title: ES: Odporúčanie Komisie z 2. marca 2005 o koordinovanom programe kontroly v oblasti výživy zvierat na rok 2005 v súlade so smernicou Rady 95/53/ES (Text s významom pre EHP)

text:
               9.3.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 62/22

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 2. marca 2005
   o koordinovanom programe kontroly v oblasti výživy zvierat na rok 2005 v súlade so smernicou Rady 95/53/ES
   (Text s významom pre EHP)
   (2005/187/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 95/53/ES z 25. októbra 1995, určujúcu zásady upravujúce organizovanie úradných kontrol v oblasti výživy zvierat (1), a najmä na jej článok 22 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               V roku 2004 členské štáty vymedzili určité otázky vhodné na to, aby ich koordinovaný program kontroly zahŕňal aj v roku 2005.

               (2)

               Aj keď smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá (2) zavádza maximálny objem aflatoxínu B1 v krmivách, pre iné mykotoxíny, ako sú ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenón a fumonizíny, nie sú stanovené žiadne pravidlá Spoločenstva. Získavanie informácií o prítomnosti týchto mykotoxínov z náhodných meraní môže poskytnúť potrebné údaje hodnotenia situácie s ohľadom na vývoj právnych predpisov. Navyše, určité kŕmne suroviny, ako sú obilniny a olejnaté semená, sú čiastočne vystavené kontaminácii mykotoxínmi počas skladovania úrody a v dôsledku prepravných podmienok. Koncentrácia mykotoxínov sa mení z roka na rok, je vhodné zozbierať údaje o všetkých uvedených mykotoxínoch v rokoch nasledujúcich po sebe.

               (3)

               S inými antibiotikami ako kokcidiostatiká a histomonostatiká sa môže obchodovať a používať ich ako doplnkové látky do krmív do 31. decembra 2005. Predchádzajúce kontroly prítomnosti antibiotík a kokcidiostatík v určitých krmivách, kde niektoré z týchto zložiek neboli schválené, naznačujú, že tento typ porušenia pretrváva. Frekvencia takýchto zistení a citlivosť na túto látku sú dôvodom ďalších kontrol.

               (4)

               Je dôležité zabezpečiť, aby sa obmedzenia používania kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu v krmivách, ako je stanovené v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva, dôkladne dodržiavali.

               (5)

               Je vhodné zabezpečiť, aby úrovne stopových prvkov medi a zinku v kŕmnych zmesiach pre ošípané nepresiahli maximálne prípustný obsah stanovený v nariadení Komisie (ES) č. 1334/2003 z 25. júla 2003, ktorým sa menia a dopĺňajú podmienky na povoľovanie viacerých doplnkových látok, ktoré patria do skupiny mikroprvkov v krmivách (3).

               (6)

               Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         TÝMTO ODPORÚČA:

               1.

               Odporúča sa členským štátom, aby počas roka 2005 uskutočnili koordinovaný program kontroly zameraný na kontrolu:

                           a)

                           koncentrácie mykotoxínov (aflatoxín B1, ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol a fumonizíny) v krmivách, uvedenie metód analýzy; metóda merania by mala zahŕňať náhodné aj cielené merania; vzorky by mali byť kŕmne suroviny, ktoré sú podozrivé z toho, že obsahujú vyššie koncentrácie mykotoxínov, ako sú obilné zrná, olejnaté semená, olejnaté plody, produkty a vedľajšie produkty z nich a kŕmne suroviny uskladnené dlhé obdobie alebo prepravované po mori na veľké vzdialenosti; v prípade aflatoxínu B1 by mala byť venovaná zvláštna pozornosť kŕmnym zmesiam určeným pre dojné zvieratá okrem dojníc; výsledky kontrol sa oznamujú s použitím vzoru stanoveného v prílohe I;

                           b)

                           antibiotík, kokcidiostatík a/alebo histomonostatík, či už sú, alebo nie sú povolené ako doplnkové látky pre určité druhy a kategórie zvierat, ktoré sa často vyskytujú v neliečivých premixoch a kŕmnych zmesiach, v ktorých tieto liečivé látky nie sú povolené; kontroly sa môžu zamerať na tieto liečivé látky v premixoch a kŕmnych zmesiach, ak sa príslušný orgán domnieva, že možno vo väčšej miere nájsť nezrovnalosti v meraniach; výsledky kontrol sa oznamujú s použitím vzoru stanoveného v prílohe II;

                           c)

                           implementácie obmedzení o výrobe a používaní kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu, ako je stanovené v prílohe III;

                           d)

                           úrovní medi a zinku v kŕmnych zmesiach pre ošípané, ako je stanovené v prílohe IV.

               2.

               Odporúča sa členským štátom zahrnúť výsledky koordinovaného programu kontroly, stanoveného podľa odseku 1, do osobitnej kapitoly výročnej správy o aktivitách kontroly a doručiť do 1. apríla 2006 v súlade s článkom 22 ods. 2 smernice 95/53/ES a najnovšou verziou harmonizovaného vzoru správy.

      V Bruseli 2. marca 2005

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 265, 8.11.1995, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/46/ES (Ú. v. ES L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2003/100/ES (Ú. v. EÚ L 285, 1.11.2003, s. 33).

      (3)  Ú. v. EÚ L 187, 26.7.2003, s. 11. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2112/2003 (Ú. v. EÚ L 317, 2.12.2003, s. 22).
   PRÍLOHA I
   Koncentrácia určitých mykotoxínov (aflatoxín B1, ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol, fumonizíny) v krmivách
   Jednotlivé výsledky všetkých testovaných vzoriek; vzor správ, ako je uvedené v odseku 1 písm. a)

               Krmivá

               Meranie (náhodné alebo cielené)

               Typ a koncentrácia mykotoxínov (μg/kg, ktoré sa vzťahuje na krmivo s objemom vlhkosti 12 %)

               Typ

               Krajina pôvodu

               Aflatoxín B1

               Ochratoxín A

               Zearalenón

               Deoxynivalenol

               Fumonizíny (1)

         Príslušný orgán by mal uviesť tiež:

               —

               prijaté opatrenie, ak maximálne úrovne aflatoxínu B1 sú prekročené,

               —

               metódy použitej analýzy,

               —

               medzné limity detekcie.

      (1)  Koncentrácia fumonizínov celkovo zahŕňa fumonizíny B1, B2 a B3.
   PRÍLOHA II
   Prítomnosť určitých liečivých látok, ktoré nie sú povolené ako doplnkové látky v krmivách
   Určité antibiotiká, kokcidiostatiká a iné liečivé látky môžu byť právne povolené ako doplnkové látky v premixoch a kŕmnych zmesiach pre určité druhy a kategórie zvierat, ak sa splnia požiadavky článku 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1).
   Prítomnosť nepovolených liečivých látok v krmivách predstavuje porušenie.
   Liečivé látky, ktoré majú byť kontrolované, sa vyberú z týchto:

               1.

               Liečivé látky povolené ako doplnkové látky v krmivách pre určité druhy zvierat alebo iba kategórie:

                           avilamycín

                           dekochinát

                           diklazuril

                           flavofosfolipol

                           halofuginón hydrobromid

                           lasalocid A natrium

                           maduramicín amónium alfa

                           monensín natrium

                           narazín

                           narazín – nikarbazín

                           robenidín hydrochlorid

                           salinomycín natrium

                           semduramicín natrium.

               2.

               Liečivé látky, ktoré už nie sú povolené ako doplnkové látky v krmivách:

                           amprolium

                           amprolium/etopabát

                           arprinocid

                           avoparcín

                           karbadox

                           dimetridazol

                           dinitolmid

                           ipronidazol

                           metiklorpindol

                           metiklorpindol/metylbenzokvát

                           nikarbazín

                           nifursol

                           olaquindox

                           ronidazol

                           spiramycín

                           tetracyklíny

                           tylozín fosfát

                           virginiamycín

                           zinkbacitracín

                           iné antimikróbne látky.

               3.

               Liečivé látky, ktoré nikdy neboli povolené ako doplnkové látky v krmivách:

                           iné látky
                           Jednotlivé výsledky všetkých nevyhovujúcich vzoriek; vzor správ, ako je uvedené v odseku 1 písm. b)

                                       Typ krmiva (druhy a kategória zvierat)

                                       Zistená látka

                                       Zistená úroveň

                                       Dôvody porušenia (2)

                                       Prijaté opatrenie

                                 Príslušný orgán by mal uviesť tiež:

                                       —

                                       celkový počet testovaných vzoriek,

                                       —

                                       názvy látok, ktoré boli skúmané,

                                       —

                                       metódy použitej analýzy,

                                       —

                                       medzné limity detekcie.

