title: Odporúčanie Komisie z  11. februára 2009 na vykonávanie systému účtovnej evidencie a kontroly jadrových materiálov prevádzkovateľmi jadrových zariadení [oznámené pod číslom K(2009) 785]

text:
               12.2.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 41/17

      ODPORÚČANIE KOMISIE

   z 11. februára 2009
   na vykonávanie systému účtovnej evidencie a kontroly jadrových materiálov prevádzkovateľmi jadrových zariadení
   [oznámené pod číslom K(2009) 785]
   (2009/120/Euratom)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 77 a článok 124,

               (1)

               Keďže sa v nariadení Komisie (Euratom) č. 302/2005 z 8. februára 2005 o uplatňovaní systému záruk Euroatomu (1) vymedzuje povaha a rozsah požiadaviek ustanovených v článku 79 Zmluvy o Euratome s cieľom umožniť vedenie účtovnej evidencie používaných alebo vyrábaných rúd, zdrojových materiálov a špeciálnych štiepnych materiálov.

               (2)

               Keďže v článku 7 nariadenia (Euratom) č. 302/2005 sa vyžaduje od prevádzkovateľov jadrových zariadení, aby viedli systém účtovnej evidencie a kontroly jadrových materiálov, a ustanovujú sa určité požiadavky na takýto systém.

               (3)

               Keďže pracovný dokument Komisie s názvom Vykonávanie systému záruk Euroatomu (IETS) (2) obsahuje požiadavku, aby Komisia vypracovala referenčný rámec pre špičkové systémy účtovnej evidencie a kontroly jadrových materiálov (NMAC). V dokumente sa zároveň uvádza, že audit systémov NMAC prevádzkovateľov jadrových zariadení bude jednou z činností Komisie v oblasti dohľadu.

               (4)

               Keďže Európske združenie pre výskum a vývoj záruk (ESARDA) predložilo v 2007 Príručku osvedčených postupov v oblasti systémov účtovnej evidencie a kontroly jadrových materiálov so zameraním na prvky systému NMAC, ktoré je možné preverovať, spolu s možnými kritériami na stanovovanie kvality výkonu každého z týchto prvkov,

         TÝMTO ODPORÚČA:
   Oddiel 1 –   Účel a rozsah pôsobnosti
   Toto odporúčanie obsahuje opis referenčných charakteristík systému NMAC prevádzkovateľa jadrového zariadenia spĺňajúcich právne záväzky vyplývajúce z nariadenia (Euratom) č. 302/2005. Niektoré charakteristiky uvedené v tomto odporúčaní sa týkajú iba zariadení, ktoré vykonávajú príslušné činnosti (3).
   Oddiel 2 –   Vymedzenie pojmov a definície

               1.

               „Bezpečnostný obal“ znamená stavebný prvok zariadenia, kontajner alebo vybavenie, ktoré sa využíva na zabezpečenie fyzickej celistvosti oblasti alebo položky (vrátane vybavenia alebo údajov v rámci systému záruk) a na udržanie kontinuity poznatkov o oblasti alebo položke prostredníctvom zamedzenia nezisteného prístupu k jadrovému alebo inému materiálu alebo jeho pohybu alebo zásahu do položiek, ktoré obsahuje. Príkladom sú steny skladu alebo úložiska, prepravné nádoby na jadrový materiál a skladovacie kontajnery.

               2.

               „Nápravné opatrenie“ znamená opatrenie na odstránenie príčiny zistenej nezrovnalosti, anomálie alebo inej nežiaducej situácie NMAC. Cieľom nápravného opatrenia je predísť opakovaniu situácie. Je rozdiel medzi nápravným opatrením a opravou.

               3.

               „Spracovanie údajov“ znamená prepojenie medzi vytvorením výsledkov meraní a údajov o sledovaní pohybu materiálu a ich spracovaním do podoby rozličných regulačných správ, dokumentov podporujúcich overenie Euroatomom a interných pracovných dokumentov týkajúcich sa sledovania materiálu zariadením samotným.

               4.

               „Kontrola zásob“ prevádzkovateľom jadrového zariadenia znamená program kontroly kvality zameraný na včasné zabezpečenie zhody medzi záznamami a fyzickou situáciou. Kontrola zásob by mala zahŕňať podávanie správ o zistených nezrovnalostiach a ich riešenie, ako aj zosúlaďovanie s inými miestnymi a centrálnymi účtami.

               5.

               „Zoznam inventárnych položiek“ znamená úplný zoznam položiek jadrového materiálu v priestore materiálovej bilancie (MBA) alebo na špecifickom mieste v rámci MBA, ktorý je výsledkom uplatňovania postupu zavedeného zariadením. Zoznam môže obsahovať materiál, s ktorým sa narába v dávkach. Zoznam by mal obsahovať identifikačné údaje a umiestnenie položiek alebo dávok. Hmotnosť a ďalšie charakteristiky položiek alebo dávok by mali byť vysledovateľné.

               6.

               „Test materiálovej bilancie“ znamená metódu stanovovania hodnoty materiálovej bilancie; pri zohľadnení zdôvodneného odhadu nepresnosti merania test bilancie rozhodne, či je bilancia prijateľná alebo nie.

               7.

               „Nezrovnalosť materiálovej bilancie“ znamená hodnotu materiálovej bilancie, ktorú test materiálovej bilancie neakceptoval.

               8.

               „Meranie“ znamená činnosť, ktorej cieľom je charakterizovať a stanoviť množstvo evidovaného jadrového materiálu.

               9.

               „Účtovná evidencia a kontrola jadrových materiálov“ (NMAC) znamená všetky činnosti v jadrovom zariadení týkajúce sa účtovnej evidencie a kontroly jadrových materiálov vrátane zisťovania a spracovávania údajov a podávania správ Komisii.

               10.

               „Nezrovnalosť NMAC“ znamená akýkoľvek nesúlad medzi dvoma alebo viacerými informáciami o NMAC (napr. záznamami), keď nie je možné tento nesúlad zdôvodniť ani po zohľadnení legitímnej odchýlky v meraní alebo legitímneho odhadu nepresnosti. Nezrovnalosti NMAC zahŕňajú nezrovnalosti v meraní, nezrovnalosti v materiálovej bilancii a nezrovnalosti v kontrole jadrových materiálov.

               11.

               „Anomália NMAC“ znamená nezrovnalosť alebo sériu nezrovnalostí NMAC, ktoré zodpovedajú absencii alebo získaniu významného množstva jadrového materiálu. Anomáliu NMAC je možné odhaliť počas prešetrovania nezrovnalostí NMAC akéhokoľvek druhu.

               12.

               „Nezrovnalosť kontroly jadrového materiálu“ znamená nesúlad súvisiaci s identifikáciou alebo umiestnením jadrového materiálu.

               13.

               „Sledovanie jadrového materiálu“ znamená dokumentáciu týkajúcu sa identifikácie, pohybov, umiestnenia a základných charakteristík každej položky jadrového materiálu v priestore materiálovej bilancie. Sledovanie zahŕňa predovšetkým prevádzkové záznamy, ktoré sú podkladom pre vyhlásenia o zmene dávok, nových meraniach, rozdiele odosielateľ/príjemca a zmene kategórií.

               14.

               „Prevádzkovateľ jadrového zariadenia“ znamená osobu alebo podnik, ktorý je zriaďovateľom alebo prevádzkovateľom zariadenia na výrobu, separáciu, prepracovanie, skladovanie alebo iné používanie zdrojového materiálu alebo špeciálneho štiepneho materiálu. Tento pojem označuje aj organizáciu, ktorá zodpovedá za súlad NMAC s nariadením (Euratom) č. 302/2005.

               15.

               „Ukazovateľ výkonu“ znamená hlavný ukazovateľ výsledkov dosiahnutých jednotlivcom, tímom, organizáciou alebo prostredníctvom určitej činnosti.

               16.

               „Fyzická inventarizácia“ znamená proces vypracovania úplného zoznamu položiek jadrového materiálu pre priestor materiálovej bilancie, na základe ktorého môžu inšpektori Komisie overiť fyzické zásoby.

               17.

               „Overenie fyzickej inventarizácie“ znamená inšpekčnú činnosť, ktorou sa overuje platnosť fyzickej inventarizácie vykonanej prevádzkovateľom a ktorou sa uzatvorí obdobie materiálovej bilancie. Základom na overenie fyzickej inventarizácie je zoznam inventárnych položiek (LII) zostavený prevádzkovateľom. Údaje na LII sa porovnajú so správami o zozname fyzických zásob.

               18.

               „Kontrola kvality“ znamená kontrolu, ktorej úlohou je zabezpečiť splnenie požiadaviek na kvalitu.

               19.

               „Systém riadenia kvality“ znamená koordinované činnosti riadenia a kontroly organizácie so zameraním na kvalitu.

               20.

               „Zaistenie kvality“ znamená časť systému riadenia kvality, ktorého úlohou je potvrdiť splnenie požiadaviek na kvalitu.

               21.

               „Vysledovateľnosť“ znamená schopnosť vysledovania minulých záznamov, použitia alebo umiestnenia príslušných prvkov.

         Oddiel 3 –   Správa systému NMAC
   Organizácia a povinnosti

               1.

               Vyššie vedenie by malo zabezpečiť definovanie a oznamovanie povinností a právomocí v rámci spoločnosti. Mal by byť vymenovaný člen vedenia, ktorého povinnosťou by malo byť bez ohľadu na jeho ostatné povinnosti každoročne písomne ubezpečiť generálneho riaditeľa o funkčnej spôsobilosti systému NMAC.

               2.

               Úlohy a povinnosti vedenia by mali ako celok zahŕňať aj organizačné postupy a spôsoby komunikácie, prostredníctvom ktorých sa:

                           a)

                           zabezpečuje prenos informácií o fungovaní NMAC hierarchicky, ako aj medzi oblasťami funkčnej zodpovednosti;

                           b)

                           prideľujú povinnosti s cieľom zlepšiť NMAC podľa potreby na základe kritérií určených na stanovenie potreby zlepšenia;

                           c)

                           poskytujú manažérovi NMAC informácie o anomáliách;

                           d)

                           zabezpečuje, aby pracovníci zapojení do činností súvisiacich s NMAC mali primerané zručnosti;

                           e)

                           zabezpečuje primeraná informovanosť o zákonných záväzkoch v súvislosti so zárukami.

