (napr. aspekty týkajúce sa získaných výsledkov a práv duševného vlastníctva, technologické zlepšenia, vytváranie trhových príležitostí). V národných plánoch vykonávania by sa mali podľa potreby poskytnúť informácie o príslušných subjektoch, ktoré využívajú programy spolupráce, a o súvisiacom vplyve na európsku obrannú technologickú a priemyselnú základňu.

                              b)

                              Zúčastnené členské štáty preukážu, že akvizičné stratégie, ktoré realizovali od roku 2018 do roku 2020, mali pozitívny vplyv na európsku obrannú technologickú a priemyselnú základňu. Na tento účel by sa mohol uviesť absolútny objem investícií do obrany a relatívny podiel, ktorý je vyčlenený na riešenia vyvinuté a vytvorené v rámci Únie. V národných plánoch vykonávania by sa mali poskytnúť najmä informácie o oblastiach spôsobilostí a technológií dohodnutých v CDP a o stratégii získavania spôsobilostí, pokiaľ ide o projekty v oblasti spôsobilostí, ktoré majú priemyselný rozmer.

            III.   Ďalší postup

                  25.

                  V nadväznosti na prijatie tohto odporúčania zúčastnené členské štáty preskúmajú a aktualizujú svoje národné plány vykonávania a predložia ich sekretariátu PESCO do 10. januára 2019, a to v súlade s článkom 3 ods. 2 rozhodnutia (SZBP) 2017/2315 s ohľadom na proces hodnotenia uvedeného v článku 6 ods. 3. V súlade s bodom 14 plánu vykonávania PESCO zo 6. marca 2018 a na základe tohto odporúčania bude sekretariát PESCO aktualizovať vzor používaný na národné plány vykonávania.

                  26.

                  Vysoký predstaviteľ by mal toto odporúčanie zohľadniť vo výročnej správe o stálej štruktúrovanej spolupráci, ktorou sa podporí hodnotenie plnenia väčších záväzkov zo strany každého zúčastneného členského štátu a ktorá sa má predložiť v súlade s bodmi 14 až 16 plánu vykonávania PESCO.

                  27.

                  Toto odporúčanie sa preskúma a podľa potreby aktualizuje na začiatku ďalšej fázy v roku 2021.

         V Luxemburgu 15. októbra 2018

               Za Radu

               predsedníčka

            F. MOGHERINI

         (1)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2017, s. 57.

         (2)  Ú. v. EÚ C 88, 8.3.2018, s. 1.

         (3)  Rozhodnutie (SZBP) 2018/909 z 25. júna 2018, ktorým sa stanovuje spoločný súbor pravidiel riadenia projektov (Ú. v. EÚ L 161, 26.6.2018, s. 37).

         (4)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).

         (5)  V súlade so zoznamom Európskej obrannej agentúry týkajúcom sa definície údajov o obrane (EDA201807105).

         (6)  V novembri 2007 schválil ministerský riadiaci výbor agentúry EDA štyri spoločné referenčné hodnoty pre investície: 20 % celkových výdavkov na obranu na obstarávanie vybavenia (vrátane výskumu a vývoja/výskumu a technológie); 35 % celkových výdavkov na vybavenie na obstarávanie vybavenia v rámci európskej spolupráce; 2 % celkových výdavkov na obranu na obranný výskum a technológie; 20 % celkových výdavkov na obranu na výskum a technológie v rámci európskej spolupráce v oblasti obrany.

         (7)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2015/528 z 27. marca 2015, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (Athena) a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2011/871/SZBP (Ú. v. EÚ L 84, 28.3.2015, s. 39).

         (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76).