      (1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Dôvod, ktorý viedol k prítomnosti nepovolenej látky v krmivách, podľa záverov vyšetrovania uskutočneného príslušnym orgánom.
   PRÍLOHA III
   Obmedzenia vo výrobe a používaní kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu
   Bez toho, aby boli dotknuté články 3 až 13 a 15 smernice 95/53/ES, členské štáty môžu počas roka 2005 uskutočniť koordinovaný program kontroly s cieľom určiť, či sa dodržiavali obmedzenia vo výrobe a používaní kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu v súlade so smernicou.
   Najmä na zabezpečenie toho, aby sa efektívne uplatňoval zákaz kŕmenia určitých zvierat spracovanými živočíšnymi bielkovinami, ako je ustanovené v prílohe IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa ustanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie určitých prenosných spongiformných encefalopatií (1), členské štáty by mali implementovať osobitný kontrolný program založený na cielených kontrolách. V súlade s článkom 4 smernice 95/53/ES kontrolný program by mal byť založený na stratégii posúdenia rizika, kde sú zahrnuté všetky štádiá výroby a všetky typy priestorov, kde sa krmivo vyrába, manipuluje sa s ním a spravuje sa. Členské štáty by mali venovať osobitnú pozornosť definícii kritérií, ktoré sa vzťahujú na riziko. Závažnosť každého kritéria by mala byť primeraná riziku. Frekvencia inšpekcií a počet vzoriek analyzovaných v priestoroch by mali byť v korelácii s mierou závažnosti pridelenej týmto priestorom.
   Tieto predbežné priestory a kritériá treba brať do úvahy pri vypracúvaní programu kontroly:

               Priestory

               Kritériá

               Závažnosť

               Výrobne kŕmnych zmesí

               výrobne kŕmnych zmesí, ktoré vyrábajú kŕmne zmesi pre prežúvavce a iné zvieratá ako prežúvavce, obsahujúce spracované živočíšne bielkoviny vyňaté zo zákazu
               výrobne kŕmnych zmesí s predchádzajúcim výskytom alebo podozrením na nedodržiavanie pravidiel
               výrobne kŕmnych zmesí s veľkým množstvom dovozových krmív s vysokým obsahom bielkovín, ako je rybia múčka, sójový šrot, kukuričný lepok a bielkovinové koncentráty
               výrobne kŕmnych zmesí s vysokou produkciou kŕmnych zmesí
               riziko krížovej kontaminácie, spôsobené vnútornými prevádzkovými postupmi (používanie síl, kontrola efektívneho oddeľovania liniek, kontrola prísad, vnútorné laboratórium, meracie postupy)

               Hraničné kontroly a iné miesta vstupu do Spoločenstva

               veľké/malé množstvo dovozov krmív
               krmivá s vysokým obsahom bielkovín

               Farmy

               miešačky, ktoré používajú spracované živočíšne bielkoviny vyňaté zo zákazu
               farmy s prežúvavcami a inými druhmi zvierat (riziko krížového kŕmenia)
               farmy, ktoré kupujú voľne uložené krmivo

               Predajcovia

               sklady a prechodné uskladnenie krmív s vysokým obsahom bielkovín
               obchodovanie s veľkým množstvom sypkých krmív
               predajcovia kŕmnych zmesí vyrobených v zahraničí

               Automiešačky

               miešačky vyrábajúce pre prežúvavce a iné zvieratá ako prežúvavce
               miešačky s predchádzajúcim výskytom alebo podozrením na nedodržiavanie pravidiel
               miešačky zahŕňajúce krmivá s vysokým obsahom bielkovín
               miešačky s vysokou produkciou krmív
               veľký počet fariem v prevádzke vrátane fariem chovajúcich prežúvavce

               Dopravný prostriedok

               vozidlá používané na prepravu spracovaných živočíšnych bielkovín a krmív
               vozidlá s predchádzajúcim výskytom alebo podozrením na nedodržiavanie pravidiel

         Ako alternatívu k týmto uvedeným priestorom a kritériám môžu členské štáty do 31. marca 2005 predložiť Komisii vlastné posúdenie rizika.
   Merania by mali byť cielené na série alebo prípady, kde je krížová kontaminácia so zakázanými spracovanými živočíšnymi bielkovinami najpravdepodobnejšia (prvá séria po preprave krmív, ktoré obsahujú živočíšne bielkoviny zakázané v tejto sérii, technické problémy alebo zmeny vo výrobných linkách, zmeny v skladovacích zásobníkoch a silách určených pre sypký materiál).
   V roku 2005 sa členské štáty môžu zamerať na analýzu rezkov cukrovej repy a dovezené kŕmne suroviny.
   Minimálny počet kontrol v členskom štáte by mal byť 10 na 100 000 ton vyrobenej kŕmnej zmesi za rok. Minimálny počet meraní v členskom štáte by mal byť 20 na 100 000 ton vyrobenej kŕmnej zmesi za rok. Pozastavenie schválenia alternatívnych metód, mikroskopickej identifikácie a odhadu, ako je opísané v smernici Komisie 2003/126/ES z 23. decembra 2003 o analytickej metóde na stanovenie zložiek živočíšneho pôvodu pre úradnú kontrolu krmív (2), by sa mali používať pri analyzovaní vzoriek. Prítomnosť akýchkoľvek zakázaných zložiek živočíšneho pôvodu v krmivách sa považuje za porušenie zákazu kŕmenia.
   Výsledky inšpekčných programov sa oznámia Komisii v týchto formátoch.
   Zhrnutie kontrol týkajúcich sa obmedzení pre krmivá živočíšneho pôvodu (kŕmenie zakázanými spracovanými živočíšnymi bielkovinami)
   A.   Zaznamenané inšpekcie

               Štádium

               Počet inšpekcií zahŕňajúcich kontroly prítomnosti spracovaných živočíšnych bielkovín

               Počet porušení na základe zaznamenaných kontrol atď. namiesto laboratórnych testov

               Dovoz kŕmnych surovín

               Uskladnenie kŕmnych surovín

               Výrobne kŕmnych zmesí

               Miešačky/automiešačky

               Sprostredkovatelia krmív

               Dopravný prostriedok

               Farmy s chovom iných zvierat ako prežúvavce

               Farmy s chovom prežúvavcov

               Iné: …………………….

   B.   Meranie a testovanie kŕmnych surovín a kŕmnych zmesí na spracované živočíšne bielkoviny

               Priestory

               Počet úradných vzoriek testovaných na spracované živočíšne bielkoviny

               Počet nevyhovujúcich vzoriek

               Prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín zo suchozemských živočíchov

               Prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín z rýb

               Kŕmne suroviny

               Kŕmne zmesi

               Kŕmne suroviny

               Kŕmne zmesi

               Kŕmne suroviny

               Kŕmne zmesi

               pre prežúvavce

               pre iné zvieratá ako prežúvavce

               pre prežúvavce

               pre iné zvieratá ako prežúvavce

               pre prežúvavce

               pre iné zvieratá ako prežúvavce

               Pri dovoze

               Výrobne kŕmnych zmesí

               Sprostredkovatelia/uskladnenie

               Dopravný prostriedok

               Miešačky/automiešačky

               Na farme

               Iné: ………….

   C.   Zhrnutie zakázaných spracovaných živočíšnych bielkovín, ktoré sa nachádzali vo vzorkách krmív určených pre prežúvavce

               Mesiac merania

               Typ stupňa a pôvod kontaminácie

               Uplatnené sankcie (alebo iné opatrenia)

               1

               2

               3

               4

               5

               …

      (1)  Ú. v. ES L 147, 31.5.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 214/2005 (Ú. v. EÚ L 37, 10.2.2005, s. 9).

      (2)  Ú. v. EÚ L 339, 24.12.2003, s. 78.
   PRÍLOHA IV
   Jednotlivé výsledky všetkých vzoriek (vyhovujúcich aj nevyhovujúcich) týkajúcich sa obsahu medi a zinku v kŕmnych zmesiach pre ošípané

               Typ kŕmnej zmesi (kategória zvierat)

               Mikroprvky (meď alebo zinok)

               Zistená úroveň (mg/kg z kŕmnej zmesi)

               Dôvody presiahnutia maximálneho objemu (1)

               Prijaté opatrenia

      (1)  Podľa záverov vyšetrovania uskutočneného príslušným orgánom.


title: Odporúčanie Rady z  10. februára 2009 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2007

text:
               11.2.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 40/37

      ODPORÚČANIE RADY

   z 10. februára 2009
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2007
   (2009/114/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve AKT – ES podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú a doplnenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na vnútornú dohodu o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve AKT – ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na jej článok 32 ods. 3 ,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003 uplatňované na deviaty Európsky fond rozvoja (4) , a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2007 a správy Dvora audítorov o rozpočtovom roku 2007 spolu s odpoveďami Komisie (5),
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2007 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadom vykonávania operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2007.

      V Bruseli 10. februára 2009

            Za Radu

            predseda

         M. KALOUSEK

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4.