         Riadenie a kontrola kvality

               3.

               Kľúčové úlohy by mali zahŕňať opatrenia súvisiace so zaistením a kontrolou kvality. Medzi ciele týchto opatrení by mali patriť:

                           a)

                           zníženie prirodzeného rizika ľudských chýb;

                           b)

                           zabezpečenie správneho fungovania prístrojov a softvéru;

                           c)

                           poskytnutie škály ukazovateľov určených na upozornenie vedenia v prípade akýchkoľvek náznakov neprimeraného výkonu (ukazovatele výkonu);

                           d)

                           interné hodnotenie na účely odhalenia nedostatočného výkonu;

                           e)

                           mechanizmus nápravných opatrení v prípade nedostatočného výkonu.

         Oddiel 4 –   Meranie a kontrola merania
   Program merania

               1.

               Ak sa vykonávajú merania, je potrebné vytvoriť program, ktorý zabezpečí dostatočne presnú a precíznu kvantifikáciu a charakterizáciu materiálu, ktoré je potrebné uviesť vo vyhláseniach o účtovnej evidencii. Meracie činnosti je potrebné vykonávať aj z toho dôvodu, aby sa zabezpečila vysledovateľnosť v prípade vyšetrovania anomálie. Meracie činnosti by mali zahŕňať meranie materiálov, ale aj procesov, ktorými sa meraný materiál vyberie ako reprezentatívna vzorka súboru materiálov, a každé ďalšie zaobchádzanie s týmto vzorovým materiálom (odber vzorky, zásielka a príprava vzorky), ako aj potrebné procesy spracovania údajov. Mali by zahŕňať aj meracie činnosti potrebné na kontrolu merania a zaistenie kvality.

         Požiadavky na evidované údaje

               2.

               S cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie meraní by sa malo zohľadniť:

                           a)

                           overenie použitých metód merania;

                           b)

                           vysledovateľnosť výsledkov meraní;

                           c)

                           dôslednosť a presnosť;

                           d)

                           schválenie každého merania zodpovednou osobou;

                           e)

                           že odobraté vzorky sú reprezentatívnymi vzorkami materiálu.

               3.

               V prípadoch, ak evidované údaje vychádzajú z výpočtov, ktoré nie sú priamymi meraniami, hodnoty by mali byť overené, vysledovateľné a schválené. Podobné požiadavky sa vzťahujú aj na počítanie položiek.

         Kontrola merania

               4.

               Na zabezpečenie platnosti výsledkov meraní a ich nepresností používaných vo vyhláseniach o účtovnej evidencii by mal byť zavedený program kontroly merania.

               5.

               Program kontroly merania by mal obsahovať:

                           a)

                           opatrenia na zabezpečenie riadneho fungovania prístrojov;

                           b)

                           uistenie, že evidované hodnoty hmotnosti neboli ovplyvnené významnými odchýlkami v meraní a že nepresnosť merania bola primerane odhadnutá;

                           c)

                           záznamy všetkých údajov programu kontroly merania;

                           d)

                           opis meracích zariadení a metód;

                           e)

                           schválenie postupov merania.

         Oddiel 5 –   Sledovanie jadrového materiálu

               1.

               Pri sledovaní jadrového materiálu by sa mali zdokumentovať všetky pohyby a umiestnenie každej položky jadrového materiálu. Malo by v sebe zahŕňať aj poznatky o charakteristikách materiálu a jeho ochranného obalu. Mala by byť zdokumentovaná každá činnosť zahŕňajúca jadrový materiál, ktoré má vplyv na umiestnenie, identifikáciu, povahu alebo množstvo jadrového materiálu. Sledovanie jadrového materiálu by sa malo týkať predovšetkým záznamov, ktoré sú podkladom pre vyhlásenia o zmene dávok, nových meraniach, rozdiele odosielateľ/príjemca a zmene kategórií.

         Identita

               2.

               Ak je to prakticky možné, jadrový materiál by mal byť umiestnený do kontajnerov, ktoré majú zaznamenané jedinečné identifikačné údaje. Ak sa jadrový materiál nenachádza v prenosnom kontajneri, za identitu kontajnera a miesto uloženia kontajnera/materiálu je možné považovať riadne vyčlenené miesto spracovania. Toto sa týka aj materiálu v nádobách na spracovanie alebo v iných zariadeniach. Identifikačné údaje o kontajneroch by mali byť trvalé a ľahko čitateľné pre potreby kontroly zásob. Ak je potrebné zmeniť identifikačné údaje konkrétnej položky, malo by sa zaznamenať prepojenie medzi starými a novými identifikačnými údajmi. Ak je jadrový materiál umiestnený v určitej forme dvojitého ochranného obalu, prostredníctvom identifikačnej kontroly by malo byť možné vysledovať povahu a charakteristiky materiálu v akomkoľvek kontajneri na akomkoľvek mieste.

         Identifikácia miesta uskladnenia

               3.

               Miesta, kde je možné skladovať jadrový materiál, by mali byť také identifikačné údaje, na základe ktorých sa dá zaznamenať umiestnenie a presuny materiálov. V prípade potreby by sa ako súčasť špecifikácie presného umiestnenia mala uviesť konkrétna poloha v rámci oblastí. Vďaka záznamom z kontroly skladovania by sa malo zabezpečiť, aby bol známy obsah každého miesta skladovania a aby bolo možné zistiť umiestnenie akejkoľvek identifikovanej položky. Informácie o povahe a charakteristikách materiálu na akomkoľvek mieste by sa mali dať zistiť prostredníctvom identifikačnej kontroly alebo inými prostriedkami.

         Sledovanie materiálu počas výroby

               4.

               Pri začatí spracovania jadrového materiálu (alebo pri jeho prebalení) by mali výrobné záznamy umožňovať identifikáciu položiek, z ktorých bol materiál dodaný na spracovanie (alebo do nových kontajnerov). Cieľom je umožniť vysledovateľnosť príslušných jadrových charakteristík spracovávaného materiálu.
               Výrobné záznamy by mali špecifikovať množstvo materiálu dodaného na spracovanie alebo prebalenie a ako už bolo uvedené, mala by sa zachovať vysledovateľnosť informácií o povahe jadrového materiálu.
               Ak v dôsledku spracovania alebo prebalenia vznikne nová položka alebo súbory materiálov, u týchto nových položiek by sa mali stanoviť hodnoty hmotnosti a identifikačné údaje, ktoré by sa mali prepojiť s príslušnými minulými hodnotami hmotnosti a výsledkami meraní.

         Kontrola zásob

               5.

               Prostredníctvom kontroly zásob zo strany prevádzkovateľa jadrového zariadenia by sa malo:

                           a)

                           zabezpečiť, aby boli zaznamenané všetky presuny jadrových materiálov zo skladov do spracovateľských priestorov a naopak (kľúčové body merania, KPM);

                           b)

                           pravidelne overovať súlad záznamov zásob so záznamami toku v kľúčových bodoch merania, záznamami o mieste uskladnenia a záznamami o spracovaní a pravidelne zosúlaďovať miestne záznamy s centrálnymi záznamami MBA;

                           c)

                           zabezpečiť zohľadňovanie prevádzkových záznamov o opatreniach kontroly zásob, čím sa dosiahne nadväznosť znalostí o obsahu jadrového materiálu v položkách;

                           d)

                           pravidelne kontrolovať, či existuje zhoda medzi informáciami o prítomných materiáloch a fyzickou skutočnosťou;

                           e)

                           zabezpečiť riešenie zistených nezrovnalostí a podávanie správ o týchto nezrovnalostiach a zosúlaďovanie s inými miestnymi alebo centrálnymi účtami.

                     V prípade, ak sa prenos jadrového materiálu neuskutoční v uzavretej položke, malo by sa zmerať množstvo materiálu.

         Riadenie nezrovnalostí

               6.

               Zariadenie by malo mať zavedený prístup, prostredníctvom ktorého odhalí a prešetrí nezrovnalosti NMAC a zdokumentuje ich riešenie. Prístup by mal:

                           a)

                           stanoviť pre každý druh nezrovnalosti potrebné vyšetrovacie činnosti a v každom takomto prípade podmienky, ktoré sa považujú za vhodné na riešenie nezrovnalosti. Potrebné činnosti by mali zahŕňať povinnosti pracovníkov, ako aj to, aké ďalšie údaje sa majú použiť;

                           b)

                           umožniť uskutočniť príslušnú opravu záznamov a vypracovanie regulačných vyhlásení po vyriešení nezrovnalosti;

                           c)

                           zaznamenať prípad nevyriešenia nezrovnalosti a opatrenia prijaté na jej vyriešenie.

         Riadenie anomálií

               7.

               Zariadenie by malo mať zavedený prístup zodpovedajúci oznamovacím povinnostiam podľa článku 6 a článku 14 (Osobitné správy) nariadenia (Euratom) č. 302/2005. Okrem riadenia nezrovnalostí uvedeného v oddiele 5 bode 6 tohto odporúčania by prístup mal:

                           a)

                           umožniť rozpoznať, prešetriť a zdokumentovať riešenie anomálií NMAC zodpovedajúcich článku 15 písm. a) nariadenia (Euratom) č. 302/2005. Cieľom takéhoto prešetrovania NMAC by malo byť včasné získanie evidenčného dôkazu o zaevidovaní všetkých materiálov;

                           b)

                           umožniť rozpoznať, prešetriť a zdokumentovať riešenie iných situácií zodpovedajúcich článku 15 písm. b) nariadenia (Euratom) č. 302/2005;

                           c)

                           definovať povinnosti pracovníkov a formu internej komunikácie požadovaných v prípade, ak nastane potreba uskutočniť kroky podľa článku 15 písm. a) alebo písm. b) nariadenia (Euratom) č. 302/2005. Prístup by mal definovať aj mechanizmy, v rámci ktorých budú pracovníci informovať Komisiu;

                           d)

                           definovať povinnosti a právomoci pracovníkov, ktorí budú poskytovať „ďalšie údaje alebo vysvetlenia“, ak o to budú požiadaní podľa článku 14 nariadenia (Euratom) č. 302/2005.

         Oddiel 6 –   Spracovanie a kontrola údajov

               1.

