title: Odporúčanie Komisie zo  14. decembra 2005  o koordinovanom programe kontroly v oblasti výživy zvierat na rok 2006 v súlade so smernicou Rady 95/53/ES

text:
               22.12.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 337/51

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   zo 14. decembra 2005
   o koordinovanom programe kontroly v oblasti výživy zvierat na rok 2006 v súlade so smernicou Rady 95/53/ES
   (2005/925/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 95/53/ES z 25. októbra 1995, určujúcu zásady upravujúce organizovanie úradných kontrol v oblasti výživy zvierat (1), a najmä na jej článok 22 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               V roku 2005 členské štáty vymedzili určité otázky vhodné na riešenie v rámci realizácie koordinovaného programu kontroly v roku 2006.

               (2)

               Aj keď sa smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich látkach v krmivách pre zvieratá (2) zavádza maximálny objem aflatoxínu B1 v krmivách, pre iné mykotoxíny, akými sú ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenón a fumonizíny a toxíny T-2 a HT-2, nie sú stanovené nijaké pravidlá Spoločenstva. Získavaním informácií o prítomnosti týchto mykotoxínov na základe náhodných meraní by sa mohlo dospieť k užitočným údajom potrebným na hodnotenie situácie s ohľadom na vývoj právnych predpisov. Okrem toho sú niektoré kŕmne suroviny, ako napríklad obilniny a olejové semená, osobitne náchylné na kontamináciu mykotoxínmi vzhľadom na podmienky zberu, uskladňovania a dopravy. Keďže koncentrácia mykotoxínov sa každoročne mení, je vhodné zhromažďovať údaje o všetkých mykotoxínoch počas niekoľkých po sebe nasledujúcich rokov.

               (3)

               S ohľadom na predchádzajúce kontroly prítomnosti antibiotík a kokcidiostatík v niektorých krmivách určených pre druhy alebo kategórie zvierat, pre ktoré nie je povolené používať predmetné účinné látky, možno konštatovať, že naďalej dochádza k takýmto porušeniam predpisov. Okrem toho v súlade s ustanoveniami článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (3) je dôležité zabezpečiť účinné presadzovanie postupného vyraďovania doplnkových látok na báze antibiotík, ktoré sú súčasťou krmív.

               (4)

               Je dôležité zabezpečovať účinné uplatňovanie obmedzení týkajúcich sa používania kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu v krmivách v súlade s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva.

               (5)

               Zároveň je vhodné zabezpečiť dodržiavanie maximálneho obsahu stopových prvkov medi a zinku v kŕmnych zmesiach určených pre ošípané, uvedeného v nariadení Komisie (ES) č. 1334/2003 z 25. júla 2003, ktorým sa menia a dopĺňajú podmienky pre povoľovanie viacerých doplnkových látok, ktoré patria do skupiny mikroprvkov v krmivách (4).

               (6)

               Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         TÝMTO ČLENSKÝM ŠTÁTOM ODPORÚČA:

               1.

               Vykonanie koordinovaného programu kontroly v priebehu roka 2006, v rámci ktorého je potrebné sa zamerať na:

                           a)

                           kontrolu koncentrácie mykotoxínov (aflatoxín B1, ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol a fumonizíny, toxíny T-2 a HT-2) v krmivách s uvedením použitých analytických metód; postup pri odbere vzoriek, ktorý by mal pozostávať z náhodného aj cieleného odberu vzoriek; kontrolu vzoriek v rámci cieleného odberu, ktoré by mali predstavovať kŕmnu surovinu s pravdepodobnosťou vyššej koncentrácie mykotoxínov, ako sú obilné zrná, olejové semená, olejnaté plody, výrobky z nich a vedľajšie produkty a kŕmne suroviny skladované dlhodobo alebo prevážané po mori na veľké vzdialenosti; v prípade aflatoxínu B1 na osobitne pozornú kontrolu kŕmnych zmesí určených pre zvieratá chované na produkciu mlieka okrem hovädzieho dobytka; vypracovanie správy o výsledkoch kontrol podľa vzoru uvedeného v prílohe I;

                           b)

                           kontrolu prítomnosti povolených, ako aj nepovolených kokcidiostatík a/alebo histomonostatík použitých ako doplnkové látky v krmivách pre niektoré druhy alebo kategórie zvierat, často sa vyskytujúcich v predzmesiach a kŕmnych zmesiach, v ktorých tieto látky nie sú povolené; kontroly povinne zamerané na prítomnosť týchto látok v neliečivých predzmesiach a kŕmnych zmesiach, ak príslušný orgán predpokladá vyššiu pravdepodobnosť zistenia nezrovnalostí; vypracovanie správy o výsledkoch kontrol podľa vzoru uvedeného v prílohe II;

                           c)

                           uplatňovanie postupného vyraďovania doplnkových látok na báze antibiotík, ktoré sú súčasťou krmív podľa prílohy II;

                           d)

                           zavádzanie obmedzení výroby a používania kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu podľa prílohy III;

                           e)

                           sledovanie hladín medi a zinku v kŕmnych zmesiach pre ošípané podľa prílohy IV.

               2.

               Aby výsledky koordinovaného programu kontroly podľa odseku 1 uviedli v osobitnej kapitole výročnej správy o kontrolných činnostiach, ktorú treba odovzdať do 1. apríla 2007, ako aj v najnovšej verzii zosúladeného vzoru správy.

      V Bruseli 14. decembra 2005

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 265, 8.11.1995, s. 17. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/46/ES (Ú. v. ES L 234, 1.9.2001, s. 55).

      (2)  Ú. v. ES L 140, 30.5.2002, s. 10. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2005/8/ES (Ú. v. EÚ L 27, 29.1.2005, s. 44).

      (3)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 378/2005 (Ú. v. EÚ L 59, 5.3.2005, s. 8).

      (4)  Ú. v. EÚ L 187, 26.7.2003, s. 11. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2112/2003 (Ú. v. EÚ L 317, 2.12.2003, s. 22).
   PRÍLOHA I
   Koncentrácia niektorých mykotoxínov (aflatoxín B1, ochratoxín A, zearalenón, deoxynivalenol, fumonizíny, toxíny T-2 a HT-2) v krmivách
   Individuálne výsledky všetkých skúmaných vzoriek; vzor správy podľa odseku 1 písm. a)

               Krmivá

               Odber vzoriek
               (náhodný alebo cielený)

               Druh a koncentrácia mykotoxínov (μg/kg vzhľadom na krmivo s vlhkosťou 12 %)

               Trieda (1)

               Typ (2)

               Krajina pôvodu

               aflatoxín B1

               ochratoxín A

               zearalenón

               deoxynivalenol

               fumonizíny (3)

               toxíny T-2 a HT-2 (4)

         Príslušný orgán by mal zároveň uviesť:

               —

               podniknuté opatrenie v prípade prekročenia maximálnych hladín aflatoxínu B1;

               —

               metódy použitej analýzy,

               —

               medze detekcie.

      (1)  Uveďte jednu z týchto tried: kŕmna surovina, doplnková látka prítomná v krmive, predzmes (premix), doplnkové krmivo, kompletné krmivo, kŕmna zmes.

      (2)  Uveďte jeden z týchto typov: a) v prípade kŕmnych surovín – názov kŕmnej suroviny podľa časti B prílohy k smernici Rady 96/25/ES (Ú. v. ES L 125, 23.5.1996, s. 35); b) v prípade iných krmív – cieľové druhy zvierat.

      (3)  Koncentrácia fumonizínov B1 a B2 sa môže uvádzať ako zmes oboch látok.

      (4)  Koncentrácia toxínov T-2 a HT-2 sa môže uvádzať ako zmes oboch látok.
   PRÍLOHA II
   Prítomnosť niektorých liečivých látok, ktoré nie sú povolené ako doplnkové látky v krmivách
   Niektoré liečivé látky môžu byť legálne prítomné ako doplnkové látky v predzmesiach a kŕmnych zmesiach určených pre isté druhy a kategórie zvierat pri splnení požiadaviek uvedených v článku 10 nariadenia (ES) č. 1831/2003.
   Prítomnosť nepovolených liečivých látok v krmivách určených pre niektoré druhy a kategórie zvierat predstavuje porušenie príslušných ustanovení.
   Liečivé látky určené na kontrolu by sa mali vybrať z týchto látok:

               1.

               Liečivé látky povolené ako doplnkové látky v krmivách pre určité druhy alebo len kategórie zvierat:

                           dekochinát (Deccox)

                           diklazuril (Clinacox 0,2 %)

                           halofuginón hydrobromid (Stenorol)

                           lasalocid A sodný (Avatec 15 %)

                           maduramicín amónny alfa (Cygro 1 %)

                           monenzín sodný (Elancoban G 100, 100, G 200, 200)

                           narazín (Monteban)

                           narazín – nikarbazín (Maxiban G 160)

                           robenidín hydrochlorid (Cycostat 66 G)

                           salinomycín sodný (Sacox 120 G, 120)

                           semduramicín sodný (Aviax 5 %).

               2.

               Liečivé látky, ktoré už nie sú povolené ako doplnkové látky v krmivách:

                           amprolium

                           amprolium/etopabát

                           arprinocid

                           avilamycín

                           avoparcín

                           karbadox

                           dimetridazol

                           dinitolmid

                           flavofosfolipol

                           ipronidazol

                           metiklorpindol

                           metiklorpindol/metylbenzokvát

                           nikarbazín

                           nifursol

                           olachindox

                           ronidazol

                           spiramycín

                           tetracyklíny

                           tylozín fosfát

                           virginiamycín

                           zinkbacitracín

                           iné antimikrobiálne látky.