      (3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 286, 10.11.2008, s. 273.


title: Recommendation for a Council opinion in accordance with the third paragraph of Article 9 of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 On the updated convergence programme of Sweden, 2006-2009

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52007SC0192

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 13.2.2007SEK(2007) 192 v konečnom zneníOdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2006 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiPakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Švédska bol predložený v decembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 8. februára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMUKomisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Švédska predloženú 7. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:1.  výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;2.  najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a3.  hodnotení národného programu reforiem z novembra 2006 Komisiou.Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblastiVýsledky Švédska v hospodárskej oblasti boli za posledných desať rokov celkovo pozitívne. Rast reálneho HDP bol vyšší ako v eurozóne. Tento stav rastu bol charakterizovaný silnými vývojmi v oblasti produktivity a pozitívnymi čistými príspevkami z vývozu. Bežný účet zaznamenal stále rastúcu prebytkovú pozíciu. Miery nezamestnanosti sú nižšie ako v eurozóne a klesli, hoci podľa domácich štandardov sa stále považujú za vysoké. Miery zapojenia sa do trhu práce sú pomerne vysoké. Inflácia je nízka, odráža spoľahlivý monetárny systém zameraný na infláciu. Ako aj inde, reálne a nominálne úrokové sadzby sa znížili. Pozícia verejných financií, riadená vnútroštátnym rámcom pravidiel, bola zdravá, dosahovala priemerné prebytky rozpočtu, ktoré boli vo všeobecnosti v súlade s národným cieľom dosahovať prebytok vo výške 2 % počas celého cyklu. Pomer hrubého verejného dlhu sa postupne znižoval a je výrazne pod hraničnou hodnotou 60 %.Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programuRada 24. januára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada zastávala názor, že rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia je príkladom fiškálnych politík vykonávaných v súlade s paktom stability a rastu.Švédsko využíva prechodné obdobie (ktoré sa ukončí na jar 2007) na implementáciu rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o sektorovej klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov. Dodržiavanie rozhodnutia Eurostatu zníži každý rok prebytkovú pozíciu o približne 1 % HDP a zvýši pomer verejného dlhu o 0,5 percentuálneho bodu.Hodnotenie národného programu reforiem z novembra 2006 KomisiouVykonávacia správa národného programu reforiem Švédska revidovaná novou vládou a vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 28. novembra 2006. Vo švédskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: potreba vyššej úrovne zapojenia sa do trhu práce a odpracovaných hodín, ako aj podpora znalostnej ekonomiky s environmentálne efektívnymi výrobnými postupmi.V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006 [2] ) sa ukázalo, že Švédsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Makroekonomický rámec zameraný na stabilitu je primeraný a dobre funguje. Značné úsilie sa vynaložilo na posilnenie pracovných stimulov. Potrebné sú dodatočné opatrenia na zvýšenie hospodárskej súťaže v oblasti služieb.Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |-  OdporúčanieSTANOVISKO RADYv súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2006 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:4.  Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Švédska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009.5.  Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP spomalí zo 4,0 % v roku 2006 na priemerne 3 % počas zostávajúceho programového obdobia, hoci zostane blízko úrovni potenciálneho. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu, pričom v roku 2006 mohol byť rast dokonca vyšší. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa takisto zdajú byť realistické.6.  V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa prebytok verejných financií v roku 2006 odhaduje na 2,8 % HDP oproti plánovanému výsledku vo výške 0,9 % v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu; rozdiel odráža najmä základný vplyv omnoho vyššieho prebytku v roku 2005 v porovnaní s očakávaným. Na základe dostupných údajov o hotovosti sa zdá, že z dôvodu nižších primárnych výdavkov a vyšších daňových príjmov bol prebytok v roku 2006 pravdepodobne vyšší ako v predpovedi útvarov Komisie.7.  Aktualizovaný program potvrdzuje, že rozpočtový prebytok v priemere vo výške 2 % HDP zostane počas cyklu kľúčovým riadiacim fiškálnym pravidlom, ktoré podporujú viacročné stropy výdavkov. V zákone o fiškálnej politike z jari 2007 vláda tento cieľ stanovený pre prebytok verejných financií prehodnotí tak, aby sa zohľadnilo rozhodnutie Eurostatu o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov druhého piliera[6]. Po uplynutí prechodného obdobia na implementáciu tohto rozhodnutia (jar 2007) sa prebytok každý rok zníži o približne 1 % HDP a pomer hrubého dlhu k HDP sa zreviduje smerom nahor o približne 0,5 % HDP. Rozpočtová stratégia uvedená v programe predpokladá pokles prebytku v roku 2007 (z 3,0 % HDP v roku 2006 na 2,4 %) a následne plánuje postupné vyrovnanie (na 3,1 % v roku 2009); primárny prebytok sa vyvíja obdobne. Pomery výdavkov a príjmov k HDP majú počas programového obdobia postupne klesajúcu tendenciu. Stratégia je určitým spôsobom zameraná na koniec programového obdobia, pričom sa značné zníženie daní v roku 2007 financuje iba čiastočne. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou je plánovaný vývoj prebytku (počiatočný pokles nasledovaný postupným oživením) podobný, stav čistých prijatých pôžičiek je však počas celého programového obdobia vyšší.8.  Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, má podľa plánu zostať počas celého programového obdobia na úrovni vyššej ako 2 % HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu zodpovedá strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu stanovený v programe uvedenému cieľu dosiahnuť rozpočtový prebytok priemerne vo výške 2 % HDP počas obchodného cyklu (t. j. v štrukturálnom vyjadrení), ktorý sa v programe plánuje udržať počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ je výrazne náročnejší aj ako cieľ predpokladaný na základe pomeru dlhu a priemerného potenciálneho dlhodobého rastu.9.  Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť od roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené. Zdá sa, že makroekonomický výhľad a prognózy daňových príjmov odrážajú pravdepodobné predpoklady, napriek určitej neistote týkajúcej sa budúceho vývoja daní z kapitálových výnosov. Cieľové hodnoty výdavkov sú podporené dobrým vývojom vzhľadom na uvedené stropy výdavkov.10.  V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe je dostatočná na udržanie strednodobého cieľa počas programového obdobia v súlade s predpokladmi v programe. Okrem toho poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Existuje však riziko, že stratégia fiškálnej politiky naznačená v programe sa môže preukázať ako procyklická v roku 2007, keď sa očakáva, že bude naďalej pretrvávať priaznivé obdobie. To by nebolo v súlade s paktom stability a rastu.11.  Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na úroveň 46,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa plánuje, že pomer dlhu bude naďalej klesať, pričom počas programového obdobia klesne o 13,5 percentuálneho bodu.12.  Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet vo Švédsku je v porovnaní s priemerom EÚ nižší, pričom sa plánuje, že výdavky na dôchodky, vyjadrené ako podiel na HDP, zostanú v dlhodobom horizonte pomerne stabilné v dôsledku značného, výdavky znižujúceho, vplyvu reformy dôchodkového systému. Počiatočná rozpočtová pozícia s vysokým primárnym prebytkom prispieva k zníženiu hrubého dlhu a akumulácii aktív. Udržanie zdravých verejných financií so stálymi prebytkami, ako sa plánuje, by prispelo k obmedzeniu rizík pre udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Švédsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko.13.  Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z novembra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho poskytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa predovšetkým predpokladá implementácia opatrení na zvýšenie ponuky pracovnej sily.14.  Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.15.  Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch[7].Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia poskytuje dobrý príklad fiškálnych politík uskutočňovaných v súlade s paktom stability a rastu. Bude však dôležité zabezpečiť, aby sa zhoršenie štrukturálnej rozpočtovej pozície v roku 2007, ktoré je spojené so štrukturálnymi reformami zameranými na podnietenie vyššieho zapojenia sa do trhu práce, nerozšírilo na nasledujúce roky.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 12005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |KOM nov. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | neuv. |KP dec. 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | neuv. |Inflácia HISC2 (%) | KP dec. 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |KOM nov. 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | neuv. |KP dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | neuv. |Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20063 | -0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |KOM nov. 20067 | -0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | neuv. |KP dec. 20053 | -0,4 | -0,1 | 0,1 | -0,1 | neuv. |Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |KOM nov. 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | neuv. |KP dec. 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | neuv. |Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |KOM nov. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | neuv. |KP dec. 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20063 | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |KOM nov. 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | neuv. |KP dec. 20053 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | neuv. |Štrukturálne saldo4 (% HDP) | KP dec. 20065 | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |KOM nov. 20066 | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | neuv. |KP dec. 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | neuv. |Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |KOM nov. 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | neuv. |KP dec. 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | neuv. |Poznámky: 1 Rozpočtové prognózy vylučujú vplyv rozhodnutia Eurostatu z 2. marca 2004 o klasifikácii kapitalizačných dôchodkových systémov, ktoré je potrebné implementovať pred oznámením z jari 2007. Po začlenení tohto vplyvu by bolo saldo verejných financií podľa aktualizovaného programu takéto: 2,0 % v roku 2005, 2,0 % v roku 2006, 1,3 % v roku 2007, 1,6 % v roku 2008 a 2,0 % v roku 2009, zatiaľ čo hrubý verejný dlh by bol 50,9 % HDP v roku 2005, 47,0 % v roku 2006, 42,0 % v roku 2007, 37,9 % v roku 2008 a 33,5% v roku 2009. 2 Údaje v KP o inflácii sa odhadujú za obdobie od decembra do decembra, pričom údaje Komisie predstavujú ročné priemery. To vysvetľuje rozdiel medzi údajmi Komisie a údajmi HISC za rok 2005 a 2006. V programe sa takisto predpokladá, že HISC bude v roku 2008 a 2009 sledovať UND1X (index vnútroštátnych spotrebiteľských cien bez zmien priamych daní, subvencií a výdavkov na úroky z hypoték). Očakáva sa však, že v roku 2007 bude inflácia HISC o 0,5 percentuálneho bodu vyššia ako inflácia UND1X, čo zdôrazňuje pokles inflácie HISC v roku 2008, plánovaný v programe. 3 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 4 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 5 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,4 % HDP v roku 2005; s účinkom zníženia deficitu). 6 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,4 % HDP v roku 2005; s účinkom zníženia deficitu). 7 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % resp. 3,0 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Pozri tlačové správy Eurostatu č. 30/2004 z 2. marca 2004 a č. 117/2004 z 23. septembra 2004.[7] Medzi chýbajúce povinné údaje patria, okrem iného, údaje o niektorých deflátoroch, daňovom zaťažení a raste príslušných zahraničných trhov.