               Mal by sa vykonávať systém spracovania údajov, ktorým sa zabezpečí:

                           a)

                           bezpečné a zabezpečené uloženie všetkých údajov potrebných na riadne fungovanie systému NMAC;

                           b)

                           vypracovanie vyhlásení vyžadovaných v nariadení (Euratom) č. 302/2005 (správ o zmene zásob, správ o materiálových bilanciách, zoznamov fyzických zásob, osobitných správ, predbežných vyrozumení);

                           c)

                           stanovenie štandardnej odchýlky materiálovej bilancie pre testy materiálovej bilancie (v prípade potreby);

                           d)

                           vypracovanie rôznych druhov dokumentov súvisiacich s vyhláseniami o zmene zásob, ako napríklad prepravná dokumentácia;

                           e)

                           vypracovanie pracovných dokumentov pre bežnú kontrolu zásob;

                           f)

                           vypracovanie pracovných dokumentov pre fyzickú inventarizáciu;

                           g)

                           vypracovanie zoznamu inventárnych položiek na základe fyzickej inventarizácie použitých počas overovania fyzickej inventarizácie alebo iného overovania.

               2.

               Mali by sa zaviesť postupy spracovania údajov na opravu záznamov a vypracovávanie opravných vyhlásení podľa potreby pre každú situáciu, keď sa zistí nezrovnalosť. Počas nápravných procesov by sa mala zachovať vysledovateľnosť. Úplnosť a správnosť systému spracovania údajov by sa mali zabezpečiť prostredníctvom opatrení na kontrolu a zaistenie kvality.

               3.

               Možnosti spracovania údajov by mali zahŕňať aj:

                           a)

                           poskytovanie zoznamov zásob umožňujúcich prevádzkovateľovi vykonať kontrolu zásob;

                           b)

                           zostavovanie zoznamov zásob obsahujúcich všetky informácie nevyhnutné na odhalenie nezrovnalostí medzi miestami uvedenými v záznamoch a skutočným fyzickým umiestnením;

                           c)

                           podporu pravidelného zosúlaďovania miestnych a centrálnych záznamov MBA v prípade, ak sa v rámci účtovnej evidencie uchovávajú záznamy o spracovávanom jadrovom materiáli osobitne;

                           d)

                           možnosť začleniť opravy, ktoré sú výsledkom vyšetrovania nezrovnalostí, na účely kontroly a zosúlaďovania zásob;

                           e)

                           zdokumentovanie výsledkov kontroly zásob a zosúlaďovania databázy vrátane zdokumentovania zistených nezrovnalostí na účely stanovenia ukazovateľov výkonu.

               4.

               Postupy vzťahujúce sa na činnosti spracovávania údajov by mali poskytovať manažérovi systému NMAC informácie potrebné na vykonávanie dohľadu. Mali by zahŕňať informácie o pracovníkoch spúšťajúcich každé vykonanie programu, identifikáciu príslušného(-ých) aplikačného(-ých) programu(-ov), ako aj identifikáciu miesta použitých vstupných údajov a miesta vytvorenia výstupných údajov. Takisto by malo byť možné identifikovať každé vykonanie aplikačného programu alebo prístup k záznamom a údajom, ktoré sú v rozpore s politikou povoleného spracovávania údajov.

         Vysledovateľnosť

               5.

               Systém spracovávania údajov by mal poskytovať údaje vyžadované v nariadení (Euratom) č. 302/2005 a zachovávať aj vysledovateľnosť každej poskytnutej informácie. Keby nastala potreba riešiť nezrovnalosti a anomálie vyplývajúce z nesúladu s požiadavkami ustanovenými v nariadení (Euratom) č. 302/2005, malo by byť možné identifikovať akékoľvek informácie alebo údaje, ktoré by mohli prispieť k ich riešeniu.

         Oddiel 7 –   Materiálová bilancia
   Preberanie a expedovanie

               1.

               Prevádzkovatelia jadrových zariadení by mali uplatňovať postupy preberania, ktoré zahŕňajú:

                           a)

                           kontrolu informácií o odosielateľovi (úplnosť, súlad);

                           b)

                           kontrolu povahy, identity a neporušenosti prepravných kontajnerov a pečatí a úvodnú kontrolu povahy jadrového materiálu (v prípade potreby);

                           c)

                           zaznamenanie prijatého materiálu do evidencie;

                           d)

                           zistenie a riešenie rozdielov odosielateľ/príjemca;

                           e)

                           nápravné opatrenia v prípade nezrovnalostí;

                           f)

                           zaznamenávanie spôsobom zaručujúcim vysledovateľnosť;

                           g)

                           zabezpečenie dodržiavania povinností ustanovených v článkoch 21 a 22 nariadenia (Euratom) č. 302/2005.

               2.

               Prevádzkovatelia jadrových zariadení by mali používať postupy expedovania, pričom vymedzujú:

                           a)

                           obsah informácií zasielaných príjemcovi;

                           b)

                           spôsob, akým by sa mala aktualizovať evidencia;

                           c)

                           nápravné opatrenia a príslušný spôsob odozvy na situácie, keď príjemca upozorní na nezrovnalosti;

                           d)

                           spôsob prípravy a uskutočnenia procesu expedovania;

                           e)

                           spôsob vedenia záznamov zaručujúci vysledovateľnosť;

                           f)

                           činnosti na zabezpečenie dodržiavania povinností ustanovených v článkoch 21 a 22 nariadenia (Euratom) č. 302/2005.

         Fyzická inventarizácia (PIT)

               3.

               Fyzická inventarizácia každého priestoru materiálovej bilancie (MBA) by sa mala uskutočniť každý kalendárny rok a obdobie medzi dvoma po sebe nasledujúcimi fyzickými inventarizáciami by nemalo byť dlhšie než 14 mesiacov. Postupy PIT by mali obsahovať aj postupy týkajúce sa podávania správ Komisii a poskytovania zoznamu inventárnych položiek na overenie fyzickej inventarizácie (PIV). Prevádzkovatelia jadrových zariadení by mali používať postupy PIT, pri ktorých sa zohľadňujú predovšetkým tieto potreby:

                           a)

                           definovanie pracovných metód a povinností PIT pre každý skladovací priestor a spracovateľský priestor;

                           b)

                           vytvorenie spoľahlivého zoznamu položiek všetkých materiálov na každom mieste v rámci MBA. Takéto postupy by mali byť navrhnuté tak, aby sa predišlo akémukoľvek prehliadnutiu materiálu;

                           c)

                           potreba zaznamenať uskutočnenie fyzickej inventarizácie;

                           d)

                           ak niektoré z činností PIT zahŕňajú fyzické kontroly (kontrola štítkov alebo meranie), postupy by mali zahŕňať pravidlá určovania opráv informácií, ktoré je potrebné vykonať v systémoch spracovávania údajov (pri zistení nezrovnalostí), ako aj pravidlá zasielania takýchto opráv oddeleniu spracovania údajov;

                           e)

                           potvrdenie pravosti zoznamu inventárnych položiek MBA predkladaného inšpektorom Komisie podpisom zodpovednej osoby ešte pred odovzdaním;

                           f)

                           v prístupe k PIT v prípade skladovacích priestorov, ktorý v plnej miere vychádza zo záznamov o presune, by sa mala posilniť jeho dôveryhodnosť prostredníctvom:

                                       i)

                                       ustanovení o kontrole a zaistení kvality na vytváranie záznamov o presunoch;

                                       ii)

                                       opatrení týkajúcich sa kontroly a zaistenia kvality zabezpečujúcich spoľahlivé zaznamenanie umiestnenia skladov;

                                       iii)

                                       rutinného zaznamenávania vykonávania týchto ustanovení a opatrení týkajúcich sa kontroly a zaistenia kvality;

                                       iv)

                                       zaistenia neporušenosti materiálu počas jeho prítomnosti v danom priestore;

                                       v)

                                       nezávislého potvrdenia úplnosti záznamov o presune.

               4.

               Zoznam inventárnych položiek na účely oficiálneho overenia by mal obsahovať tieto informácie o každej položke:

                           a)

                           miesto a umiestnenie skladu v rámci miesta;

                           b)

                           typ kontajnera a identitu kontajnera (v prípade potreby);

                           c)

                           typ materiálu;

                           d)

                           hmotnosť jadrového materiálu pripadajúcu na položku (hmotnosť brutto, hmotnosť obalu, hmotnosť netto);

                           e)

                           obohatenie uránu;

                           f)

                           izotopové zloženie plutónia (ak je k dispozícii).

                     Zoznam inventárnych položiek by mal zahŕňať záznamy v prípad materiálu, ktorý je zložité zmerať buď kvôli jeho umiestneniu (nachádza sa v procesnej nádobe), alebo preto, že je vo forme nevhodnej na meranie. V takýchto prípadoch by mal prevádzkovateľ uviesť odhadované rozpätie hmotnosti každej položky a na základe vysledovateľnosti by sa malo umožniť prepojenie s údajmi použitými na odhad. V odhadoch hmotnosti materiálu, ktorý nie je prístupný alebo sa nachádza v procesnej nádobe, by mali byť zahrnuté informácie o umiestnení materiálu. Hodnoty hmotnosti meraného vypusteného odpadu, náhodných strát a presunov do odpadu by mali mať vysledovateľnú minulosť.

         Testy materiálovej bilancie

               5.

               V prípade MBA zahŕňajúcom procesy spracovania alebo opätovného merania by sa materiálová bilancia odvodená z PIT, ako aj materiálové bilancie spracovateľského priestoru, ktoré sú súčasťou prístupu ku kontrole zásob, mali otestovať z hľadiska prijateľnosti pri použití štandardných bilančných odchýlok zohľadňujúcich zdôvodnenú nepresnosť merania a v prípade odhadovaných množstiev nepresnosť procesu a merania. Tieto testy by mali byť neoddeliteľnou súčasťou systému zaistenia kvality.
               Pri postupoch v prípade akéhokoľvek testu bilancie by sa malo zohľadňovať, že:

                           a)

                           softvér na výpočet štandardnej odchýlky akejkoľvek bilancie by mal byť v súlade s prístupom ku kvalite softvéru a jeho použitia;

                           b)

                           údaje získané metódou merania a z evidencie použité na výpočet štandardnej odchýlky akejkoľvek bilancie by mali byť v súlade s prístupom ku kvalite údajov a ich použitia;

                           c)

                           algoritmy použité na výpočet štandardnej odchýlky by mali byť uvedené v technickej dokumentácii;

                           d)

                           výstupom metódy by mali byť bilančné štandardné odchýlky, ktoré správne odrážajú spôsob spracovania počas bilančného intervalu a ktoré správne odrážajú aj históriu meraní (alebo metódu odhadov) hodnôt hmotnosti použitých na výpočet bilancie;

                           e)

                           ak odhady spracovávaných materiálov vychádzajú z minulých informácií alebo určitého druhu modelovania, v technickej dokumentácii by sa mala uviesť metóda odhadu a metódu stanovovania nepresnosti;

                           f)

                           pracovné postupy testovania bilancie, užívateľská príručka softvéru, opis softvéru a technická dokumentácia o metódach by mali byť napísané tak, aby bolo možné uznať ich úplnosť a vzájomný súlad.