               3.

               Liečivé látky, ktoré nikdy neboli povolené ako doplnkové látky v krmivách:
               iné látky.
               Individuálne výsledky nevyhovujúcich vzoriek; vzor správy podľa odseku 1 písm. b):

                           Typ krmiva
                           (druh a kategória zvierat)

                           Zistená látka

                           Zistená hladina

                           Dôvod porušenia ustanovení (1)

                           Prijaté opatrenie

                     Príslušný orgán by mal zároveň uviesť:

                           —

                           celkový počet skontrolovaných vzoriek,

                           —

                           názvy látok, ktorých prítomnosť sa prešetrovala,

                           —

                           metódy použitej analýzy,

                           —

                           medze detekcie.

      (1)  Dôvod, ktorý viedol k prítomnosti nepovolenej látky v krmivách, podľa záverov vyšetrovania uskutočneného príslušným orgánom.
   PRÍLOHA III
   Obmedzenia týkajúce sa výroby a používania kŕmnych materiálov živočíšneho pôvodu
   Bez toho, aby bol dotknutý článok 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (1), členské štáty môžu počas roka 2006 uskutočňovať koordinovaný program kontroly s cieľom zistiť úroveň dodržiavania obmedzení týkajúcich sa výroby a používania kŕmnych surovín živočíšneho pôvodu.
   Najmä v záujme účinného uplatňovania zákazu kŕmenia určitých zvierat spracovanými živočíšnymi bielkovinami podľa prílohy IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 (2) by členské štáty mali implementovať osobitný program kontroly založený na cielených kontrolách. V súlade s článkom 3 nariadenia (ES) č. 882/2004 by mal tento program kontroly vychádzať z rizikovej stratégie zahŕňajúcej všetky štádiá výroby a všetky druhy priestorov určených na výrobu krmiva, manipuláciu s ním, ako aj priestorov určených na podávanie tohto krmiva zvieratám. Členské štáty by mali venovať osobitnú pozornosť vymedzeniu kritérií, čo môže predstavovať riziko. Význam každého kritéria by mal primerane odrážať mieru daného rizika. Frekvencia inšpekcií a počet vzoriek analyzovaných v priestoroch by mali zodpovedať súhrnu významových koeficientov pridelených týmto priestorom.
   Pri príprave programu kontroly je potrebné vziať do úvahy tieto indikatívne priestory a kritériá:

               Priestory

               Kritériá

               Významový koeficient

               Výrobne krmív

                           —

                           dvojprúdové výrobne krmiva, ktoré vyrábajú kŕmne zmesi pre prežúvavce a iné zvieratá ako prežúvavce, obsahujúce spracované živočíšne bielkoviny vyňaté zo zákazu

                           —

                           výrobne krmív s predchádzajúcim výskytom alebo podozrením na nedodržiavanie pravidiel

                           —

                           výrobne krmív s veľkým množstvom dovozových krmív s vysokým obsahom bielkovín, ako je rybia múčka, sójový šrot, kukuričný lepok a bielkovinové koncentráty

                           —

                           výrobne krmiva s významnou produkciou kŕmnych zmesí

                           —

                           riziko krížovej kontaminácie v dôsledku interných prevádzkových postupov (použitie sila, kontrola účinného oddelenia výrobných liniek, kontrola zložiek, interné laboratórium, postupy pri odbere vzoriek)

               Hraničné kontroly a iné miesta vstupu do Spoločenstva

                           —

                           dovoz krmív vo veľkom/malom množstve

                           —

                           krmivá s vysokým obsahom bielkovín

               Farmy

                           —

                           domáce výrobne zmesí používajúce spracované živočíšne bielkoviny vyňaté zo zákazu

                           —

                           farmy s prežúvavcami a inými druhmi zvierat (riziko krížového kŕmenia)

                           —

                           farmy nakupujúce krmivo vo veľkých množstvách

               Predajcovia

                           —

                           sklady a priestory na prechodné uchovávanie krmiva s vysokým obsahom bielkovín

                           —

                           vysoký objem obchodovania so sypkým krmivom

                           —

                           predajcovia kŕmnych zmesí vyrobených v zahraničí

               Mobilné výrobne zmesí

                           —

                           výrobne zmesí vyrábajúce krmivá pre prežúvavce aj neprežúvavce

                           —

                           výrobne zmesí s predchádzajúcim záznamom o nedodržiavaní pravidiel alebo s podozrením na nedodržiavanie pravidiel

                           —

                           výrobne zmesí spracúvajúce krmivá s vysokým obsahom bielkovín

                           —

                           výrobne zmesí s vysokou produkciou krmív

                           —

                           veľký počet fariem, ktoré danú mobilnú výrobňu zmesí využíva, vrátane fariem chovajúcich prežúvavce

               Dopravné prostriedky

                           —

                           vozidlá používané na prevoz spracovaných živočíšnych bielkovín a krmív

                           —

                           vozidlá s predchádzajúcim záznamom o nedodržiavaní pravidiel alebo s podozrením na nedodržiavanie pravidiel

         Ako alternatívu k týmto indikatívnym priestorom a kritériám členské štáty môžu do 31. marca 2006 predložiť Komisii vlastné hodnotenie rizika.
   Pri odbere vzoriek je potrebné sa zameriavať na série alebo prípady najvyššej pravdepodobnosti krížovej kontaminácie so zakázanými spracovanými živočíšnymi bielkovinami (prvá séria po preprave krmív s obsahom živočíšnych bielkovín zakázaných v tejto sérii, technické problémy alebo zmeny v rámci výrobných liniek, zmeny v skladovacích zásobníkoch alebo silách určených pre sypký materiál).
   Kontroly by sa mali zameriavať aj na analýzu prachu vo vozidlách, v prístrojoch na výrobu krmív a priestoroch na skladovanie.
   V členskom štáte by sa mala kontrola vykonávať minimálne 10-krát ročne na 100 000 ton vyrobenej kŕmnej zmesi. V členskom štáte by sa malo odobrať minimálne 20 úradných vzoriek na 100 000 ton vyrobenej kŕmnej zmesi. Až do schválenia alternatívnych metód by sa pri analyzovaní vzoriek mala využívať metóda mikroskopickej identifikácie a odhadu, uvedená v smernici Komisie 2003/126/ES (3). Výklad detekcie živočíšnych bielkovín je v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 999/2001.
   Výsledky programov kontroly sa oznámia Komisii v týchto formátoch.
   Zhrnutie kontrol týkajúcich sa obmedzení pre krmivá živočíšneho pôvodu (kŕmenie zakázanými spracovanými živočíšnymi bielkovinami)
   A.   Zaznamenané inšpekcie

               Štádium

               Počet kontrol vrátane kontrol prítomnosti spracovaných živočíšnych bielkovín

               Počet porušení ustanovení zistených skôr pri kontrolách dokladov ako pri laboratórnom vyšetrení

               Dovoz kŕmnych surovín

               Uskladnenie kŕmnych surovín

               Výrobne krmív

               Domáce výrobne zmesí/mobilné výrobne zmesí

               Sprostredkovatelia krmív

               Dopravné prostriedky

               Farmy s chovom neprežúvavcov

               Farmy s chovom prežúvavcov

               Iné: …

         B.   Odber vzoriek a testovanie kŕmnych surovín a kŕmnych zmesí na spracované živočíšne bielkoviny

               Priestory

               Počet úradných vzoriek vyšetrených na prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín

               Počet nevyhovujúcich vzoriek

               Prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín zo suchozemských živočíchov

               Prítomnosť spracovaných živočíšnych bielkovín z rýb

               kŕmne suroviny

               kŕmne zmesi

               kŕmne suroviny

               kŕmne zmesi

               kŕmne suroviny

               kŕmne zmesi

               pre prežúvavce

               pre neprežúvavce

               pre prežúvavcce

               pre neprežúvavce

               pre prežúvavce

               pre neprežúvavce

               Počas dovozu

               Výrobne krmív

               Sprostredkovatelia/uskladnenie

               Dopravné prostriedky

               Domáce výrobne zmesí/mobilné výrobne zmesí

               Na farme

               Iné: …

         C.   Zhrnutie zakázaných spracovaných živočíšnych bielkovín prítomných vo vzorkách krmív určených pre prežúvavce

               Mesiac odberu vzoriek

               Druh, stupeň a pôvod kontaminácie

               Uplatnené sankcie (alebo iné opatrenia)

               1.

               2.

               3.

               4.

               5.

               …

      (1)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 147, 31.5.2001, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 339, 24.12.2003, s. 78.
   PRÍLOHA IV
   Individuálne výsledky všetkých vzoriek (vyhovujúcich aj nevyhovujúcich), týkajúce sa obsahu medi a zinku v kŕmnych zmesiach pre ošípané

               Typ kŕmnej zmesi
               (kategória zvierat)

               Stopový prvok
               (meď alebo zinok)

               Zistená hladina
               (mg/kg kompletného krmiva)

               Dôvody prekročenia maximálneho obsahu (1)

               Prijaté opatrenie

      (1)  Podľa záverov vyšetrovania uskutočneného príslušným orgánom.


title: Odporúčanie Rady z  10. júla 2012 o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky

text:
               21.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 215/4

         ODPORÚČANIE RADY
   z 10. júla 2012
   o vymenovaní člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
   2012/C 215/05
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 283 ods.2,
   so zreteľom na Protokol o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 11.2,
   TÝMTO ODPORÚČA EURÓPSKEJ RADE:
   vymenovať pána Yvesa MERSCHA za člena Výkonnej rady Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov.