title: Odporúčanie č. U1 z  12. júna 2009 týkajúce sa právnych predpisov vzťahujúcich sa na nezamestnané osoby, ktoré vykonávajú v inom členskom štáte, ako je štát miesta bydliska, profesijnú alebo obchodnú činnosť na čiastočný úväzok (Text s významom pre EHP a dohodu medzi ES a Švajčiarskom)

text:
               24.4.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 106/49

         ODPORÚČANIE č. U1
   z 12. júna 2009
   týkajúce sa právnych predpisov vzťahujúcich sa na nezamestnané osoby, ktoré vykonávajú v inom členskom štáte, ako je štát miesta bydliska, profesijnú alebo obchodnú činnosť na čiastočný úväzok
   (Text s významom pre EHP a dohodu medzi ES a Švajčiarskom)
   2010/C 106/15
   SPRÁVNA KOMISIA PRE KOORDINÁCIU SYSTÉMOV SOCIÁLNEHO ZABEZPEČENIA,
   so zreteľom na článok 72 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (1), na základe ktorého je správna komisia zodpovedná za riešenie všetkých správnych otázok a otázok výkladu, ktoré vznikajú v súvislosti s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 883/2004 a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa stanovuje postup vykonávania nariadenia (ES) č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (2),
   so zreteľom na článok 11 ods. 3 písm. a) a článok 16 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004 a článok 18 nariadenia (ES) č. 987/2009,
   keďže:

               (1)

               V prípade, že osoby s bydliskom na území členského štátu majú na základe právnych predpisov, ktoré sa na ne vzťahujú, nárok na poberanie dávok v nezamestnanosti, mali by mať možnosť vykonávať profesijnú alebo obchodnú činnosť na čiastočný úväzok na území iného členského štátu a zároveň si zachovať nárok na dávky v nezamestnanosti poskytované štátom, v ktorom majú bydlisko.

               (2)

               V takomto prípade je nevyhnutné určiť právne predpisy, ktoré sa vzťahujú na takéto osoby podľa článku 11 nariadenia (ES) č. 883/2004, aby sa zabránilo možnému stretu právnych noriem.

               (3)

               Podľa článku 11 ods. 2 uvedeného nariadenia sa v prípade osôb, ktoré prijímajú peňažné dávky v dôsledku činnosti vykonávanej ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba, alebo ako následok tejto činnosti, má za to, že uvedenú činnosť vykonávajú.

               (4)

               Podľa článku 11 ods. 3 písm. a) uvedeného nariadenia osoba vykonávajúca činnosť ako zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba v členskom štáte podlieha právnym predpisom tohto členského štátu.

               (5)

               V záujme osôb uvedených v odôvodnení 1 je žiaduce, aby takéto osoby naďalej podliehali právnym predpisom krajiny ich bydliska, pokiaľ ide o platby príspevkov splatných na základe ich profesijnej alebo obchodnej činnosti a poskytovanie dávok.

               (6)

               Článok 16 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004 povoľuje členským štátom udeliť výnimky z článkov 11 až 15 uvedeného nariadenia.
               Konajúc v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 71 ods. 2 nariadenia (ES) č. 883/2004,

         TÝMTO ODPORÚČA PRÍSLUŠNÝM ÚTVAROM A INŠTITÚCIÁM:

               1.

               Príslušné orgány dotknutých členských štátov uzatvoria dohody alebo vydajú pokyny subjektom určeným týmito príslušnými orgánmi, aby uzatvorili dohody podľa článku 16 ods. 1 nariadenia (ES) č. 883/2004 za týchto podmienok:
               V týchto dohodách by malo byť stanovené, že osoby poberajúce dávku v nezamestnanosti v štáte svojho bydliska a súčasne vykonávajúce profesijnú alebo obchodnú činnosť na čiastočný úväzok v inom členskom štáte, podliehajú výhradne právnym predpisom štátu miesta bydliska, pokiaľ ide o platbu príspevkov aj poskytovanie dávok.
               Inštitúcia poskytujúca dávku v nezamestnanosti v štáte bydliska dotknutej osoby informuje inštitúciu určenú príslušným orgánom uvedeného štátu o akejkoľvek profesijnej alebo obchodnej činnosti na čiastočný úväzok, ktorú vykonáva dotknutá osoba v inom členskom štáte.
               Táto inštitúcia okamžite informuje inštitúciu určenú príslušným orgánom členského štátu, na ktorého území dotknutá osoba vykonáva činnosť na čiastočný úväzok, že táto osoba naďalej podlieha právnym predpisom členského štátu miesta bydliska.

               2.

               V rámci týchto dohôd sa uplatňujú administratívne postupy uvedené v článkoch 19 až 21 nariadenia (ES) č. 987/2009.

               3.

               Dohoda uzatvorená členskými štátmi podľa odporúčania č. 18 z 28. februára 1986, ktorá tvorí prílohu k tomuto odporúčaniu, zostáva v platnosti podľa nariadení (ES) č. 883/2004 a (ES) č. 987/2009 v súlade s bodom 2 tohto odporúčania.

               4.

               Toto odporúčanie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa odo dňa nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 987/2009.

            Predsedníčka správnej komisie

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 284, 30.10.2009, s. 1.

      PRÍLOHA
      Dohoda z 28. októbra 1986 medzi Belgickom a Luxemburskom o stanovení právnych predpisov vzťahujúcich sa na nezamestnané osoby s bydliskom v jednom z týchto dvoch štátov, v ktorom poberajú dávky v nezamestnanosti, pričom pracujú na čiastočný úväzok v druhom štáte.


Odporúčanie pre stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Cypru, 2004-2008


title: Odporúčanie Rady z 12. júla 2016, ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2016

text:
               18.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 299/7

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2016,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Španielska na rok 2016 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Španielska na rok 2016
   (2016/C 299/02)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1) a najmä na jeho článok 5 ods. 2,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (2), a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,
   keďže:

               (1)

               Komisia 26. novembra 2015 prijala ročný prieskum rastu, čo znamenalo začiatok európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík na rok 2016. Priority ročného prieskumu rastu schválila Európska rada v dňoch 17. až 18. marca 2016. Komisia 26. novembra 2015 prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania, v ktorej Španielsko určila za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. V ten istý deň Komisia prijala aj odporúčanie na odporúčanie Rady týkajúce sa hospodárskej politiky v eurozóne. Toto odporúčanie schválila Európska rada na zasadnutí 18. – 19. februára 2016 a Rada ho prijala 8. marca 2016 (3). Španielsko by ako krajina, ktorej menou je euro, malo aj vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie uvedeného odporúčania.

               (2)

               Správa o Španielsku na rok 2016 bola uverejnená 26. februára 2016. V tejto správe sa posudzoval pokrok, ktorý Španielsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 14. júla 2015, ako aj pokrok Španielska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Komisia predstavila výsledky hĺbkového preskúmania 8. marca 2016. Na základe svojej analýzy dospela k záveru, že v Španielsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Slabým miestom je naďalej predovšetkým vysoký vonkajší a vnútorný dlh vo verejnom aj v súkromnom sektore v kontexte vysokej nezamestnanosti. Je veľmi potrebné prijať opatrenia na zníženie rizika nepriaznivých účinkov na španielske hospodárstvo a, vzhľadom na jeho veľkosť, aj na zníženie rizika negatívnych účinkov presahovania na hospodársku a menovú úniu. Napriek tomu, že došlo k zlepšeniu salda bežného účtu, čisté vonkajšie záväzky podľa prognóz nedosiahnu v krátkodobom horizonte obozretnú úroveň. Pokračuje znižovanie pákového efektu v súkromnom sektore, ktoré je čiastočne podporované priaznivými podmienkami rastu. Potreba znižovať pákový efekt je však veľká a verejný dlh zostáva naďalej vysoký. Opatrenia sa prijali vo finančnom sektore, ako aj v prípade rámcov platobnej neschopnosti právnických a fyzických osôb. Ďalšie úsilie je však potrebné, pokiaľ ide o inovácie a zručnosti a dodržiavanie Paktu stability a rastu.