      Toto odporúčanie je určené členským štátom.
      V Bruseli 11. februára 2009

            Za Komisiu

         Andris PIEBALGS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 54, 28.2.2005, s. 1.

      (2)  SEK(2007) 293.

      (3)  Odkazy na meranie a testovanie materiálovej bilancie budú irelevantné pre zariadenia, kde sa nevykonáva žiadne meranie.


title: Odporúčanie č. 93/13/COL Dozorného úradu EZVO z  21. februára 2013 o koordinovanom pláne kontrol s cieľom stanoviť mieru rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín

text:
               30.4.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 118/44

         ODPORÚČANIE č. 93/13/COL DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   z 21. februára 2013
   o koordinovanom pláne kontrol s cieľom stanoviť mieru rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 109 a na jej protokol 1,
   so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu, a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a na jej protokol 1,
   so zreteľom na akt uvedený v bode 54zzzi kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP [nariadenie (ES) č. 882/2004 Európskeho parlamentu a Rady z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá] v znení korigenda a zmien, a najmä na jeho článok 53,
   so zreteľom na rozhodnutie Dozorného úradu EZVO 75/13/COL z 19. februára 2013, ktorým sa príslušný člen kolégia poveruje, aby prijal konečné odporúčanie schválené Výborom EZVO pre veterinárne a fytosanitárne záležitosti (dokument č. 663341),
   keďže:

               (1)

               Článkom 53 nariadenia (ES) č. 882/2004 sa Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) splnomocňuje odporučiť koordinované plány, ktoré sa organizujú ad hoc, ak sa to považuje za potrebné, najmä s ohľadom na určenie rozšírenia ohrozenia krmív, potravín a zvierat.

               (2)

               V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES z 20. marca 2000 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa označovania, prezentácie a reklamy potravín (1) sa stanovujú pravidlá EHP týkajúce sa označovania potravín, ktoré sa vzťahujú na všetky potraviny.

               (3)

               Podľa smernice 2000/13/ES by použité označenie a metódy nemali uviesť spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o vlastnosti potravín vrátane ich skutočnej povahy a identity. Okrem toho v prípade, že neexistujú osobitné predpisy EHP ani osobitné vnútroštátne predpisy, platí, že názvom, pod ktorým sa potravina predáva, by mal byť názov vžitý v členskom štáte, v ktorom sa potravina predáva, alebo opis potraviny, ktorý musí byť dostatočne presný, aby kupujúcemu umožnil poznať skutočnú povahu potraviny.

               (4)

               Ďalej sa musia všetky zložky uviesť na etikete predbalených potravín určených pre konečného spotrebiteľa alebo do zariadení hromadného stravovania. Najmä v prípade potravín, ktoré ako zložku obsahujú mäso a ktoré sú určené pre konečného spotrebiteľa alebo do zariadení hromadného stravovania, sa musí priamo na obale alebo na etikete pripevnenej na obale uviesť tiež druh zvieraťa, z ktorého mäso pochádza. Ak je určitá zložka uvedená v názve potraviny, musí byť jej množstvo vyjadrené v percentách tiež uvedené v zozname zložiek, aby sa predišlo uvedeniu spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o identitu a zloženie potraviny.

               (5)

               V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu (2), sa stanovujú ďalšie požiadavky na označovanie, ktoré sa vzťahujú na osobitné potraviny. Najmä sa v ňom stanovuje, že na baleniach určených na predaj konečnému spotrebiteľovi, ktoré obsahujú mleté mäso, okrem iného z nepárnokopytníkov, sa musí uviesť, že také výrobky by sa mali pred spotrebou tepelne upraviť, ak to vyžadujú vnútroštátne predpisy členského štátu, na ktorého území sa výrobok uvádza na trh, a v takom rozsahu, v akom to tieto predpisy vyžadujú.

               (6)

               Podľa oddielu III prílohy II k nariadeniu (ES) č. 853/2004 sa vyžaduje, aby prevádzkovatelia potravinárskych podnikov prevádzkujúci bitúnky požadovali, prijali a skontrolovali informácie o potravinovom reťazci a konali podľa nich, pokiaľ ide o všetky zvieratá, okrem voľne žijúcej zveri, ktoré boli odoslané alebo majú byť odoslané na bitúnok. Príslušné informácie o predmetnom potravinovom reťazci zahŕňajú najmä to, či boli zvieratám v príslušnom období podané veterinárne lieky s ochrannou lehotou väčšou ako nula, a to spolu s dátumami ich podania a s dĺžkou ich ochranných lehôt. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu (3), sa vyžaduje, aby úradný veterinárny lekár okrem iného vykonával audit a inšpekcie. Úradný veterinárny lekár najmä kontroluje a analyzuje relevantné informácie zo záznamov chovu, z ktorého pochádzajú zvieratá určené na zabitie, a pri vykonávaní prehliadky pred zabitím a po zabití (ante mortem a post mortem) prihliada na zdokumentované výsledky tejto kontroly a analýzy.

               (7)

               V nadväznosti na úradné kontroly vykonávané od decembra 2012 v niekoľkých členských štátoch Európskej únie sa ukázalo, že niektoré predbalené výrobky obsahujú konské mäso, ktoré nie je uvedené v zozname zložiek priamo na obale alebo na etikete k nemu pripevnenej. Namiesto toho sa v názve niektorých týchto potravín a/alebo v priloženom zozname zložiek klamlivo uvádzala len prítomnosť hovädzieho mäsa.

               (8)

               V súlade s článkom 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (4), musia prevádzkovatelia potravinárskych a krmivárskych podnikov vo všetkých stupňoch výroby, spracúvania a distribúcie v podnikoch, ktoré riadia, zabezpečiť, aby potraviny alebo krmivá spĺňali požiadavky potravinového práva, ktoré sa týkajú ich činností a musia overovať, či sa také požiadavky plnia.

               (9)

               Kone sú druhom zvierat, ktoré môžu byť „určené na výrobu potravín“ alebo „neurčené na výrobu potravín“. Fenylbutazón je veterinárny liek, ktorého použitie je povolené len pre zvieratá neurčené na výrobu potravín na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 37/2010 z 22. decembra 2009 o farmakologicky účinných látkach a ich klasifikácii, pokiaľ ide o maximálne limity rezíduí v potravinách živočíšneho pôvodu (5). Kone, ktoré nie sú určené na výrobu potravín a ktorým bol v určitom období ich života podaný fenylbutazón, nemôžu vstúpiť do potravinového reťazca. Vzhľadom na podvodné praktiky týkajúce sa neoznačenej prítomnosti konského mäsa v určitých potravinových výrobkoch je z hľadiska prevencie vhodné zistiť, či sa do potravinového reťazca dostali kone neurčené na výrobu potravín, ktorým bol podaný fenylbutazón.

               (10)

               Preto je nevyhnutné, aby dozorný úrad odporučil Nórsku a Islandu vykonávať počas jedného mesiaca koordinovaný plán kontrol s cieľom stanoviť mieru rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín. Toto obdobie sa môže predĺžiť o ďalšie dva mesiace.

               (11)

               Odporúčaný plán kontrol by mal pozostávať z dvoch opatrení.

               (12)

               Prvým opatrením by mali byť primerané kontroly vykonávané na maloobchodnej úrovni v prípade potravín určených pre konečného spotrebiteľa alebo do zariadení hromadného stravovania, ktoré sa predávajú a/alebo označujú ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso. Tieto kontroly by sa mohli tiež rozšíriť na iné zariadenia (napr. chladiarenské sklady). Cieľom týchto kontrol by bolo zistiť, či takéto výrobky obsahujú konské mäso, ktoré nie je riadne označené na balení, alebo či sa informácie o jeho prítomnosti v prípade nepredbalených výrobkov neposkytli spotrebiteľom alebo zariadeniam hromadného stravovania. Takéto kontroly by sa mali vykonávať na reprezentatívnej vzorke.

               (13)

               Existujú spoľahlivé metódy, ktoré umožňujú s dostatočnou presnosťou určiť prítomnosť bielkovín nedeklarovaného druhu zvierat. Referenčné laboratórium Európskej únie pre živočíšne bielkoviny v krmivách môže poskytnúť užitočné informácie o týchto metódach a o ich použití. Príslušným orgánom Nórska a Islandu by sa mala adresovať výzva, aby sa v súvislosti s metódami, ktoré možno použiť, obrátili v prípade potreby poradenstva na toto laboratórium.

               (14)

               Druhé opatrenie by malo spočívať v primeraných kontrolách vykonávaných v zariadeniach, v ktorých sa manipuluje s konským mäsom určeným na ľudskú spotrebu vrátane potravín s pôvodom v tretích krajinách, na účely zisťovania rezíduí fenylbutazónu. Tieto kontroly by sa mali taktiež vykonávať na reprezentatívnej vzorke, pričom by sa mali zohľadňovať údaje o dovoze a vývoze. V tejto súvislosti je vhodné odkázať na metódy stanovené rozhodnutím Komisie 2002/657/ES, ktorým sa vykonáva smernica Rady 96/23/ES týkajúca sa vykonávania analytických metód a interpretácie výsledkov (6).