      V Bruseli 10. júla 2012

            Za Radu

            predseda

         V. SHIARLY


Dôležité právne oznámenie

|

52006SC0108

Odporúčanie pre stanovisko Rady podľa tretieho odseku článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2005-2009  /* SEK/2006/0108 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 1.2.2006SEK(2006) 108 v konečnom zneníOdporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2005 – 2009(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASúvislostiPakt stability a rastu, ktorý vstúpil do platnosti 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu, ktorý vedie k vytváraniu pracovných miest. V roku 2005 bol pakt zmenený a doplnený prvýkrát. Reforma uznala užitočnosť paktu pri upevnení fiškálnej disciplíny, ale usilovala sa zvýšiť jeho hospodársku podporu a efektívnosť, ako aj zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu, stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť svoje programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predložia (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predložia (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Belgicka bol predložený v decembri 1998. Na základe odporúčania Komisie a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predložila Rada, v súlade s nariadením, stanovisko k tomuto programu 15. marca 1999. Podľa rovnakého postupu sú aktualizované programy stability a konvergenčné programy hodnotené Komisiou a preskúmané uvedeným výborom, prípadne ich môže preskúmať aj Rada.Je potrebné, aby členské štáty v týchto programoch špecifikovali svoj strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície a stanovili opatrenia politiky na jej dosiahnutie a udržanie, spolu s hospodárskymi predpokladmi. V nadväznosti na reformu paktu by mal byť rozlíšený strednodobý cieľ pre jednotlivé členské štáty vzhľadom na hospodársku a rozpočtovú rôznorodosť Únie, aj pokiaľ ide o fiškálne riziko ohrozujúce udržateľnosť. Ďalšou stránkou reformy je potreba dosiahnutia symetrickejšieho prístupu k fiškálnej politike počas cyklu prostredníctvom zvýšenej rozpočtovej disciplíny v hospodársky priaznivých obdobiach, zatiaľ čo v prípade dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa alebo od úprav smerom k tomuto cieľu by sa mali zohľadniť „dôležité štrukturálne reformy“ s preukázateľným dosahom na dlhodobú udržateľnosť.Pri zohľadnení ekonomických predpovedí útvarov Komisie z jesene 2005, kódexu pravidiel[2], spoločne dohodnutej metodiky odhadov potenciálneho výkonu a cyklicky upravených sáld a všeobecných zásad hospodárskej politiky, ktoré sú súčasťou integrovaných zásad na obdobie rokov 2005 – 2008, Komisia preskúmala nedávno predloženú aktualizáciu programu stability Belgicka a na základe svojho ďalej uvedeného hodnotenia prijala odporúčanie pre Radu k tomuto programu.Hodnotenie(1) Prvá aktualizácia programu stability Belgicka bola predložená 5. decembra 2005, jeden týždeň po stanovenom termíne. Zahŕňa obdobie rokov 2005 – 2009. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru a požiadavky na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel.[3](2) Priemerný ročný rast reálneho HDP v Belgicku bol v poslednom desaťročí takmer 2 %, teda mierne nad priemerom eurozóny. Miera zamestnanosti je však nízka (približne 60 %) a nezamestnanosť sa vyznačuje výraznými regionálnymi rozdielmi a vysokou dlhodobou nezamestnanosťou. Od roku 2000 Belgicko udržiava takmer vyrovnaný stav rozpočtu.(3) Makroekonomický scenár uvedený v programe predpovedá mierne zlepšenie priemerného rastu reálneho HDP na úroveň 2,2 % počas rokov 2006 – 2009 po relatívne nízkej ekonomickej výkonnosti v roku 2005 (1,4 %), ktorý bude sprevádzaný pomalým, ale stabilným rastom zamestnanosti (ročne o 0,7 %). Tento scenár možno považovať za pravdepodobný a iba nepatrne sa odlišuje od scenára uvedeného v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2005. Podľa programu sa ku koncu programového obdobia bude záporná produkčná medzera zmenšovať. Hoci inflačné prognózy v programe sú mierne vyššie, než uvádza predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005, zdajú sa byť realistické vzhľadom na trochu menej priaznivé externé predpoklady.(4) Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 schválila rozpočtovú stratégiu uvedenú v aktualizácii programu stability Belgicka z roku 2004. Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 uvádza vyrovnaný rozpočet verejných financií v roku 2005, čo je v súlade s cieľom predchádzajúcej aktualizácie programu stability, napriek výrazne nižšiemu rastu HDP. Eurostat však ešte musí objasniť štatistické zaznamenávanie niektorých jednorazových transakcií, ktoré môže viesť k jednorazovému zvýšeniu výsledného deficitu[4] za rok 2005.(5) Rozpočtová stratégia načrtnutá v predchádzajúcej aktualizácii má za cieľ udržiavať vyrovnaný stav verejných financií až do roku 2006 a následne vytvárať prebytky (až do výšky 0,7 % HDP do roku 2009) s cieľom udržať klesajúci trend dlhového pomeru. Po prudkom poklese z úrovne 7,2 % HDP v roku 2001 na 4,3 % HDP v roku 2005 by sa malo primárne saldo od roku 2006 stabilizovať približne na úrovni 4 % HDP. Podľa programu by sa mal podiel príjmov verejných financií znížiť (najmä v dôsledku zníženia daňového zaťaženia), čo je však nadmieru vykompenzované znížením podielu výdavkov (najmä úrokových výdavkov). Jednorazové a ostatné dočasné opatrenia zohrávajú v roku 2006 stále významnú úlohu (0,6 % HDP), hoci podľa belgických orgánov by sa využitie týchto opatrení malo od roku 2006 obmedziť. Nová aktualizácia v prevažnej miere potvrdzuje rozpočtovú stratégiu načrtnutú v predchádzajúcom programe na základe zhruba podobného výhľadu rastu.(6) Na základe výpočtov útvarov Komisie vychádzajúcich z informácií v programe a podľa spoločne odsúhlasenej metodiky by sa malo štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových alebo dočasných opatrení) počas programového obdobia zlepšiť o takmer 1 % HDP. Toto saldo sa zhoršuje z nulovej hodnoty v roku 2005 na deficit vo výške 0,25 % HDP v roku 2006 a v roku 2007 sa zlepší na úroveň prebytku 0,5 % HDP. Zlepšenie štrukturálnej pozície až na úroveň prebytku takmer 1 % HDP v roku 2009 je potom postupnejšie. Belgické orgány určili strednodobý cieľ, ktorý je uvedený v pakte stability a rastu ako štrukturálny prebytok vo výške 0,5 % HDP. Ten by sa podľa očakávania mal dosiahnuť do roku 2007. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Podľa súčasného hodnotenia možno strednodobý cieľ považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a je náročnejší, než naznačuje dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.(7) Pokiaľ ide o saldo, rozpočtový výsledok by mohol byť horší než sa v programe plánuje, najmä v období rokov 2006 – 2007. Zatiaľ čo makroekonomický scenár možno považovať za pravdepodobný a vláda nedávno zaviedla nové opatrenia na lepšiu kontrolu výdavkov na zdravotnú starostlivosť, v roku 2006 sa daňové príjmy plánované v programe javia ako optimistické a nezdá sa, že by prognózy výdavkov uvádzali zodpovedajúcu ochranu pred nepriaznivým vývojom. Program neobjasňuje spôsob, akým bude v roku 2007 nahradený významný balík jednorazových a ostatných dočasných opatrení, ktorých platnosť skončí. Je však potrebné uznať, že v nedávnej minulosti belgické orgány prejavili silné odhodlanie dosiahnuť ciele vyrovnaného rozpočtu.(8) Pri zohľadnení uvedeného hodnotenia rizika nemusí programová rozpočtová stratégia postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do roku 2007, ako predpokladajú belgické orgány. Na základe uvedených skutočností je však strednodobý cieľ programu náročnejší, než vyžaduje pakt stability a rastu, a zdá sa, že rozpočtová stratégia je dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorú možno podľa paktu považovať za primeranú počas celého programového obdobia. Rozpočtová pozícia v programe tiež poskytuje dostatočné rozpätie zabezpečenia voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných cyklických výkyvoch. Hoci je priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda malé, tempo úprav smerom k strednodobému cieľu možno považovať za zhruba primerané. V roku 2006 však úpravy nie sú v súlade s paktom, keďže štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť o 0,25 % HDP v okamihu zmenšovania produkčnej medzery (i keď stále zápornej).(9) Dlhový pomer Belgicka zostáva dostatočne vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % HDP (94 % HDP ku konci roka 2005), no od roku 1993 mal trvalo klesajúcu úroveň (137 % HDP). Po dočasnom spomalení v roku 2005, ktoré nasledovalo po prevzatí dlhu od národnej železničnej spoločnosti SNBC (vo výške 2,5 % HDP), by mal dlhový pomer naďalej klesať až pod úroveň 80 % HDP do roku 2009. Hlavným hnacím prvkom poklesu je naďalej vysoký primárny prebytok (ktorý však klesol z vyše 7 % HDP v roku 2001 na vyše 4 % HDP v roku 2005). Vývoj dlhu by mohol byť menej priaznivý, než sa v programe plánuje, vzhľadom na uvedenú možnosť, že rozpočtové výsledky budú horšie, než sa očakáva. Jednako sa zdá, že dlhový pomer sa vo vzťahu k referenčnej hodnote dostatočne znižuje a dosahuje ju rýchlym tempom.(10) Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Belgicko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené strednému riziku. Súčasná úroveň klesajúceho hrubého dlhu je i naďalej dostatočne vysoko nad referenčnou hodnotou a rovnomerné znižovanie dlhového pomeru závisí od dlhodobo udržateľných primárnych prebytkov. Stratégia, v rámci ktorej Belgicko zahŕňa dlhodobejšie problémy do základných cieľov fiškálnej politiky, okrem iného aj prostredníctvom znižovania dlhu, bude nepochybne znižovať riziko pre udržateľnosť a „zákon o fonde na starnutie populácie“ posilní politickú vôľu tým, že stanoví právne záväzné rozpočtové ciele. Nedávne opatrenia zamerané na zvyšovanie efektívneho dôchodkového veku a miery zamestnanosti by mali byť pozitívnym prínosom pre udržateľnosť. Súčasná rozpočtová pozícia však nemusí postačovať na úplné krytie výrazného zvýšenia výdavkov na starnutie populácie, pričom sa zdôrazňuje dôležitosť udržiavania primárnych prebytkov v nadchádzajúcich rokoch.(11) Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Predovšetkým sa v súčasnosti znižuje dlhový pomer uspokojivým tempom a prijímajú sa niektoré reformy na zlepšenie udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia. Zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2006 však nie je úplne v súlade s integrovanou zásadou, ktorá vyžaduje prijatie všetkých nevyhnutných opravných opatrení na účely dosiahnutia strednodobého cieľa.(12) Národný reformný program Belgicka (NRP) predložený 26. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta uvádza tieto výzvy s významných vplyvom na verejné financie: i) podporiť zamestnanosť znížením daňového zaťaženia pracovnej sily a ii) udržať takmer vyrovnaný rozpočet verejných financií a začať s vytváraním prebytkov od roku 2007, s cieľom zachovať klesajúci trend dlhového pomeru. Rozpočtové vplyvy opatrení načrtnutých v NRP sa dostatočne neodrážajú v rozpočtových prognózach programu stability. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá NRP.Vzhľadom na uvedené hodnotenie je možné považovať rozpočtovú stratégiu za zdravú a pokračujúce znižovanie dlhu plánované v programe je príkladom fiškálnych politík, ktoré sa vykonávajú v súlade s paktom. V prípade Belgicka by však bolo vhodné, aby urýchlilo štrukturálne úpravy v roku 2006 a v ďalších rokoch určilo a implementovalo ďalšie štrukturálne opatrenia na dosiahnutie rozpočtových cieľov, čím by sa obmedzilo využitie jednorazových opatrení.Odporúčanie preSTANOVISKO RADYpodľa tretieho odseku článku 5nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Belgicka na obdobie rokov 2005 – 2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 5 ods. 3,so zreteľom na odporúčanie Komisie,po porade s Hospodárskym a finančným výborom,PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:1.  Priemerný ročný rast reálneho HDP v Belgicku bol v poslednom desaťročí takmer 2 %, teda mierne nad priemerom eurozóny. Miera zamestnanosti je však nízka (približne 60 %) a nezamestnanosť sa vyznačuje výraznými regionálnymi rozdielmi a vysokou dlhodobou nezamestnanosťou. Od roku 2000 Belgicko udržiava takmer vyrovnaný stav rozpočtu.2.  