               (3)

               Španielsko predložilo 29. apríla 2016 svoj národný program reforiem na rok 2016 a 30. apríla 2016 svoj program stability na rok 2016. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

               (4)

               Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na roky 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (4) platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

               (5)

            Španielsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vo svojom programe stability na rok 2016 Španielsko plánuje dosiahnuť ciele celkového deficitu na úrovni 3,6 % HDP v roku 2016 a 2,9 % HDP v roku 2017. Nadmerný deficit sa teda má podľa plánov napraviť o jeden rok neskôr, než v súčasnosti odporúča Rada, po tom, ako sa v roku 2014 a 2015 nenaplnilo fiškálne úsilie a ciele celkového deficitu. Pri týchto cieľoch sa počíta s plnohodnotnou realizáciou trvalých úspor vo výške 0,4 % HDP na úrovni ústrednej a regionálnej verejnej správy, ako bolo oznámené v reakcii na samostatné odporúčanie Komisie z 9. marca 2016. Deficit bude podľa plánov následne ďalej klesať, až dosiahne úroveň 1,6 % HDP v roku 2019. Dosiahnutie strednodobého cieľa, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, sa však v časovom rámci programu stability neplánuje. Konkrétne to znamená, že prepočítané štrukturálne saldo sa má podľa prognóz v rokoch 2016 a 2017 zlepšiť len minimálne, na približne –2
                   % HDP, a pomaly sa má zhoršovať až na úroveň –2
                   % HDP v roku 2019. Pomer verejného dlhu k HDP klesol v roku 2015 len minimálne, na úroveň 99,2 % HDP, a očakáva sa, že v rokoch 2016 a 2017 sa zníži mierne a v nasledujúcich dvoch rokoch zásadne, a to až na úroveň 96 % HDP v roku 2019, keď primárne saldo dosiahne prebytok. Makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú tieto rozpočtové prognózy, je vierohodný na roky 2016 a 2017 a následne mierne optimistický; Schválil ho španielsky nezávislý daňový úrad. Podľa prognózy Komisie z jari 2016 by mal deficit v roku 2016 dosiahnuť úroveň 3,9 % HDP a v roku 2017 úroveň 3,1 % HDP, čo prekračuje ciele celkového deficitu stanovené v programe stability. Nepredpokladá sa teda, že by Španielsko napravilo nadmerný deficit do roku 2016 v súlade s odporúčaním Rady. Riziká, ktoré ohrozujú cieľové deficity v programe, z veľkej časti pramenia z neistoty, pokiaľ ide o realizáciu úspor na základe opatrení z marca/apríla 2016. Keďže štrukturálny deficit sa má podľa prognóz v oboch rokoch mierne zvýšiť, fiškálne úsilie nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zohľadnení prognózy Komisie z jari 2016 zastáva názor, že existuje riziko, že Španielsko nedodrží ustanovenia Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie dodržiavania uvedených ustanovení v roku 2016 a 2017 preto budú potrebné ďalšie opatrenia.

               (6)

               Podľa článku 10 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (5) bude Komisia pravidelne monitorovať vykonávanie opatrení, ktoré Španielsko prijme v reakcii na najnovšie odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ: Komisia preto odporučí Rade vhodné kroky, ktoré sa majú podniknúť v rámci postupu pri nadmernom deficite.

               (7)

               Od roku 2012 bol fiškálny rámec Španielska posilnený, okrem iného s cieľom predchádzať odchýlkam a zaistiť, aby orgány na všetkých úrovniach verejnej správy spĺňali ciele v oblasti deficitu, dlhu a výdavkov. Okrem toho bolo v polovici roka 2015 schválené aplikačné pravidlo na regionálnej úrovni (na dobrovoľnej báze a od roku 2016 záväzné pre väčšinu regiónov), ktoré má obmedziť rast výdavkov na zdravotnú starostlivosť a farmaceutické výrobky, a v novembri 2015 bola podpísaná dohoda medzi vládou a farmaceutickým priemyslom s cieľom racionalizovať výdavky na farmaceutické výrobky. Napriek tomu v roku 2015 väčšina regiónov, ako aj sektor sociálneho zabezpečenia výrazne zaostali za svojimi domácimi fiškálnymi cieľmi. Podsektory ústrednej, regionálnej a miestnej verejnej správy nedodržiavali výdavkové pravidlo zákona o stabilite, pričom rast výdavkov na farmaceutické výrobky (najmä v nemocniciach) sa ešte viac posilnil, a to aj bez zohľadnenia novej liečby hepatitídy typu C.

               (8)

               V oblasti verejného obstarávania dosahuje Španielsko dobré výsledky, pokiaľ ide o kvalitu právnych predpisov a dostupné postupy preskúmania. Dochádzalo k snahám o racionalizáciu zadávania verejných zákaziek, najmä prostredníctvom mechanizmov spoločného obstarávania. Medzi jednotlivými orgánmi verejnej správy však existujú rozdiely v realizácii verejného obstarávania a nedostatočné kontrolné mechanizmy sú prekážkou pre riadne uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. Počet údajných porušení právnych predpisov EÚ v oblasti verejného obstarávania, na ktoré bola Komisia upozornená, je v posledných rokoch pomerne vysoký. Španielsky dvor audítorov okrem toho poukázal na niektoré nedostatky, ako je časté využívanie rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia, opakované úpravy zmlúv, delenie zákaziek na menšie celky a nedostatočná presnosť a jasnosť niektorých súťažných podkladov a správnych rozhodnutí.

               (9)

               Španielsko dosiahlo značný pokrok v reštrukturalizácii finančného sektora. Do praxe sa zaviedol zákon o sporiteľniach, ktorý má posilniť ich riadenie a znížiť kontrolné podiely bankových nadácií. Výrazne pokročila realizácia plánov na reštrukturalizáciu bánk, ktoré dostávajú štátnu pomoc. Španielska národná banka (Banco de España) zmenila existujúci účtovný režim pre úverové inštitúcie a prijala nový rámec pre španielsku spoločnosť pre správu aktív SAREB. Nový rámec umožní spoločnosti SAREB dosiahnuť primerané nakladanie so znehodnotenými aktívami a pomôže jej, aby prispôsobila svoje politiky na znižovanie pákového efektu dôveryhodným trhovým predpokladom.

               (10)

               Vďaka reformám trhu práce realizovaným v posledných rokoch teraz zamestnanosť výraznejšie reaguje na rast. Opäť sa začali vytvárať pracovné miesta, k čomu prispela aj zvýšená flexibilita a pretrvávajúce zmiernenie rastu miezd. Kolektívne zmluvy podporujú tento trend, k čomu prispela aj medziodborová dohoda podpísaná v júni 2015. Nedávny nárast celkovej zamestnanosti bol spôsobený najmä krátkodobými zmluvami, hoci počet novopodpísaných pracovných zmlúv na dobu neurčitú sa pomaly zvyšuje. Stimuly na prijímanie nových stálych zamestnancov sa však stále využívajú len v malej miere a podiel dočasných pracovníkov je naďalej jedným z najvyšších v Únii, zatiaľ čo príležitosti pre dočasných pracovníkov na prechod na trvalú pracovnú zmluvu zostávajú zriedkavé. Krátke trvanie zmlúv na dobu určitú znižuje motiváciu investovať do ľudského kapitálu, čo brzdí rast produktivity. Nezamestnanosť zostáva napriek rýchlemu poklesu stále veľmi vysoká, najmä medzi mladými ľuďmi, pričom jej priemerná dĺžka je tiež veľmi vysoká. Pretrvávajúca vysoká dlhodobá nezamestnanosť znamená, že riziko nezamestnanosti sa prehlbuje, čo vplýva negatívne na pracovné a sociálne podmienky. Takmer 60 % dlhodobo nezamestnaných sú osoby s nízkou kvalifikáciou, čo si vyžaduje adekvátne aktívne a pasívne politiky trhu práce a odbornej prípravy, aby sa odstránil všadeprítomný nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a aby sa zabránilo úpadku zručností v tejto skupine. Spolupráca so zamestnávateľmi pri tvorbe programov odborného vzdelávania je stále slabá.

               (11)

               Účinnosť aktivačných a aktívnych opatrení na trhu práce závisí vo veľkej miere od toho, či majú služby zamestnanosti kapacitu na vytváranie a ponúkanie individualizovanej podpory klientom. Zavádzanie nedávnych reforiem aktívnej politiky trhu práce napreduje len pomaly a kapacity verejných služieb zamestnanosti, pokiaľ ide poskytovanie účinného individualizovaného poradenstva a pomoci pri hľadaní zamestnania, sú stále obmedzené. Spolupráca medzi regionálnymi verejnými službami zamestnanosti a súkromnými agentúrami sprostredkujúcimi prácu je naďalej slabá. Spolupráca medzi službami zamestnanosti a sociálnymi službami funguje navyše v jednotlivých regiónoch nerovnomerne, čo bráni v poskytovaní koordinovanej pomoci pre tých, ktorí sú od trhu práce viac vzdialení, a najmä pre poberateľov minimálneho príjmu. Medzi jednotlivými regiónmi sú značné rozdiely v systémoch podpory príjmu, napríklad s ohľadom na mechanizmy vyplácania, podmienky oprávnenosti, ich rozsah a primeranosť, pričom ťažkosti s prevodom sociálnych dávok komplikujú medziregionálnu pracovnú mobilitu. Informácie o prechode zo systémov minimálneho príjmu do zamestnania sú okrem toho pomerne obmedzené. Španielsko v súčasnosti pripravuje mapu národných a regionálnych systémov podpory príjmu v krajine, ktorá bude zahŕňať národnú aj regionálnu úroveň. Pokiaľ ide o znižovanie chudoby, účinnosť rodinných dávok a príspevkov na bývanie je napriek zavedeniu určitých opatrení naďalej obmedzená, pričom nedostatok primeranej a cenovo dostupnej starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti odrádza najmä ženy od nástupu do zamestnania.