               (15)

               Nórsko a Island by mali výsledky týchto kontrol dozornému úradu pravidelne oznamovať s cieľom umožniť posúdenie zistení a prijatie rozhodnutia o primeranom postupe. Tieto výsledky sa zasielajú Európskej komisii.
               Opatrenia stanovené v tomto odporúčaní sú v súlade so stanoviskom Výboru EZVO pre veterinárne a fytosanitárne záležitosti, ktorý pomáha dozornému úradu,

         PRIJAL TOTO ODPORÚČANIE:
   Nórsko a Island by mali uplatňovať koordinovaný plán kontrol v súlade s prílohou k tomuto odporúčaniu, ktorý by mal zahŕňať tieto opatrenia:

               a)

               úradné kontroly potravín určených pre konečného spotrebiteľa alebo zariadenia hromadného stravovania, ktoré sa predávajú a/alebo sú označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso, a

               b)

               úradné kontroly konského mäsa určeného na ľudskú spotrebu s cieľom odhaliť rezíduá fenylbutazónu.

      V Bruseli 21. februára 2013

            Za Dozorný úrad EZVO

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            člen kolégia

         Xavier LEWIS

            riaditeľ

      (1)  Akt uvedený v bode 18 kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP.

      (2)  Akt uvedený v bode 6.1.17 kapitoly I prílohy I k Dohode o EHP.

      (3)  Akt uvedený v bode 1.1.12 kapitoly I prílohy I k Dohode o EHP.

      (4)  Akt uvedený v bode 54zzzc kapitoly XII prílohy II k Dohode o EHP.

      (5)  Akt uvedený v bode 13 kapitoly XIII prílohy II k Dohode o EHP.

      (6)  Akt uvedený v bode 7.2.19 kapitoly I prílohy I k Dohode o EHP.

      PRÍLOHA

         Koordinovaný plán kontrol s cieľom stanoviť mieru rozšírenia podvodných praktík pri predaji určitých potravín

      I.   ROZSAH KOORDINOVANÉHO PLÁNU KONTROL A OPATRENIA V RÁMCI NEHO
      Koordinovaný plán kontrol by mal zahŕňať dve opatrenia:

         OPATRENIE 1:   Kontroly potravín predávaných a/alebo označených ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso

      A.   Vymedzenie dotknutých výrobkov

                  1.

                  Potraviny predávané a/alebo označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso (napr. mleté mäso, mäsové výrobky a mäsové prípravky) patriace do týchto dvoch kategórií:

                              a)

                              predbalené potraviny určené pre konečného spotrebiteľa alebo zariadenia hromadného stravovania, ktoré sú označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso;

                              b)

                              potraviny ponúkané na predaj konečnému spotrebiteľovi alebo zariadeniu hromadného stravovania v nepredbalenom stave a potraviny balené v mieste predaja na žiadosť spotrebiteľa alebo predbalené na priamy predaj, ktoré sa predávajú ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso a/alebo sa takáto informácia o nich poskytla iným spôsobom.

                  2.

                  Na účely tohto koordinovaného plánu kontrol sa uplatňuje vymedzenie „predbalenej potraviny“ podľa článku 1 ods. 3 písm. b) smernice 2000/13/ES.

                  3.

                  Na účely tohto koordinovaného plánu kontrol sa uplatňujú vymedzenia „mletého mäsa“, „mäsových prípravkov“ a „mäsových výrobkov“ podľa bodov 1.13, 1.15 a 7.1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 853/2004.

            B.   Cieľ

      Príslušné orgány Nórska a Islandu by mali vykonávať úradné kontroly s cieľom zistiť, či výrobky uvedené v písmene A obsahujú konské mäso, ktoré nie je na obale primerane označené, alebo či sa informácie o jeho prítomnosti v prípade nepredbalených potravín neposkytli konečným spotrebiteľom alebo zariadeniam hromadného stravovania v súlade s právnymi predpismi EHP a prípadne vnútroštátnymi ustanoveniami.
      C.   Miesta odberu vzoriek a postup

                  1.

                  Vzorky by mali byť reprezentatívne pre dotknuté výrobky a pokrývať veľkú škálu výrobkov.

                  2.

                  Odber vzoriek by sa mal vykonávať na maloobchodnej úrovni (napr. v supermarketoch, menších obchodoch, mäsiarstvach) a možno ho rozšíriť aj na iné zariadenia (napr. chladiarenské sklady).

            D.   Počet vzoriek a podmienky

      V nasledujúcej tabuľke sa uvádza prehľad orientačného odporúčaného minimálneho počtu vzoriek, ktoré treba odobrať v období stanovenom v oddiele II. Príslušné orgány Nórska a Islandu sú vyzvané odobrať viac vzoriek, ak je to možné. Rozdelenie vzoriek podľa krajiny vychádza z počtu obyvateľstva, pričom minimálny počet je 10 vzoriek dotknutých výrobkov na krajinu za kalendárny mesiac, ako sa uvádza v oddiele II.

                  Potraviny predávané a/alebo označené ako potraviny obsahujúce hovädzie mäso

                  Predávajúca krajina

                  Orientačný odporúčaný počet vzoriek za mesiac

                  Nórsko

                  50

                  Island

                  10

            E.   Metódy

      Príslušné orgány Nórska a Islandu by mali podľa možnosti používať metódy, ktoré odporúča referenčné laboratórium Európskej únie pre živočíšne proteíny v krmivách.

         OPATRENIE 2:   Kontroly konského mäsa určeného na ľudskú spotrebu

      A.   Vymedzenie dotknutých výrobkov

      Mäso z koní, somárov, múl alebo mulíc, čerstvé, chladené alebo mrazené, zatriedené pod číselný znak kombinovanej nomenklatúry 0205, určené na ľudskú spotrebu.
      B.   Cieľ

      Príslušné orgány Nórska a Islandu by mali vykonávať úradné kontroly s cieľom zistiť možnú prítomnosť rezíduí fenylbutazónu vo výrobkoch uvedených v písmene A.
      C.   Miesta odberu vzoriek a postup

      Odber vzoriek by sa mal odohrávať v zariadeniach, v ktorých sa manipuluje s výrobkami uvedenými v písmene A. (napr. bitúnky, miesta hraničnej kontroly).
      D.   Počet vzoriek a podmienky

      Odporúčaný minimálny počet vzoriek, ktoré sa majú odobrať v období stanovenom v oddiele II, by sa mal stanoviť na 1 vzorku na každých 50 ton výrobkov uvedených v písmene A, pričom minimálny počet by mal byť 5 vzoriek na krajinu.
      E.   Metódy

      Príslušné orgány Nórska a Islandu by mali používať metódy validované v súlade s rozhodnutím Komisie 2002/657/ES. Takéto metódy sú dostupné na webovej stránke Európskeho referenčného laboratória pre rezíduá veterinárnych liekov a kontaminantov v potravinách živočíšneho pôvodu pre rezíduá uvedené v skupine A bode 5 a v skupine B bode 2 písm. a), b), e) prílohy I k smernici 96/23/ES (1).
      II.   TRVANIE KOORDINOVANÉHO PLÁNU KONTROL
      Koordinovaný plán kontrol by sa mal vykonávať v období jedného mesiaca počnúc dátumom prijatia tohto odporúčania alebo najneskôr od 1. marca 2013.
      III.   PODÁVANIE SPRÁV O VÝSLEDKOCH

                  1.

                  Príslušné orgány Nórska a Islandu by mali pre každý z krokov, ktoré sú uvedené v časti I tejto prílohy, podať zhrnutie týchto informácií:

                              a)

                              počet odobratých vzoriek za kategóriu výrobkov;

                              b)

                              metódy použité na analýzu a typ vykonanej analýzy;

                              c)

                              počet pozitívnych nálezov;

                              d)

                              následné kontroly vykonané vzhľadom na pozitívne nálezy vo výrobkoch uvedených v kroku 1 pod písmenom A v prípadoch, keď zistená prítomnosť konského mäsa presahuje 1 %;

                              e)

                              následné kontroly vykonané vzhľadom na pozitívne zistenia vo výrobkoch uvedených v kroku 2 pod písmenom A ;

                              f)

                              výsledky následných kontrol;

                              g)

                              vzhľadom na pozitívne zistenia vo výrobkoch uvedených v kroku 2 pod písmenom A, krajinu, kde boli dotknuté zvieratá certifikované na zabitie.

                        Správu by dozornému úradu mali zaslať do 15 dní od konca mesačného obdobia uvedeného v oddiele II.
                  Správa by sa mala predložiť vo formáte, ktorý poskytne dozorný úrad.

                  2.

                  Príslušné orgány Nórska a Islandu by mali dozornému úradu okamžite nahlasovať všetky pozitívne výsledky úradných kontrol vykonaných vzhľadom na opatrenia 1 a 2 uvedené v oddiele I prostredníctvom systému rýchleho varovania pre potraviny a krmivá.

                  3.

                  Príslušné orgány Nórska a Islandu by mali nahlasovať dozornému úradu výsledky vlastných kontrol vykonávaných na ich žiadosť prevádzkovateľmi potravinárskych podnikov. Takéto informácie by mali doplniť o podrobnosti uvedené v bode 1 a predložiť ich vo formáte, ktorý poskytne dozorný úrad.