Rada vo svojom stanovisku zo 17. februára 2005 schválila rozpočtovú stratégiu uvedenú v aktualizácii programu stability Belgicka z roku 2004.3.  Pokiaľ ide o plnenie rozpočtu v roku 2005, predpoveď útvarov Komisie z jesene 2005 uvádza vyrovnaný rozpočet verejných financií v roku 2005, čo je v súlade s cieľom predchádzajúcej aktualizácie programu stability, napriek výrazne nižšiemu rastu HDP. Eurostat však ešte musí objasniť štatistické zaznamenávanie niektorých jednorazových transakcií, ktoré môže viesť k jednorazovému zvýšeniu výsledného deficitu[6] v roku 2005.4.  Dňa [14. februára 2006] Rada preskúmala aktualizovaný program stability Belgicka na obdobie rokov 2005 až 2009. Program v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru a požiadavky na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ktoré sú uvedené v novom kódexe pravidiel.[7]5.  Makroekonomický scenár, o ktorý sa program opiera, predpokladá, že rast reálneho HDP sa zvýši z úrovne 1,4 % v roku 2005 na priemernú úroveň 2,2 % počas zostávajúceho programového obdobia. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár sa opiera o pravdepodobné predpoklady rastu. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa taktiež sa zdajú byť realistické.6.  Rozpočtová stratégia načrtnutá v predchádzajúcej aktualizácii má za cieľ udržiavať vyrovnaný stav verejných financií až do roku 2006 a následne vytvárať prebytky (až do výšky 0,7 % HDP do roku 2009) s cieľom udržať klesajúci trend dlhového pomeru. Po prudkom poklese z úrovne 7,2 % HDP v roku 2001 na 4,3 % HDP v roku 2007 by sa malo primárne saldo od roku 2006 stabilizovať približne na úrovni 4 % HDP. Podľa programu by sa mal podiel príjmov verejných financií znížiť (najmä v dôsledku zníženia daňového zaťaženia pracovnej sily), čo je však nadmieru vykompenzované znížením podielu výdavkov (najmä úrokových výdavkov). Nová aktualizácia v prevažnej miere potvrdzuje rozpočtovú stratégiu načrtnutú v predchádzajúcom programe na základe zhruba podobného výhľadu rastu.7.  Počas programového obdobia sa plánuje zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových alebo dočasných opatrení), ktoré je vypočítané podľa spoločne odsúhlasenej metodiky, o takmer 0,5 % HDP. Orgány stanovujú strednodobý cieľ týkajúci sa rozpočtovej pozície na úrovni štrukturálneho deficitu 0,5 % HDP a zameriavajú sa na dosiahnutie tejto pozície do roku 2007. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší, než minimálna štandardná hodnota (odhadovaná na úrovni deficitu približne 1 % HDP), jeho dosiahnutie by malo naplniť cieľ zabezpečenia bezpečného rozpätia voči vzniku nadmerného deficitu. Podľa súčasného hodnotenia možno strednodobý cieľ považovať za primeraný, pretože sa nachádza v rozmedzí určenom pre eurozónu a členské štáty systému ERM II v pakte stability a rastu a kódexe pravidiel a je náročnejší, než naznačuje dlhový pomer a priemerný dlhodobý rast potenciálneho produktu.8.  Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, než sa v programe plánuje, najmä v období rokov 2006 a 2007. Zatiaľ čo makroekonomický scenár možno považovať za pravdepodobný a vláda nedávno zaviedla nové opatrenia na lepšiu kontrolu výdavkov na zdravotnú starostlivosť, v roku 2006 sa daňové príjmy plánované v programe javia ako optimistické a nezdá sa, že by prognózy výdavkov uvádzali zodpovedajúcu ochranu pred nepriaznivým vývojom. Program neobjasňuje spôsob, akým bude v roku 2007 nahradený významný balík jednorazových a ostatných dočasných opatrení, ktorých platnosť skončí. Je však potrebné uznať, že v nedávnej minulosti belgické orgány prejavili silné odhodlanie dosiahnuť ciele vyrovnaného rozpočtu.9.  Vzhľadom na uvedené hodnotenie rizika nemusí programová rozpočtová stratégia postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa programu do roku 2007, ako sa predpokladá v programe. Ak je však uvedené, strednodobý cieľ programu náročnejší, než vyžaduje pakt stability a rastu. Rozpočtová stratégia sa javí ako dostatočná na zabezpečenie dosiahnutia štrukturálnej rozpočtovej pozície, ktorú možno podľa paktu považovať za primeranú počas celého programového obdobia. Navyše sa zdá, že rozpočtová pozícia v programe poskytuje dostatočné rozpätie zabezpečenia voči prekročeniu prahovej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas celého programového obdobia. Pokiaľ ide o postup úprav smerom k strednodobému cieľu programu, hoci je priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho salda malé, tempo úprav smerom k strednodobému cieľu možno považovať za zhruba primerané. V roku 2006 však úpravy nie sú v súlade s paktom, keďže štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť o 0,25 % HDP v okamihu zmenšovania produkčnej medzery (i keď stále zápornej).10.  Odhaduje sa, že dlhový pomer dosiahol na konci roku 2005 úroveň 94 % HDP, ktorá je dostatočne vysoko nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá pokles dlhového pomeru počas programového obdobia o 16 percentuálnych bodov HDP na úroveň nižšiu než 80 % HDP. Vzhľadom na uvedené riziká ohrozujúce uvedené rozpočtové ciele je možné, že vývoj dlhového pomeru bude v porovnaní s prognózou programu menej priaznivý. Jednako sa zdá, že dlhový pomer sa vo vzťahu k referenčnej hodnote dostatočne znižuje a dosahuje ju rýchlym tempom.11.  Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Belgicko je v súvislosti s plánovanými rozpočtovými nákladmi na starnutie populácie vystavené strednému riziku. Súčasná úroveň klesajúceho hrubého dlhu je i naďalej dostatočne vysoko nad referenčnou hodnotou a rovnomerné znižovanie dlhového pomeru závisí od dlhodobo udržateľných primárnych prebytkov. Stratégia, v rámci ktorej Belgicko zahŕňa dlhodobejšie problémy do základných cieľov fiškálnej politiky, okrem iného aj prostredníctvom znižovania dlhu, bude nepochybne znižovať riziko pre udržateľnosť a „zákon o fonde na starnutie populácie“ posilní politickú vôľu tým, že stanoví právne záväzné rozpočtové ciele. Nedávne opatrenia zamerané na zvyšovanie efektívneho dôchodkového veku a miery zamestnanosti by mali byť pozitívnym prínosom pre udržateľnosť. Súčasná rozpočtová pozícia však nemusí postačovať na úplné krytie výrazného zvýšenia výdavkov na starnutie populácie, pričom sa zdôrazňuje dôležitosť udržiavania primárnych prebytkov v nadchádzajúcich rokoch.12.  Plánované opatrenia v oblasti verejných financií sú vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými zásadami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných zásadách na obdobie rokov 2005 – 2008. Predovšetkým sa v súčasnosti znižuje dlhový pomer uspokojivým tempom a prijímajú sa niektoré reformy na zlepšenie udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia. Zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2006 však nie je úplne v súlade s integrovanou zásadou, ktorá vyžaduje prijatie všetkých nevyhnutných opravných opatrení na účely dosiahnutia strednodobého cieľa.13.  Národný reformný program Belgicka (NRP) predložený 26. októbra 2005 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a nové pracovné miesta uvádza tieto výzvy s významných vplyvom na verejné financie: i) podporiť zamestnanosť znížením daňového zaťaženia pracovnej sily a ii) udržať takmer vyrovnaný rozpočet verejných financií a začať s vytváraním prebytkov od roku 2007, s cieľom zachovať klesajúci trend dlhového pomeru. Rozpočtové vplyvy opatrení načrtnutých v NRP sa dostatočne neodrážajú v rozpočtových prognózach programu stability. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií plánované v programe stability sú vo všeobecnosti v súlade s opatreniami, ktoré predpokladá NRP.Vzhľadom na uvedené hodnotenie je Rada toho názoru, že rozpočtová pozícia je celkovo zdravá a pokračujúce znižovanie dlhu plánované v programe je príkladom fiškálnych politík, ktoré sa vykonávajú v súlade s paktom. V prípade Belgicka by však bolo vhodné, aby urýchlilo štrukturálne úpravy v roku 2006 a v ďalších rokoch určilo a implementovalo ďalšie štrukturálne opatrenia na dosiahnutie rozpočtových cieľov, čím by sa obmedzilo využitie jednorazových opatrení.Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 |KOM nov. 2005 | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | neuv. |Inflácia HISC (v %) | PS dec. 2005 | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 |KOM nov. 2005 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | neuv. |Produkčná medzera (v % potenciálneho HDP) | PS dec. 20051 | -0,2 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 |KOM nov. 20052 | -0,1 | -0,8 | -0,8 | -1,0 | neuv. | neuv. |PS dec. 20041 | -0,8 | -0,5 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | neuv. |Saldo verejných financií (v % HDP) | PS dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 |KOM nov. 2005 | 0,0 | 0,0 | -0,3 | -0,5 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | neuv. |Primárne saldo (v % HDP) | PS dec. 2005 | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 |KOM nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | neuv. |Cyklicky upravené saldo (v % HDP) | PS dec. 20051 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 |KOM nov. 2005 | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | neuv. | neuv. |PS dec. 20041 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | neuv. |Štrukturálne saldo3 (v % HDP) | PS dec. 20054 | neuv. | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 |KOM nov. 20055 | -0,6 | 0,0 | -0,4 | 0,0 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |Hrubý verejný dlh (v % HDP) | PS dec. 2005 | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 |KOM nov. 2005 | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | neuv. | neuv. |PS dec. 2004 | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | neuv. |Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %; 2,1 %; 2,1 % a 2,3 % na obdobie rokov 2004 – 2007. 3 Cyklicky upravené saldo (ako je uvedené v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a ostatných dočasných opatrení. 4 Jednorazové opatrenia a ostatné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,4 % HDP v roku 2005 a 0,6 % HDP v roku 2006; všetky opatrenia na zníženie deficitu). Číselné údaje pre jednorazové opatrenia od roku 2007 (0,2 % v roku 2007; 0,1 % v roku 2008 a 0,0 % v roku 2009) poskytli belgické orgány po predložení programu s upozornením, že „by mali byť považované za predpoklady a nijako neovplyvňujú akékoľvek rozhodnutia prijaté belgickými orgánmi“. 5 Jednorazové opatrenia a ostatné dočasné opatrenia uvedené v predpovediach útvarov Komisie z jesene roku 2005 (0,4 % HDP v roku 2005 a 0,5% HDP v roku 2006; všetky opatrenia na zníženie deficitu). Zdroj: Program stability (PS); ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene roku 2005 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ, č. L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] „Špecifikácie implementácie paktu stability a rastu a usmernenia k obsahu a forme programov stability a konvergenčných programov“, potvrdené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.[3] Program neobsahuje samostatný oddiel týkajúci sa inštitucionálnych prvkov verejných financií. Sú v ňom taktiež rozdiely v povinných údajoch a neuvádzajú sa v ňom všetky nepovinné údaje predpísané v novom kódexe pravidiel.[4] Predpoklad vlády týkajúci sa dlhu železničnej spoločnosti (2,5 % HDP) v roku 2005 sa v súčasnosti posudzuje tak, že tento dlh nemá priamy dosah na deficit verejných financií, kým sekuritizácia daňových nedoplatkov v roku 2005 znižovala deficit.[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ, č. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na ktoré sa tento text odvoláva, je možné nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[6] Predpoklad vlády týkajúci sa dlhu železničnej spoločnosti (2,5 % HDP) v roku 2005 sa v súčasnosti posudzuje tak, že tento dlh nemá priamy dosah na deficit verejných financií, kým sekuritizácia daňových nedoplatkov v roku 2005 znižovala deficit.[7] Program neobsahuje samostatný oddiel týkajúci sa inštitucionálnych prvkov verejných financií, ale niektoré informácie o týchto otázkach sú uvedené v ostatných oddieloch. Sú v ňom taktiež rozdiely v povinných údajoch a neuvádzajú sa v ňom všetky nepovinné údaje predpísané v novom kódexe pravidiel.