               (12)

               Čoraz rýchlejšia zmena v sektorovom zložení zamestnanosti, ktorú Španielsko zažíva od roku 2008, je sprevádzaná zvyšovaním nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami. Celková nízka úroveň zručností brzdí prechod smerom k činnostiam s vyššou pridanou hodnotou a obmedzuje rast produktivity. Napriek vysokej miere dosiahnutého terciárneho vzdelania platí, že ponúkané zručnosti nie sú dostatočne zosúladené s potrebami trhu práce a že miera zamestnateľnosti čerstvých absolventov terciárneho vzdelávania patrí medzi najnižšie v Európe, pričom značná časť z nich obsadzuje pracovné miesta, ktoré si nevyžadujú vysokoškolské vzdelanie. Spolupráca medzi univerzitami a podnikmi je okrem toho naďalej slabá, a to aj napriek miernemu zlepšeniu, ku ktorému došlo v priebehu posledných piatich rokov čiastočne vďaka iniciatívam na zvýšenie zastúpenia podnikov v správnych radách univerzít. Užšej spolupráci bráni zmes faktorov, ktorými sú obmedzená mobilita akademických pracovníkov, nepružnosť systému riadenia univerzít a administratívne prekážky, ktorým čelia úrady na prenos výsledkov výskumu (Oficinas de transferencia de resultados de investigación).

               (13)

               Výskumná a inovačná politika v Španielsku čelí viacerým výzvam. Interakcia medzi verejným a súkromným výskumom je slabá. Intenzita výskumu a vývoja (výdavky na výskum a vývoj v pomere k HDP) a výkonnosť v oblasti inovácií v Španielsku naďalej klesá. Dochádza k tomu v kontexte relatívne nízkeho počtu inovačných firiem a obmedzených stimulov na spoluprácu verejného výskumu s podnikmi. Španielsko zaostáva vo väčšine ukazovateľov v oblasti inovácie podnikov. Rozdiel v intenzite výdavkov na výskum a vývoj je oproti Únii ako celku obzvlášť značný, pokiaľ ide o investície do výskumu a vývoja zo strany súkromného sektora (0,6 % v Španielsku v porovnaní s 1,3 % v Únii ako celku). Využívanie rizikového kapitálu je v Španielsku stále zriedkavé, najmä v počiatočnej fáze. Slabá koordinácia politík v oblasti výskumu a inovácií v Španielsku a fragmentovaná regionálna štruktúra orgánov a programov na podporu inovačných činností a spolupráce medzi vedou a podnikaním spôsobujú podnikom – predovšetkým menším firmám – značné problémy. Nízke zapojenie podnikov do inovačných činností by mohlo poukazovať na nedostatok absorpčnej kapacity, slabé rámcové podmienky pre inovácie a nedostatočné stimuly. Ako sa v roku 2014 zdôrazňovalo v partnerskom preskúmaní výboru ERAC (Výbor pre Európsky výskumný priestor) týkajúcom sa španielskeho systému výskumu a inovácií, najúspešnejšie verejné výskumné systémy fungujú na báze vyšších stupňov vyhodnocovania a povinnosti zodpovedať sa, než je tomu v Španielsku. V tejto súvislosti treba uviesť, že prideľovanie inštitucionálnych verejných finančných zdrojov univerzitám a verejným výskumným ústavom nie je spravidla založené na výsledkoch vo výskume a inovácii, čo znižuje motiváciu zlepšovať kvalitu a relevantnosť vedeckých výstupov.

               (14)

               Malá priemerná veľkosť španielskych firiem pomáha pochopiť pretrvávajúcu nízku produktivitu hospodárstva. Rast firiem v spojení so zlepšeniami v oblasti ľudského kapitálu, inovácií, technológií, prístupu k financovaniu a v oblasti efektívnej justície by mohli podnietiť celkovú produktivitu. V roku 2015 sa podnikateľské investície zvýšili v kontexte dynamickej situácie na strane dopytu, nízkych nákladov na úvery a pôžičky a prebiehajúceho ozdravovania súvah podnikového sektora a domácností. Španielsko prijalo rôzne opatrenia na uľahčenie rastu podnikov. Napríklad nedávno prijatý zákon o financovaní podnikov má podľa očakávaní uľahčiť prístup k financovaniu pre malé a stredné podniky (MSP). Okrem toho sa teraz zaviedla povinnosť vypracúvať predbežné posúdenie potenciálnych vplyvov nových právnych predpisov na MSP. Časová investícia a počet povolení, ktoré sú potrebné na začatie podnikania a spustenie určitých ekonomických činností, sú však naďalej relatívne značné.

               (15)

               Výrazné rozdiely medzi regiónmi v Španielsku, pokiaľ ide o regulačné postupy vrátane podnikateľských licencií, môžu obmedzovať schopnosť podnikov rásť. Zákon o jednote trhu má obmedziť prekážky prístupu k ekonomickým činnostiam a prekážky ich výkonu naprieč regiónmi Španielska a zlepšiť reguláciu. Tento zákon by mohol mať potenciálne značný vplyv na odstránenie prekážok pre investície a mohol by uľahčiť udeľovanie podnikateľských licencií, podnikateľské aktivity a rast spoločností. Vykonávanie zákona o jednote trhu si vyžaduje plné zapojenie všetkých orgánov verejnej správy. V treťom roku jeho uplatňovania ho však regionálne vlády zavádzajú len pomaly. Podobne platí, že pozitívne účinky reformy maloobchodného sektora z roku 2014 sú podmienené vykonávacími aktmi, ktoré musia prijať regionálne vlády. Je pravdepodobné, že odstránenie prekážok vstupu v sektore odborných služieb povedie k zlepšeniu produktivity aj v iných sektoroch, v ktorých sa využívajú tieto vstupy. Okrem transpozície smernice o službách do španielskeho práva sa nedosiahol žiadny pokrok v horizontálnej reforme regulačného rámca pre regulované profesie a profesijné združenia, s výnimkou pokroku v oblasti certifikácie projektov profesijným združením. Reforma plánovaná už v niekoľkých národných programoch reforiem nebola prijatá. Cieľom tejto reformy bolo definovať povolania, ktoré si vyžadujú registráciu v profesijnej organizácii, zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť profesijných orgánov, sprístupniť neodôvodnene vyhradené činnosti a chrániť jednotu trhu, pokiaľ ide o prístup k odborným službám v Španielsku a o ich výkon.

               (16)

               Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra analýzu hospodárskej politiky Španielska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Španielsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Španielsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

               (17)

               Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko (6) je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

               (18)

               V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program stability. Odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Španielsko v rokoch 2016 a 2017 prijalo opatrenia s cieľom:

               1.

               Zabezpečiť trvalú nápravu nadmerného deficitu v súlade s príslušnými rozhodnutiami alebo odporúčaniami podľa postupu pri nadmernom deficite, a to prijatím potrebných štrukturálnych opatrení a využívaním neočakávaných príjmov na znižovanie deficitu a dlhu. Vykonávať na všetkých úrovniach verejnej správy nástroje stanovené vo fiškálnom právnom rámci. Posilniť kontrolné mechanizmy vo verejnom obstarávaní a koordináciu politík verejného obstarávania na jednotlivých úrovniach verejnej správy.

               2.

               Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie integrácie do trhu práce, s dôrazom na individualizovanú podporu a posilnenie účinnosti vzdelávacích opatrení. Zlepšiť kapacitu regionálnych služieb zamestnanosti a posilniť ich koordináciu so sociálnymi službami. Riešiť nedostatky a rozdiely v systémoch minimálneho príjmu a zlepšiť systémy na podporu rodín vrátane prístupu ku kvalitnej starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti.

               3.

               Prijať ďalšie opatrenia na zvýšenie relevantnosti terciárneho vzdelávania pre trh práce, a to aj stimulovaním spolupráce medzi univerzitami, podnikmi a výskumnými inštitúciami. Zvýšiť financovanie verejných výskumných ústavov a univerzít založené na dosiahnutých výsledkoch a podporovať výskum a inovácie v súkromnom sektore.

               4.

               Urýchliť vykonávanie zákona o jednote trhu na regionálnej úrovni. Zaistiť, aby autonómne regióny vykonávali prijaté reformné opatrenia v maloobchodnom sektore. Prijať plánovanú reformu týkajúcu sa odborných služieb a profesijných združení.

      V Bruseli 12. júla 2016

            Za Radu

            predseda

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25.

      (3)  Ú. v. EÚ C 96, 11.3.2016, s. 1.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

      (5)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

      (6)  Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97.


Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0214

Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru zo 17. júna 1998 o zákaze riadenia motorového vozidla, vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii  /* KOM/2007/0214 v konečnom znení - CNS 2007/0075 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 25.4.2007KOM(2007) 214 v konečnom znení2007/0075 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru zo 17. júna 1998 o zákaze riadenia motorového vozidla, vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii(predložený Komisiou)ODÔVODNENIEAkt o pristúpení Bulharska a Rumunska[1] z roku 2005 zaviedol zjednodušený systém pre pristúpenie Bulharska a Rumunska k dohovorom (a protokolom), ktoré uzatvorili členské štáty na základe článku 34 Zmluvy o EÚ (predtým článok K.3 Zmluvy o EÚ) alebo článku 293 Zmluvy o ES. V súčasnosti už nie je potrebné rokovať o osobitných prístupových protokoloch k týmto dohovorom a uzatvárať ich, ako to bolo v minulosti (vyžadovala by sa ratifikácia 27 štátov): článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristúpia k týmto dohovorom a protokolom na základe tohto aktu.Článok 3 ods. 3 a ods. 4 Aktu o pristúpení v tejto súvislosti stanovujú, že Rada prijme rozhodnutie, v ktorom určí dátum nadobudnutia platnosti týchto dohovorov pre Bulharsko a Rumunsko a urobí k nim všetky potrebné úpravy, ktoré sa vyžadujú v dôsledku pristúpenia dvoch nových členských štátov (ide najmä o prijatie dohovorov v bulharskom a rumunskom jazyku, aby aj tieto znenia boli „rovnako autentické“). Rada bude konať na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Európskym parlamentom.V prílohe I k Aktu o pristúpení je uvedených sedem dohovorov a protokolov, ktoré patria do oblasti Spravodlivosť a vnútorné veci.Tento zoznam zahŕňa Dohovor zo 17. júna 1998 o zákaze riadenia motorového vozidla, vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii.Cieľom odporúčania Komisie pre rozhodnutie Rady je urobiť úpravy potrebné v dôsledku pristúpenia Bulharska a Rumunska k uvedenému dohovoru v súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení.2007/0075 (CNS)Odporúčanie preROZHODNUTIE RADYo pristúpení Bulharska a Rumunska k Dohovoru zo 17. júna 1998 o zákaze riadenia motorového vozidla, vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej úniiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Bulharska a Rumunska,so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharska a Rumunska (ďalej len „Akt o pristúpení“), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,so zreteľom na odporúčanie Komisie[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[3],keďže:1.  Dohovor zo 17. júna 1998 o zákaze riadenia motorového vozidla[4], (ďalej len „Dohovor o zákaze riadenia motorového vozidla“) vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, bol podpísaný v Luxemburgu dňa 17. júna 1998 a zatiaľ nenadobudol platnosť.2.  Článok 3 ods. 3 Aktu o pristúpení stanovuje, že Bulharsko a Rumunsko pristupujú k dohovorom a protokolom, ktoré uzatvorili medzi sebou členské štáty a ktoré sú uvedené v prílohe I k Aktu o pristúpení, inter alia k Dohovoru o zákaze riadenia motorového vozidla. Vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku nadobudnú platnosť v deň, ktorý určí Rada.3.  V súlade s článkom 3 ods. 4 Aktu o pristúpení Rada urobí všetky úpravy potrebné v dôsledku pristúpenia k uvedeným dohovorom a protokolom,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Dohovor o zákaze riadenia motorového vozidla je vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku platný odo dňa, kedy nadobudne platnosť pre pôvodné signatárske členské štáty.Článok 2Znenie Dohovoru o zákaze riadenia motorového vozidla, ktoré je vyhotovené v bulharskom a rumunskom jazyku a tvorí prílohu k tomuto rozhodnutiu, je autentické za rovnakých podmienok ako ostatné znenia uvedeného dohovoru.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHA Znenie Dohovoru zo 17. júna 1998 o zákaze riadenia motorového vozidla, vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii, v bulharskom a rumunskom jazyku.[1] Ú. v. EÚ L 157, 2005, s.203.[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[4] Ú. v. ES C 216, 10.7.1998, s. 1.


				|

		52013DC0376

			Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na roky 2012 − 2017 /* COM/2013/0376 final - 2013/ () */

Odporúčanie
ODPORÚČANIA RADY,
ktoré sa týka národného programu reforiem
Fínska na rok 2013
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Fínska na roky 2012 − 2017