         (1)  Akt uvedený v bode 2 časti 7.1 kapitoly I prílohy I k Dohode o EHP.


				|

		52014DC0401

			Odporúčanie ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa vykonávania hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov, ktorých menou je euro /* COM/2014/0401 final */

Odporúčanie
ODPORÚČANIE RADY
týkajúce sa vykonávania hlavných smerov
hospodárskych politík členských štátov, ktorých menou je euro
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 136 v spojení
s článkom 121 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami
a ich koordinácii[1],
a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru,
so zreteľom na
stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
keďže:
(1)       Súčasné hospodárske
prostredie eurozóny je charakterizované postupným, ale stále nestabilným
hospodárskym oživením. V roku 2013 a na začiatku roku 2014
inflácia v eurozóne markantne poklesla a očakáva sa, že
počas prognózovaného obdobia bude len veľmi postupne narastať,
čo odzrkadľuje súčasnú stagnáciu spolu s prebiehajúcimi
úpravami relatívnych cien v zraniteľných hospodárstvach
a pokračujúcim zhodnocovaním výmenného kurzu eura. Okrem toho, hoci
oživenie nadobúda čoraz širší základ, rozdiely medzi krajinami eurozóny sú
aj naďalej vysoké.
(2)       Eurozóna
je viac než len súhrn jej členov. Hospodárska
a finančná kríza naplno odhalila úzke prepojenia v eurozóne
a zdôraznila potrebu silnejšej koordinácie fiškálnej, finančnej
a štrukturálnej politiky medzi členskými štátmi eurozóny
s cieľom zabezpečiť koherentnú politickú pozíciu
v rámci eurozóny ako celku. Členské štáty
eurozóny sa podpisom Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe
v hospodárskej a menovej únii 2. marca 2012 zaviazali, že
vykonajú súbor rozsiahlych reforiem politík a že budú svoje politiky
koordinovať. Nadobudnutie účinnosti balíka dvoch legislatívnych aktov
v roku 2013 prehĺbilo koordináciu rozpočtovej a hospodárskej
politiky v eurozóne. Členovia eurozóny majú osobitnú
zodpovednosť za účinné vykonávanie nového rámca správy. To si
vyžaduje silnejší vzájomný tlak na podporu vykonávania vnútroštátnych reforiem
a fiškálnej obozretnosti, rozsiahlejšie posudzovanie vnútroštátnych
reforiem z perspektívy eurozóny, internalizáciu potenciálnych účinkov
presahovania a stimuláciu politík, ktoré majú osobitný význam pre riadne
fungovanie HMÚ.
(3)       Vzhľadom na veľkú vzájomnú prepojenosť medzi
členskými štátmi eurozóny môže dôjsť k veľkým účinkom
presahovania v súvislosti s vykonávaním štrukturálnych reforiem,
ktoré je potrebné zohľadňovať s cieľom
zabezpečiť optimálnu prípravu a vykonávanie politík v prípade
jednotlivých členov eurozóny a v prípade eurozóny ako celku.
Napríklad koordinovanejší postup pri vykonávaní reforiem by uľahčil
potrebné zblíženie medzi členskými štátmi. Včasná diskusia
o reformných plánoch členských štátov eurozóny, ktorá vychádza zo
súčasných postupov, ako aj účinné vykonanie postupu pri
makroekonomickej nerovnováhe majú v tejto súvislosti kľúčový
význam.
(4)       Jednou z kľúčových politických výziev, ktorým
čelí eurozóna, je zníženie dlhu verejnej správy prostredníctvom realizácie
diferencovaných fiškálnych politík, ktoré podporujú rast, pri súčasnom
zvyšovaní potenciálu rastu v eurozóne.
Vďaka konsolidačným snahám v uplynulých rokoch sa fiškálna
situácia v eurozóne zlepšila, ale niekoľko členov eurozóny
potrebuje aj naďalej pokračovať vo fiškálnych úpravách
v záujme zníženia veľmi vysokej úrovne zadlženosti. Všetci
členovia eurozóny by mali zlepšiť kvalitu verejných financií
s cieľom podporiť produktivitu a zamestnanosť.
(5)       Investície do eurozóny výrazne klesli v úvodnej fáze krízy
a doposiaľ sa nedostali späť na úroveň svojho dlhodobého
priemeru. Pomaly reagujúce investičné
trendy sú determinované kombinovaným vplyvom znižovania zadlženia súkromného
sektora, finančnej fragmentácie a nevyhnutného úsilia o fiškálnu
konsolidáciu, ktoré viedli k zníženiu verejných investícií. Zvýšenie investícií do infraštruktúry a kvalifikácií
je zásadné z hľadiska zachovania oživenia a zvýšenia
potenciálneho rastu. Mnohé z investícií musia prísť zo súkromného
sektora, ale verejné orgány môžu zohrávať dôležitú úlohu pri tvorbe
priaznivých podmienok.
(6)       V eurozóne sú úverové toky do reálnej ekonomiky aj naďalej
tlmené a fragmentácia finančného trhu je stále vysoká napriek tomu,
že tlaky na štátny dlh sa znížili. Prístup
k financovaniu, a to najmä v prípade MSP, je v mnohých
členských štátoch aj naďalej problematický, v dôsledku čoho
hrozí oslabenie hospodárskeho oživenia. To si vyžaduje iniciatívy zamerané na
obnovenie úverových tokov, prehĺbenie kapitálových trhov a podporu
dlhodobého financovania hospodárstva. Opatrenia ako dokončenie
ozdravenia súvah bánk a pokračujúce posilňovanie kapitálových
rezerv tam, kde je to potrebné, posudzovanie kvality aktív a záťažové
testy pomôžu určiť všetky zostávajúce slabé miesta
a posilniť dôveru k sektoru ako celku.
Pokiaľ ide o bankovú úniu, dosiahol sa významný pokrok, najmä
vďaka zriadeniu jednotného mechanizmu dohľadu a dohode
o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.
(7)       Finančná
kríza odhalila nedostatky v štruktúre hospodárskej a menovej únie.
Komisia 28. novembra 2012 predstavila koncepciu pre rozsiahlu
a skutočnú hospodársku a menovú úniu s cieľom
otvoriť európsku diskusiu. Predseda Európskej rady prezentoval 5. decembra
2012 v úzkej spolupráci s predsedom Európskej komisie, predsedom
Euroskupiny a prezidentom Európskej centrálnej banky správu, ktorá
vychádzala z niekoľkých myšlienok koncepcie Komisie a ktorá
stanovuje časový rámec a jednotlivé etapy postupu zameraného na dokončenie
hospodárskej a menovej únie. Európsky parlament vyjadril svoje stanovisko
vo svojom uznesení z 20. novembra 2012. Odvtedy sa podniklo mnoho
významných krokov. Ďalší rozvoj HMÚ si bude vyžadovať postupný
prístup, ktorý kombinuje disciplínu a solidaritu. Prvé preskúmanie
vykonávania balíka šiestich a dvoch legislatívnych aktov sa plánuje na
koniec roka 2014,
TÝMTO ODPORÚČA, aby členské
štáty eurozóny prijali v období rokov 2014 – 2015 individuálne
a spoločné opatrenia bez toho, aby boli dotknuté právomoci Rady pri
koordinácii hospodárskych politík členských štátov, avšak najmä
v kontexte koordinácie hospodárskych politík v rámci Euroskupiny,
s cieľom:
1.            Podporovať
a monitorovať v úzkej spolupráci s Komisiou vykonávanie
štrukturálnych reforiem v tých oblastiach, ktoré majú najväčší význam
pre bezproblémové fungovanie eurozóny, s cieľom podporiť
konvergenciu a úpravy vnútorných a vonkajších nerovnováh.
Posúdiť a podporiť pokrok vo vykonávaní reforiem
v členských štátoch eurozóny, v ktorých existuje nadmerná
nerovnováha, a v členských štátoch eurozóny, ktorých nerovnováhy
si vyžadujú rozhodné opatrenia, s cieľom obmedziť negatívne
účinky presahovania na zvyšok eurozóny a podporovať vhodné
politiky v krajinách s veľkým prebytkom v záujme optimalizácie
pozitívnych účinkov presahovania. Pravidelne organizovať tematické
diskusie o štrukturálnych politikách s potenciálne rozsiahlymi
účinkami presahovania, zameriavajúc sa na zníženie vysokého
daňovo-odvodového zaťaženia práce a na reformu trhov so
službami.
2.           Koordinovať fiškálne
politiky členských štátov eurozóny v úzkej spolupráci
s Komisiou, najmä pri posudzovaní návrhov rozpočtových plánov
v záujme zabezpečenia koherentnej fiškálnej pozície, ktorá podporuje
rast, v celej eurozóne. Zlepšiť kvalitu a udržateľnosť
verejných financií prostredníctvom zvýšenia hmotných a nehmotných
investícií na úrovni jednotlivých štátov a EÚ. Zabezpečiť, aby
došlo k posilneniu vnútroštátnych fiškálnych rámcov vrátane vnútroštátnych
fiškálnych rád.
3.           Zabezpečiť
odolnosť bankového systému, najmä prostredníctvom prijatia potrebných
opatrení v nadväznosti na posúdenie kvality aktív a záťažové
testy a vykonania predpisov o bankovej únii vrátane ďalšej
činnosti naplánovanej na prechodné obdobie v súvislosti so zavedením
jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií („SRM“). Stimulovať investície zo súkromného sektora
a zvýšiť úverové toky do hospodárstva prostredníctvom opatrení na
zlepšenie prístupu MSP k úverom, prehĺbiť
kapitálové trhy, opätovne naštartovať trh so sekuritizáciou v súlade
s návrhmi a s harmonogramom uvedeným v oznámení Komisie
o dlhodobom financovaní európskeho hospodárstva.
4.           Pokročiť
v práci na prehlbovaní hospodárskej a menovej únie
a prispieť k zlepšeniu rámca pre hospodársky dohľad
v kontexte jeho preskúmania, ktoré je naplánované na koniec roka 2014.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2014) 401 final.


title: Odporúčanie Rady z 19. marca 2007 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (siedmy ERF) za rozpočtový rok 2005

text:
               8.5.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 103/2

      ODPORÚČANIE RADY

   z 19. marca 2007
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (siedmy ERF) za rozpočtový rok 2005
   (2007/C 103/02)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na štvrtý dohovor AKT – ES podpísaný v Lomé 15. decembra 1989 (1), zmenený a doplnený dohodou podpísanou na Mauríciu 4. novembra 1995 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu 91/401/EHS o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa štvrtého dohovoru AKT – ES (3), ktorá ustanovila medzi iným siedmy Európsky rozvojový fond (siedmy ERF), a najmä na článok 33 ods. 3 tejto dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 29. júla 1991 uplatniteľné na rozvojovú finančnú spoluprácu podľa štvrtého dohovoru AKT – ES (4), a najmä na jeho články 69 až 77,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách siedmeho ERF k 31. decembru 2005 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2005 spolu s odpoveďami Komisie (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 33 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie siedmeho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady,

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií siedmeho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2005 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadom vykonávania operácií siedmeho ERF za rozpočtový rok 2005.

      V Bruseli 19. marca 2007

            Za Radu

            predseda

         H. SEEHOFER

      (1)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 156, 29.5.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. ES L 229, 17.8.1991, s. 288.

      (4)  Ú. v. ES L 266, 21.9.1991, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 263, 31.10.2006, s. 205.