title: Odporúčanie Komisie z  27. októbra 2011 týkajúce sa iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov v oblasti výskumu s názvom Výzvy súvisiace s vodou v meniacom sa svete

text:
               29.10.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 317/1

         ODPORÚČANIE KOMISIE
   z 27. októbra 2011
   týkajúce sa iniciatívy pre spoločnú tvorbu programov v oblasti výskumu s názvom Výzvy súvisiace s vodou v meniacom sa svete
   2011/C 317/01
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 181,
   keďže:

               (1)

               Dostupnosť vody v dostatočných množstvách a vyhovujúcej kvality je otázkou, ktorá má vysokú prioritu a týka sa spoločnosti v celej Európe a dokonca na celom svete.

               (2)

               Hlavná iniciatíva v rámci stratégie Európa 2020, ktorá je predmetom oznámenia Komisie z 26. januára 2011 s názvom Európa efektívne využívajúca zdroje – hlavná iniciatíva v rámci stratégie Európa 2020 (1), pripomína význam vody ako kľúčového prírodného zdroja, o ktorý sa opiera fungovanie európskej a celosvetovej ekonomiky a kvalita nášho života. Okrem toho hlavná iniciatíva, ktorá je predmetom oznámenia Komisie zo 6. októbra 2010 s názvom Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 – Únia inovácií (2), uznáva vodu za rastúci spoločenský problém a prioritnú oblasť inovácie, ktorá umožní Únii dosiahnuť svoje ciele v oblasti vodnej politiky a zabezpečiť pritom dobrý ekologický, chemický a kvantitatívny stav vôd, udržateľné využívanie vody a znižovať pritom svoju vodnú stopu, zvyšovať vodnú bezpečnosť a podporovať vedúce postavenie európskeho vodného priemyslu na svete.

               (3)

               Rozdiel medzi dopytom po vode a jej dostupnosťou na celom svete by sa mal v priebehu nasledujúcich 20 rokov podstatne zvýšiť. Zložité vyrovnávanie dodávok vody a dopytu po nej, stanovovanie priorít s cieľom zvládnuť vodný stres alebo nedostatok vody a dlhodobé udržanie našich vodných ekosystémov si vyžadujú spoločný prístup a silné vedecké a technické základne v spojení so zohľadnením všetkých miestnych geografických, politických, sociálno-ekonomických a kultúrnych podmienok. V záujme toho Európska komisia vypracováva koncepciu na ochranu vodných zdrojov Európy (Blueprint to Safeguard Europe's Waters), ktorú predloží v roku 2012. Táto koncepcia bude obsahovať opatrenia na zabezpečenie dostatočného množstva vody dobrej kvality na všetky legitímne účely v EÚ.

               (4)

               Existuje riziko, že podstatný podiel európskych sladkých vôd by nemusel dosiahnuť do roku 2015 cieľ dobrého ekologického stavu stanovený v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (3). Toto riziko je spôsobené viacerými rozličnými faktormi a tlakmi, na čo upozorňuje EEA vo svojej správe o stave životného prostredia z roku 2010. Znečistenie vody je aj naďalej dôvodom k zvyšovaniu obáv o verejné zdravie, najmä pokiaľ ide o vystavenie novým kontaminantom, vplyvy chemických zmesí nájdených v určitých európskych vodách a možné riziká mikrobiologickej kontaminácie.