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä
na jeho článok 5 ods. 2,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a
náprave makroekonomických nerovnováh[2],
a najmä na jeho článok 6 ods. 1,
so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3],
so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4],
so zreteľom na závery Európskej rady,
so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť,
po porade s Hospodárskym a finančným
výborom,
keďže:
(1)       Európska rada 26. marca 2010
schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a
zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii
hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých
sú potrebné opatrenia na zvýšenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného
rastu a konkurencieschopnosti.
(2)       Rada 13. júla 2010 prijala na
základe návrhov Komisie odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre
hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských
štátov[5],
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané,
aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej
politike a politike zamestnanosti.
(3)       Hlavy štátov alebo
predsedovia vlád 29. júna 2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť,
ktorý poskytuje koherentný rámec pre opatrenia na úrovni členských štátov,
EÚ a eurozóny, pri ktorých sa využijú všetky dostupné stimuly, nástroje a
politiky. Rozhodli o prijatí opatrení na úrovni členských štátov,
pričom vyjadrili najmä úplné odhodlanie dosiahnuť ciele stratégie
Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.
(4)       Rada 6. júla 2012 prijala
odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem Fínska na rok 2012,
a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Fínska na
roky 2011 – 2015.
(5)       Komisia 28. novembra 2012
prijala ročný prieskum rastu[6],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2013. Komisia okrem toho 28. novembra 2012 prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[7], v ktorej
určila Fínsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku ktorému
sa vykoná hĺbkové preskúmanie.
(6)       Európska rada 14. marca 2013
schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej
konsolidácie a opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania
diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast,
obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a
konkurencieschopnosti, zníženia nezamestnanosti a vyriešenia sociálnych
dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.
(7)       Komisia 10. apríla 2013
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 uverejnila výsledky
svojho hĺbkového preskúmania[8]
pre Fínsko. Analýza Komisie ju vedie k záveru, že vo Fínsku existujú
makroekonomické nerovnováhy, ktoré si vyžadujú monitorovanie a politické
opatrenia. Pozornosť si naďalej vyžaduje výrazné zhoršenie pozície
bežného účtu a slabé výsledky v oblasti vývozu podmienené reštrukturalizáciou
vo výrobnom odvetví, ako aj nákladovými a inými než nákladovými faktormi
súvisiacimi s konkurencieschopnosťou.
(8)       Fínsko 18. apríla 2013
predložilo svoj program stability na rok 2012, ktorý sa vzťahuje na
obdobie rokov 2012 – 2017, a svoj národný program reforiem na rok 2013. S
cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne.
(9)       Vychádzajúc z posúdenia
programu stability na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
sa Rada domnieva, že verejné financie vo Fínsku sú celkovo zdravé a vyvinulo sa
úsilie o zvýšenie príjmov a obmedzenie výdavkov, aby sa pokročilo smerom k
dosiahnutiu strednodobého cieľa. Makroekonomický scenár, ktorý tvorí
základ rozpočtových prognóz, je realistický. Odhad rastu na rok 2013
zodpovedá jarnej prognóze Komisie, zatiaľ čo odhad na rok 2014 je o
0,6 percentuálneho bodu vyšší než v prognóze Komisie. Cieľom
rozpočtovej stratégie uvedeným v programe je dosiahnuť rovnováhu
financií ústrednej štátnej správy a do roku 2015 dosiahnuť klesajúci trend
pomeru verejného dlhu k HDP. Program obsahuje zmenu strednodobého cieľa z
0,5 % na − 0,5 %. Nový strednodobý cieľ zodpovedá požiadavkám Paktu
stability a rastu. Podľa programu sa má strednodobý cieľ
dosiahnuť do roku 2014 a udržať do roku 2017. Podľa (prepočítaného)
štrukturálneho salda na základe informácií v programe Fínsko v roku 2012
nedosiahlo pôvodný strednodobý cieľ a nesplní ani nový strednodobý
cieľ v roku 2013. Podľa programu sa má (prepočítané)
štrukturálne saldo zlepšiť z − 1 % HDP v roku 2012 na
− 0,9 % HDP v roku 2013. Od roku 2014 do roku 2017 by malo
zostať na úrovni − 0,6 % až − 0,7 % HDP. V
roku 2012 sa čisté výdavky Fínska zvýšili o 0,4 %, čo je stále
pod platnou referenčnou hodnotou pre výdavky. Vzhľadom na záporný
rastu reálneho HDP v roku 2012 sa nízka štrukturálna úprava považuje za
dostatočnú. V roku 2013 sa (prepočítané) štrukturálne saldo Fínska
zlepšuje a rozdiel v jeho čistých výdavkoch oproti referenčnej
hodnote pre výdavky by mal predstavovať len 0,1 % HDP. Vzhľadom
na veľkú zápornú produkčnú medzeru Fínska sa to považuje za
primerané. V roku 2014 sa má (prepočítané) štrukturálne saldo Fínska
ďalej zlepšovať až na úroveň 0,6 % HDP, čím sa
dostatočne priblíži k strednodobému rozpočtovému cieľu
(podľa jarnej prognózy Komisie ho má Fínsko v roku 2014 dosiahnuť
úplne). Celkovo by to znamenalo, že Fínsko dodržalo preventívnu časť
Paktu stability a rastu. V roku 2012 dosiahol konsolidovaný hrubý verejný dlh
53 % HDP a podľa programu sa v programovom období udrží pod 60 %
HDP. Podľa programu má v rokoch 2016 a 2017 dôjsť k poklesu úrovne
zadlženia. Najdôležitejšou výzvou pre fiškálnu politiku zostáva dlhodobá
udržateľnosť. V dôsledku starnutia obyvateľstva sa konštatovala
medzera udržateľnosti súvisiaca s dôchodkami a zdravotnou a dlhodobou
starostlivosťou, ktorá sa musí priebežne monitorovať.
(10)     Rast produktivity vo verejných
službách nezodpovedal rastu produktivity v hospodárstve vo všeobecnosti,
zatiaľ čo zaťaženie vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva
sa zvyšuje. Stanovili sa síce zásady pre reformu miestnej samosprávy,
zlučovanie však zostane dobrovoľné, aj keď budú k dispozícii
stimuly od ústrednej štátnej správy. Očakáva sa, že prebiehajúca reforma
sociálnych a zdravotníckych služieb nebude viesť k výraznému zníženiu
súčasného počtu obvodov, v ktorých sa poskytuje zdravotná
starostlivosť.
(11)     Vykonali sa opatrenia na
zníženie nezamestnanosti mládeže a dlhodobej nezamestnanosti, ako napr. záruka
pre mladých ľudí, dočasný program zručností pre mladé dospelé
osoby a pilotný program pre dlhodobo nezamestnaných. V roku 2013 sa
doplnili o ďalšiu finančnú podporu učňovských miest
v rámci záruky pre mladých; uvedené opatrenia sú vítané v kontexte
očakávaného zvýšenia miery nezamestnanosti. Teraz ich treba
realizovať s jasným zameraním na zlepšenie úrovne zručností a
postavenia cieľových skupín na trhu práce. Zvýšenie zamestnanosti starších
pracovníkov je dôležité na zabezpečenie udržateľnosti verejných
financií a uspokojenie dopytu po pracovnej sile v budúcnosti. Vo Fínsku sa
znižuje počet obyvateľov v produktívnom veku. Boli schválené viaceré
opatrenia na riešenie možností predčasného odchodu do dôchodku, ako napr.
zvýšenie vekovej hranice pre vznik nároku na čiastočný dôchodok,
zrušenie možnosti poberať znížený dôchodok a zvýšenie vekovej hranice pre
odchod do dôchodku po nezamestnanosti. Zvýšenie strednej dĺžky života však
bolo rýchlejšie, než sa predpokladalo počas dôchodkovej reformy v roku
2005, a súčasné zákonom stanovené vekové rozpätie na odchod do dôchodku by
sa mohlo časom stať príliš nízke a nestačilo by na
generovanie dôchodkov. Vláda sa vo svojom programe zaviazala zvýšiť do
roku 2025 skutočný vek odchodu do dôchodku na 62,4 roka, čo je vzhľadom
na strednú dĺžku života a demografické výzvy stále málo. V
krátkodobom horizonte zostane prioritou vykonanie uvedených dohodnutých smerov
činností.
(12)     Regulačné prekážky v
sektore služieb vo Fínsku sú stále obmedzujúce a trhová koncentrácia je vysoká
v rámci dôležitých sektorov, napríklad v maloobchode. Súčasné problémy by
mohli pomôcť vyriešiť plánované zmeny zákona o hospodárskej
súťaži, pokiaľ ide o dominantné postavenie obchodníkov s potravinami,
cieľov programu zdravej hospodárskej súťaže, pokiaľ ide
o väčší dohľad v tomto sektore, a odstránenie
zbytočných obmedzení hospodárskej súťaže v existujúcich právnych
predpisoch, ako sú napr. predpisy týkajúce sa územného plánovania
a stavebníctva. Zlepšiť účinnosť a prínosy politiky
hospodárskej súťaže by mohol zlepšiť aj orgán vytvorený zlúčením
orgánu na ochranu hospodárskej súťaže a agentúry pre spotrebiteľov,
ako aj navýšenie jeho rozpočtu a rozšírenie právomocí
o zabezpečovanie neutrálnosti hospodárskej súťaže medzi
súkromnými a verejnými aktérmi. Pokuty ukladané za porušenie práva hospodárskej
súťaže sú vo Fínsku tradične nízke a prieskum plánovaný na rok 2013
by mal poskytnúť základ pre ďalšie reformy, ktorých cieľom by
malo byť zlepšenie ich odrádzajúceho účinku.
(13)     Rast produktivity vo Fínsku
stále zaostáva za rastom miezd a zároveň sa oslabila medzinárodná
konkurencieschopnosť, o čom svedčí klesajúci trhový podiel
fínskeho vývozu. Hoci investície v oblasti výskumu, vývoja a inovácií sú stále
vysoké, mimoriadne dôležitou otázkou zostáva efektívnosť, s akou sa tento
výskum premietne do inovácií a nových spoločností s vysokým rastom, ktoré
budú môcť preniknúť na rýchlo rastúce vývozné trhy a posilniť
medzinárodnú konkurencieschopnosť. Fínsko by v krátkodobom horizonte malo
vykonať nedávno prijaté politiky a opatrenia na zlepšenie systému výskumu
a inovácií, ako napr. nový akčný plán, a v prípade potreby navrhnúť
ďalšie reformy na základe existujúcich hodnotení a výhľadovej správy,
ktorá sa v súčasnosti pripravuje. Z cien vstupov sa za tie, ktoré zvyšujú
náklady fínskych výrobcov, označili ceny energie a pracovnej sily. Rast
miezd bol v posledných rokoch mierny z dôvodu súčasnej tripartitnej dohody
o mzdách, ktorej platnosť uplynie v roku 2013. Preto vzbudzuje obavy, že
sociálni partneri doposiaľ neuzatvorili novú dohodu.
(14)     Komisia vykonala
v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Fínska.
Posúdila program stability i národný program reforiem a predložila
hĺbkové preskúmanie. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú
fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Fínsku, ale aj ich súlad s
pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkové
hospodárske riadenie Európskej únie tým, že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ pre
budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho
semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 5.
(15)     Rada na základe tohto
posúdenia preskúmala program stability Fínska a jej stanovisko[9] je
premietnuté najmä do odporúčania 1.
(16)     Rada na základe hĺbkového
preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem
Fínska a jeho program stability. Jej odporúčania podľa článku 6
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 o prevencii a náprave makroekonomických
nerovnováh sú premietnuté do odporúčaní 3, 4 a 5,
(17)       Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra aj analýzu hospodárskej
politiky eurozóny ako celku. Rada na jej základe vydala odporúčania pre
jednotlivé členské štáty, ktorých menou je euro. Fínsko by malo
zabezpečiť aj úplné a včasné vykonávanie týchto odporúčaní,
TÝMTO ODPORÚČA, aby Fínsko prijalo
v období rokov 2013 − 2014 opatrenia s cieľom:
1.           Uskutočňovať
fiškálnu politiku podporujúcu rast a udržať zdravú fiškálnu pozíciu
podľa plánu, čím sa zabezpečí dodržanie strednodobého cieľa
v programovom období. Pokračovať vo vykonávaní ročných hodnotení
rozsahu medzery udržateľnosti zapríčinenej starnutím
obyvateľstva a upravovať verejné príjmy a výdavky v súlade s
dlhodobými cieľmi a potrebami. Zabezpečiť nákladovú
efektívnosť a udržateľnosť dlhodobej starostlivosti a viac sa
zamerať na prevenciu, rehabilitáciu a samostatný život.
2.           Zabezpečiť
účinné vykonávanie prebiehajúcich administratívnych reforiem týkajúcich sa
štruktúry miestnej samosprávy, aby sa v poskytovaní verejných služieb vrátane
sociálnych služieb a služieb poskytovania zdravotníckej starostlivosti dosiahlo
zvýšenie produktivity a úspora nákladov.
3.           Podniknúť ďalšie
kroky na zvýšenie miery zamestnanosti starších pracovníkov aj zlepšením ich
zamestnateľnosti a obmedzením možností predčasného odchodu do
dôchodku a prispôsobiť minimálny zákonný vek odchodu do dôchodku
zvýšenej strednej dĺžke života. Vykonávať a dôkladne
monitorovať vplyv prebiehajúcich opatrení na zlepšenie postavenia mladých
ľudí a dlhodobo nezamestnaných na trhu práce, pričom je potrebné sa
osobitne zamerať na rozvoj pracovných zručností.
4.           Naďalej vyvíjať
úsilie o zlepšenie hospodárskej súťaže na trhoch s výrobkami a
službami, najmä v maloobchodnom sektore, a to prostredníctvom nového programu
na podporu zdravej hospodárskej súťaže.
5.           Zlepšiť schopnosť
Fínska dodávať inovačné výrobky, služby a podporiť vznik
rýchlo rastúcich spoločností v rýchlo sa meniacom prostredí a
pokračovať v diverzifikácii výrobného odvetvia smerom k energeticky
menej náročným sektorom. V súčasnom prostredí s nízkym rastom
podporiť zosúladenie vývoja reálnych miezd s vývojom produktivity pri
rešpektovaní úlohy sociálnych partnerov a v súlade s vnútroštátnymi postupmi.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ
L 306, 23.11.2011, s. 25.
[3]               COM(2013) 376
final.
[4]               P7_TA(2013)0052
a P7_TA(2013)0053.
[5]               Rozhodnutie
Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.
[6]               COM(2012) 750 final.
[7]               COM(2012) 751 final.
[8]               SWD(2013) 123 final.
[9]               Podľa
článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.