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0023

Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2005-2009  /* SEK/2006/0023 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.1.2006SEK(2006) 23 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2005-2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu vhodného na vytváranie zamestnanosti. Pakt bol zmenený a doplnený po prvýkrát v roku 2005. Reforma uznala užitočnosť paktu v oblasti zavedenia finančnej disciplíny, ale žiadala zvýšiť jeho efektívnosť a hospodárske posilnenie, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad rozpočtovými stavmi a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], čo je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré ju ešte neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Fínska bol predložený v septembri 1998. V súlade s nariadením, Rada predložila stanovisko 12. októbra 1998 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. V súlade s tým istým postupom, aktualizované programy stability a konvergenčné programy sú hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, ktoré môže tiež preskúmať Rada.V týchto programoch je potrebné, aby členské štáty uviedli strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, vrátane sprievodných hospodárskych predpokladov. Na základe reformy paktu strednodobý cieľ by mal byť odstupňovaný pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú heterogénnosť v Únii, vrátane hľadiska finančného rizika udržateľnosti. K ďalším prvkom reformy patrí dosiahnutie symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas stanoveného obdobia, prostredníctvom zlepšenej rozpočtovej disciplíny v hospodársky dobrých časoch, zatiaľ čo „veľké štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť by sa mali vziať do úvahy ako dočasná odchýlka od strednodobého cieľa alebo proces prispôsobovania sa tomuto cieľu.Berúc do úvahy predpovede útvarov Komisie z jesene 2005, kódex pravidiel[2], spoločne dohodnutú metodiku na odhad potenciálnej produkcie a cyklicky upravených sáld, a všeobecné usmernenia hospodárskej politiky na obdobie 2005-2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu stability Fínska a na základe nižšie uvedeného hodnotenia, schválila odporúčanie pre stanovisko Rady k tejto aktualizácii programu.Hodnotenie1.  Aktualizácia programu stability Fínska bola predložená 24. novembra 2005. Program zahŕňa obdobie od roku 2005 do roku 2009. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje o vonkajších predpokladoch na obdobie rokov 2007-2009). Aktualizácia jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel.2.  Po hospodárskom oživení z výnimočne hlbokej recesie na začiatku deväťdesiatych rokov, sa fínske hospodárstvo počas obdobia 1995-2004 značne rozšírilo, dosahujúc priemernú mieru rastu 3½ percenta ročne, čo predstavuje asi 1½ percentuálneho bodu nad priemerom eurozóny. Silný rast napomohol k zvýšeniu miery zamestnanosti z jej úrovne 60 % po recesii na 68 % v roku 2004. S priemernou ročnou mierou 1½ percenta, inflácia na obdobie 1995-2004 bola ½ percentuálneho bodu pod úrovňou eurozóny. Makroekonomický scenár, na ktorom je program založený, predpokladá spomalenie reálneho rastu HDP z 2,7 % v roku 2005-2006 na priemernú úroveň 2,3 % počas zostávajúceho programového obdobia. Miery rastu HDP na rok 2005 a 2006 sú značne ovplyvnené prerušeniami v papierenskom a celulóznom priemysle spôsobené pracovným sporom, čo vysvetľuje prudký pokles v roku 2005 a následný nárast v roku 2006. Krátkodobé ako aj strednodobé predpovede predložené v programoch sú opatrnejšie ako predpovede útvarov Komisie. Inflácia predpokladaná v programe sa zdá byť realistickou a je v súlade s odhadmi útvarov Komisie.3.  17. februára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie 2004-2008 rozpočtovú stratégiu predloženú v programe. Podľa predpovede útvarov Komisie, by celkový prebytok verejných financií mal v roku 2005 dosiahnuť 1,9 % HDP, čo výrazne zodpovedá cieľovému prebytku stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii programu.4.  Hlavnými úlohami vlády v tejto aktualizácii je dosahovanie vyrovnaných verejných financií za normálnych podmienok hospodárskeho rastu a zabezpečovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií v súvislosti s nepriaznivými účinkami starnúcej populácie. Navrhujú sa taktiež opatrenia na zlepšenie finančných výkazov miestnych správ, ktoré by im mali umožniť zaznamenať vyrovnané saldo do konca obdobia programu. Celkový prebytok verejných financií bude mať mierne klesajúcu tendenciu a dosiahne 1,5 % HDP do konca roku programového obdobia. Príjmy ako aj výdavky ako pomer k HDP poklesnú z roku 2005 na rok 2007 (obe hodnoty asi o jeden percentuálny bod HDP), potom bude nasledovať stabilizácia oboch hodnôt, ako aj čistých pôžičiek. Profil primárneho prebytku ukazuje o niečo prudší pokles kvôli predpovedanému poklesu podielu HDP úrokových výdavkov. Pokles v prebytku odráža postupné zavedenie znížení daní. Prostredníctvom stropov rozpočtových výdavkov vlády a znížení úrokových výdavkov sa budú kontrolovať výdavky. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou, odhady prebytku na obdobie 2006-2009 boli upravené nadol o asi 0,5 % HDP, kvôli daňovým zníženiam a opatrnejšiemu výhľadu finančných pozícií fondov sociálneho zabezpečenia a miestnych správ.5.  Zo štrukturálneho hľadiska sa v najbližších troch rokoch predpokladá mierny pokles prebytku z asi 2 % HDP v roku 2005 na 1¾ v období 2006-2008 ale opätovný vzostup v roku 2009. Tento opätovný vzostup je v celom rozsahu kvôli očakávanému rozšíreniu produkčnej medzery na asi -1 % HDP na konci programového obdobia. V programe sa predpokladá, že štrukturálny prebytok poklesne na asi 1½ % HDP do konca programového obdobia (2009)[3]. Na účely tohto hodnotenia sa toto berie ako SDC programu. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit na úrovni asi 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je značne náročnejší, ako sa predpokladalo pri miere zadlženia a priemernom potenciálnom náraste produkcie z dlhodobého hľadiska. Skutočnosť, že SDC je dostatočne nad požadovanou minimálnou úrovňou je stimulovaná v programe cieľom, ktorý zabezpečuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií.6.  Riziká spojené s rozpočtovými cieľmi v aktualizácii sa javia ako všeobecne vyvážené. Ciele až do roku 2007 sú v súlade s ekonomickými predpoveďami útvarov Komisie z jesene 2005, ktoré sú o niečo optimistickejšie. Viacročné výdavkové stropy pre vládny sektor fungovali dobre do tej miery, že zahŕňajú výdavky, zatiaľ čo daňové predpovede, ako sa zdá, sa zakladajú na opatrnejšom hodnotení. Pokiaľ ide o ekonomický rast, program stability upozorňuje na možno podcenené riziko nepriaznivých účinkov v súvislosti so starnúcou populáciou a ubúdajúcimi pracovnými silami. Berúc do úvahy však, že predpoklady rastu sa javia opatrné v porovnaní s predpoveďami útvarov Komisie, riziká pochádzajúce z výhľadu rastu sa zdajú byť vyváženými.7.  V súlade s vyššie uvedeným hodnotením rizika, rozpočtová stratégia načrtnutá v programe sa zdá byť dostatočnou na zabezpečenie vyvodeného SDC programu a jeho zachovanie počas programového obdobia. Navyše v prípade bežných makroekonomických výkyvov je taktiež zabezpečené dostatočné bezpečnostné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % stropu pre deficit HDP, počas celého programového obdobia. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom.8.  Predpokladá sa, že úroveň hrubého dlhu verejných financií zostane dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP počas programového obdobia. Aktualizácia predpokladá pokles miery zadlženia z odhadovaných 42,7 % HDP v roku 2005 na 40,1 % do roku 2009. Pokles miery zadlženia, ktorý by viedol k značným primárnym prebytkom, je zmiernený kapitálovým vyrovnávaním zvyšujúcim zadlženie, ktoré odráža akumuláciu aktív vo fondoch sociálneho zabezpečenia.9.  Pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že v prípade Fínska je len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. V súčasnosti je miera hrubého zadlženia pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty HDP a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny obdobia, ktorého sa prognóza týka a ktoré siaha až do roku 2005. Značné aktíva sociálneho zabezpečenia a súčasná priaznivá rozpočtová pozícia prispievajú k obmedzeniu rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou. Avšak z dlhodobého hľadiska by mohlo vyvstať riziko udržateľnosti verejných financií v súvislosti so stúpajúcimi výdavkami na dôchodkový systém. Hlavnými zložkami pri znižovaní rizík v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií by bolo zahrnutie výdavkov, ktoré sú spojené s vekom, dlhodobo, vrátane úspešnej implementácie nedávnych reformných opatrení zameraných na zvýšenie veku odchodu do dôchodku a pritom zachovať stabilné rozpočtové pozície[4].10.  Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Obzvlášť opatrenia zamerané na zabezpečenie hospodárskej a fiškálnej udržateľnosti a na podporu rastu a tvorbu pracovných miest, také ako napríklad rozsiahla dôchodková reforma, ktorá práve prebieha.11.  Národný reformný program Fínska, predložený 14. októbra 2005, v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre hospodársky rast a zamestnanosť, uvádza tieto náročné úlohy so značnými dosahmi na verejné financie: (i) udržateľnosť verejných financií a (ii) fungovanie pracovného trhu. Rozpočtové dosahy opatrení načrtnutých v národnom reformnom programe sa plne odrážajú v rozpočtových predpovediach programu stability. Opatrenia v oblasti verejných financií, s ktorými sa počíta v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré sa predpokladajú v národnom reformnom programe. V programe stability sú načrtnuté najmä opatrenia na zlepšenie efektívnosti ústredných vlád ako aj miestnych správ a potvrdený zámer pokračovať v uplatňovaní rozpočtových výdavkových obmedzení pre ústrednú vládu presahujúc rámec súčasného legislatívneho obdobia.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Fínska na obdobie rokov 2005-2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad rozpočtovými stavmi a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:12.  