               (5)

               Očakáva sa, že zmena klímy bude mať ďalšie vplyvy na európske vodné ekosystémy, dôsledkom čoho bude častejší nedostatok vody, častejšie a tvrdšie suchá, najmä v stredozemských krajinách, a častejšie nebezpečenstvo záplav vo veľkej časti Európy.

               (6)

               V dôsledku intenzívneho poľnohospodárstva, ktorého cieľom je vyrábať viac potravín a biomasy, sa môže zvýšiť dopyt po sladkej vode na účely zalievania, čím sa zvýši tlak na zásoby vody. Urýchlene by sa mali nájsť racionálne riešenia vodnej otázky, ktorými by sa zefektívnilo zalievanie, znížila spotreba vody a udržateľne spravovali a chránili vodonosné vrstvy.

               (7)

               Rozmach urbanizácie a zastavaných plôch vrátane navigačných a energetických infraštruktúr so sebou prináša hydro-morfologické zmeny, ktoré majú vplyv na útvary povrchových a spodných vôd, biotopy a iné stránky biodiverzity. Veľkým prínosom by boli integrovanejšie koncepcie plánovania. Mali by sa zakladať na spoľahlivých monitorovacích systémoch a celistvejšom posudzovaní kauzálnych súvislostí medzi zmenami využívania pôdy a vodnými ekosystémami.

               (8)

               Vodné infraštruktúry v Európe sú čoraz náchylnejšie na zlyhania v dôsledku starnutia, poškodzovania kopaním, nedostatočnej údržby alebo preťaženia. Únik vody z vodovodných systémov v niektorých častiach Európy sa uvádza ako značný so stratami pri rozvádzaní vody medzi 5 a 40 %.

               (9)

               Európsky vodný sektor má veľký ekonomický význam s priemernou mesačnou mierou rastu 5 % a obratom približne 80 miliárd EUR ročne, čo predstavuje približne tretinu svetového trhu s vodou. Strategickejšia spolupráca pri výskume a inováciách v oblasti vody v Európe môže priniesť zásadné vedecké a technologické objavy, ktoré môžu podporiť európsku konkurencieschopnosť na medzinárodných trhoch, prispieť k prechodu na európske hospodárstvo účinnejšie využívajúce vodu a dosiahnuť tak preformulované ciele EÚ 2020 spočívajúce v inteligentnejšom, udržateľnejšom a inkluzívnejšom hospodárstve.

               (10)

               Posilnenie vedeckej a technologickej základne v Európe je nevyhnutné na to, aby sa riešili spoločenské, environmentálne a ekonomické aspekty výziev týkajúcich sa vody.

               (11)

               Hoci v celej Európe prebieha výskum v oblasti vody na vysokej úrovni, súčasný stav tohto výskumu sa javí ako dosť komplexný a príliš nejednotný. Mnohé výskumné siete a organizácie na európskej, štátnej a regionálnej úrovni vymedzujú svoje strategické agendy v oblasti vodného výskumu relatívne izolovane od seba, čo vedie k prekrývaniu alebo konkurencii výskumných činností, ktoré často nedosahujú kritické množstvo.

               (12)

               Vzhľadom na to, že väčšina európskeho územia je pokrytá cezhraničnými rozvodiami, je potrebná cezhraničná spolupráca, aby sa dosiahlo potrebné kritické množstvo z hľadiska expertízy, činností a inštitucionálnej kapacity s cieľom podporovať účinnejšie využívanie európskeho výskumného potenciálu, a kompatibilné cezhraničné riešenia.

               (13)

               Spoločná tvorba programov na tému Výzvy súvisiace s vodou v meniacom sa svete by prispela ku koordinácii výskumu v tejto oblasti a k plne funkčnému Európskemu výskumnému priestoru v oblasti sladkej vody a posilnilo by sa tak vedúce postavenie Európy a zvýšila by sa jej konkurencieschopnosť v tejto oblasti výskumu, pričom by sa podporilo dosahovanie cieľov Únie v oblasti vodnej politiky.

               (14)

               Rada pre konkurencieschopnosť uznala 26. mája 2010 (4)„výzvy súvisiace s vodou v meniacom sa svete“ za oblasť, v ktorej by spoločná tvorba programov bola významným prínosom k súčasnému nejednotnému úsiliu členských štátov v oblasti výskumu. Preto prijala závery, v ktorých uznala potrebu rozbehnúť iniciatívu spoločnej tvorby programov v oblasti sladkej vody a vyzvala Komisiu, aby prispela k jej príprave. Rada takisto opätovne potvrdila, že tvorba spoločných programov je proces, na ktorom sa podieľajú členské štáty a pri ktorom Komisia pôsobí ako sprostredkovateľ.

               (15)

               Vodný výskum je kľúčovou oblasťou rámcového programu Únie pre výskum, ktorá zohráva mimoriadne strategickú úlohu pri podpore európskeho politického procesu zohľadňujúceho celosvetový rozmer výziev týkajúcich sa vody. Činnosti v rámci tejto iniciatívy spoločnej tvorby programov sa musia úzko koordinovať so 7. rámcovým programom Únie a jej budúcimi programami pre túto oblasť, najmä s rámcovým programom Horizont 2020 pre výskum a inovácie (2014 – 2020).

               (16)

               Analýza národných výskumných činností uvedená v pracovnom dokumente útvarov Komisie potvrdzuje, že na zvýšenie účinnosti a vplyvu výskumu, ako aj na zabránenie jeho zdvojovaniu je potrebná lepšia koordinácia prostredníctvom vypracovania spoločnej strategickej výskumnej agendy.

               (17)

               S cieľom umožniť Komisii podávať správy Európskemu parlamentu a Rade o pokroku dosiahnutom v rámci všetkých iniciatív spoločnej tvorby programov budú členské štáty musieť Komisii podávať pravidelne správy o pokroku dosiahnutom v rámci tejto iniciatívy spoločnej tvorby programov,

         PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               1.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby vytvorili spoločnú víziu spôsobu, akým môže spolupráca a koordinácia v oblasti výskumu na úrovni Únie prispieť k zvládnutiu výzvy dosiahnutia udržateľných vodných systémov pre udržateľné hospodárstvo v Európe i mimo nej a využitia príležitostí, ktoré takáto spoločná vízia predstavuje.

               2.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby vypracovali operatívnu spoločnú strategickú výskumnú agendu určujúcu a stanovujúcu strednodobé až dlhodobé výskumné potreby a ciele v oblasti sladkej vody. Táto strategická výskumná agenda by mala obsahovať vykonávací plán, v ktorom sa stanovia priority a harmonogramy a určia činnosti, nástroje a zdroje potrebné na jeho realizáciu.

               3.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby do strategickej výskumnej agendy a vykonávacieho plánu zahrnuli tieto činnosti:

                           a)

                           určenie a výmena informácií o príslušných národných programoch a výskumných činnostiach a výskumných programoch koordinovaných Úniou;

                           b)

                           posilnenie kapacít spoločného predvídania, ako aj posudzovania technológií;

                           c)

                           výmena informácií, zdrojov, najlepších postupov, metodík a usmernení;

                           d)

                           určenie oblastí, výskumných alebo pilotných testovacích činností, pre ktoré by koordinácia, spoločné výzvy na predkladanie ponúk alebo zlučovanie zdrojov (vrátane finančných) boli prínosom;

                           e)

                           vymedzenie modalít výskumu, ktorý sa má v oblastiach uvedených v písmene d) vykonávať spoločne;

                           f)

                           zabezpečenie koordinácie a vytvárania synergií s existujúcimi režimami výskumu a inovácií v Únii, napr. s rámcovým programom a inými súvisiacimi iniciatívami spoločnej tvorby programov, najmä s iniciatívami spoločnej tvorby programov na tému Spájanie vedomostí v oblasti klímy v prospech Európy, Mestská Európa – globálne urbanistické výzvy, Spoločné európske riešenia a Zdravé a produktívne moria a oceány;

                           g)

                           kde je to možné, spoločné využívanie existujúcej výskumnej infraštruktúry alebo vývoj nových nástrojov, ako sú koordinované databázy, alebo vývoj modelov na štúdium procesov súvisiacich s vodou;

                           h)

                           podpora lepšej spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, ako aj otvorenej inovácie medzi jednotlivými výskumnými činnosťami a podnikateľskými sektormi v súvislosti s vodou;

                           i)

                           vývoz a uverejňovanie poznatkov, inovácií a medziodborových metodických prístupov, najmä pokiaľ ide o výsledky súvisiace s politikou;

                           j)

                           poskytovanie náležitých vedeckých a technologických informácií politickým štruktúram na štátnej úrovni, ako aj na úrovni Únie;

                           k)

                           vytváranie sietí medzi centrami, ktoré sa venujú vodnému výskumu.

               4.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby udržiavali účinnú spoločnú riadiacu štruktúru v oblasti vodného výskumu s mandátom na stanovenie spoločných podmienok, pravidiel a postupov spolupráce a koordinácie a na monitorovanie realizácie strategickej výskumnej agendy.

               5.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby spoločne realizovali strategickú výskumnú agendu prostredníctvom svojich národných výskumných programov v súlade s usmerneniami pre rámcové podmienky spoločnej tvorby programov, ktoré vypracovala pracovná skupina Rady na vysokej úrovni pre spoločnú tvorbu programov.

               6.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby spolupracovali s Komisiou s cieľom preskúmať možné iniciatívy Komisie na pomoc členským štátom pri vypracovávaní a realizácii strategickej výskumnej agendy a koordinovať spoločné programy s inými iniciatívami Únie v tejto oblasti.