Rada 24. januára 2006 preskúmala aktualizovaný program stability Fínska, ktorý pokrýva obdobie rokov 2005 až 2009. Program do veľkej miery dodržiava modelovú štruktúru, uvedenú v novom kódexe pravidiel, pre programy stability a konvergenčné programy. Má nedostatky v povinných a nepovinných údajoch predpísaných novým kódexom pravidiel (chýbajú najmä údaje o vonkajších predpokladoch na obdobie rokov 2007-2009). Program jednoznačne nedefinuje strednodobý cieľ (SDC) pre rozpočtovú pozíciu, ako sa požaduje v kódexe pravidiel.13.  Po hospodárskom oživení z výnimočne hlbokej recesie na začiatku deväťdesiatych rokov, sa fínske hospodárstvo počas obdobia 1995-2004 značne rozšírilo, dosahujúc priemernú mieru rastu 3,6 % ročne. Rázne tempo opatrení napomohlo zvýšeniu miery zamestnanosti a aj napriek tomu inflácia zostala pod úrovňou priemeru eurozóny. Makroekonomický scenár, na ktorom je program založený, predpokladá spomalenie reálneho rastu HDP z 2,7 % v roku 2005-2006 na priemernú úroveň 2,3 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár odráža pomerne opatrné predpoklady rastu. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistickými.14.  17. februára 2005 schválila Rada vo svojom stanovisku k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie 2004-2008 rozpočtovú stratégiu predloženú v programe. Podľa predpovede útvarov Komisie, by prebytok verejných financií mal v roku 2005 dosiahnuť 1,9 % HDP, čo výrazne zodpovedá cieľovému prebytku stanovenom v predchádzajúcej aktualizácii programu.15.  Hlavnými úlohami vlády je dosahovanie vyrovnaných verejných financií za normálnych podmienok hospodárskeho rastu a zabezpečovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Celkový prebytok verejných financií bude mať mierne klesajúcu tendenciu a dosiahne 1,5 % HDP do roku 2008-2009. Pokles primárneho prebytku je o niečo prudší kvôli predpovedanému poklesu úrokových výdavkov. Pokles prebytku je kvôli príjmom, odrážajúcim postupné zavedenie znížení daní. Kontrola výdavkov sa predpokladá prostredníctvom stropov rozpočtových výdavkov vlády a znížení úrokových výdavkov. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou, odhady prebytku na obdobie 2006-2009 boli upravené nadol o asi 0,5 % HDP, kvôli daňovým zníženiam a opatrnejšiemu výhľadu finančných pozícií fondov sociálneho zabezpečenia a miestnych správ16.  Počas programového obdobia sa v nadchádzajúcich troch rokoch očakáva pokles štrukturálneho prebytku (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorázových a iných dočasných opatrení) vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky, z asi 2 % HDP v roku 2005 na 1¾ v období 2006-2008, ale potom v roku 2009 sa očakáva jeho opätovný nárast v súvislosti s odhadovaným rozšírením produkčnej medzery. Program do konca programového obdobia predpokladá úroveň štrukturálneho prebytku okolo 1½ % HDP[6], čo je možné považovať za SDC programu, keďže je to v súlade s princípmi pre SDC špecifikovanými v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel. Keďže SDC programu je oveľa náročnejší ako minimálny referenčný štandard (odhadovaný ako deficit asi 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo spĺňať poskytnutie bezpečnostného rozpätia proti vzniku nadmerného deficitu. Pokiaľ ide o vhodnosť, SDC programu je v rozpätí stanovenom v Pakte stability a rastu pre eurozónu a členské štáty ERM II a kódexe pravidiel a je značne náročnejší, ako sa predpokladalo pri miere zadlženia a priemernom potenciálnom náraste produkcie z dlhodobého hľadiska. Skutočnosť, že SDC je dostatočne nad požadovanou minimálnou úrovňou je stimulovaná v programe cieľom, ktorý zabezpečuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií.17.  Riziká spojené s rozpočtovými plánmi v programe sa javia ako všeobecne vyrovnané. Zdá sa, že daňové predpovede sa zakladajú na opatrných predpokladoch a rámec výdavkového stropu bol dosiaľ veľmi účinný. Pokiaľ ide o ekonomický rast, program stability upozorňuje na možno podcenené riziko nepriaznivých účinkov v súvislosti so starnúcou populáciou a ubúdajúcimi pracovnými silami, avšak ako sa uvádza vyššie, predpovede hospodárskeho rastu uvedené v aktualizácii je možné považovať za opatrné.18.  Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočným na udržanie SDC programu počas programového obdobia, ako sa v programe predpokladá. Navyše, v prípade bežných makroekonomických výkyvov je zabezpečené dostatočné bezpečnostné rozpätie, aby nedošlo k prekročeniu 3 % stropu pre deficit HDP, počas celého programového obdobia. Celkovo rozpočtová pozícia je stabilná a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnych politík prebiehajúcich v súlade s paktom.19.  Miera zadlženia sa odhaduje na 42,7 % HDP v roku 2005, teda dostatočne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia pokles miery zadlženia o 2,6 percentuálneho bodu.20.  V prípade Fínska sa zdá, že existuje len malé riziko na základe predpokladaných rozpočtových nákladov na starnúcu populáciu. V súčasnosti je miera hrubého dlhu pod úrovňou 60 % referenčnej hodnoty HDP a očakáva sa, že zostane pod touto hodnotou počas väčšiny obdobia, ktorého sa prognóza týka, ktoré siaha až do roku 2050. Značné aktíva sociálneho zabezpečenia a súčasná priaznivá rozpočtová pozícia prispievajú k obmedzeniu rozpočtového dosahu v súvislosti so starnúcou populáciou. Avšak z dlhodobého hľadiska by mohlo vyvstať riziko udržateľnosti verejných financií v súvislosti so stúpajúcimi výdavkami na dôchodkový systém. Hlavnými zložkami pri znižovaní rizík v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií by bolo zahrnutie výdavkov, ktoré sú spojené s vekom, dlhodobo, vrátane úspešnej implementácie nedávnych reformných opatrení zameraných na zvýšenie veku odchodu do dôchodku a pritom zachovať stabilné rozpočtové pozície [7].21.  Zamýšľané opatrenia v oblasti verejných financií sú vo veľkej miere v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnuté v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005-2008. Obzvlášť opatrenia zamerané na zabezpečenie hospodárskej a fiškálnej udržateľnosti a na podporu rastu a tvorbu pracovných miest, také ako napríklad rozsiahla dôchodková reforma, ktorá práve prebieha.22.  Národný reformný program Fínska, predložený 14. októbra 2005, v kontexte obnovenej Lisabonskej stratégie pre hospodársky rast a zamestnanosť, uvádza tieto náročné úlohy so značnými dosahmi na verejné financie: (i) udržateľnosť verejných financií a (ii) fungovanie pracovného trhu. Rozpočtové dosahy opatrení načrtnutých v národnom reformnom programe sa plne odrážajú v rozpočtových predpovediach programu stability. Opatrenia v oblasti verejných financií, s ktorými sa počíta v programe stability sú v súlade s opatreniami, ktoré sa predpokladajú v národnom reformnom programe. V programe stability sú načrtnuté najmä opatrenia na zlepšenie efektívnosti ústredných vlád ako aj miestnych správ a potvrdený zámer pokračovať v uplatňovaní rozpočtových výdavkových obmedzení pre ústrednú vládu presahujúc rámec súčasného legislatívneho obdobia.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | PS nov. 2005 | 3.6 | 2.1 | 3.2 | 2.6 | 2.3 | 2.1 |KOM nov. 2005 | 3.6 | 1.9 | 3.5 | 3.1 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 3.2 | 2.8 | 2.4 | 2.2 | 2.0 | neuv. |inflácia podľa HICP (%) | PS nov. 2005 | 0.2 | 1.0 | 1.3 | 1.5 | 1.8 | 1.8 |KOM nov. 2005 | 0.1 | 1.0 | 1.4 | 1.3 | neuv. | neuv. |PS Dec. 2004 | 0.2 | 1.4 | 1.8 | 1.8 | 1.8 | neuv. |Produkčná medzera (% z potenciálneho HDP) | PS nov. 20051 | 0.0 | -0.7 | -0.2 | -0.2 | -0.5 | -0.9 |KOM nov. 20055 | -0,2 | -1.2 | -0.7 | -0.5 | neuv. | neuv. |PS dec. 20041 | -0.3 | -0.1 | -0.2 | -0.4 | -0.6 | neuv. |Celkové saldo verejných financií (% z HDP) | PS nov. 2005 | 2.1 | 1.8 | 1.6 | 1.6 | 1.5 | 1.5 |KOM nov. 2005 | 2.1 | 1.9 | 1.9 | 1.8 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 2.0 | 1.8 | 2.1 | 2.2 | 2.0 | neuv. |Primárne saldo (% z HDP) | PS nov. 2005 | 3.7 | 3.4 | 3.1 | 2.9 | 2.8 | 2.8 |KOM nov. 2005 | 3.8 | 3.8 | 3.7 | 3.6 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 3.7 | 3.4 | 3.8 | 3.9 | 3.7 | neuv. |Cyklicky upravené saldo = štrukturálna rovnováha2,3 (% z HDP) | PS nov. 20051 | 2.1 | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 |KOM nov. 20054 | 2.3 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | neuv. | neuv. |PS dec. 20041 | 2.2 | 1.9 | 2.2 | 2.4 | 2.4 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% z HDP) | PS nov. 2005 | 44.9 | 42.7 | 41.7 | 41.1 | 40.6 | 40.1 |KOM nov. 2005 | 45.1 | 42.8 | 41.5 | 40.6 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 44.6 | 43.4 | 42.5 | 41.7 | 41.1 | neuv. |Poznámky: 1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2Cyklicky upravené saldo bez jednorázových a iných dočasných opatrení. 3Jednorázové a iné dočasné opatrenia z programu. 4Jednorázové a iné dočasné opatrenia z predpovede útvarov Komisie z jesene 2005. 5 Na základe odhadovaného potenciálneho rastu vo výške 2,9% v roku 2004, 2,9% v roku 2005, 2,8% v roku 2006 a 2,7 % v roku 2007. Zdroj: Program stability (PS); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2005 (COM); Výpočty útvarov Komisie |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, je možné nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Stanovisko Ekonomického a finančného výboru „Špecifikácie o uplatňovaní Paktu stability a rastu a usmernenia pre obsah a formu programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN 11. októbra 2005.[3] Ako bolo vypočítané v programe. Prepočítania útvarov Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky uvádzajú štrukturálny prebytok vo výške 2 % HDP v roku 2009.[4] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie a budú uverejnené na tejto internetovej stránke.http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/cswd_en.htm.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré odkazuje tento text, možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[6] Ako bolo vypočítané v programe. Prepočítania útvarov Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky uvádzajú štrukturálny prebytok vo výške 2 % HDP v roku 2009.[7] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené vo formálnom hodnotení programu vykonanom útvarmi Komisie a budú uverejnené na internetovej stránke.http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/cswd_en.htm.