               7.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby pri vytváraní a uplatňovaní možného medzinárodného rozmeru v rámci strategickej výskumnej agendy úzko spolupracovali so Strategickým fórom pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vedy a technológií (SFIC) a aby zabezpečovali súdržnosť s iniciatívami SFIC s tretími krajinami a voči nim.

               8.

               Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisii podávali pravidelne správy o pokroku dosiahnutom v tejto iniciatíve spoločnej tvorby programov prostredníctvom každoročných správ o pokroku.

      V Bruseli 27. októbra 2011

            Za Komisiu

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            členka Komisie

      (1)  KOM(2011) 21 v konečnom znení.

      (2)  KOM(2010) 546 v konečnom znení.

      (3)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

      (4)  Závery Rady 10246/10, http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/10/st10/st10246.sk10.pdf


title: Odporúčanie Rady z 21. februára 2017 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2015

text:
               23.2.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 58/2

         ODPORÚČANIE RADY
   z 21. februára 2017
   o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii ohľadne vykonávania operácií Európskeho rozvojového fondu (deviaty ERF) za rozpočtový rok 2015
   (2017/C 58/02)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (1) a zmenenú dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (2),
   so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami členských štátov zasadajúcich v Rade o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, podpísanej v Cotonou (Benin) 23. júna 2000, a rozdelení finančnej pomoci pre zámorské krajiny a teritóriá, na ktoré sa vzťahuje časť štyri Zmluvy o ES (3) (ďalej len „vnútorná dohoda“), ktorá ustanovila medzi iným deviaty Európsky rozvojový fond (deviaty ERF), a najmä na článok 32 ods. 3 uvedenej dohody,
   so zreteľom na finančné nariadenie z 27. marca 2003 uplatňované na 9. Európsky fond rozvoja (4), a najmä na jeho články 96 až 103,
   po preskúmaní účtu príjmov a výdavkov a súvahy o operáciách deviateho ERF k 31. decembru 2015 a výročnej správy Dvora audítorov o aktivitách financovaných ôsmym, deviatym, desiatym a jedenástym Európskym rozvojovým fondom (ERF) za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami Komisie (5) obsiahnutými v tejto výročnej správe,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 32 ods. 3 vnútornej dohody sa absolutórium za finančné hospodárenie deviateho ERF má udeliť Komisii Európskym parlamentom na odporúčanie Rady.

               (2)

               Celkové vykonávanie operácií deviateho ERF Komisiou počas rozpočtového roka 2015 bolo uspokojivé,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Európsky parlament udelil Komisii absolutórium ohľadne vykonávania operácií deviateho ERF za rozpočtový rok 2015.

      V Bruseli 21. februára 2017

            Za Radu

            predseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 355.

      (4)  Ú. v. EÚ L 83, 1.4.2003, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 375, 13.10.2016, s. 287.


title: Odporúčanie Rady z  12. júla 2011 , ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2011 – 2014

text:
               23.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 217/5

         ODPORÚČANIE RADY
   z 12. júla 2011,
   ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2011 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Poľska na roky 2011 – 2014
   2011/C 217/02
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na závery Európskej rady,
   so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,
   po porade s Hospodárskym a finančným výborom,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre zamestnanosť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

               (2)

               Rada 13. júla 2010 prijala odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení k hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov (2), ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby integrované usmernenia zohľadnili vo svojich vnútroštátnych hospodárskych politikách a politikách zamestnanosti.

               (3)

               Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ročný prieskum rastu, čo znamená začiatok nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante a integrovanej koordinácie politiky, ktorá je zakotvená v stratégii Európa 2020.

               (4)

               Európska rada 25. marca 2011 schválila priority fiškálnej konsolidácie a štrukturálnej reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti rastu). Zdôraznila potrebu dať prioritu obnoveniu stabilných rozpočtov a fiškálnej udržateľnosti, zníženiu nezamestnanosti prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergenčných programov a do svojich národných programov reforiem.

               (5)

               Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili včas na to, aby mohli byť zaradené do ich programov stability alebo konvergenčných programov a do ich národných programov reforiem.

               (6)

               Poľsko 27. apríla 2011 predložilo aktualizáciu svojho konvergenčného programu na rok 2011, ktorá sa vzťahuje na obdobie rokov 2011 – 2014, a 29. apríla 2011 svoj národný program reforiem na rok 2011. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

               (7)

               Globálna finančná kríza viedla k spomaleniu hospodárskej aktivity v Poľsku, pričom miera rastu reálneho HDP klesla v roku 2009 na 1,6 %, ale bez toho, aby došlo k recesii. V roku 2010 sa rast reálneho HDP zvýšil na 3,8 % v dôsledku silného vonkajšieho dopytu, ktorý poháňal výrobu a zmenil cyklus zásob, zatiaľ čo odolný trh práce podporil súkromnú spotrebu. Napriek zvyšovaniu zamestnanosti vzrástla miera nezamestnanosti zo 7,1 % v roku 2008 na 9,6 % v roku 2010. Kríza mala veľmi negatívny vplyv na verejné financie. Deficit verejných financií vzrástol z 3,7 % HDP v roku 2008 na 7,3 % v roku 2009. V roku 2010 napriek skromnému konsolidačnému balíku a vzhľadom na silný rast dosiahol 7,9 % HDP. Pomer dlhu k HDP stúpol z 50,9 % v roku 2009 na 55,1 % (3) v roku 2010, čo je však ešte stále pod hranicou 60 % stanovenou v zmluve a najvyššou povolenou hranicou dlhu zakotvenou v poľskej ústave.

               (8)

               Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného konvergenčného programu podľa nariadenia (ES) č. 1466/97 sa Rada domnieva, že makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, je realistický, s výnimkou roku 2012, keď je založený na mierne optimistických predpokladoch rastu. V konvergenčnom programe sa plánuje zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2012, čo je lehota, ktorú stanovila Rada. Priemerné ročné fiškálne úsilie na obdobie rokov 2010 – 2012 je plne v súlade s hodnotou 1,25 % HDP, ktorú odporučila Rada v rámci postupu pri nadmernom deficite (EDP) 6. júla 2009. Strednodobý rozpočtový cieľ sa pravdepodobne nepodarí dosiahnuť počas tohto obdobia konvergenčného programu. Zmenou a doplnením dôchodkovej reformy na zníženie deficitu štrukturálneho rozpočtu o 0,7 % v roku 2011 a o ďalšie 0,5 % HDP v roku 2012 sa podstatne nezlepšuje základná rozpočtová situácia, keďže zlepšenie pôvodnej rozpočtovej pozície je sprevádzané zvýšením dlhodobých záväzkov. Riziká pre rozpočtové ciele majú sklon k zhoršeniu. V porovnaní s predpokladmi sú to najmä príjmy z priamych daní, ktoré by vzhľadom na optimistické predpoklady v oblasti elasticity vo vzťahu k základu dane mohli byť nižšie. Programové prognózy pre príspevky na sociálne zabezpečenie vychádzajú z optimistických scenárov rastu zamestnanosti a miezd a prípadné časové sklzy pri vykonávaní opatrení znižujúcich deficit a zmeny týchto opatrení (aj mimo rozsahu priamej kontroly vlády) by mohli viesť ku sklzom pri konsolidácii.

               (9)

               Poľská vláda sa zaviazala znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % HDP do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady a zabezpečiť dlhodobú stabilitu verejných financií. Na tento účel prijala v roku 2011 plán na zásadnú konsolidáciu verejných financií, pričom opatrenia budú mať vplyv na príjmy aj výdavky vrátane výrazného zníženia verejných výdavkov na investície. Návrh rozpočtu na rok 2012 prijala vláda 5. mája 2011. Očakáva sa, že prispeje k ďalšiemu výraznému zníženiu deficitu. S cieľom dodržať lehotu na korekciu nadmerného deficitu, ktorou je rok 2012, môže byť potrebné vykonať ešte ďalšie opatrenia okrem tých, ktoré sa už uviedli v návrhu rozpočtu na rok 2012. Ďalší pokles vo výdavkoch zabezpečujúcich rast by mohol nepriaznivo ovplyvniť potenciálny rast v budúcnosti.

               (10)

               Poľsko v uplynulých rokoch posilnilo svoj fiškálny rámec. V záujme zaistenia udržateľnosti verejných financií v strednodobom až dlhodobom horizonte sa však zdá, že existujúce fiškálne pravidlá a postupy strednodobého programovania neposkytujú dostatočnú transparentnosť rozpočtového procesu, stimuly na koordináciu medzi rôznymi úrovňami vlády ani flexibilitu na riešenie makroekonomických otrasov a nerovnováh. Fiškálne pravidlá by mali vychádzať aj z dostatočne rozsiahlych rozpočtových súhrnov a mali by byť v súlade s európskym systémom národných a regionálnych účtov (ESA 95). Podľa posledného posúdenia Komsie riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií sa javia ako stredné.

               (11)

               Hoci vláda zrušila osobitné predčasné dôchodky pre väčšinu príjemcov, v prípade uniformovaných služieb a baníkov sa naďalej uplatňujú a zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku je nižší pre ženy ako pre mužov. Skutočný vek odchodu do dôchodku je preto stále nízky. Výrazne subvencovaný fond sociálneho zabezpečenia poľnohospodárov (KRUS) je navyše pre poľnohospodárov len malou motiváciou k tomu, aby sa preorientovali na produktívnejšie sektory, čo je tiež ovplyvnené vzdelaním, infraštruktúrou a mobilitou, čím sa spomaľuje reštrukturalizácia hospodárstva a brzdí rast produktivity.

               (12)

               Systém vzdelávania a odbornej prípravy nezodpovedá úplne potrebám trhu práce. Napriek výraznému zvýšeniu miery dosiahnutého terciárneho vzdelania má na zamestnateľnosť vplyv nepomer medzi ponúkanou a požadovanou odbornou kvalifikáciou a zručnosťami. Medzi systémom vysokoškolského vzdelávania a podnikateľským prostredím a prostredím zamestnanosti neexistuje vhodné prepojenie. Podiel dospelej populácie (najmä starších a nízkokvalifikovaných pracovníkov) zúčastňujúcej sa na vzdelávaní a odbornej príprave je stále veľmi nízky.

               (13)

               Napriek nedávnemu zvýšeniu, verejné výdavky na výskum a vývoj sú v Poľsku nízke a súkromné výdavky na výskum a vývoj sú jedny z najnižších v EÚ a počas uplynulých rokov sa ešte znížili. Tento problém bude pravdepodobne jednou z hlavných prekážok strednodobého a dlhodobého hospodárskeho rastu. Systém výskumu a vývoja nie je úplne integrovaný, keďže medzi univerzitami, výskumnými ústavmi a priemyslom existujú len slabé vzájomné väzby.

               (14)

               Nízku účasť žien na trhu práce možno čiastočne vysvetliť nedostatočným počtom zariadení starostlivosti o deti a závislých rodinných príslušníkov. Poľsko je s počtom detí mladších ako tri roky, ktorým sa poskytuje formálna starostlivosť, výrazne pod priemerom EÚ. Hoci miera zápisu v prípade starších detí v uplynulých pár rokoch vzrástla, je podobne nízka. V mnohých prípadoch sa mladí rodičia môžu zapojiť do trhu práce len vtedy, ak starostlivosť o deti zabezpečia ich rodinní príslušníci. Nedostatočný počet zariadení starostlivosti navyše znižuje potenciál pracovnej sily najmä v prípade starších žien, keďže odchádzajú zo zamestnania alebo do predčasného dôchodku, aby sa mohli starať o svoje vnúčatá alebo iných závislých rodinných príslušníkov.

               (15)

               Investíciám podnikateľskej sféry a zahraničným investíciám bráni nedostatočne rozvinutá sieťová infraštruktúra a regionálne rozdiely prehlbuje nedostatočne rozvinutá dopravná infraštruktúra. Energetická infraštruktúra rýchlo starne a dosiahla svoje kapacitné limity. Okrem toho potrebuje podstatné úpravy, aby splnila požiadavky spojené s politikou zmierňovania zmeny klímy. Hoci je sústava železníc v Poľsku treťou najväčšou v Európe, z dôvodu zastaranej infraštruktúry a koľajových vozidiel nedokáže riadne podporiť nárast hospodárskej aktivity.

               (16)

               Poľsko charakterizuje nízka kvalita podnikateľského prostredia a malá efektívnosť verejnej správy. V cezhraničnom porovnaní má Poľsko osobitné problémy v oblastiach platenia daní, začatia a ukončenia činnosti podnikov, vymáhania zmlúv a evidencie majetku. Spoločnosti brzdia zdĺhavé postupy udeľovania licencií a povolení. Pokiaľ ide o právne konania, ako napríklad vymáhanie zmlúv a získanie stavebných povolení, počet potrebných postupov je pomerne vysoký a celkový proces trvá príliš dlho.

               (17)

               Poľsko v rámci Paktu Euro Plus prijalo niekoľko záväzkov. Z fiškálneho hľadiska prijalo záväzky, pokiaľ ide o existujúci dlh a dočasné výdavkové pravidlo, zavedenie nových právnych predpisov na zníženie pomerov deficitu miestnych samospráv a zavedenie trvalého výdavkového pravidla. V záujme posilnenia finančnej stability sa opatrenia zameriavajú na efektívnejšiu reguláciu bankového sektora a dohľad nad ním. Opatrenia v oblasti zamestnanosti sa zameriavajú na účasť žien a starších pracovníkov na trhu práce a na reformy s cieľom posilniť prepojenie podnikateľskej sféry a vzdelávania. Opatrenia v oblasti konkurencieschopnosti sa zameriavajú na sektor vzdelávania a vedy, rozvoj dopravnej a širokopásmovej infraštruktúry a opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia. Tieto záväzky sa týkajú štyroch oblastí paktu a vo veľkej miere odzrkadľujú agendu uvedenú v konvergenčnom programe a národnom programe reforiem. Niekoľko významných politických výziev je potrebné ďalej doriešiť (napríklad nízka miera účasti starších pracovníkov), alebo sa spomína len okrajovo (napríklad zlepšenie riadenia podnikov). Záväzky Paktu Euro Plus sa posúdili a zohľadnili v odporúčaniach.

               (18)

               Komisia posúdila konvergenčný program a národný program reforiem vrátane záväzkov Paktu Euro Plus. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Poľsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí EÚ tým, že sa v rámci prijímania budúcich vnútroštátnych rozhodnutí poskytnú vstupy na úrovni EÚ. Domnieva sa, že v programoch sa stanovuje ambiciózny plán konsolidácie verejných financií, a podporuje vládu, aby začala s jeho vykonávaním a prípadne prijala ďalšie opatrenia na zníženie deficitu verejných financií pod úroveň 3 % HDP do roku 2012. Vychádzajúc z pozitívnych výsledkov z uplynulého desaťročia by sa mali prijať opatrenia na ďalšie zvýšenie zamestnanosti, najmä realizáciou reforiem dôchodkového systému a systému vzdelávania a zlepšením služieb starostlivosti o deti a závislých rodinných príslušníkov. Okrem toho by sa mala ďalej posilniť necenová konkurencieschopnosť, a to zlepšením rámca pre výskum a vývoj a podnikateľského prostredia, ako aj podporou investícií do infraštruktúry.

               (19)

               Vzhľadom na toto posúdenie a takisto pri zohľadnení odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zo 7. júla 2009 Rada preskúmala aktualizáciu konvergenčného programu Poľska na rok 2011 a jej stanovisko (4) sa odzrkadľuje najmä v odporúčaniach v bodoch 1 a 2 ďalej. Pri zohľadnení záverov Európskej rady z 25. marca 2011 Rada preskúmala národný program reforiem Poľska,

         TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko prijalo v období rokov 2011 – 2012 opatrenia s cieľom:

               1.

               Vykonať opatrenia oznámené v navrhovanom zákone o rozpočte na rok 2012 a prípadne prijať ďalšie opatrenia trvalého charakteru na zníženie deficitu verejných financií na menej ako 3 % HDP v roku 2012 v súlade s odporúčaniami Rady podľa EDP. Pri súčasnom zabezpečení primeraného pokroku pri plnení strednodobého cieľa, minimalizovať zníženie výdavkov na podporu rastu v budúcnosti.

               2.

               Schváliť právne predpisy s cieľom zaviesť do roku 2013 trvalé výdavkové pravidlo. Toto pravidlo by malo vychádzať z dostatočne rozsiahlych rozpočtových súhrnov a malo by byť v súlade s európskym systémom účtov. Okrem toho prijať opatrenia na posilnenie mechanizmov koordinácie medzi rôznymi úrovňami vlády v rámci strednodobých a ročných rozpočtových procesov.

               3.

               Zvýšiť podľa plánu zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku v prípade uniformovaných služieb, pokračovať v úsilí zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku a prepojiť ho s očakávanou dĺžkou života. Stanoviť časový harmonogram na ďalšie zlepšenie pravidiel týkajúcich sa príspevkov poľnohospodárov do fondu sociálneho zabezpečenia (KRUS) s cieľom lepšie zohľadniť individuálne príjmy.

               4.

               Implementovať navrhovanú stratégiu celoživotného vzdelávania, posilniť učňovské vzdelávanie a špecializované programy odbornej prípravy a vzdelávania pre starších pracovníkov a nízkokvalifikovaných pracovníkov. Posilniť väzby medzi vedou a priemyslom implementáciou programu „Budujeme na poznatkoch“ (Budujemy na Wiedzy). Implementovať program reformy vysokoškolského vzdelávania „Partnerstvo pre vedomosti“ (Partnerstwo dla Wiedzy) s cieľom lepšie zosúladiť poskytovanie vzdelania s potrebami trhu práce.

               5.

               Zvýšiť účasť žien na trhu práce prijatím opatrení s cieľom zaistiť stabilné financovanie predškolských zariadení starostlivosti o deti a zvýšiť mieru zápisu do týchto zariadení v prípade detí mladších ako tri roky.

               6.

               Prijať opatrenia na zvýšenie stimulov na investície do energetickej výrobnej kapacity s cieľom podporiť nízkouhlíkové technológie a ďalej rozvíjať cezhraničné prepojenia elektrickej siete. Vypracovať viacročný plán pre investície do železničnej infraštruktúry a implementovať súhrnný plán v oblasti železničnej dopravy.

               7.

               Podniknúť kroky na zjednodušenie právnych postupov potrebných v procese vymáhania zmlúv. Zrevidovať právne predpisy v oblasti výstavby a zonácie s cieľom zefektívniť odvolacie postupy a urýchliť administratívne postupy.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

      (2)  Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2011, s. 56) sa stanovuje, že sú naďalej platné aj v roku 2011.

      (3)  Údaj z databázy AMECO útvarov Komisie. Podľa oznámenia ministerstva financií z 30. mája 2011 pomer dlhu k HDP k 31. decembru 2010 bol 54,9 %.

      (4)  Podľa článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97.